# Euroopa Liidu C 14/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.014.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 14 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide20. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.014.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 14

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide20. jaanuar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 014/01 | Seitsmes aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta | 1 |
| 2010/C 014/02 | Kaheksas aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta | 35 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 014/01

Seitsmes aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

1

2010/C 014/02

Kaheksas aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

35

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 20.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 14/1

---

Seitsmes aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

2010/C 14/01

SISSEJUHATUS

Ühismeetme eesmärkide täitmiseks jätkasid EL ja selle liikmesriigid 2007. aastal aktiivset osalemist kõikidel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel. ÜRO Peaassamblee esimese komitee kohtumisel pooldasid liikmesriigid Mali ja ECOWASi esitatud resolutsiooni riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kogumiseks antava abi kohta ja see võeti konsensuse alusel vastu. Samuti toetasid ja pooldasid 17 ELi liikmesriiki Colombia esitatud resolutsiooni väike- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide kohta.

EL jätkas kolmandate riikide toetamist nende võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu, tehes seda mitme ühismeetme rakendamise ja ELi liikmesriikide toetatud projektide elluviimise abil konkreetsetes riikides.

Euroopa Komisjon etendas oma arengukoostöö poliitika raames jätkuvalt olulist rolli väike- ja kergrelvadealase Euroopa Liidu strateegia elluviimises. 2007. aastal jätkas Euroopa Komisjon oma tegevust väike- ja kergrelvade valdkonnas, kasutades selleks oma piirkondlikke ja valdkondlikke vahendeid ning esmajoones Euroopa Arengufondi.

Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia. Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuse jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Käesolev aruanne koosneb neljast osast:

| — | I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

—

I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

| — | II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

—

II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

| — | III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas; |
| --- | --- |

—

III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas;

| — | IV osa sisaldab muid kommentaare ja asjakohast teavet. |
| --- | --- |

—

IV osa sisaldab muid kommentaare ja asjakohast teavet.

Aruanne hõlmab nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. Selles keskendutakse 2007. aasta tegevusele.

I.   RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2007. AASTAL

I.A.   Haldus- ja õiguskaitseasutuste koostöö, koordineerimine ja teabevahetus.

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide senised panused haldus- ja õiguskaitseasutustevahelise koostöö tugevdamiseks 2007. aastal.

AUSTRIA

Austria on veelgi tugevdanud haldus- ja õiguskaitseasutustevahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust. 2007. aasta jooksul toimusid Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi ministrite kohtumised.

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta väliskaubandusmäärusega. Kõnealuse rakendusõigusaktiga viiakse litsentside andmine vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend Austria ettevõtjatele kohustuslikuks. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjavarustust käsitlev määrus ning majandus- ja tööministeeriumi sõjavarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitsemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta juhtudel, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE resolutsioonidega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega.

Lisaks loetletakse kaitseministeeriumi vastu võetud määruses sõjavarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

Austria on suurendanud teadlikkust väike- ja kergrelvadega seonduvatest probleemidest Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi avatud uste päeval, mis toimus 24. oktoobril 2007. Plakatite ja dokumentaalfilmi vahendusel teavitati üldsust väike- ja kergrelvade salakaubanduse kohutavatest tagajärgedest. Samuti avaldas riiklik kaitseakadeemia (rahu toetamise ja konfliktiohjamise instituut) väike- ja kergrelvade kohta aruande ja korraldas tutvustuse.

TAANI

Üldine süsteem Taanis

Taani justiitsministeerium rakendab relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid Taani õigusakte ning see hõlmab ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid eeskirju.

Vastavalt relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate Taani õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri litsentsita või ministri poolt selliste litsentside andmiseks volitatud isiku litsentsita.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona ei või eksportida ilma justiitsministri erilitsentsita. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud litsentse väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva litsentsi saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omada, ning registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab andmeid ka kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, märgistuse (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse märgistada relv ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab ka varasemat teavet, mis võimaldab saada andmeid relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse ka Schengeni infosüsteemile (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st muud riigid kui Taani) ja Taani vahelise relvaveo eeskirju. Eeskirjad keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu Taani ja nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Peale selle võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse lisaks muule ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud vahendajana pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, millega kaasneb Taani ja ELi mittekuuluvate riikide vaheline relvade võõrandamine jms, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Samuti on keelatud selliseid relvi jms osta või müüa ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise käigus või relvade jms omanikuna sellist võõrandamist korraldada. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuse suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Selle õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

2007. aastal viis Taani politsei läbi intensiivse ja sihipärase uurimise mootorratta- ja tänavajõukude liikmete hulgas, et muu hulgas avastada relvade ebaseaduslikku omamist ja süüdlased vastutusele võtta. Kokkupõrgetes eri jõukude liikmete või nendega seotud isikute vahel kasutati mitmel juhul relvi.

Riiklik kohtuekspertiisikeskus sai uurimiseks 949 relva. Taani riigipolitseil ei ole andmeid selle kohta, kui palju relvi on jõuguliikmetelt konfiskeeritud.

EESTI

Välisministeeriumi juurde on loodud strateegilise kauba komisjon. See on litsentsimisorgan, mis koosneb välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, kaitsepolitseiameti, maksu- ja tolliameti ning politseiameti esindajatest. Strateegilise kauba komisjon on alati pidanud väga oluliseks strateegilise kauba teemalise koolituse edendamist. Välisministeerium on korraldanud korrapäraselt strateegilise kauba komisjoni koosolekuid. Neil koosolekutel kohtuvad relvaeksperdid ja ekspordikontrolli eksperdid. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Igal aastal korraldavad politseiprefektuurid kodanikele ebaseaduslike relvade ja laskemoona äraandmise kampaaniaid. Nende kampaaniate eesmärk on vähendada ebaseaduslike relvade ja laskemoona koguseid ning suurendada ühiskonna turvalisust. Kõik kogutud ja arestitud relvad hävitatakse.

Teadlikkuse parandamine

| — | Strateegilise kauba komisjon haldab ja ajakohastab välisministeeriumi veebisaiti (ekspordikontrolli käsitlevat osa). |
| --- | --- |

—

Strateegilise kauba komisjon haldab ja ajakohastab välisministeeriumi veebisaiti (ekspordikontrolli käsitlevat osa).

| — | Vähemalt kord aastas toimuvad seminarid. |
| --- | --- |

—

Vähemalt kord aastas toimuvad seminarid.

| — | Maksu- ja tolliamet ning strateegilise kauba komisjon annavad teavet neile, kes soovivad oma kaupa üle piiri viia. |
| --- | --- |

—

Maksu- ja tolliamet ning strateegilise kauba komisjon annavad teavet neile, kes soovivad oma kaupa üle piiri viia.

| — | Ajalehtedes avaldatakse artikleid. |
| --- | --- |

—

Ajalehtedes avaldatakse artikleid.

SOOME

2007. aasta veebruaris toimus väike- ja kergrelvade ekspertide riikliku koordineerimisrühma kohtumine. Väike- ja kergrelvaekspertide riiklik koordineerimisrühm koosneb relvakontrolli, desarmeerimise ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamisega seotud ministeeriumide esindajatest ning kõnealuse küsimusega tegelevate riigi valitsusväliste organisatsioonide esindajatest.

Rühm arutab muu hulgas Soome väike- ja kergrelvapoliitikat, riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist ning väike- ja kergrelvaprojektidele antavat kahepoolset abi. Rühm tuleb regulaarselt kokku välisministeeriumi egiidi all ning sinna kuuluvad kaitseministeeriumi, siseministeeriumi ning kaubandus- ja tööstusministeeriumi esindajad. Teiste ametiasutuste (toll, piirikontroll jne) esindajaid kutsutakse osalema vastavalt vajadusele. Valitsusväliste organisatsioonide esindajaid kutsutakse osalema regulaarselt.

Parlament kiitis 2003. aasta lõpus heaks tulirelvade amnestia seaduse ning see jõustus 1. jaanuaril 2004. Õigusakti eesmärk on vähendada ebaseaduslike ja registreerimata relvade arvu Soomes. Õigusakti jõustumisest alates on olnud võimalik loovutada ebaseaduslikke väikerelvi, ebaseaduslikku laskemoona ja lõhkeainet politseile ilma õiguslike tagajärgedeta, kui neid relvi ei ole kasutatud kuriteo toimepanemisel. 2007. aastal loovutati kokku 3 202 tulirelva.

SAKSAMAA

Väike- ja kergrelvade ning sealhulgas nende laskemoona destabiliseerivast hankimisest ja levikust tulenev oht rahule, julgeolekule ja arengule on endiselt väga murettekitav. Saksamaa on kindlalt otsustanud nende hankimise ja leviku tõkestamiseks ja selle lõpetamisele kaasaaitamiseks rakendada terviklikku lähenemisviisi. Nende eesmärkide poole püüdlemisel juhindub Saksamaa kui Euroopa Liidu liikmesriik väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiast, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15. ja 16. detsembril 2005.

Välisministeerium korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvaküsimuste riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumide, haldusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning ettevõtete relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvadega, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade käsitlemisega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Tehti mitmeid algatusi seoses haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostööga riiklikul tasandil. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli selliste tegevuste regulaarne osa. 2007. aastal hõlmasid need algatused järgmist.

Saksamaa on astunud konkreetseid samme rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokolli ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi sätete rakendamiseks. Sellest tingitud relvaseaduse muudatustega laiendatakse relvade märgistamise ja registripidamise kohustust ka relvade olulistele osadele ning selle tulemusel hõlbustub relvade päritolu kindlakstegemine rahvusvahelisel tasandil.

KREEKA

Viidi ellu kuritegevust käsitleva strateegia raames selleks aastaks seatud eesmärk suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist eriotstarbelise tegevuskava rakendamise teel pädevates politseiasutustes järgmiste meetmetega:

| 1) | seadusliku relvakaubanduse kontroll kõigis selle etappides (import, kaubandus, omamine, kasutamine); |
| --- | --- |

1)

seadusliku relvakaubanduse kontroll kõigis selle etappides (import, kaubandus, omamine, kasutamine);

| 2) | kontrollide tõhustamine koostöös teiste Kreeka asutustega, eesmärgiga avastada ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid relvi ning need konfiskeerida. |
| --- | --- |

2)

kontrollide tõhustamine koostöös teiste Kreeka asutustega, eesmärgiga avastada ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid relvi ning need konfiskeerida.

Meetmed seadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrollimiseks.

| — | Kreeka politseiasutused haldavad elektroonilist andmebaasi, mis on teabe jagamise riiklik keskasutus, ning on suutelised vahetult vastu võtma ja edastama teavet kõikide seaduslikult kaubeldavate ja omatavate relvade kohta. Seda andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et see kajastaks kõiki muutusi väike- ja kergrelvade omandistaatuses. |
| --- | --- |

—

Kreeka politseiasutused haldavad elektroonilist andmebaasi, mis on teabe jagamise riiklik keskasutus, ning on suutelised vahetult vastu võtma ja edastama teavet kõikide seaduslikult kaubeldavate ja omatavate relvade kohta. Seda andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et see kajastaks kõiki muutusi väike- ja kergrelvade omandistaatuses.

| — | Kõik kaotatud, varastatud või muul viisil kaduma läinud relvad sisestatakse sellesse andmebaasi, kui nad kuuluvad konfiskeerimisele või kriminaalmenetlustes tõendusmaterjalina kasutamisele. Eesmärk on suuta neid leidmise korral tuvastada. Andmebaas annab iga relva kohta varasemat teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). Lisaks hõlbustab see väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist muude Kreeka ja välismaiste asutustega. |
| --- | --- |

—

Kõik kaotatud, varastatud või muul viisil kaduma läinud relvad sisestatakse sellesse andmebaasi, kui nad kuuluvad konfiskeerimisele või kriminaalmenetlustes tõendusmaterjalina kasutamisele. Eesmärk on suuta neid leidmise korral tuvastada. Andmebaas annab iga relva kohta varasemat teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). Lisaks hõlbustab see väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist muude Kreeka ja välismaiste asutustega.

| — | Kõikides ettevõtetes, kellel on seaduslik luba relvadega kaubelda, on kehtestatud spetsiaalsed kontrollid. Kontrolliandmeid võrreldakse elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetega. |
| --- | --- |

—

Kõikides ettevõtetes, kellel on seaduslik luba relvadega kaubelda, on kehtestatud spetsiaalsed kontrollid. Kontrolliandmeid võrreldakse elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetega.

| — | Seadus nr 2168/1993 ja asjaomased ministrite otsused moodustavad relvade küsimustes Kreeka olulisema õigusliku raamistiku. Kõnealune seadus, mille täitmist rangelt jälgitakse, on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga. Mõnel juhul hõlmab nimetatud regulatiivne raamistik isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning seadusega 2928/2001 muudetud karistusseadustiku artikkel 272). |
| --- | --- |

—

Seadus nr 2168/1993 ja asjaomased ministrite otsused moodustavad relvade küsimustes Kreeka olulisema õigusliku raamistiku. Kõnealune seadus, mille täitmist rangelt jälgitakse, on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga. Mõnel juhul hõlmab nimetatud regulatiivne raamistik isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning seadusega 2928/2001 muudetud karistusseadustiku artikkel 272).

| — | Seaduslikuks väike- ja kergrelvadega kauplemiseks (import, eksport, kaubandus ja transiit) on vaja pädeva asutuse eriluba vastavalt seaduse 2168/1993 sätetele. |
| --- | --- |

—

Seaduslikuks väike- ja kergrelvadega kauplemiseks (import, eksport, kaubandus ja transiit) on vaja pädeva asutuse eriluba vastavalt seaduse 2168/1993 sätetele.

| — | Tehakse väga head koostööd muude õiguskaitseasutustega (sadama- ja tolliasutused, majanduskuritegude töökond) ning sõjaväeasutustega; ühtlasi vahetatakse teavet nende riikide pädevate asutustega, kust relvi Kreekasse imporditakse. |
| --- | --- |

—

Tehakse väga head koostööd muude õiguskaitseasutustega (sadama- ja tolliasutused, majanduskuritegude töökond) ning sõjaväeasutustega; ühtlasi vahetatakse teavet nende riikide pädevate asutustega, kust relvi Kreekasse imporditakse.

Meetmed ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrollimiseks.

| — | Kuna ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise ennetamiseks ja ohjamiseks on möödapääsmatult vajalik rahvusvaheline koostöö, on Kreeka sõlminud piiriülese politseikoostöö lepinguid oma naaberriikidega ning osaleb piirkondlike ja rahvusvaheliste organite tegevuses (Aadria mere – Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL – INTERPOL). |
| --- | --- |

—

Kuna ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise ennetamiseks ja ohjamiseks on möödapääsmatult vajalik rahvusvaheline koostöö, on Kreeka sõlminud piiriülese politseikoostöö lepinguid oma naaberriikidega ning osaleb piirkondlike ja rahvusvaheliste organite tegevuses (Aadria mere – Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL – INTERPOL).

| — | Kreekasse sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse sisseseatud sisenemispunktides. |
| --- | --- |

—

Kreekasse sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse sisseseatud sisenemispunktides.

| — | Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt. |
| --- | --- |

—

Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt.

| — | Kõiki avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja lõhkuda võrgustikud, mis võivad tegeleda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemisega. |
| --- | --- |

—

Kõiki avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja lõhkuda võrgustikud, mis võivad tegeleda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemisega.

| — | Relvadega kauplemise ning nende omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega. |
| --- | --- |

—

Relvadega kauplemise ning nende omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega.

Lisatud on tabel Kreeka politsei poolt 2007. aastal konfiskeeritud relvade kohta, mis olid kuriteo toimepanemise vahendid või mis leiti. Sellised relvad kujutavad endast tõendusmaterjali kohtumenetlustes ning pädev kohus otsustab iga kohtuasja arutamisel vastavalt seaduse nr 2168/1993 artiklile 16, mida nendega ette võetakse.

Konfiskeeriti järgmised relvad:

| | 186 automaatvintpüssi; |
| --- | --- |

186 automaatvintpüssi;

| | 404 püstolit; |
| --- | --- |

404 püstolit;

| | 141 käsirelva; |
| --- | --- |

141 käsirelva;

| | 696 jahipüssi. |
| --- | --- |

696 jahipüssi.

Kokku 1 427 väike- ja kergrelva.

IIRIMAA

Viimastel aastatel on tolliamet täheldanud riiki imporditud ebaseaduslike tulirelvade ja nende osade avastamist ja arestimist senisest suuremal hulgal. See suurenemine on teatud määral tingitud uimastikaubanduse ja salakaubaveoga kaasneva vägivalla sagenemisest. Tulirelvi, nende laskemoona ja osasid on viimastel kuudel korrapäraselt avastatud, sealhulgas ka suurekaliibrilisi automaatrelvi, lasersihikuid pimedas sihtimiseks, seadmeid laskemoona valmistamiseks või ümbertöötamiseks jne. Enamus avastamisjuhtumitest on seotud Ameerika Ühendriikidest pärit ebaseaduslike relvadega.

Tolliameti uimastialane õiguskaitsetalitus (CDLE) on riiklik/rahvusvaheline teabekeskus tulirelvade ja laskemoona eest vastutava tolliteenistuse jaoks. Relvade avastamise eest vastutavad tolliametnikud ja kõnealuse üksuse volitatud ametnikud ja politsei (Garda) peakorteri kuritegevuse- ja julgeolekuosakonna volitatud ametnikud vahetavad regulaarselt teavet ja jälitusandmeid kahtlaste imporditehingute kohta. See on otstarbekas mehhanism, et kindlaks määrata, kas impordi puhul on tegemist lihtsalt litsentsi rikkumisega või on see seotud organiseeritud kuritegevusega.

CDLE ja Garda (politsei) riikliku kriminaaljuurdlusbüroo ametnike vahel on sisse seatud spetsiaalne sidepidamise kord selliste ühiste täitevmeetmete nagu kontrollitud tarnete lihtsustamiseks, st kui jälitusteabe ja tõendite põhjal on alust kahtlustada, et tegemist on organiseeritud kuritegevusega. Viimastel kuudel viidi läbi üks kontrollitud laskemoonatarne ja üks ühisjuurdlus uimastiärisse segatud kuritegelike ühenduste poolt korraldatud automaatrelvade impordi uurimiseks.

Tolliameti uimastialane õiguskaitsetalitus (CDLE) on olnud kaasatud tolliametnike koolitusvajaduste väljaselgitamisse tulirelvade ja nende osade ning keemiarelvade, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade äratundmise ja ohutu käsitsemise valdkonnas ning töötab välja koolituskursust koos Garda Siochana (riigi politsei) ja sõjaväega.

ITAALIA

2000. aasta juunis välisministeeriumi juhtimisel asutatud ajutine väike- ja kergrelvaküsimuste tehniline töörühm, kuhu kuuluvad asjaomaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ja asjaomaste tootjaühenduste esindajad, pidas oma viimase koosoleku 18. veebruaril 2008.

Rühm kujutab endast sobivat foorumit, kus on võimalik arutada selle küsimuse kõige olulisemaid aspekte, sealhulgas tähtsamaid riikliku ja rahvusvahelise tasandi arenguid.

Möödunud aasta veebruaris keskendusid arutelud peamiselt väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase tegevusprogrammi osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise (2008) ettevalmistamisele. Osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise määratud eesistuja juhiseid ja soovitusi võeti asjakohaselt arvesse.

2007. aastal hävitasid Itaalia relvajõud järgmisi liigseteks varudeks tunnistatud väike- ja kergrelvi:

| | 16 872 käsitsilaetavat püstolit Beretta, mudel 34; |
| --- | --- |

16 872 käsitsilaetavat püstolit Beretta, mudel 34;

| | 130 645 vintpüssi M1 Garand; |
| --- | --- |

130 645 vintpüssi M1 Garand;

| | 11 812 lahingvintpüssi FAL BM-59; |
| --- | --- |

11 812 lahingvintpüssi FAL BM-59;

| | 10 596 mitmesugust muud relva. |
| --- | --- |

10 596 mitmesugust muud relva.

Kokku 169 925 riigi territooriumil hävitatud väike- ja kergrelva.

LEEDU

Leedu on 2007. aasta aruandeperioodi kohta esitanud järgmised asjakohased riiklikud aruanded ja küsimustikud:

| — | väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi kohane vabatahtlik aruanne; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi kohane vabatahtlik aruanne;

| — | teave ÜRO tavarelvade registrile; |
| --- | --- |

—

teave ÜRO tavarelvade registrile;

| — | ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne; |
| --- | --- |

—

ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne;

| — | iga-aastane teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ning liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta; |
| --- | --- |

—

iga-aastane teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ning liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta;

| — | OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogia alase poliitika ja/või riiklike eksporditavade ja -korra kohta; |
| --- | --- |

—

OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogia alase poliitika ja/või riiklike eksporditavade ja -korra kohta;

| — | korrapärased aruanded, mis käsitlevad relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade eksporti Wassenaari kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

—

korrapärased aruanded, mis käsitlevad relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade eksporti Wassenaari kokkuleppe alusel.

MALTA

Malta valitsus on kehtestanud allpool kirjeldatud ranged vahendid ja meetmed väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kontrollimiseks Maltal.

Maltal ei ole väike- ja kergrelvade eest vastutavat riiklikku koordineerivat asutust. Malta on siiski kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väike- ja kergrelvadealase tegevusprogrammiga asutanud riikliku teabekeskuse, kes peab sidet teiste asjaomaste riigiasutustega, muu hulgas Malta relvajõudude ning tolli- ja kaubandusametiga.

Igasugusest väike- ja kergrelvade importimisest kolmandatest riikidest teatatakse politseile ja kaubandusameti kaubanduse direktoraadile, et saada vajalikud load ja läbi viia vormistamistoimingud, enne kui tolliamet need ringlusse laseb. Seda menetlust järgitakse kogu tolliametis ja kõikides sisenemispunktides. Kui tegemist on ühendusesiseste kaupadega, teatab kehtiva korra kohaselt igasugusest impordist tolliametile asjaomane ladustaja või veoettevõtja. Neist teatatakse seejärel vajalike lubade ja vormistuse saamiseks asjaomastele talitustele ja see võimaldab kõnealuseid kaupu paremini kontrollida, et tagada riigi julgeolek.

PORTUGAL

Jätkati jõupingutusi haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku tõkestamisel ning salakaubaveo ennetamisel. Kõigi asjaomaste üksuste töö paremale korraldamisele aitas kaasa välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, siseministeeriumi, Portugali luureteenistuste ning rahandusministeeriumi esindajatest koosneva koordineerimisrühma loomine 2005. aastal.

Relva- ja julgeolekujõud on sõjaväerelvade ainsad lubatud lõppkasutajad ja selliste relvade varusid hoitakse range kontrolli all. Relvi hoitakse erirajatistes, järgides nõuetekohaseid turvameetmeid. Väikerelvade ladustamise küsimust käsitleb põhjalikult määrus 933/2006, milles on kehtestatud mitmesugused turvamenetlused.

Tsiviilkasutuseks mõeldud relvade puhul kontrollitakse varude haldamist tsentraalse arvutisüsteemi vahendusel, mida haldab politsei.

Väikerelvade ebaseaduslik valmistamine, omandamine, omamine, vedu ja ladustamine ning nendega kauplemine (sealhulgas tehingute vahendamine) on seadusega 5/2006 (artiklid 86 ja 87) tunnistatud kuriteoks. Karistused ulatuvad trahvidest kuni kümneaastase vangistuseni.

2007. aasta jooksul leiti kokku 1 542 relva ja 605 432 ühikut laskemoona, neist 2 889 anti üle ametivõimudele.

SLOVAKKIA

Slovaki Vabariigis kehtivad asjakohased õigusaktid ja vajalikud haldusmeetmed väike- ja kergrelvade tootmise, omamise ja märgistamise ning nendega kauplemise kontrollimiseks. Tõhus ekspordikontrolli süsteem võimaldab ametiasutustel igal ajal tuvastada ja jälgida relvade liikumist kogu Slovakkia territooriumil.

Et ära hoida väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku valmistamist ja salakaubandust või nende üleandmist asjakohase loata isikutele, on väike- ja kergrelvade tootmine ning nende relvade välis- ja riigisisene kaubandus selle kõikides aspektides Slovakkias tõhusa kontrolli all.

See süsteem toetab tõhusalt võitlust tavarelvade salakaubanduse vastu Slovaki Vabariigis.

SLOVEENIA

Sloveenias on ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel koordineerivaks asutuseks endiselt välisministeerium. See ministeerium vastutab ka Sloveenia välispoliitilise tegevuse eest seoses väike- ja kergrelvadega. ELi liikmesriigina peab Sloveenia osalema teatavate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tegevuses. Siseministeerium kontrollib väike- ja kergrelvade eksporti ja importi ning kaitseministeerium vastutab sõjaväelistel eesmärkidel kasutatavate väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kontrollimise eest. Sloveenia politsei ning tolliamet vastutavad kontrolli eest riigipiiril ja piiriületuspunktides. Nad teostavad riigipiiri ületavate kaubasaadetiste otsest kontrolli. Politsei arestis märkimisväärsel hulgal väike- ja kergrelvi, mida üksikisikud püüdsid toimetada läbi Sloveenia territooriumi.

Valitsuse 21. veebruari 2008. aasta dekreediga uuendati väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmestaatust. Riiklik väike- ja kergrelvadealane koordineeriv asutus ühines teiste asjaomaste riigiasutustega, et välja töötada ja koordineerida riiklikku poliitikat väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmete hulka kuuluvad välisministeeriumi, siseministeeriumi, kaitseministeeriumi, rahandusministeeriumi ja transpordiministeeriumi ning Sloveenia luure- ja julgeolekuameti esindajad.

2007. aastal ühines Sloveenia Schengeni alaga. Valitsus peab seda liitumist tähtsaks prioriteediks. Viimastel aastatel on Sloveenia järk-järgult suurendanud politseiametnike hulka oma piiriületuspunktides, nii et nende koguarv ulatub nüüd 2 800ni.

HISPAANIA

Mitmed väike- ja kergrelvade- ning laskemoonaalase tegevuse ja teabevahetuse koordineerimise eest vastutavad ministeeriumid peavad neis küsimustes korrapäraselt koosolekuid, eriti aga relvade ja lõhkematerjalide alaline ministeeriumidevaheline komisjon (CIPAE, mis tuleb kokku kaks korda kuus), kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevaheline nõukogu (JIMDDU, mis tuleb kokku üks kord kuus) ning väike- ja kergrelvade salakaubanduse avastamise ja tõkestamise töörühmad.

ROOTSI

Rootsis viidi 1. märtsist kuni 31. maini 2007 läbi üleriigiline tulirelvaamnestia. Amnestia kuulutati välja meedias, sealhulgas riigitelevisiooni vahendusel. Kodanikel võimaldati selle ajavahemiku jooksul tulirelvade kohalikele politseivõimudele üleandmisel jääda anonüümseks. Tulemusi võib pidada heaks. Ära anti 13 570 relva ja enam kui 14 tonni laskemoona. Suurem osa relvadest olid vanad jahipüssid, kuid saadi ka püstoleid ja revolvreid ning mõni täisautomaatne tulirelv. Riiklik kriminaalekspertiisi laboratoorium hävitab kõik kogutud relvad.

ÜHENDKUNINGRIIK

Võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseerivast hankimisest ja levikust tingitud ohtude vastu, mis ähvardavad kogu maailmas rahu, julgeolekut ja arengut, on Ühendkuningriik endiselt pühendunud väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi täielikule rakendamisele ning toetab seetõttu ELi ühismeedet Euroopa Liidu osalemise kohta väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses.

Ühendkuningriigi konfliktide ennetamise vahendi julgeoleku- ja väikerelvade kontrolli strateegia, mida juhivad välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade amet, kaitseministeerium ja rahvusvahelise arengu ministeerium, aitab Ühendkuningriigil laiemalt toetada konfliktide ennetamist konfliktide pikaajaliste struktuursete põhjuste kõrvaldamise, piirkondlike ja riiklike pingete ja vägivalla ohjamise ning konfliktijärgse taastamistegevuse toetamise teel. Alates 2001. aastast on Ühendkuningriik 31 miljoni naelsterlingi ulatuses toetanud meetmeid väike- ja kergrelvade tarnimise, nõudluse ja kättesaadavuse vähendamiseks. Oleme toetanud ÜRO, ELi, piirkondlikke ja allpiirkondlikke ning valitsusväliseid partnereid relvade kogumisel ja hävitamisel, relvade ladustamiseks ettenähtud rajatiste parandamisel, piirkondlike kontrollikokkulepete väljatöötamisel ja rakendamisel, riikide õigusaktide väljatöötamisel ning relvade haldamise suutlikkuse suurendamisel ja korraldanud üldsuse teadlikkuse parandamise ja koolituse alaseid kampaaniaid.

Täieliku ülevaate sellest, mida Ühendkuningriik on teinud ÜRO tegevusprogrammi ning rahvusvahelise relvade märgistamise ja päritolu kindlakstegemise vahendi rakendamiseks, võib saada ÜRO desarmeerimisbüroo veebisaidilt http://www.un-casa.org/CASACountryProfile/PoANationalReports/2008@205@UK%202008.doc

I.B.   Hiljuti jõustunud õigusaktid, kehtivate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Terve rida liikmesriike on 2008. aastal võtnud vastu uusi õigusakte või vaatavad praegu läbi kehtivaid õigusakte. Üksikasjalikumad andmed on järgmised.

BELGIA

8. juuni 2006. aasta seadus karmistas Belgia õigust relvade alal, eelkõige laiendades keelatud relvade kategooriaid. Selliste relvade valdajad peavad nüüd need relvad 31. oktoobriks 2008 politseile üle andma või lubatud relvade vastu vahetama. Belgia siseministeeriumi andmetel on politsei sellele tuginedes kogunud juba umbes 120 000 relva.

BULGAARIA

2007. aasta aruandlusperioodi jooksul võeti vastu uus õigusakt, mis reguleerib väike- ja kergrelvade eksporti, importi ja võõrandamist. See uus relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ning tehnoloogiate ekspordikontrolli seadus ning selle rakendusmäärus moodustavad Bulgaaria Vabariigi ekspordikontrollisüsteemi aluse. Kehtivad õigusaktid kajastavad asjaomast ELi ekspordikontrolli valdkonna acquis'd, sealhulgas ka kriteeriume ja põhimõtteid, mis on sätestatud ELi relvaekspordi toimimisjuhendis, mis 2008. aasta detsembris muudeti ELi 2003. aasta ühiseks seisukohaks relvavahenduse kontrolli kohta, nõukogu määruseks (EÜ) nr 1334/2000 ja muudeks ELi dokumentideks. Selles on säilitatud kaheastmeline litsentsimis- ja kontrollimehhanism, mille kohaselt ettevõttel peaks relvade väliskaubandusega tegelemiseks olema tegevuslitsents enne, kui ta taotleb litsentsi (või tavakeeles luba) konkreetse tehingu jaoks.

Tegevuslitsentsi (loa) annab välja sõjaväe- ja tööstuskompleksi ning mobilisatsioonivalmiduse ministeeriumidevaheline nõukogu koostöös ministrite nõukoguga ja sellega antakse õigus tegeleda relvade alal väliskaubanduse, transpordi ja vahendamisega. See antakse nõutavatest tingimustest lähtudes üksustele, mis vastavad ekspordikontrolli seaduses selgesõnaliselt sätestatud majandusliku stabiilsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumidele.

Litsents antakse esialgu üheaastaseks katseajaks ning seejärel võib seda vastavalt tulemustele pikendada kolmeks aastaks. Uute Bulgaaria õigusaktide kohaselt peab kõikidel vahendajatel olema ministeeriumidevahelise nõukogu välja antud kehtiv registreerimistunnistus. Kui vahendaja vastab majandusliku stabiilsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumidele, kehtib registreerimine kolm aastat.

Load konkreetsete tehingute jaoks annab üksikjuhtumite kaupa välja ekspordikontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ministeeriumidevaheline komisjon koostöös majandus- ja energeetikaministeeriumiga. Sellised load kehtivad ühe aasta ja neid võib pikendada veel kuueks kuuks. Väljaantud lubade liigid on järgmised: ekspordiluba, impordiluba, müügiluba, transiidiluba.

Vahendajatelt nõutakse vahendusloa taotlemist iga vahendustehingu jaoks.

Bulgaaria peab riiklikku loetelu kontrollitud sihtpunktide kohta, st riikide ja organisatsioonide kohta, kelle suhtes Bulgaaria rakendab embargosid või piiranguid. Seda loetelu ajakohastatakse korrapäraselt, lähtudes ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonidest ning ELi ja OSCE otsustest.

Konkreetse tehingu jaoks loa taotlejad peavad esitama lõppkasutaja sertifikaadi originaali ja selle ehtsust kontrollitakse muu hulgas ka diplomaatiliste kanalite kaudu. Sertifikaadi üksikasjad on täiel määral kooskõlas Wassenaari kokkuleppe kinnituste nimekirjaga ja parimate tavadega, mis on loetletud ELi relvaekspordi toimimisjuhendis (muudeti hiljuti ELi ühiseks seisukohaks).

Bulgaaria ekspordikontrolli alased õigusaktid ja tavad hõlmavad ka saatmisjärgseid kinnitusi. Iga taotleja on kohustatud esitama tarnesertifikaadi, mille annavad välja lõppsihtkoha riigi pädevad asutused. Kehtib säte, mille kohaselt võib vajaduse korral läbi viia kohapealseid kontrolle.

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksport, transiit ja edasimüük (reeksport) on reguleeritud ministri 2005. aasta määrusega 257/2005 kaitse kohta (sõjaväevarustuse ekspordi määrus), mida on muudetud ministri määrusega 165/2008. Nimetatud määrus on viidud vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja asjaomase nõukogu 13. juuni 2000. aasta avaldusega (2000/C191/01). Väike- ja kergrelvade kõikide ekspordi-, edasimüügi- (reekspordi-) ja transiidilitsentside väljaandmine kuulub kaubandus-, tööstus- ja turismiministeeriumi pädevusse. Tolli- ja aktsiisiosakond vastutab kontrollide läbiviimise eest vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu on reguleeritud seadusega 113(1)/2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta. See on kooskõlas Euroopa Liidu muudetud direktiiviga 91/477/EMÜ ja nõukogu avaldusega 2000/C191/01.

Teatavate väike- ja kergrelvade tootmine on reguleeritud seadusega 113(I)2004 (III osa artikli 7 I lõige). Nimetatud seaduse alusel on vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Kodanikele antakse erilitsents seaduses sätestatud tingimustel. Tingimuste kohaselt ei tohi taotlejal olla kandeid karistusregistris ja tuleb läbida uurimine, mis selgitab, kas litsentsi andmine võib ohustada taotlejat, valitsust või avalikku korda, ning riiklik meditsiiniline läbivaatus. Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, ladustamine ja nendega kauplemine on reguleeritud seadusega 113(I)2004. Selle seaduse kohaselt on sätete rikkumise korral ette nähtud kuni 15 aasta pikkune vangistus ja/või 42 715 euro suurune trahv.

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvadealast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

PRANTSUSMAA

Embargod

Embargode ja muude piiravate meetmete rikkumisi käsitlev seadus, millega muudeti kriminaalkoodeksit, võeti senatis vastu 10. oktoobril 2007 ning edastati rahvusassambleele. Selles on sätestatud kriminaalkaristused embargode ja piiravate meetmete rikkumise eest ja nende määratlus siseriiklikus õiguses vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1196 sisalduvatele soovitustele.

Vahendustegevus

5. juunil 2007 registreeriti senatis seadus, millega kehtestatakse eelnevate lubade andmise süsteem vahendajate ja kaubandusettevõtjate tehingute jaoks. See kontrollisüsteem kehtib isikute suhtes, kelle elu- või asukoht on Prantsusmaal ja kes teostavad ostu- ja edasimüügitehinguid välismaal, ning selles on sätestatud kriminaalkaristused. Sellise eelkontrollisüsteemi kehtestamine täiendab niisiis vahendajana tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute kontrollimist.

IIRIMAA

Hiljuti vastu võetud ELi direktiivis, millega muudetakse direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta, on arvesse võetud tulirelvi käsitleva protokolli sätteid ja see hõlbustab Iirimaal protokolli ratifitseerimist lähitulevikus.

Pärast 2006. aasta kriminaalõigusseaduse jõustumist kehtestas justiitsminister tuli- ja ründerelvade suhtes riikliku amnestia. Üksikisikutele anti kahekuuline ajavahemik, mille jooksul nad võisid loovutada püsse, laskemoona ja ründerelvi ilma, et nende ebaseadusliku omamise eest oleks määratud karistust. Sellele vaatamata uurisid kriminaaleksperdid kõiki loovutatud relvi ning isikule võidi määrata karistus juhul, kui avastati, et asjaomast relva oli kasutatud kuriteo toimepanemiseks. Kogu riigi Garda jaoskondades loovutati 1 002 relva ning 2006. aasta novembris kehtestas minister kohustusliku miinimumkaristuse tulirelvade valdkonnas toimepandud teatavate rikkumiste eest.

Need rikkumised ja nendega seotud uued karistused on järgmised:

| 1) | tulirelvade omamine kavatsusega seada ohtu elu – maksimumkaristus on eluaegne vangistus ja kohustuslik miinimum on kümneaastane vangistus; |
| --- | --- |

1)

tulirelvade omamine kavatsusega seada ohtu elu – maksimumkaristus on eluaegne vangistus ja kohustuslik miinimum on kümneaastane vangistus;

| 2) | tulirelvade kasutamine kinnipidamisel vastupanu osutamiseks või põgenemisele kaasaaitamiseks – maksimumkaristus on eluaegne vangistus ja kohustuslik miinimum on kümneaastane vangistus; |
| --- | --- |

2)

tulirelvade kasutamine kinnipidamisel vastupanu osutamiseks või põgenemisele kaasaaitamiseks – maksimumkaristus on eluaegne vangistus ja kohustuslik miinimum on kümneaastane vangistus;

| 3) | tulirelvade omamine sõiduki kaaperdamisel – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus; |
| --- | --- |

3)

tulirelvade omamine sõiduki kaaperdamisel – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus;

| 4) | tulirelvade või laskemoona omamine kahtlastel asjaoludel – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus; |
| --- | --- |

4)

tulirelvade või laskemoona omamine kahtlastel asjaoludel – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus;

| 5) | tulirelva kandmine kuriteokavatsusega – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus ja |
| --- | --- |

5)

tulirelva kandmine kuriteokavatsusega – maksimumkaristus on 14aastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus ja

| 6) | tulirelva ümbertegemine – maksimumkaristus on kümneaastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus. |
| --- | --- |

6)

tulirelva ümbertegemine – maksimumkaristus on kümneaastane vangistus ja kohustuslik miinimum on viieaastane vangistus.

Kui 2006. aasta kriminaalõigusseadus on täielikult rakendatud, siis tuleb isikul, kes soovib sellist piirangutega tulirelva omada, esitada Garda komissarile taotlus tulirelvasertifikaadi saamiseks ning tõendada komissarile, et ta vastab 1925. aasta tulirelvaseaduse (muudetud 2006. aasta kriminaalõigusseadusega) 4. jaos sätestatud tingimustele. Lisaks peavad tulirelvade müüjad, kes soovivad piirangutega tulirelvi importida või ladustada, saama ministrilt sellekohase loa.

ITAALIA

Itaalia ratifitseeris rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollid (sealhulgas tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastase protokolli) 16. märtsil 2006 seadusega nr 146/2006. Itaalia tulirelvaseadust on sellele vastavalt muudetud ja on sätestatud, et nii tulirelvi kui ka tootjariigipoolseid märgistamistoiminguid käsitlevat teavet tuleb säilitada vähemalt kümne aasta jooksul.

LÄTI

Kehtivates õigusaktides on 2007. aastal tehtud mitmeid muudatusi, et tugevdada väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli. Samuti on vastu võetud uued eeskirjad, millega määratakse kindlaks kontrollialuste strateegiliste kaupade riiklik loend ning eri liiki litsentside andmise kord.

| a) | Strateegilise tähtsusega kaupade ringluse seadus, 19. juuli 2007.
  Seadus on koostatud eesmärgiga tagada kontroll strateegiliste kaupade ringluse üle kooskõlas riiklike ja rahvusvaheliste nõuetega nende ekspordi, impordi, võõrandamise ja transiidi jälgimiseks. Seadusega nähakse ette strateegiliste kaupade kontrollimise eest vastutavate institutsioonide vaheline võimujaotus, nende ülesanded ja koostöö, samuti seaduses kasutatud tingimused, muu hulgas vahendamise küsimustes. Seadusega määratakse kindlaks strateegiliste kaupade kontrolli komitee volitused litsentsitaotluste hindamisel ning teatavate kaupade ekspertiisi ja tuvastamise menetlustes. |
| --- | --- |

a)

Strateegilise tähtsusega kaupade ringluse seadus, 19. juuli 2007.

Seadus on koostatud eesmärgiga tagada kontroll strateegiliste kaupade ringluse üle kooskõlas riiklike ja rahvusvaheliste nõuetega nende ekspordi, impordi, võõrandamise ja transiidi jälgimiseks. Seadusega nähakse ette strateegiliste kaupade kontrollimise eest vastutavate institutsioonide vaheline võimujaotus, nende ülesanded ja koostöö, samuti seaduses kasutatud tingimused, muu hulgas vahendamise küsimustes. Seadusega määratakse kindlaks strateegiliste kaupade kontrolli komitee volitused litsentsitaotluste hindamisel ning teatavate kaupade ekspertiisi ja tuvastamise menetlustes.

| b) | Rahvusvaheliste organisatsioonide sanktsioonide rakendamise seadus, 3. jaanuar 2007 ÜRO ja ELi kehtestatud sanktsioonid on Lätis rakendatud ELi määrustega või riigi seadustega. Sanktsioone võib rakendada mis tahes tüüpi rakendusmeetmete abil kolme „Rahvusvaheliste organisatsioonide sanktsioonide rakendamise seaduses” tunnustatud tüübi hulgast: finantspiirangud, tehingute (lepingulised) või reisimispiirangud. |
| --- | --- |

b)

Rahvusvaheliste organisatsioonide sanktsioonide rakendamise seadus, 3. jaanuar 2007 ÜRO ja ELi kehtestatud sanktsioonid on Lätis rakendatud ELi määrustega või riigi seadustega. Sanktsioone võib rakendada mis tahes tüüpi rakendusmeetmete abil kolme „Rahvusvaheliste organisatsioonide sanktsioonide rakendamise seaduses” tunnustatud tüübi hulgast: finantspiirangud, tehingute (lepingulised) või reisimispiirangud.

| c) | Ministrite kabineti 6. novembri 2007. aasta määrus nr 747 strateegilise tähtsusega kaupade kontrolliks vajalike litsentside ja muude dokumentide väljaandmise korra kohta. Määruses on sätestatud menetlused sõjalise või kahesuguse kasutusega kaupade impordi-, ekspordi-, võõrandamis-, või transiidilitsentside ning lõppkasutus-, rahvusvahelise impordi ja tarnekontrolli sertifikaatide väljaandmiseks, väljaandmisest keeldumiseks või tühistamiseks. |
| --- | --- |

c)

Ministrite kabineti 6. novembri 2007. aasta määrus nr 747 strateegilise tähtsusega kaupade kontrolliks vajalike litsentside ja muude dokumentide väljaandmise korra kohta. Määruses on sätestatud menetlused sõjalise või kahesuguse kasutusega kaupade impordi-, ekspordi-, võõrandamis-, või transiidilitsentside ning lõppkasutus-, rahvusvahelise impordi ja tarnekontrolli sertifikaatide väljaandmiseks, väljaandmisest keeldumiseks või tühistamiseks.

| d) | Ministrite kabineti määrus nr 701, 16. oktoober 2007 („Strateegiliste kaupade kontrolli komitee asutamisakt”). Selles on sätestatud komitee eesmärgid ja ülesanded. |
| --- | --- |

d)

Ministrite kabineti määrus nr 701, 16. oktoober 2007 („Strateegiliste kaupade kontrolli komitee asutamisakt”). Selles on sätestatud komitee eesmärgid ja ülesanded.

| e) | Ministrite kabineti määrus nr 736, 11. oktoober 2007 („ELi liikmesriikide territooriumil tulirelvade ja laskemoona võõrandamist lubavate dokumentide väljaandmise kord riiklikus politseiametis”). Selles on sätestatud kord, mille kohaselt saab riigi politseiametilt taotleda ELi liikmesriikide territooriumil tulirelvade ja laskemoona võõrandamist lubavaid dokumente ning mille kohaselt need dokumendid väljastatakse. See sisaldab nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivis 91/477/EMÜ relvade omandamise ja omamise kontrolli alal ning nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivis 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ettenähtud lõhkematerjalide turuletoomise ja järelevalve alal sätestatud norme. |
| --- | --- |

e)

Ministrite kabineti määrus nr 736, 11. oktoober 2007 („ELi liikmesriikide territooriumil tulirelvade ja laskemoona võõrandamist lubavate dokumentide väljaandmise kord riiklikus politseiametis”). Selles on sätestatud kord, mille kohaselt saab riigi politseiametilt taotleda ELi liikmesriikide territooriumil tulirelvade ja laskemoona võõrandamist lubavaid dokumente ning mille kohaselt need dokumendid väljastatakse. See sisaldab nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivis 91/477/EMÜ relvade omandamise ja omamise kontrolli alal ning nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivis 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ettenähtud lõhkematerjalide turuletoomise ja järelevalve alal sätestatud norme.

| f) | Ministrite kabineti määrus nr 645, 25. september 2007 („Strateegilise tähtsusega kaupade ja teenuste riikliku nimekirja kohta”). Selles uues määruses on sätestatud nende kaupade nimekiri, mida tuleb kontrollida lisaks neile, mis on loetletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2000 ja ELi ühises sõjaliste kaupade nimekirjas. Vastavalt kehtivatele eeskirjadele kiidab nimekirja heaks valitsus, vastupidi varasemale korrale, mille kohaselt see oli strateegiliste kaupade kontrolli komitee ülesanne. |
| --- | --- |

f)

Ministrite kabineti määrus nr 645, 25. september 2007 („Strateegilise tähtsusega kaupade ja teenuste riikliku nimekirja kohta”). Selles uues määruses on sätestatud nende kaupade nimekiri, mida tuleb kontrollida lisaks neile, mis on loetletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2000 ja ELi ühises sõjaliste kaupade nimekirjas. Vastavalt kehtivatele eeskirjadele kiidab nimekirja heaks valitsus, vastupidi varasemale korrale, mille kohaselt see oli strateegiliste kaupade kontrolli komitee ülesanne.

2007. aastal lahendati Lätis 28 kuriteojuhtumit seoses relvade, laskemoona ja lõhkematerjalide valmistamise, ostmise, ladustamise ja kasutamisega. Selliste kuritegude puhul on enamasti tegemist ebaseaduslikult ladustatud jahipüssidega. 2007. aastal arestisid Läti Vabariigi siseministeeriumi riiklikud politseiasutused 82 tulirelva. Algatati kriminaalmenetlused vastavalt kriminaalseadusele nr 227.

LEEDU

Leedu Vabariigi valitsus muutis 8. augustil 2007 sõjavarustuse ühist nimekirja, et selles kajastuksid Euroopa Liidu ühises sõjavarustuse nimekirjas tehtud muudatused.

29. augustil 2007 muutis Leedu Vabariigi valitsus nende riikide nimekirja, millesse ja mille kaudu on keelatud ühises sõjavarustuse nimekirjas loetletud kaupade eksportimine ja transiitvedu ning mille puhul on keelatud vahendustegevus ühises sõjavarustuse nimekirjas loetletud kaupadega kauplemisel ja tehingute sooritamisel, et kajastada ÜRO julgeolekunõukogu ja Euroopa Liidu kehtestatud piiravates meetmetes (relvaembargod) tehtud muudatusi.

21. detsembril 2007 muudeti relvade ja laskemoona kontrolli seadust muu hulgas selleks, et täiendavalt kohandada vahendustegevuse kontrolli süsteemi nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivi 91/477/EMÜ (relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta) nõuetega.

LUKSEMBURG

2007. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte.

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi ametlikus väljaandes Mémorial. Hetkel on endiselt käimas kehtivate õigusaktide läbivaatamine.

Välisministeeriumi ülesanne on pidada sidet teiste riikide ja organisatsioonidega väike- ja kergrelvadealase rahvusvahelise koordineerimistegevuse eesmärgil.

Keelatud relvad

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük ja eksport ning selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige

| a) | selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud; |
| --- | --- |

a)

selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

| b) | teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks; |
| --- | --- |

b)

teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

| c) | selliste relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist, mis liiguvad teise riiki. |
| --- | --- |

c)

selliste relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist, mis liiguvad teise riiki.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvasepad ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi.

Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvaseppadelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvaseppadel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

Eksport

Luksemburgis ekspordiks ostetud relva kohta esitab relvasepp justiitsministeeriumile taotluse, et ostjale antaks litsents relva eksportimiseks, s.t luba transportida see ostukohast piirini. Loataotlustele spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia eksportimiseks tuleb lisada rahvusvaheline impordilitsents või lõppkasutussertifikaat. Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määruses (muudetud kujul) sätestatakse, et nende dokumentide vormi ja sisu määrab kindlaks välisasjade, väliskaubanduse ja koostöö minister.

Seoses relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiiviga 91/477/EMÜ (artikkel 11) ja selle kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nendesse toimuva ekspordi jaoks antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste asjaomased relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning asjaomane personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2006. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Muudeti 22. juuni 2001. aasta seadust majandustegevuse kohta sõjaväes või politseis kasutatavate lõhkematerjalide, relvade, laskemoona ning tehnoloogiate tootmise ja nendega kauplemise alal (Poola ametlik väljaanne nr 67, punkt 679, koos hilisemate muudatustega), et ühtlustada Poola eeskirju Euroopa Liidu õigusega.

2004. aasta 23. novembril andis ministrite nõukogu välja määruse, millega kehtestatakse keelud ja piirangud riigi julgeoleku seisukohast tähtsate strateegiliste kaupade müügi suhtes (Poola ametlik väljaanne nr 255, punkt 2557, koos hilisemate muudatustega) ja kehtestatakse nende riikide nimekiri, kuhu relvade eksportimine on keelatud või piiratud. 1. augustil 2007 muudeti ja ajakohastati seda määrust vastavalt rahvusvahelistele kohustustele, mis Poolal on ÜRO ja ELi liikmena.

Samuti tehti muudatusi 21. mai 1999. aasta relvade ja laskemoona seaduses (Poola ametlik väljaanne nr 53, punkt 549, koos hilisemate muudatustega), kuid need muudatused ei mõjutanud relvade tootmise, märgistamise ja relvadega kauplemise küsimusi.

Poola ei muutnud muid väike- ja kergrelvadealaseid õigusakte.

PORTUGAL

2006. aastal jõustus uus õiguslik raamistik, millega reguleeritakse väike- ja kergrelvade, nende osade ja nende laskemoona tootmist, parandamist, importi, eksporti, võõrandamist, ladustamist, levikut, nendega kauplemist, nende litsentsimist, omandamist ja omamist.

Kontrollitakse kõikide Euroopa ühisesse sõjavarustuse nimekirja ja Wassenaari kokkuleppe lahingumoona nimekirja kantud kaupade, sealhulgas ka väike- ja kergrelvade eksporti.

Väike- ja kergrelvade importimiseks on vaja luba, mille annab välja kaitseministeeriumi või siseministeeriumi litsentsiasutus olenevalt sellest, kas on tegemist sõjaväeliseks või tsiviilkasutuseks ettenähtud relvadega.

Transiit on reguleeritud samade impordi- ja ekspordieeskirjadega, milleks on niisiis vaja litsentsiasutuse luba.

Litsentsitaotluste rahuldamine otsustatakse igal üksikjuhul eraldi. Kõik taotlused vaatab läbi ka välisministeerium välispoliitilistest huvidest lähtuvalt, hinnates sealjuures ka ELi relvaekspordi toimimisjuhendis sätestatud kriteeriumite täitmist.

Toimimisjuhendi kriteeriume võetakse litsentsitaotluste hindamisel arvesse kui miinimumstandardit. Ekspordiluba ei anta juhul, kui on jõus ÜRO, ELi või OSCE relvaembargo. Väike- ja kergrelvade puhul rakendatakse ka 2002. aastal vastu võetud Wassenaari kokkuleppe suuniseid.

Riiklikud märgistamistavad on täielikus kooskõlas rahvusvahelistes dokumentides, st ÜRO tulirelvade protokollis, Wassenaari kokkuleppe väike- ja kergrelvade ekspordi toimimisjuhendis, OSCE väike- ja kergrelvade märgistamise, registreerimise ja jälgitavuse toimimisjuhendis ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldavas rahvusvahelises vahendis kirjeldatud parimate tavadega.

Sõjaväes kasutatavate relvade puhul nõuab kaitseministeerium, et imporditavad ja eksporditavad relvad oleksid märgistatud tootja nime, tootjariigi ja seerianumbriga. Märgistusse soovitatakse lisada ka selline täiendav teave nagu tootmisaasta, relva tüüp/mudel ja kaliiber.

Tsiviilkasutuseks ettenähtud väikerelvade puhul on seaduse nr 5/2006 artiklis 53 tootjale sätestatud kohustus märgistada need nime, mudeli, tootmisaasta ja seerianumbriga. Portugalis toodetud tulirelvadel peaks olema spetsiaalne märk, mille annab välja siseministeeriumi tunnustatud ametlik üksus.

Tulirelvade parandamise korral, kui selle tagajärjel seerianumber võib kaduma minna, tuleks tulirelvad eelnevalt üle vaadata ja märgistada.

Ilma asjakohase märgistuseta leitud relvadele teevad riiklikud ametiasutused nõuetekohased parandused.

Kaitseministeerium peab ajakohastatud registrit sõjaväes kasutatavate relvade võõrandamise kohta ning relva- ja julgeolekujõududele kuuluvate ja nende poolt ladustatavate relvade kohta.

Siseministeerium vastutab tsiviilkasutuseks ettenähtud väikerelvade registri pidamise eest, kuhu kantakse teave toodetud, imporditud, eksporditud ja võõrandatud relvade kohta. Iga register sisaldab teavet järgmiste üksikasjade kohta: tootja, number, mudel, kaliiber ja tehingu andmed (kuupäev, asjaomased üksused, litsents).

Registrisse kantakse ka muud asjaolud, nagu relvade vargus, kaotsiminek ja arestimine.

RUMEENIA

Ei tehtud uusi algatusi ega väike- ja kergrelvaküsimusi käsitlevate esmaste õigusaktide muudatusi.

Teiseseid õigusakte ajakohastati valitsuse otsusega nr 924/2007, millega kiideti heaks riikliku ekspordikontrolliameti poolt ekspordi, impordi ja muude tehingute kontrollimisele kuuluvate sõjalise otstarbega kaupade nimekiri, presidendi korraldusega nr 200/2007, mis käsitleb koondekspordiloa vorme, ja presidendi korraldusega nr 155/2007, millega ajakohastatakse konsultatsiooniprotsessi kaupade liigitamise puhul.

SLOVAKKIA

Väike- ja kergrelvi käsitleva ELi ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riigisiseses rakendamises ega väike- ja kergrelvi käsitlevates Slovakkia õigusaktides ei tehtud 2007. aastal muudatusi.

HISPAANIA

Saadikute koda kiitis heaks 28. detsembri 2007. aasta seaduse nr 53/2007 kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse kontrolli kohta ja see jõustus 29. jaanuaril 2008. Selle seaduse tõttu on Hispaaniast selles valdkonnas saanud üks kõige rangemate õigusaktidega riik. Seadus nr 53/2007 põhineb ÜRO tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblees vastu võetud resolutsioonide tegevusprogrammi ning ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni (ÜRO peaassamblees vastu võetud 31. mail 2001) ja seda täiendava ebaseadusliku tulirelvadega, nende osadega ja laskemoonaga kauplemise protokolli (nn ÜRO tulirelvaprotokoll) kõikidel sätetel ja on nendega kooskõlas.

Selle uue seaduse kehtestamise tulemused on järgmised.

| — | Hispaania õigusaktid neis valdkondades on nüüd koondatud õigusakti, millel on seaduse staatus ja millega kehtestatakse vahendid senisest tõhusamaks kontrolliks. |
| --- | --- |

—

Hispaania õigusaktid neis valdkondades on nüüd koondatud õigusakti, millel on seaduse staatus ja millega kehtestatakse vahendid senisest tõhusamaks kontrolliks.

| — | Uus seadus sisaldab kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguste kaupade väliskaubanduse kohta uusi sätteid, mis on täielikus kooskõlas Hispaania poolt mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning relvastuse leviku tõkestamise mehhanismide raames võetud kohustustega. |
| --- | --- |

—

Uus seadus sisaldab kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguste kaupade väliskaubanduse kohta uusi sätteid, mis on täielikus kooskõlas Hispaania poolt mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning relvastuse leviku tõkestamise mehhanismide raames võetud kohustustega.

| — | Uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu. |
| --- | --- |

—

Uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu.

| — | Seaduses on sõnaselgelt arvesse võetud Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumi, samuti OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta. |
| --- | --- |

—

Seaduses on sõnaselgelt arvesse võetud Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumi, samuti OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta.

| — | Peale selle sisaldab seadus selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele. |
| --- | --- |

—

Peale selle sisaldab seadus selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele.

Hispaania andis ÜRO tulirelvaprotokolliga ühinemise kirja ÜRO peasekretariaati hoiule 7. veebruaril 2007. Protokoll jõustus 11. märtsil 2007.

Hispaania võttis hiljuti siseriiklikku õigusse üle väike- ja kergrelvade ning laskemoona päritolu kindlakstegemist ja märgistamist käsitleva rahvusvahelise vahendi.

I.C.   Haldus- ja korrakaitseasutustele ning õiguskaitseasutustele korraldatav koolitus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide jõupingutused ja algatused oma riigiasutuste koolitamise alal.

RUMEENIA

Rumeenia jätkas kontaktide arendamist ettevõtjatega, kasutades mitmesuguseid üritusi, nt Musta mere kaitse ja õhuruumi teemaline konverents ja näitus (24.–27. aprill 2007) ja näitus EXPOMIL (18.–21. oktoober 2007), et edendada ja levitada ettevõtjate hulgas teadmisi ekspordikontrolli õigusliku raamistiku ja parimate tavade kohta.

HISPAANIA

Nagu varasematelgi aastatel, jätkasid Hispaania õiguskaitseasutused kursuste ja seminaride korraldamist tulirelvi ja lõhkematerjale käsitlevate kriminaalõigusaktide teemal ning infotehnoloogia kasutamist nende täitmise kontrollimisel. Korrapäraseid seminare korraldati ka teadlikkuse tõstmiseks väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise ja tõkestamise õigusliku raamistiku kohta, et säilitada ja süvendada nende küsimuste eest vastutavate politseiametnike teadmisi.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik on läbi vaadanud oma vahenduseeskirjad ja selle tulemusel on juba tehtud otsuseid edaspidiseks. Me laiendame alates 1. oktoobrist 2008 territooriumiväliseid kontrolle väikerelvade ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide valdkonnas; kergrelvade valdkonnas kehtestatakse 2009. aasta aprillis territooriumivälised kontrollid; veel pole tehtud otsust selle kohta, kas reguleerida lisateenuseid käsitlevat sätet (ja kui reguleerida, siis milliste lisateenuste osas) nii, et see hõlmab kõiki väike- ja kergrelvade vahendamise juhtumeid, ning me kaalume alles, kas seada sisse relvavahendajate register, ja eelkõige küsimust, kas sellise registreerimissüsteemi eelised õigustavad koormust, mida see tekitab õiguspärasele ärile. Ühendkuningriik on praegu ainus ELi liikmesriik, kes avaldab andmeid vahenduslitsentside kohta, sealhulgas ka äraütlemiste kohta.

I.D.   Muud algatused või tegevused

PRANTSUSMAA

2007. aasta aruanne Prantsusmaa relvaekspordi kohta esitati parlamendile 2008. aasta oktoobris. Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab lisa, milles käsitletakse Prantsusmaa väike- ja kergrelvatarneid. See annab tunnistust jätkuvatest jõupingutustest, mida Prantsusmaa on juba mitu aastat teinud nendes küsimustes kodanikuühiskonna ja rahvusvahelise kogukonna jaoks läbipaistvuse tagamise nimel

HISPAANIA

Hispaania pädevad asutused arestisid 2007. aastal Guarda Civil'i relvade ja lõhkematerjalide keskinspektsiooni koordineerimisel 1 184 ebaseaduslikku tulirelva (82 Schengeni riikidest ja 1 102 Schengeni-välistest riikidest). Praegu on Hispaania ametivõimude valduses kokku 269 267 igat liiki tulirelva; neist 51 974 on juba välja valitud oksjonil müümiseks ja 30 328 on ette nähtud hävitada.

2007. aastal viisid ametiasutused läbi 26 291 kontrolli kohtadel ja nende tulemusel algatati 693 juhul kohtumenetlused relvatootjate, relvameistrite, üksikisikute ja turvafirmade suhtes. 243 neist kohtuasjadest on seotud tulirelvadega ja 450 lõhkematerjalidega. Tollitöötajad viivad läbi korrapäraseid kontrolle lennujaamades ja sadamates, et avastada nendel aladel toimepandud rikkumisi.

II.   RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2007. AASTAL

II.A.   Väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu võitlemise ning tavarelvastuse salakaubanduse tõkestamise meetmed

II.A.1.   ÜRO, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

II.A.1.1.   Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid

| 1. | Piirkondlikul tasandil hõlmas ELi tegevus väike- ja kergrelvade valdkonnas järgmist. | Lõuna- ja Ida-Euroopa | Ukraina: nõukogu otsuse 2005/852/ÜVJP rakendamise raames eraldas Euroopa Liit 1 000 000 eurot varustuse jaoks ja 20 000 väike- ja kergrelva hävitamise jaoks. See üheaastase kestusega projekt algas 4. augustil 2006 ning seda viib ellu NATO Hooldus- ja Varustusamet (NAMSA). Praeguseks on hävitatud 17 710 väike- ja kergrelva ning eesmärki hävitada 20 000 väike- ja kergrelva on otseste kulude vähenemise tõttu suurendatud 27 760ni. Toetuslepingu teine osa, nimelt varustuse hankimine ei ole veel rakendatud, kuna Kalinovka ja Vinnitsa kohalikud rahvaesindajate kogud panid üksmeelselt oma veto Kalinovkasse demilitariseerimisrajatise loomisele ning seetõttu on vaja lisaaega alternatiivste võimaluste kaalumiseks. See põhjustas viivituse kogu protsessis ning toetuslepingut tuli pikendada kuni 31. märtsini 2008, et täita kavandatud toetamiseesmärk ning kasutada ELi toetus täielikult ära. Ülemaailmse relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühm kaalub täiendava toetuse võimalust. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Piirkondlikul tasandil hõlmas ELi tegevus väike- ja kergrelvade valdkonnas järgmist.

Lõuna- ja Ida-Euroopa

Ukraina: nõukogu otsuse 2005/852/ÜVJP rakendamise raames eraldas Euroopa Liit 1 000 000 eurot varustuse jaoks ja 20 000 väike- ja kergrelva hävitamise jaoks. See üheaastase kestusega projekt algas 4. augustil 2006 ning seda viib ellu NATO Hooldus- ja Varustusamet (NAMSA). Praeguseks on hävitatud 17 710 väike- ja kergrelva ning eesmärki hävitada 20 000 väike- ja kergrelva on otseste kulude vähenemise tõttu suurendatud 27 760ni. Toetuslepingu teine osa, nimelt varustuse hankimine ei ole veel rakendatud, kuna Kalinovka ja Vinnitsa kohalikud rahvaesindajate kogud panid üksmeelselt oma veto Kalinovkasse demilitariseerimisrajatise loomisele ning seetõttu on vaja lisaaega alternatiivste võimaluste kaalumiseks. See põhjustas viivituse kogu protsessis ning toetuslepingut tuli pikendada kuni 31. märtsini 2008, et täita kavandatud toetamiseesmärk ning kasutada ELi toetus täielikult ära. Ülemaailmse relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühm kaalub täiendava toetuse võimalust.

| | Lääne-Balkani riigid: tuginedes 2006. aastal algatatud tegevusele, jätkati väike- ja kergrelvakontrolli Kagu-Euroopa keskuse (SEESAC) poolt rakendatava ELi katseprojekti (Lääne-Balkani riikide väike- ja kergrelvadealane toetuskava) raames mitmete väike- ja kergrelvaprojektide elluviimist Lääne-Balkani riikides (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro ning Kosovo), et võimaldada neil luua ELi väike- ja kergrelvade valdkonna poliitika ja tavadega ühilduv õiguslik ja institutsiooniline raamistik.
  Töötati välja terve rida reageerimisviise, sealhulgas 1) väike- ja kergrelvade valdkonna tehniliste peanõunike lähetamine EList Albaaniasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Horvaatiasse, Montenegrosse, ÜRO kontrolli all olevale Kosovo territooriumile (Kosovosse) ning endisse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki; 2) relvaekspordi ja relvade võõrandamise teemaliste õigusaktide analüüs; 3) operatiivsete tugivahendite väljaarendamine; 4) hoolikalt läbimõeldud relvaregistreerimis- ja relvakontrollisüsteemi kavandamine, väljaarendamine ja rakendamine endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis; 5) parlamendiliikmete kaasamine väike- ja kergrelvaküsimuste lahendamisse ning piirkondliku parlamentaarse foorumi moodustamine; 6) uuringud laste ja noorte väike- ja kergrelvaküsimustega seotuse kohta piirkonnas ja 7) turvalisema kogukonna ülesehitamise toetamine. |
| --- | --- |

Lääne-Balkani riigid: tuginedes 2006. aastal algatatud tegevusele, jätkati väike- ja kergrelvakontrolli Kagu-Euroopa keskuse (SEESAC) poolt rakendatava ELi katseprojekti (Lääne-Balkani riikide väike- ja kergrelvadealane toetuskava) raames mitmete väike- ja kergrelvaprojektide elluviimist Lääne-Balkani riikides (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro ning Kosovo), et võimaldada neil luua ELi väike- ja kergrelvade valdkonna poliitika ja tavadega ühilduv õiguslik ja institutsiooniline raamistik.

Töötati välja terve rida reageerimisviise, sealhulgas 1) väike- ja kergrelvade valdkonna tehniliste peanõunike lähetamine EList Albaaniasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Horvaatiasse, Montenegrosse, ÜRO kontrolli all olevale Kosovo territooriumile (Kosovosse) ning endisse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki; 2) relvaekspordi ja relvade võõrandamise teemaliste õigusaktide analüüs; 3) operatiivsete tugivahendite väljaarendamine; 4) hoolikalt läbimõeldud relvaregistreerimis- ja relvakontrollisüsteemi kavandamine, väljaarendamine ja rakendamine endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis; 5) parlamendiliikmete kaasamine väike- ja kergrelvaküsimuste lahendamisse ning piirkondliku parlamentaarse foorumi moodustamine; 6) uuringud laste ja noorte väike- ja kergrelvaküsimustega seotuse kohta piirkonnas ja 7) turvalisema kogukonna ülesehitamise toetamine.

| | Projektiga toetatakse ka SEESACi jätkuvat tehnilist abi ja projektiarendustegevust selles piirkonnas. |
| --- | --- |

Projektiga toetatakse ka SEESACi jätkuvat tehnilist abi ja projektiarendustegevust selles piirkonnas.

| | Aafrika | Lääne-Aafrika: Lääne-Aafrika piirkonnas läbiviidava konfliktide ennetamise ja rahu taastamise programmi raames (5,5 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) toetas Euroopa Komisjon 1,45 miljoni euroga ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), osutades toetust riiklike väikerelvade komisjonide asutamisele ja nende tegevuse tugevdamisele. Projekti eesmärgiks oli ka tugevdada suutlikkust, et tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine, ning seda, et töötatakse välja ja arendatakse poliitikat, millega käsitletakse väike- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kaubanduse vastast võitlust.
  Euroopa Komisjon toetas samuti eriprojekti (Euroopa Arengufond), millega osutatakse tehnilist abi ECOWASi väikerelvade üksusele seoses tegevuskava koostamisega, mis käsitleb väike- ja kergrelvade konventsiooni rakendamist. |
| --- | --- | --- |

Aafrika

Lääne-Aafrika: Lääne-Aafrika piirkonnas läbiviidava konfliktide ennetamise ja rahu taastamise programmi raames (5,5 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) toetas Euroopa Komisjon 1,45 miljoni euroga ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), osutades toetust riiklike väikerelvade komisjonide asutamisele ja nende tegevuse tugevdamisele. Projekti eesmärgiks oli ka tugevdada suutlikkust, et tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine, ning seda, et töötatakse välja ja arendatakse poliitikat, millega käsitletakse väike- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kaubanduse vastast võitlust.

Euroopa Komisjon toetas samuti eriprojekti (Euroopa Arengufond), millega osutatakse tehnilist abi ECOWASi väikerelvade üksusele seoses tegevuskava koostamisega, mis käsitleb väike- ja kergrelvade konventsiooni rakendamist.

| | Kesk-Aafrika: Euroopa Komisjon toetas kolmeaastast ja 4 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (Euroopa Arengufond), et tugevdada Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse rahu- ja julgeolekualast suutlikkust konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise, konfliktide ennetamise küsimustes aktiivsete valitsusväliste organisatsioonidega koostöö tegemise ning poliitiliste ja diplomaatiliste tegevuste (sealhulgas väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes) valdkondades. |
| --- | --- |

Kesk-Aafrika: Euroopa Komisjon toetas kolmeaastast ja 4 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (Euroopa Arengufond), et tugevdada Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse rahu- ja julgeolekualast suutlikkust konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise, konfliktide ennetamise küsimustes aktiivsete valitsusväliste organisatsioonidega koostöö tegemise ning poliitiliste ja diplomaatiliste tegevuste (sealhulgas väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes) valdkondades.

| | Aafrika Liit: Euroopa Komisjon eraldas rahalisi vahendeid demineerimise ja desarmeerimise (sh väike- ja kergrelvad) teemaliseks Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni ühisseminariks, et süvendada nende kahe organisatsiooni vahelist dialoogi ja parimate tavade vahetust ning uurida võimalusi uute toetatavate projektide algatamiseks selles piirkonnas. |
| --- | --- |

Aafrika Liit: Euroopa Komisjon eraldas rahalisi vahendeid demineerimise ja desarmeerimise (sh väike- ja kergrelvad) teemaliseks Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni ühisseminariks, et süvendada nende kahe organisatsiooni vahelist dialoogi ja parimate tavade vahetust ning uurida võimalusi uute toetatavate projektide algatamiseks selles piirkonnas.

| 2. | Euroopa Komisjon toetas samuti suurt arvu programme, mille fookuses oli desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine Libeerias, Sudaanis, Brazzaville’i Kongos ja Haitis ning mis otseselt või kaudselt aitavad vähendada vägivalda ja relvade levikut, restruktureerida relvajõude ja taasintegreerida ühiskonda endisi võitlejaid. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjon toetas samuti suurt arvu programme, mille fookuses oli desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine Libeerias, Sudaanis, Brazzaville’i Kongos ja Haitis ning mis otseselt või kaudselt aitavad vähendada vägivalda ja relvade levikut, restruktureerida relvajõude ja taasintegreerida ühiskonda endisi võitlejaid.

Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkond: koolitajate koolitamise ja andmebaasi loomise projekti viimase etapi elluviimisele 2007. aastal eelnes nõukogu otsuse 2006/1000/ÜVJP vastuvõtmine, millega nähti lõplikuks eralduseks ette 700 000 eurot. Kõnealune üheaastane projekt aitab kaasa väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu võitlemisele Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas. Projekti käigus on tänase seisuga uurimismeetodite valdkonnas koolitatud üle 1 340 õiguskaitsetöötaja, kusjuures projekti lõpuks nähakse ette kokku 2 300 ametniku koolitamine.

Lisaks on hulga erinevate koolituskursuste käigus koolitatud üle 180 parlamendisaadiku ja nende nõuniku ning hetkel ehitatakse ja renoveeritakse rajatisi ja süsteeme, et ühist tegevust paremini koordineerida. Mis puutub selle projekti mõjusse, siis piirkonna teatavad riigid on ametlikult teatanud tulirelvade, nende osade ja laskemoona konfiskeerimisest, seostades selle koolituse käigus omandatud haldussuutlikkuse suurendamise meetmetega. Hetkel viiakse ellu projekti lõpetamise strateegiat eesmärgiga soodustada piirkonna riikide, kohalike annetajate ja organisatsioonide isevastutust kahepoolse rahastamise kaudu.

II.A.2.   ELi liikmesriikide rahaline, tehniline ja muu abi väike- ja kergrelvaprojektidele

Lisaks ELi käsutuses olevate eri vahendite kaudu rahastatavatele projektidele on liikmesriigid rahastanud kahepoolselt paljusid väike- ja kergrelvadega seotud projekte. Liikmesriigid on seni andnud käesolevasse aruandesse järgmised andmed.

AUSTRIA

2007. aastal on Austria aidanud kaasa mitmesugustele ÜRO desarmeerimisbüroo juhitavatele abiprojektidele väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise ÜRO protsessi toetuseks, pannes suurt rõhku projektidele Aafrikas.

Eelkõige on Austria toetanud järgmisi projekte:

| — | praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP) (200 000 eurot); |
| --- | --- |

—

praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP) (200 000 eurot);

| — | väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas (100 000 eurot); |
| --- | --- |

—

väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas (100 000 eurot);

| — | väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas (230 000 eurot). |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas (230 000 eurot).

SOOME

| — | Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2007. aastal kokku 250 000 euroga. Samasugune summa antakse 2008. aastal ja sellega ulatub Soome toetus aastatel 2006–2008 kokku 750 000 euroni. |
| --- | --- |

—

Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2007. aastal kokku 250 000 euroga. Samasugune summa antakse 2008. aastal ja sellega ulatub Soome toetus aastatel 2006–2008 kokku 750 000 euroni.

| — | Toetati OSCE missiooni Moldova Vabariigis, mis hõlmas laskemoona liigsete ja vananenud varude hävitamist (kokku 160 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Toetati OSCE missiooni Moldova Vabariigis, mis hõlmas laskemoona liigsete ja vananenud varude hävitamist (kokku 160 000 eurot).

| — | Anti toetust OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona 2006.–2008. aasta programmile Tadžikistani Vabariigis; programmi esimene etapp hõlmab laskemoonaladude taastamist kuues kohalikus piirkonnas (kokku 100 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Anti toetust OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona 2006.–2008. aasta programmile Tadžikistani Vabariigis; programmi esimene etapp hõlmab laskemoonaladude taastamist kuues kohalikus piirkonnas (kokku 100 000 eurot).

| — | Panustati NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi Afganistanis laskemoona füüsilise turvalisuse ja varude haldamise toetamiseks (kokku 100 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Panustati NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi Afganistanis laskemoona füüsilise turvalisuse ja varude haldamise toetamiseks (kokku 100 000 eurot).

PRANTSUSMAA

Ajavahemikul 2006–2008 rahastas Prantsusmaa ÜRO arenguprogrammi kaudu kolme väike- ja kergrelvadega seotud programmi:

| — | toetati kergrelvakontrolli abiprogrammi ECOWASi liikmesriikides, mis võtab üle Prantsusmaa jõupingutused ELi raames (260 000 USA dollarit); |
| --- | --- |

—

toetati kergrelvakontrolli abiprogrammi ECOWASi liikmesriikides, mis võtab üle Prantsusmaa jõupingutused ELi raames (260 000 USA dollarit);

| — | kergrelvakontrolli ja püsivate elatusvahendite edendamise teel relvastatud vägivalla vähendamise projekt Kongo Demokraatlikus Vabariigis (750 000 USA dollarit); |
| --- | --- |

—

kergrelvakontrolli ja püsivate elatusvahendite edendamise teel relvastatud vägivalla vähendamise projekt Kongo Demokraatlikus Vabariigis (750 000 USA dollarit);

| — | kergrelvakontrolli ja tsiviilelanikkonna desarmeerimise programm Burundis (200 000 USA dollarit). |
| --- | --- |

—

kergrelvakontrolli ja tsiviilelanikkonna desarmeerimise programm Burundis (200 000 USA dollarit).

2007. aastal eraldas Prantsusmaa rahalisi vahendeid veel

| — | ÜRO piirkondliku rahu- ja desarmeerimiskeskuse erifondile Lomés (77 000 eurot) ja |
| --- | --- |

—

ÜRO piirkondliku rahu- ja desarmeerimiskeskuse erifondile Lomés (77 000 eurot) ja

| — | RACVIAC-CSC tegevuseelarvesse (30 000 eurot). |
| --- | --- |

—

RACVIAC-CSC tegevuseelarvesse (30 000 eurot).

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitme institutsiooni ja organisatsiooni raames ning nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema ajavahemiku jooksul kui kalendriaasta. 2007. aasta peamised algatused on järgmised.

Afganistan (kestus 2004 jj; kogueelarve 3 000 000 eurot)

Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise (DDR) ning ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) protsesse Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist.

Angola (kestus 2003–2009, kogueelarve 11 990 332 eurot)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) kaudu toetab Saksamaa Maailmapanga hallatavat Angola demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (ADRP). Endiste võitlejate taasintegreerimist toetatakse kohalikul tasandil sotsiaal-majandusliku arengu projektide kaudu ning kohalike omavalitsusasutuste tugevdamise teel.

Burundi (kestus 2003–2007, kogueelarve 15 940 000 eurot)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja riigi piires ümberasustatud isikute taasintegreerimise ning põgenike Burundisse tagasipöördumise projekte. Saksamaa panus koosneb neljast järgmisest komponendist: kogukonda taasintegreerimise struktuuride tugevdamine, põllumajandustootmise elavdamine, sissetulekute suurendamine ja infrastruktuuri taastamine.

Kambodža (kestus 2007–2008, kogueelarve 1 260 000 eurot)

Saksamaa toetab Kambodža Kuningriigi valitsust tema töös väike- ja kergrelvade kontrolli küsimustega, mis keskenduvad varude haldamisele ja liigsete tavalaskemoonavarude hävitamisele.

Kongo Demokraatlik Vabariik (kestus 2005–2011, kogueelarve 12 000 000 eurot)

Saksamaa toetab varem võitlusjõududega seotud olnud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Kongo DV Maniema provintsis 3 500 000 euroga (tehniline abi) ning endiste võitlejate taasintegreerimiseks 8 500 000 euroga (kuni 2008. aasta oktoobrini, rahaline abi) ning annab finantsabi töömahukate infrastruktuuriprojektide jaoks.

Ida-Aafrika järvede piirkond (kestus 2003–2009, kogueelarve 12 900 000 eurot)

Saksamaa toetab Ida-Aafrika järvede piirkonda Maailmapanga hallatava mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) sihtfondi kaudu kokku 12 900 000 euroga. Saksamaa eraldab 7 500 000 euro ulatuses rahalisi vahendeid ka väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku tõkestamise projektile, mida rakendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonna konverentsiprotsessi (2004-2011) toetamise raames.

Libeeria (kestus 2005–2007, kogueelarve 10 750 000 eurot)

Saksamaa toetab demobiliseerimise ja taasintegreerimise riiklikku programmi (DDRP). Programmi raames saavad psühholoogilist abi sõja ajal seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langenud inimesed Libeerias ning sellega toetatakse koju tagasipöörduvate põgenike ja endiste võitlejate taasintegreerimist infrastruktuuri töömahuka taastamise kaudu.

Rwanda (kestus 2003–2007, kogueelarve 8 773 000 eurot)

Saksamaa toetab Rwanda demobiliseerimise ja taasintegreerimise komisjoni (RDRP), samuti Rwanda endiste võitlejate sotsiaalse taasintegreerimise ja arstliku taastusabi protsessi.

Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll (kestus 2001–2008, kogueelarve 3 452 000 eurot)

Saksamaa valitsus on algatanud sektoripõhise projekti „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll” (DECOSAC). Projekti üks eesmärkidest on arendada ja katsetada arengukoostöö käigus vahendeid väikerelvade leviku kontrollimiseks. 2007. aastal toetas DECOSAC Uganda riiklikku väikerelvade teabekeskust väikerelvade leviku kontrolli alase Uganda tegevuskava rakendamisel suutlikkuse suurendamise ja teadlikkuse tõstmise valdkonnas. Korraldatud on politseikonsultatsioone ja teadlikkuse parandamise kampaaniaid ning koolitusseminare koos julgeolekusektori, kodanikuühiskonna rühmade ja valitsusväliste organisatsioonide (nt Uganda Kristlik nõukogu, UJCC) esindajatega.

IIRIMAA

Alates tegevusprogrammi kehtestamisest on Iirimaa andnud ligikaudu 2 miljoni euro suuruse panuse väike- ja kergrelvadega vahetult seotud projektidesse. Iirimaa on viimase nelja aasta jooksul eraldanud rahalisi vahendeid Genfi foorumile, mis on Genfis asuv organisatsioon, mis tegeleb valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide vahelise partnerluse loomisega ühist muret tegevates desarmeerimis- ja relvakontrolliküsimustes. Genfi foorum jätkab tööd väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutuse vastu võitlemise senise protsessi toetamiseks.

Inimeste turvalisuse võrgustikus osalejana toetab Iirimaa relvaküsimuses inimesekeskset lähenemisviisi ning on juba kauaaegne desarmeerimis-, demobiliseerimis-, taasintegreerimis- ja rehabiliteerimisprogrammide (DDRR) rahastaja. Kaitsejõud olid otseselt kaastegevad Libeeria DDRR programmis. Kuigi see osalus oli suurel määral seotud julgeolekuga, said nad selliste programmide toimimise kohta põhjalikke teadmisi, mis võivad osutuda kasulikuks ÜRO tulevastes missioonides Aafrikas. Kaitsejõudude DDRR-alased kogemused Libeeria missioonis võivad olla Euroopa partneritega tehtava tulevase koostöö valdkonnaks. Iirimaa tõi oma väed Libeeria missioonilt tagasi 2007. aasta maikuus.

2007. aasta novembris leppis Iirimaa kokku alaliste kaitsejõudude 400-liikmelise kontingendi lähetamises uuele ÜRO volitustega ELi juhitavale operatsioonile Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA).

Iirimaa andis 2007. aasta detsembris 3 500 eurot toetust rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) väike- ja kergrelvadeteemalise raamatu väljaandmiseks Lõuna-Aafrikas.

LÄTI

Läti andis 2007. aastal 7 000 eurot toetust NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide hävitamiseks Ukrainas.

LEEDU

Afganistanis, Ghori provintsis toimuva piirkondliku ülesehitustegevuse raames on Leedu sõjaväelased alates 2005. aastast osalenud aegunud, liigsete ja elanikelt kogutud väike- ja kergrelvade, lõhkematerjalide ja laskemoona hävitamises. Piirkondlik ülesehitusrühm abistas kohalikke võimusid Afganistani ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) programmis, relvade ladustamisel, märgistamisel ja arvelevõtmisel. Piirkondlik ülesehitusrühm on abistanud kohalikke võime ka väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumisel.

LUKSEMBURG

Luksemburgi ametiasutused rahastasid aastatel 2001–2004 Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti, millega tugevdatakse konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustikku. See projekt hõlmab rahuvalve, rahutagamise ja kergrelvade leviku tõkestamise alal tegutsevate Kesk- ja Lääne Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku rajamist. Nimetatud projektile antud toetuse kogusumma on 223 000 eurot. 2007. aastal anti Euroopa Rahu- ja Julgeolekuuuringute ja -info Instituudile vabatahtliku annetusena 20 000 eurot.

MALTA

Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik valmistamine, võõrandamine ja ringlus ning nende ülemäärane hankimine ja kontrollimatu levik teeb endiselt Maltale suurt muret. Malta toetab endiselt täiel määral rahvusvahelist ja piirkondlikku tegevust, mis on seotud uute meetmete vastuvõtmisega, et aidata välja arendada uuenduslikke viise ja vahendeid ebaseadusliku relvadega kauplemise, nende valmistamise ja võõrandamise takistamiseks ning väike- ja kergrelvade tootmise, nendega kauplemise, nende hankimise ja kasutamise kontrollimiseks.

Malta paneb rõhku nii riikliku kui rahvusvahelise tasandi teabevahetusele riiklike ja rahvusvaheliste võimude vahel, et hõlbustada jälitusandmete kogumist väike- ka kergrelvadega kauplemise kohta.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2007. aastal järgmisi institutsioone, projekte ja muud väike- ja kergrelvade- ning laskemoonaalast tegevust:

| — | väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel; |
| --- | --- |

—

väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel;

| — | Saferworld, relvastatud vägivalla vähendamine, inimeste turvalisuse suurendamine ja jätkusuutliku arengu tingimuste loomine väikerelvade kontrolli kaudu; |
| --- | --- |

—

Saferworld, relvastatud vägivalla vähendamine, inimeste turvalisuse suurendamine ja jätkusuutliku arengu tingimuste loomine väikerelvade kontrolli kaudu;

| — | Saferworld, projekt „Biting the Bullet”; |
| --- | --- |

—

Saferworld, projekt „Biting the Bullet”;

| — | Julgeoleku-uuringute Instituut (ISS), riigipõhised ja piiriülesed rakendus- ja andmesiirdealased uuringud Lõuna-, Ida- ja Kesk-Aafrikas; |
| --- | --- |

—

Julgeoleku-uuringute Instituut (ISS), riigipõhised ja piiriülesed rakendus- ja andmesiirdealased uuringud Lõuna-, Ida- ja Kesk-Aafrikas;

| — | rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik IANSA, ülemaailmse haardega väikerelvade vähendamise strateegia; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik IANSA, ülemaailmse haardega väikerelvade vähendamise strateegia;

| — | väikerelvauuring (Small Arms Survey), põhirahastamine; |
| --- | --- |

—

väikerelvauuring (Small Arms Survey), põhirahastamine;

| — | väike- ja kergrelvakaubandust käsitlev Sander Franckeni dokumentaalfilm „Dealing and Wheeling in SALW”, rahaline toetus dokumentaalfilmi tegemiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvakaubandust käsitlev Sander Franckeni dokumentaalfilm „Dealing and Wheeling in SALW”, rahaline toetus dokumentaalfilmi tegemiseks ja levitamiseks;

| — | Genfi foorum rahu- ja julgeolekupartnerluste loomise teemal („Building Peace and Security Partnerships”); |
| --- | --- |

—

Genfi foorum rahu- ja julgeolekupartnerluste loomise teemal („Building Peace and Security Partnerships”);

| — | Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas; |
| --- | --- |

—

Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas;

| — | HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumine ja hävitamine Afganistanis; |
| --- | --- |

—

HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumine ja hävitamine Afganistanis;

| — | Mine Action Group, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumine ja hävitamine Kongo Demokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

—

Mine Action Group, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumine ja hävitamine Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

| — | OSCE, väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona hävitamise ja ohutu ladustamise projekt Tadžikistani Vabariigis; |
| --- | --- |

—

OSCE, väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona hävitamise ja ohutu ladustamise projekt Tadžikistani Vabariigis;

| — | UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli väljatöötamine;

| — | ÜRO arenguprogramm (UNDP) / Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine; |
| --- | --- |

—

ÜRO arenguprogramm (UNDP) / Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine;

| — | UNDP / Kosovo, Kosovo väikerelvade kontrolli algatus; |
| --- | --- |

—

UNDP / Kosovo, Kosovo väikerelvade kontrolli algatus;

| — | UNDP/ECOWAS, väikerelvade kontroll Manu jõe piirkonnas (Manu River Union Small Arms Control); |
| --- | --- |

—

UNDP/ECOWAS, väikerelvade kontroll Manu jõe piirkonnas (Manu River Union Small Arms Control);

| — | NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA) / NATO rahupartnerlustöökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas; |
| --- | --- |

—

NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA) / NATO rahupartnerlustöökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas;

| — | NAMSA/NATO rahupartnerlustöökond, laskemoona hävitamine Albaanias; |
| --- | --- |

—

NAMSA/NATO rahupartnerlustöökond, laskemoona hävitamine Albaanias;

| — | ÜRO desarmeerimisbüroo tööseminar „Suutlikkuse suurendamine ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi rakendamise toetamiseks” Nairobis 2007. aasta detsembris; |
| --- | --- |

—

ÜRO desarmeerimisbüroo tööseminar „Suutlikkuse suurendamine ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi rakendamise toetamiseks” Nairobis 2007. aasta detsembris;

| — | panus Nairobis 2007. aasta novembris peetud kohtumisele, kus 29 Aafrika riiki kirjutas alla relvastatud vägivalda ja arengut käsitlevale Aafrika deklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

panus Nairobis 2007. aasta novembris peetud kohtumisele, kus 29 Aafrika riiki kirjutas alla relvastatud vägivalda ja arengut käsitlevale Aafrika deklaratsioonile.

POOLA

Rahuvalveoperatsioonidel osalenud Poola relvajõud jätkasid tegevust relvade kogumise alal Iraagis, Afganistanis, Kosovos ning Bosnias ja Hertsegoviinas. Näiteks kogus Poola sõjaväekontingent EUFOR 2007. aastal Bosnias ja Hertsegoviinas 124 pikka tulirelva, kaks püstolit, seitse tankitõrjegranaadiheitjat, kuus raketiheitjat M80 ja granaadiheitjat RPG, 651 granaati (neist 69 miinipildujagranaati ja 80 püssgranaati) ning 20 759 ühikut mitmesugust liiki laskemoona.

15 lähetatud riiklikku eksperti osales EJKP missioonis EUBAM Moldova/Ukraina, mis piiri- ja tollikontrolli suutlikkuse suurendamise teel aitab kaasa väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele.

HISPAANIA

Hispaania on väike- ja kergrelvade alal täiel määral osalenud ÜRO, OSCE, Wassenaari kokkuleppe ning väike- ja kergrelvadealase parlamentaarse foorumi töös.

Hispaania on toetanud paljude valitsusväliste organisatsioonide poolt relvakontrollikampaania kaudu tehtud algatust ning osaleb ÜRO peasekretäri poolt relvakaubanduslepingu võimalikkuse, reguleerimisala ja esialgsete parameetrite analüüsimiseks väljavalitud valitsusekspertide rühma tegevuses.

2005. aasta detsembris kirjutas Hispaania koos Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) täitevsekretariaadiga alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles kohustus toetama selle organisatsiooni tegevust ja programme 2006.–2008. aastal 1 000 000 euroga, millest 750 000 eurot oli ette nähtud väike- ja kergrelvakontrolli programmi jaoks Lääne-Aafrikas. 2007. aastal eraldati seetõttu selleks otstarbeks 250 000 eurot.

Hispaania andis kokku 400 000 eurot rahalist abi ka ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskuse ja ÜRO arenguprogrammi mitmesuguse tegevuse jaoks (kummalegi organile 200 000 eurot). Nende tegevus hõlmas võrdlevat uuringut tulirelvi, lõhkematerjale ja laskemoona käsitlevate eeskirjade ja õigusaktide valdkonnas selle piirkonna 30 riigis ning toetust Peruus 2007. aastal käivitatud tulirelvade hävitamise protsessile, mis kestab veel edasi.

Alates 2005. aastast on Guardia Civil andnud tehnilist abi Cabo Verde ametivõimudele väike- ja kergrelvade ja lõhkematerjalide kontrolli alal.

SLOVAKKIA

Slovakkia järgib ELi relvaekspordi toimimisjuhendit ja OSCE liikmena esitab igal aastal teavet väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja liigsete varude kohta, sh muud asjakohast teavet selle valdkonna kohta kooskõlas väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendiga. Oma ekspordikontrollipoliitikas järgib Slovakkia relvade võõrandamist käsitlevaid OSCE põhimõtteid.

ROOTSI

Rootsi on ratifitseerinud kõik ülemaailmsed terrorismi käsitlevad konventsioonid, sealhulgas 5. aprilli 2007. aasta konventsiooni plastiliste lõhkeainete märgistamise kohta nende avastamise eesmärgil.

Rootsi on eelkõige välisministeeriumi, Rootsi relvajõudude ja Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri vahendusel toetanud mitut projekti, mis on suunatud väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele kõigis selle aspektides, nagu on ette nähtud ÜRO tegevuskavaga.

2007. aastal rahastas välisministeerium teaduslikku uurimust ÜRO relvaembargode ja nende mõju kohta relvavoogudele ja sihtrühmade käitumisele (Stockholmi rahvusvaheline rahu-uuringute instituut, SIPRI) ning sihipäraste sanktsioonide rakendamise eriprogrammi (Uppsala ülikooli rahu- ja konfliktiuuringute osakond). Uurimus on kättesaadav instituudi veebisaidil (www.sipri.org), tulemused kanti ette New Yorgis ja Brüsselis ning selle kohta peeti teadusseminar Londonis. Kuigi uurimus ei käsitlenud spetsiaalselt väike- ja kergrelvi, võivad soovitused, mis selles embargode tõhustamise eesmärgil anti ÜRO Julgeolekunõukogule, osutuda väike- ja kergrelvade küsimuses oluliseks.

Rootsi algatas Stockholmi desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisalgatuse (SIDRR). Selle eesmärk on pakkuda välja võimalusi ja vahendeid, mis võivad kaasa aidata prognoositava raamistiku loomisele, millest lähtudes oleks võimalik desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprotsesse kavandada ja ellu viia. SIDRR tulemusena koostati 2006. aastal lõpparuanne, mis sisaldas soovitusi rahvusvahelistele DDR-alastes programmides osalejatele. Tööd SIDRRiga jätkab nüüd Folke Bernadotte Akadeemia.

Rootsi Riiklik Kaitsekolleegium tegeleb rahvusvahelise DDR-ekspertide võrgustiku haldamise ja laiendamisega ning selle vahendusel jagatakse praktilisi teadmisi ja kogemusi. Rootsi Riiklik Kaitsekolleegium on DDR-alase ühtse koolitusgrupi liige ja praegu selle kaaseesistuja; tegemist on koolitusasutuste grupiga, kelle ühine eesmärk on välja töötada ja levitada koolitusmaterjale, mis põhinevad ÜRO ühtsetel DDR-standarditel (IDDRS).

Rootsi välisministeerium on andnud 25 miljonit Rootsi krooni toetust ÜRO arenguprogrammi kriiside ennetamise ja lahendamise büroole. ÜRO arenguprogrammi ja Rootsi valitsuse vahel on sõlmitud kokkulepe väike- ja kergrelvade hävitamise toetamise kohta OSCE piirkonnas. See osutus võimalikuks tänu OSCE sekretariaadi ja ÜRO arenguprogrammi kriiside ennetamise ja lahendamise büroo vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile, mis allkirjastati 2006. aasta juunis Rootsi algatusel. Reserveeritud rahalised vahendid eraldati OSCE–ÜRO arenguprogrammi väike- ja kergrelvadealastele projektidele Valgevenes, Montenegros ja Tadžikistanis, samuti väike- ja kergrelvaprojektidele Bosnias ja Hertsegoviinas (UNDP SACHIB) ning SEE piirkondlikule väikerelvade projektile (SEESAC).

Rootsi osaleb koos Ukraina ja Lätiga kolmepoolses laskemoona hävitamise projektis Ukrainas. Välisministeerium eraldab sellele ajavahemikul 2007–2009 3,8 miljonit Rootsi krooni.

Lisaks on välisministeerium alates 2005. aastast toetanud järgmisi projekte.

| — | Väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: põhirahastamine 1 miljon Rootsi krooni aastas (2005, 2006, 2007) |
| --- | --- |

—

Väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: põhirahastamine 1 miljon Rootsi krooni aastas (2005, 2006, 2007)

| — | IANSA: 350 000 Rootsi krooni (2006–2007) |
| --- | --- |

—

IANSA: 350 000 Rootsi krooni (2006–2007)

| — | Viva Rio: 350 000 Rootsi krooni (2006), 275 000 Rootsi krooni (2007) uudistelehele „En la Mira” |
| --- | --- |

—

Viva Rio: 350 000 Rootsi krooni (2006), 275 000 Rootsi krooni (2007) uudistelehele „En la Mira”

| — | Genfi foorum: 250 000 Rootsi krooni (2007) |
| --- | --- |

—

Genfi foorum: 250 000 Rootsi krooni (2007)

| — | SIPRI (lisaks põhirahastamisele): 265 000 Rootsi krooni 2008. aastal riikide poolt UNROCAle edastatud väike- ja kergrelvadeteemaliste esildiste uurimisprojekti jaoks; 1 921 000 Rootsi krooni 2008. aastal uurimuse jaoks, mis käsitleb väike- ja kergrelvade võõrandamist Aafrikasse; 1 885 000 Rootsi krooni 2008. aastal Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi aastaraamatu väljaandmiseks. |
| --- | --- |

—

SIPRI (lisaks põhirahastamisele): 265 000 Rootsi krooni 2008. aastal riikide poolt UNROCAle edastatud väike- ja kergrelvadeteemaliste esildiste uurimisprojekti jaoks; 1 921 000 Rootsi krooni 2008. aastal uurimuse jaoks, mis käsitleb väike- ja kergrelvade võõrandamist Aafrikasse; 1 885 000 Rootsi krooni 2008. aastal Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi aastaraamatu väljaandmiseks.

Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri kaudu on Rootsi toetanud Nairobi protsessi ning Ameerika Riikide Organisatsiooni ja ÜRO kaudu tulirelvade Ameerika konventsiooni rakendamist. Rootsi on rahaliselt toetanud ka Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvaprogrammi Lääne-Aafrikas (20 miljonit Rootsi krooni aastatel 2006 ja 2007) ning ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondlikku keskust (12 miljonit Rootsi krooni aastatel 2005–2007).

Lisaks on Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuur alates 2005. aastast toetanud järgmisi projekte.

| — | Ülemaailmne programm Saferworld, selle väike- ja kergrelvadega seotud osad: 10,6 miljonit Rootsi krooni (2005–2007) |
| --- | --- |

—

Ülemaailmne programm Saferworld, selle väike- ja kergrelvadega seotud osad: 10,6 miljonit Rootsi krooni (2005–2007)

| — | Julgeoleku-uuringute Instituudi ülemaailmne programm, selle väike- ja kergrelvadega seotud osa: 13 miljonit Rootsi krooni (2005–2007) |
| --- | --- |

—

Julgeoleku-uuringute Instituudi ülemaailmne programm, selle väike- ja kergrelvadega seotud osa: 13 miljonit Rootsi krooni (2005–2007)

| — | UNICEFi maamiinide ja väikerelvadealane ülemaailmne programm, selle väike- ja kergrelvadega seotud osa: 7,75 miljonit Rootsi krooni (2006 ja 2007) |
| --- | --- |

—

UNICEFi maamiinide ja väikerelvadealane ülemaailmne programm, selle väike- ja kergrelvadega seotud osa: 7,75 miljonit Rootsi krooni (2006 ja 2007)

| — | Oxfami-Ühendkuningriigi väike- ja kergrelvaprogramm Lääne-Aafrikas: 12 miljonit Rootsi krooni (2006 ja 2007) |
| --- | --- |

—

Oxfami-Ühendkuningriigi väike- ja kergrelvaprogramm Lääne-Aafrikas: 12 miljonit Rootsi krooni (2006 ja 2007)

| — | ÜRO arenguprogrammi väike- ja kergrelvaprogramm Sierra Leones: 5 miljonit Rootsi krooni (2006) |
| --- | --- |

—

ÜRO arenguprogrammi väike- ja kergrelvaprogramm Sierra Leones: 5 miljonit Rootsi krooni (2006)

| — | Sihtasutuse ARIAS väike- ja kergrelvaprogramm Kesk-Ameerikas: 4,5 miljonit Rootsi krooni (2005–2007) |
| --- | --- |

—

Sihtasutuse ARIAS väike- ja kergrelvaprogramm Kesk-Ameerikas: 4,5 miljonit Rootsi krooni (2005–2007)

| — | Kristna Fredsrörelseni parlamentaarse foorumi ülemaailmne väike- ja kergrelvaprogramm: 10 miljonit Rootsi krooni (2005–2007). |
| --- | --- |

—

Kristna Fredsrörelseni parlamentaarse foorumi ülemaailmne väike- ja kergrelvaprogramm: 10 miljonit Rootsi krooni (2005–2007).

Lisaks on Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuur toetanud desarmeerimis- demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramme mitmes piirkonnas ja riigis:

| — | maailmapanga mitmeriigiline demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm (MDRP) Ida-Aafrika järvede piirkonnas: 40 miljonit Rootsi krooni (2006–2007); |
| --- | --- |

—

maailmapanga mitmeriigiline demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm (MDRP) Ida-Aafrika järvede piirkonnas: 40 miljonit Rootsi krooni (2006–2007);

| — | Ameerika riikide Organisatsiooni desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm (MAPP) Colombias: 21,8 miljonit Rootsi krooni (2006–2007); |
| --- | --- |

—

Ameerika riikide Organisatsiooni desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm (MAPP) Colombias: 21,8 miljonit Rootsi krooni (2006–2007);

| — | Colombia riikliku ülikooli desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm: 1,5 miljonit Rootsi krooni (2007). |
| --- | --- |

—

Colombia riikliku ülikooli desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogramm: 1,5 miljonit Rootsi krooni (2007).

Rootsi relvajõud on osalenud järgmistes projektides või neid toetanud.

| — | Osavõtt kolmepoolsest (Rootsi, Ukraina, Läti) laskemoona hävitamise projektist Ukrainas (vt eespool). |
| --- | --- |

—

Osavõtt kolmepoolsest (Rootsi, Ukraina, Läti) laskemoona hävitamise projektist Ukrainas (vt eespool).

| — | Rahaline toetus ÜRO arenguprogrammi väikerelvade kontrolli ja vähendamise projektile (UNDP SACHIB) Bosnias ja Hertsegoviinas. |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus ÜRO arenguprogrammi väikerelvade kontrolli ja vähendamise projektile (UNDP SACHIB) Bosnias ja Hertsegoviinas.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik võitleb väike- ja kergrelvade pakkumise, kättesaadavuse ja nõudluse vastu järkjärguliste poliitikate ja programmide abil. Välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade ministeerium (FCO), rahvusvahelise arengu osakond ja kaitseministeerium teevad koostööd Ühendkuningriigi poliitika rakendamiseks, mille väike- ja kergrelvade strateegia jaoks (2008–2009) eraldatakse ülemaailmse konfliktide ennetamise vahendi raames 3,1 miljonit Inglise naela. Möödunud aastal toetas Ühendkuningriik ÜRO agentuuride ja valitsusväliste organisatsioonide programme järgmistes valdkondades: relvade ja laskemoona kogumine, haldamine ja hävitamine; olemasolevate piirkondlike kokkulepete rakendamine; riiklike tegevuskavade koostamine ja rakendamine ning kohaliku kodanikuühiskonna suutlikkuse ülesehitamine. Peamiseks partneriks on olnud Ühendkuningriigis baseeruv valitsusväline organisatsioon Saferworld. Ühendkuningriik on samuti andnud rahalist toetust väikerelvauurimusele (Small Arms Survey), et toetada väike- ja kergrelvade kontrolli ja relvastatud vägivalla vähendamise alasele poliitikale keskendunud analüüsi ning toetanud väikerelvade ja relvakaubanduslepinguga seotud küsimustes läbiviidavat ülemaailmset kampaaniat ja toetuse kogumist, mida koordineerivad rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik (IANSA) ja Control Arms Campaign.

Konfliktide ennetamise vahendi ning väikerelvade piirkondliku keskuse (RECSA) ja Saferworldi töö kaudu on Ühendkuningriik aidanud toetada toimivate riiklike väikerelvateabekeskuste asutamist Burundis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Djiboutis, Eritreas, Etioopias, Kenyas, Rwandas, Seišellidel, Somaalias, Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas, samuti riiklike tegevuskavade koostamist väike- ja kergrelvade alal, sealhulgas uute asjakohaste riiklike õigusaktide koostamist väike- ja kergrelvade valmistamise, tootmise, ekspordi, impordi ja võõrandamise valdkonnas, ning ära hoida relvade kõrvaletoimetamist.

2007. aasta augustis võttis Ühendkuningriik koos 102 teise riigiga ja 37 rahvusvahelise ja valitsusvälise organisatsiooniga osa Kanada rahastatud mitteametlikust võõrandamiskontrolli alasest kohtumisest Genfis. Kohtumine aitas kaasa väike- ja kergrelvade võõrandamise kontrolli põhimõtetega seotud küsimuste paremale mõistmisele ning tõi esile Ühendkuningriigi ja mitme teise riigi kindla otsuse rakendada tugevamaid riiklikke ja piirkondlikke ning vajadusel ka ülemaailmse tasandi kontrolle. Ühendkuningriik jätkab tööd teiste TCI toetajatega, et suurendada rahvusvahelist toetust väike- ja kergrelvade võõrandamise ühiste suuniste koostamisele.

Ühendkuningriigi ekspordikontrollialase teabeprogrammi raames antakse teiste riikide valitsustele nõu ekspordikontrolli parandamiseks, sealhulgas ka väike- ja kergrelvade alal. Selle käigus on koostööd tehtud nii Bulgaaria kui ka Rumeeniaga enne nende ühinemist Euroopa Liiduga.

Oleme läbi viinud mitmesugust teavitustegevust paljudes Kagu-Euroopa riikides, sealhulgas Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Horvaatias ning Serbias.

II.A.3.   Osalemine rahvusvahelistel seminaridel ja konverentsidel või nende korraldamine

SOOME

Soome osales aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös. Lisaks allpool loetletud üritustele osaleb Soome ELi, ÜRO, OSCE, NATO/EAPC tegevuse ja Wassenaari kokkuleppe raames kohtumistel ja aruannete koostamisel.

Soome oli üks esimesi riike, kes toetas rahvusvahelist relvakaubanduslepingut. Soome osaleb ka relvakaubanduslepingualases ÜRO valitsusekspertide töörühmas.

ITAALIA

2007. aastal võttis Itaalia aktiivselt osa kohtumistest, mille eesmärgiks oli vahetada teavet siseriiklike menetluste kohta ning leida ühiseid lahendusi väike- ja kergrelvade salakaubaveoga seotud probleemidele.

Itaalia osales järgmistel üritustel:

| — | kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide teemaline seminar, mille korraldas Austraalia alaline esindus Genfi desarmeerimiskonverentsi juures (New York, 18. jaanuar 2007); |
| --- | --- |

—

kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide teemaline seminar, mille korraldas Austraalia alaline esindus Genfi desarmeerimiskonverentsi juures (New York, 18. jaanuar 2007);

| — | väike- ja kergrelvade teemaline seminar Tokyos: väike- ja kergrelvade küsimus rahuliku ühiskonna kaitse ja ehitamise seisukohast (Tokyo, 12.–13. märts 2007); |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade teemaline seminar Tokyos: väike- ja kergrelvade küsimus rahuliku ühiskonna kaitse ja ehitamise seisukohast (Tokyo, 12.–13. märts 2007);

| — | OSCE – julgeolekukoostöö foorumi erikohtumine lennutranspordi teel toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemise teemal (Viin, 21. märts 2007). |
| --- | --- |

—

OSCE – julgeolekukoostöö foorumi erikohtumine lennutranspordi teel toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemise teemal (Viin, 21. märts 2007).

RUMEENIA

2007. aasta 6.–8. märtsil korraldas Rumeenia koostöös Ameerika Ühendriikide valitsusega Bukarestis kaheksanda rahvusvahelise ekspordikontrollikonverentsi, kus enam kui 180 ekspordikontrolliametnikku ja eksperti 55 riigist ja 12 rahvusvahelisest organisatsioonist, muu hulgas ÜROst, Euroopa Liidust ja Maailma Tolliorganisatsioonist arutasid praegusi arenguid ekspordikontrolli alal ning tulevikustrateegiaid strateegiliste kaupadega kauplemise ohutuse parandamiseks.

II.A.4.   Muud algatused

HISPAANIA

Hispaania korraldas neljanda väike- ja kergrelvadeteemalise seminari, mis oli pühendatud ÜRO arenguprogrammi tulevikule ning relvakaubanduslepingu eelnõule ja mis toimus 5.–9. veebruaril 2007 Cartagena de Indiasi koolituskeskuses (Colombia) Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö ameti (AECID) koolitus- ja abiprojektide raames.

Hispaania korraldas samuti Madridis 5.–7. juunini 2007 väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona teemalise 5. sümpoosioni abiprogrammides osalevatele kontrolliüksuste ekspertidele, et parandada väike- ja kergrelvade ladustamise tingimusi ja vähendada nende varusid. Hispaania kontrolliüksus (UVE) koondas selle tegevuse kolmele põhiteljele: nende kehtivate või väljatöötamisel olevate rahvusvaheliste juriidiliste dokumentide hindamine, millel abiprogrammid rajanevad; erinevate käimasolevate koostööprogrammide analüüs; Hispaania haldus-, kontrolli- ning turvasüsteemi tutvustus ja ühe laskemoonalao külastus.

III.   Osalemine rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas

EL jätkas ülemaailmsel tasandil tehtavate jõupingutuste aluseks oleva ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise toetamist. Eelkõige põhineb ELi tugev toetus relvakaubanduslepingu sõlmimise protsessile jõupingutustel tagada väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja ümberlaadimise ühised standardid.

ÜRO Peaassamblee esimese komitee kohtumisel toetasid liikmesriigid resolutsiooni riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antava abi kohta (Mali, ECOWAS) ja see võeti konsensuse alusel vastu. 17 ELi liikmesriiki pooldasid ja toetasid resolutsiooni väike- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide kohta (Colombia) ning see võeti ÜRO Peaassamblee esimese komitee kohtumisel vastu ühe vastuhäälega ja ühegi hääletamisest hoidumiseta.

Liikmesriikide eksperdid osalesid valitsusekspertide rühma töös, kus arutatakse edasisi meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö parandamiseks, ning mis lõpetas oma töö 2007. aasta juunis. Kohtumise eesistujaks olid Madalmaad. Valitsusekspertide rühma aruanne lõppes soovitustega, mis olid suunatud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö tugevdamisele ja selle rakendamiseks vajalike praktiliste sammude kavandamisele. ÜRO Peaassamblee esimene komitee võttis aruande teadmiseks.

Euroopa Komisjon osales 2007. aastal väike- ja kergrelvade küsimustes aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös, eelkõige ÜRO, OSCE ja Aafrika Liidu töös.

EESTI

Eesti osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös.

Eesti on Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

Eesti esindajad võtsid aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvadega seotud probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest ja seminarist, mille korraldajad olid ÜRO, OSCE, EL ning muud rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Eesti toetab ühtlasi läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle.

Strateegiliste kaupade komisjoni esindajad osalesid aktiivselt ka Euroopa Liidu tavarelvastuse ekspordikontrolli töörühma (COARM) ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli töörühma (WPDUG) töös.

Eesti esitab aastaaruandeid ÜRO tavarelvastusregistrile. 2007. aastal esitas Eesti riikliku aruande OSCE väike- ja kergrelvadokumendi rakendamise kohta.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa esitas ülemaailmsele relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühmale (CODUN) algatuse, mis on suunatud õhtuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastu võitlemisele. Vastuvõetud mehhanismiga nähakse ette rajada SITCENi kaudu teabevahetus nende lennufirmade kohta, kes võivad osaleda sellises tegevuses.

Peale selle võttis Prantsusmaa osa rahvusvahelise väikerelvagrupi (MSAG) seminaridest.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös. Need mitmepoolsed mehhanismid on eelkõige ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkulepe. Saksamaa lähetab korrapäraselt eksperte nimetatud organisatsioonide töö raames korraldatud hindamisvisiitidele, seminaridele ja tööseminaridele.

MADALMAAD

| — | Madalmaad kuuluvad relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma, kus töötatakse välja deklaratsiooni rakendamise meetmed ja konkreetne tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Madalmaad kuuluvad relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma, kus töötatakse välja deklaratsiooni rakendamise meetmed ja konkreetne tegevuskava.

| — | Madalmaad kuuluvad OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustiku relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise alasesse töörühma, mille ülesandeks on tõhustada väike- ja kergrelvade ning relvastatud vägivalla alase poliitika edasist integreerimist arengu raamprogrammidesse ning julgeolekusektori reformimise programmidesse. |
| --- | --- |

—

Madalmaad kuuluvad OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustiku relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise alasesse töörühma, mille ülesandeks on tõhustada väike- ja kergrelvade ning relvastatud vägivalla alase poliitika edasist integreerimist arengu raamprogrammidesse ning julgeolekusektori reformimise programmidesse.

POOLA

Poola esindajad võtsid 2007. aastal aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvadega seotud probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest, seminarist ja projektist, mille korraldajateks olid ÜRO, OSCE, EL, NATO ning teised rahvusvahelised organisatsioonid.

HISPAANIA

Hispaania kuulub relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma ja on neis küsimustes üks kindlamate sihtidega riike. Hispaania on OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustiku relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise alase töörühma liige. Hispaania annab panuse väike- ja kergrelva- ning relvastatud vägivalla vastase võitluse poliitika paremase integreerimisse, arenguraamistike ja julgeolekusektori reformide kavandamisse.

ROOTSI

Rootsi osaleb aktiivselt Läänemere piirkonna piirikontrollikoostöö projektis, mis on suunatud rahvusvahelise kuritegevuse tõkestamisele Läänemere piirkonnas. Koostöö on nii strateegiline kui ka toimiv. Rootsil on aktiivne roll organiseeritud kuritegevuse vastase valitsusjuhtide töökonna operatiivkomitee mitmetes rühmades. Operatiivkomitee eesmärk on tõhustada koostööd Läänemere piirkonna õiguskaitseasutuste vahel.

2005. aastal algatasid Rootsi õiguskaitseasutused operatiivkomitee ülesandel (toll, riiklik kriminaalpolitsei, rannikuvalve) pikaajalise mitut valdkonda hõlmava jälitusteabeprojekti Crossfire, mille eesmärk oli tõkestada tulirelvade salakaubavedu Läänemere piirkonna riikidesse ja nende vahel. Projekti üldine eesmärk oli parandada arusaamist tulirelvade salakaubaveost Läänemere piirkonna riikidesse ning aidata tõhusa koostööga kaasa salakaubandusevastastele jõupingutustele, teabevahetusele ja operatiivanalüüsile.

Lõpparuanne koos soovitustega esitati operatiivkomiteele 2007. aasta detsembris. Üks soovitusi oli jätkata tööd mitmest asutusest koosneva Läänemere piirkonna tulirelvade salakaubaveo vastase võrgustiku abil. Aruande soovituses nr 6 tõdetakse, et praegune kontrollisüsteem on liiga nõrk, et välistada õiguspärase tulirelvakaubanduse varjus toimuva salakaubanduse võimalust. On vaja teha täiendavaid jõupingutusi ka riikliku ja rahvusvahelise koordineerimise osas, samuti igasuguse olulise väike- ja kergrelvade kaubandusega seotud teabe kiire vahetamise mehhanismide osas. Lõpuks tehakse aruandes järeldus, et võimaldamaks väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrolli kaasaegsete meetoditega hallata, on vaja kehtivad õigusaktid läbi vaadata.

Rootsi politsei osaleb aktiivselt Euroopa tulirelvaekspertide võrgustiku tegevuses, mis on suunatud tulirelvakuritegudealase teabe ja parimate tavade vahetamisele ning suure mõjuga operatsioonide (HIO) kavandamisele.

Riigi politseiamet osales ELi piires projektis Enfopol 16, mille eesmärk oli parandada politseitalitustevahelist koostööd ja teabevahetust relvade märgistamise ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade päritolu kindlakstegemise küsimustes.

Rootsi politseiamet on kaasatud koostöösse relvade liikumise jälgimise Euroopa juhendi väljatöötamisel. Toimuvad pidevad arutelud Euroopa tulirelvaekspertide võrgustiku ja Interpoli vahel, et leida parim viis mõlema süsteemi ärakasutamiseks. Praegu ei kasuta Rootsi Interpolile kuuluvat relvade liikumise elektroonilise jälgimise süsteemi (IWETS).

Rootsi teeb õiguskaitseasutuste tavatöö raames koostööd Maailma Tolliorganisatsiooniga (WCO). Teatavad relvade konfiskeerimist käsitlevad andmed edastatakse WCO andmebaasile CEN (Customs Enforcement Network).

III.1.   Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

AUSTRIA

Austria jätkas väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi elluviimise toetamist ja esitas oma riiklikud aruanded 2006. ja 2007. aasta kohta, sealhulgas relvade märgistamist ja nende liikumise jälgimist käsitleva teabe ÜRO sekretariaadile.

BULGAARIA

2007. aasta aruandlusperioodi jooksul osales Bulgaaria peasekretäri juures tegutseva, väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise tõkestamise ja kaotamise alase rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks vajalike edasiste sammude arutamisega tegeleva valitsusekspertide rühma teisel ja kolmandal kohtumisel.

KÜPROS

Eelkõige annab Küpros ÜRO-le aru ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõiki aspekte käsitleva tegevusprogrammi rakendamise kohta. Lisaks on ta andnud ÜRO Inimõiguste Ülemkomissarile (UNHCHR) (vastavalt otsusele 124/2004) teavet väike- ja kergrelvade kättesaadavusest ja väärkasutusest tingitud inimõiguste rikkumiste kohta.

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi Vabariik toetas ITI edendamisele ja rakendamisele suunatud algatusi. Selle jõupingutuse osana andis Tšehhi Vabariik vabatahtlikult ÜRO praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamise sihtfondi 100 000 USA dollarit, et aidata ÜRO desarmeerimisbürool korraldada Kenyas Nairobis ITI rakendamissuutlikkuse suurendamise teemalist seminari osavõtjatele 23 Ida-, Lõuna- ja Põhja-Aafrika riigist. Tšehhi Vabariik võttis sellest osa ning tutvustas seminaril oma tehnilisi eriteadmisi ning kogemusi.

Tšehhi Vabariik toetab tööd, mida ÜRO ja OSCE on väike- ja kergrelvade alal alustanud. Tšehhi Vabariik on ÜROle esitanud aruanded väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta.

SOOME

| — | Osavõtt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise alase valitsusekspertide rühma tööst. |
| --- | --- |

—

Osavõtt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise alase valitsusekspertide rühma tööst.

| — | Soome oli eesistuja väikerelvadealase Genfi protsessi töörühma riikide biennaalkohtumisel 2008. aastal. Väike- ja kergrelvade võõrandamise teemalisel kohtumisel Genfis 2007. aasta augustis esitati aruanne „Võimalused ja ettepanekud riikide biennaalkohtumiste maksimaalseks tõhustamiseks ÜRO väikerelvadealase tegevuskava jätkuva rakendamise käigus”. |
| --- | --- |

—

Soome oli eesistuja väikerelvadealase Genfi protsessi töörühma riikide biennaalkohtumisel 2008. aastal. Väike- ja kergrelvade võõrandamise teemalisel kohtumisel Genfis 2007. aasta augustis esitati aruanne „Võimalused ja ettepanekud riikide biennaalkohtumiste maksimaalseks tõhustamiseks ÜRO väikerelvadealase tegevuskava jätkuva rakendamise käigus”.

| — | Rahaline toetus projekti Small Arms Survey 2007. aasta aastaraamatu väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot); 2007. aasta novembris esitleti Helsingi protsessi läbivaatamiskonverentsil Dar es Salamis (Tansaania) aastaraamatut „Relvad ja linn”. |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus projekti Small Arms Survey 2007. aasta aastaraamatu väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot); 2007. aasta novembris esitleti Helsingi protsessi läbivaatamiskonverentsil Dar es Salamis (Tansaania) aastaraamatut „Relvad ja linn”.

| — | Rahaline toetus ÜRO desarmeerimise uurimise instituudi (UNIDIR) projektile, mille eesmärk on analüüsida peasekretärile relvakaubanduslepingu kohta esitatud seisukohti (kokku 40 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus ÜRO desarmeerimise uurimise instituudi (UNIDIR) projektile, mille eesmärk on analüüsida peasekretärile relvakaubanduslepingu kohta esitatud seisukohti (kokku 40 000 eurot).

| — | Osavõtt relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma tööst. |
| --- | --- |

—

Osavõtt relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma tööst.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa osales aktiivselt väike- ja kergrelvade salakaubanduse tõkestamise alase valitsusekspertide rühma tegevuses, mille tulemusena võeti 2007. aasta juunis vastu aruanne. Selles aruandes esitatakse soovitusi rahvusvahelise koostöö, teistele riikidele antava abi ja teabevahetuse parandamiseks.

SAKSAMAA

Tavarelvade laskemoona liigsete varude ladustamise probleem tekitas endiselt suurt muret. Koos Prantsusmaaga esitas Saksamaa ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 61/72 pealkirjaga „Tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevad probleemid”, millega asutatakse valitsusekspertide rühm arutamaks edasisi samme, et tugevdada koostööd tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide lahendamisel. Selles küsimuses korraldas Saksamaa välisministeerium Saksamaa eesistumise (2007. aasta esimene pool) raames 3. ja 4. aprillil 2007 Berliinis rahvusvahelise ekspertide kohtumise teemal „Tavarelvade ja laskemoona varude vähendamise edendamine ja kontrollide tugevdamine”. Valitsusekspertide rühma 2008. aasta töö ettevalmistamiseks toetas Saksamaa mitmeid varude haldamise teemalisi uuringuid ja piirkondlikke seminare.

KREEKA

Kreeka ametnikud on osa võtnud kohtumistest ja seminaridest, kus arutatakse väike- ja kergrelvaküsimusi. Üks meie ametnikest osales ka nõukogu tehnilise ühtlustamise töörühma koosolekutel, kus valmistatakse ette direktiivi 91/477/EMÜ (relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta) muutmist ja kohandamist vastavalt ÜRO protokolli artikli 10 sätetele.

IIRIMAA

Iirimaa esitab igal aastal aruande ÜRO tavarelvade võõrandamise registrile. Iirimaa osales ka läbirääkimistel rahvusvahelist organiseeritud kuritegevuse vastast konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, lisaseadmete ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastase protokolli (nn tulirelvaprotokolli) üle.

LEEDU

Leedu esindaja osales valitsusekspertide rühma tegevuses, kus arutatakse edasisi samme tugevdamaks rahvusvahelist koostööd väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamiseks, tõkestamiseks ja likvideerimiseks.

Leedu valiti eesistujaks ÜRO kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamine ja mis toimus New Yorgis 14.–18. juulil 2008.

Leedu osales Genfi väikerelvaprotsessis, mis on ÜRO kveekerite büroo, UNDIRi ja Genfi rahvusvaheliste õpingute instituudi strateegiliste ja rahvusvahelise julgeoleku alaste uuringute programmi ühisalgatus ning mille eesmärk on edendada ja jälgida ÜRO väike- ja kergrelvadealase tegevusprogrammi elluviimist.

MALTA

Malta esitas oma aastaaruande ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta.

MADALMAAD

Madalamaad olid eesistujaks ÜRO 2006.–2007. aasta valitsusekspertide rühmas, kus arutatakse edasisi samme väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö tõhustamiseks.

RUMEENIA

Rumeenia on jätkanud rahvusvaheliste jõupingutuste edendamist tugevdamaks kontrolli relvaekspordi üle väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamiseks, tõkestamiseks ja likvideerimiseks ning ta on aktiivselt tegutsenud valitsusekspertide rühmas, kus uuritakse tervet rida küsimusi seoses väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamisega.

SLOVEENIA

Sloveenia tegi tööd ÜRO tegevusprogrammi rakendamiseks ning esitas ÜRO sekretariaadile tegevusprogrammi rakendamise kohta riikliku aruande.

SLOVAKKIA

Ekspordikontrolli valdkonnas täidab Slovakkia asjaomastest ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi.

Slovakkia on üks neist riikidest, kes on kirjutanud alla rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavale tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokollile.

Sloveenia täidab kõiki ÜRO ja OSCE vastu võetud rahvusvahelisi kohustusi. Slovakkia osales aktiivselt nende rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning ekspordikontrollimehhanismide töös. Slovakkia on tavarelvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordi kontrolli käsitleva Wassenaari kokkuleppe osalisriik. Slovakkia jätkab väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi elluviimise toetamist ja esitas ÜRO sekretariaadile oma riiklikud aruanded 2006. ja 2007. aasta kohta.

ROOTSI

Rootsi esitab aastaaruandeid ÜRO tavarelvastuse vabatahtlikule registrile. 2007. aastal esitas Rootsi esmakordselt aruande väike- ja kergrelvade ekspordi kohta 2006. aastal.

Rootsi relvajõud on läbi viinud sõjaväelaste koolitusi näiteks Balti riikides 2006.–2008. aastal ning ÜRO mandaadiga rahvusvaheliste julgeolekuoperatsioonide käigus.

ÜHENDKUNINGRIIK

ÜRO arenguprogrammi rahalise toetamise teel aitab Ühendkuningriik kaasa paljude riikide ja piirkondlike programmide tööle väikerelvade leviku kontrollimisel ja relvastatud vägivalla vähendamisel. See hõlmab väike- ja kergrelvakontrolli Kagu-Euroopa keskust (SEESAC), mis teeb koostööd nimetatud piirkonna valitsustega, et suurendada nende suutlikkust jälgida ja uurida väike- ja kergrelvade salakaubandust.

Ühendkuningriik teeb tihedat koostööd Šveitsi valitsusega ja ÜRO arenguprogrammiga, et viia edasi relvastatud vägivalla vähendamist käsitleva Genfi deklaratsiooni protsessi.

Ühendkuningriik annab finantsabi ÜRO arenguprogrammile ja ÜRO rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondlikule keskusele, et pakkuda piirkondlikul tasandil ja eriti Kagu-Euroopas (UNDP) ning Lõuna-Ameerikas (UNLiREC) koolitusi varude haldamise ja ohutuse alal.

UNICEFile eraldatud rahaliste vahendite kaudu on Ühendkuningriik kaasa aidanud Burundi, Nepaali, Uganda, Afganistani, Colombia ja Côte d'Ivoire'i lapssõdurite paremale taasintegreerimisele.

Ühendkuningriik on ÜRO registri tugev toetaja ja tal oli oluline osa selle laiendamise üle peetud läbirääkimistel, mille eesmärk oli hõlmata vabatahtlik väike- ja kergrelvadest teavitamine. Ühendkuningriik rahastab ka inglis-, prantsus- ja hispaaniakeelsete teabematerjalide tootmist, milles selgitatakse registri eesmärke ja teabe edastamise viise.

III.2.   ÜRO Peaassamblee esimene komitee

AUSTRIA

ÜRO Peaassamblee 62. istungjärgul toetas Austria järgmisi resolutsioone:

| — | resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

| — | resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte.

BULGAARIA

ÜRO Peaassamblee 62. istungjärgul toetas Bulgaaria järgmisi väike- ja kergrelvadealaseid resolutsioone ja otsuseid:

| — | resolutsioon 62/13 sõjaliste küsimuste, sealhulgas sõjaliste kulutuste läbipaistvust käsitleva objektiivse teabe kohta; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/13 sõjaliste küsimuste, sealhulgas sõjaliste kulutuste läbipaistvust käsitleva objektiivse teabe kohta;

| — | resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kogumiseks antavat abi;

| — | resolutsioon 62/40 kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/40 kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta;

| — | resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte;

| — | resolutsioon 62/58 Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/58 Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta.

Bulgaaria toetas ka ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 62/44 piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil tehtava tavarelvastuse kontrolli kohta.

ITAALIA

ÜRO Peaassamblee 62. istungil kuulus Itaalia järgmiste väike- ja kergrelvadega seotud resolutsioonide toetajate hulka:

| — | resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

| — | resolutsioon 62/40, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/40, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta.

Itaalia hääletas ka väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte käsitleva resolutsiooni nr 62/47 poolt.

LÄTI

Läti toetab põhjaliku ja õiguslikult siduva relvakaubanduslepingu vastuvõtmist. 2007. aastal esitas Läti vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonile nr 61/89 ÜRO peasekretärile oma arvamuse võimaliku relvakaubanduslepingu kohta.

ÜRO Peaassamblee 62. istungjärgul oli Läti mitmesuguste väike- ja kergrelvi ning nende laskemoona käsitlevate resolutsioonide (62/13, 62/21, 62/22, 62/26, 62/28, 62/29, 62/40, 62/41, 62/44, 62/47 ja 62/57) toetajate hulgas või hääletas nende resolutsioonide vastuvõtmise poolt.

LEEDU

Leedu on ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungil pooldanud või toetanud järgmisi resolutsioone:

| — | resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte;

| — | resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

| — | resolutsioon 62/40 kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/40 kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide salakaubaveo ja nendele lubamatu juurdepääsu vältimise kohta.

Lisaks pooldas Leedu täielikult algatust pidada läbirääkimisi sellise õiguslikult siduva dokumendi üle, millega piiratakse ebaseaduslikku relvakaubandust (relvakaubandusleping), ning kuulus peaassamblee resolutsiooni 61/89 („Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”) toetajate hulka. 2007. aasta aprillis vastas Leedu peasekretäri üleskutsele esitada arvamusi relvakaubanduslepingu teostatavuse, ulatuse ja esialgsete kriteeriumide kohta.

LUKSEMBURG

ÜRO Peaassamblee 62. istungjärgu esimese komitee raames on Luksemburg toetanud mitmeid erinevaid väike- ja kergrelvade- ning laskemoonateemalisi resolutsioone või nende poolt hääletanud.

POOLA

Poola võttis osa valitsusekspertide rühma tööst, kus arutatakse edasisi meetmeid väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö parandamiseks, ning mis lõpetas oma töö 2007. aasta juunis.

Poola osales ka 2007. aasta augustis Genfis peetud mitteametlikul kohtumisel, mille teemaks olid väike- ja kergrelvade võõrandamise kontrolli põhimõtted.

PORTUGAL

ÜRO Peaassamblee 62. istungjärgul toetas Portugal järgmisi vastuvõetud resolutsioone, mis on seotud väike- ja kergrelvadega:

| — | resolutsioon 62/13 sõjaliste küsimuste, sealhulgas sõjaliste kulutuste läbipaistvust käsitleva objektiivse teabe kohta; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/13 sõjaliste küsimuste, sealhulgas sõjaliste kulutuste läbipaistvust käsitleva objektiivse teabe kohta;

| — | resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

| — | resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte.

Portugal hääletas ka ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 62/44 (piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil tehtava tavarelvastuse kontrolli kohta) poolt.

Portugal toetab tugevalt tavarelvastusealase (sealhulgas väike- ja kergrelvadealase) õigusliku dokumendi väljatöötamise protsessi ning väljendas seda seisukohta ka peasekretärile saadetud vastuses arvamuste kohta, mis käsitlevad vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonile nr 61/89 relvakaubanduslepingu teostatavust, ulatust ja esialgseid kriteeriume.

Portugal toetab rahvusvahelisi jõupingutusi suurendamaks läbipaistvust relvaekspordi valdkonnas ning seetõttu esitab ta igal aastal andmeid ÜRO tavarelvastuse (sh väike- ja kergrelvade) impordi ja ekspordi registrile.

HISPAANIA

ÜRO Peaassamblee 62. istungjärgu esimese komitee raames toetas Hispaania järgmisi otseselt või kaudselt väikerelvade ja nende laskemoonaga seotud resolutsioone: resolutsioon 62/22, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kogumiseks antavat abi; resolutsioon 62/44 tavarelvastuse kontrolli kohta piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil; resolutsioon 62/47, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte.

III.3.   OSCE

AUSTRIA

Austria toetas väike- ja kergrelvi ning tavarelvade laskemoonavarusid käsitlevate OSCE dokumentide edasist rakendamist. Piirkondliku koostöö raames andis Austria OSCEle ja selle liikmesriikidele asjakohast teavet väike- ja kergrelvade ning oma riigi relvade märgistamise süsteemi kohta.

KÜPROS

Küpros annab samuti OSCE-le teavet tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiate riiklike eksporditavade ja ekspordikorra kohta (FSC.DEL/269/06, 27.6.2006), tavarelvade võõrandamise kohta (FSC.DEL/321/07, 22.6.2007) ning väike- ja kergrelvade kohta (FSC.DEL/441/07Corr 1, 30.8.2007).

SOOME

Soome on väike- ja kergrelvadega seotud küsimusi nimetanud üheks oma OSCE eesistumisaja (2008. aasta) prioriteetseks valdkonnaks. Soome püüab OSCE tegevust väike- ja kergrelvade ning liigse laskemoona alal intensiivistada nii normide kui ka selles valdkonnas tehtava praktilise töö aspektist. Seda eesmärki peetakse silmas ka teiste organisatsioonidega koostööd arendades.

OSCE peaks andma olulise panuse kolmandale riikide biennaalkohtumisele, mille teemaks on väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamine ja mis toimub New Yorgis 2008. aasta keskel. OSCE tegevus toetab ka ÜRO protsessi, mille sihiks on rahvusvahelise relvakaubanduslepingu väljatöötamine.

| — | Väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeolekukoostöö foorumi tugiametniku lähetamine OSCE konfliktiennetuskeskusse. |
| --- | --- |

—

Väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeolekukoostöö foorumi tugiametniku lähetamine OSCE konfliktiennetuskeskusse.

SAKSAMAA

OSCE raames jätkas Saksamaa osalemist käimasolevas töös väike- ja kergrelvade- ning laskemoonaalase OSCE toimimisjuhendi väljatöötamiseks. Saksamaa peab endiselt väga tähtsaks väike- ja kergrelvadega seotud ühtset ja mitmesuunalist tegevust, mis OSCE raames toimub standardite kehtestamisel, parimate tavade vahetamisel ja projektitöös.

Väike- ja kergrelvade teabekeskustele korraldati 2007. aasta oktoobris õppevisiidid Berliini, Viini (OSCE) ja Geilenkirchenisse (Saksamaa relvajõudude kontrollikeskus).

ITAALIA

Itaalia jätkas 2007. aastal aktiivselt 2000. aasta novembris vastu võetud väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi rakendamist. Lisaks on Itaalia ajakohastanud väike- ja kergrelvade põhiaspektide (tootmine, märgistamine, ekspordikontroll, vahendus, hävitamistehnikad) kohta vahetatavat teavet, nagu on sätestatud selles OSCE dokumendis.

LUKSEMBURG

Luksemburg toetas OSCE väike- ja kergrelvadealast tegevust, osaledes sealhulgas korrapäraselt selle valdkonna teabevahetuses.

Luksemburg tegi vabatahtlikke annetusi järgmiste OSCE projektide toetamiseks:

| 1) | tavarelvade laskemoona kahjutuks tegemine Montenegros – toetus 25 000 eurot; |
| --- | --- |

1)

tavarelvade laskemoona kahjutuks tegemine Montenegros – toetus 25 000 eurot;

| 2) | väike- ja kergrelvade kõrvaldamine Tadžikistanis, sealhulgas Afganistani piiril – toetus 25 000 eurot. |
| --- | --- |

2)

väike- ja kergrelvade kõrvaldamine Tadžikistanis, sealhulgas Afganistani piiril – toetus 25 000 eurot.

MADALMAAD

Madalamaad on välja töötanud laskemoona hävitamise parimaid tavasid OSCE parimate tavade juhendi jaoks.

PORTUGAL

Portugal jätkas 2007. aastal aktiivselt 2000. aasta novembris vastu võetud väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi rakendamist. Selle raames esitas Portugal oma riigi kohta väike- ja kergrelvade tootmist, märgistamist, ekspordikontrolli ja vahendamist ning nende hävitamise tehnikaid käsitlevad ajakohastatud andmed.

SLOVEENIA

OSCE projektid, mille raames Sloveenia eraldas väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamise projektidele kokku 65 000 eurot (Tadžikistanis 40 000 eurot ja Ukrainas 25 000 eurot), viidi 2007. aastal edukalt lõpule.

2006. aastal panustas Sloveenia veel 15 000 eurot Novobogdanovka (Ukraina) sõjaväelaos toimunud õnnetusjuhtumi tagajärgede kõrvaldamisse.

Sloveenia diplomaat Jernej Cimperšek, nõunik OSCE alalises esinduses Viinis, nimetati julgeolekukoostöö foorumi koordineerijaks tavarelvastuse laskemoona küsimustes.

2007. aastal jätkas Sloveenia 2000. aasta novembris vastu võetud väike- ja kergrelvadealase OSCE dokumendi aktiivset rakendamist ning esitas väike- ja kergrelvadealase OSCE dokumendi rakendamise kohta riikliku aruande.

HISPAANIA

Hispaania andis 2007. aastal vabatahtlikku rahalist abi järgmiste OSCE poliitilis-sõjalise mõõtmega projektide toetamiseks:

| — | väike- ja kergrelvade alal: Valgevene: 100 000 eurot; Tadžikistan: 150 000 eurot; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade alal: Valgevene: 100 000 eurot; Tadžikistan: 150 000 eurot;

| — | tavarelvade laskemoona, lõhkematerjalide ja lõhkeseadeldiste alal: Gruusia: 95 000 eurot (suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks ja liigsete laskemoonavarude hävitamiseks); Montenegro: 75 000 eurot (liigsete laskemoonavarude hävitamine); |
| --- | --- |

—

tavarelvade laskemoona, lõhkematerjalide ja lõhkeseadeldiste alal: Gruusia: 95 000 eurot (suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks ja liigsete laskemoonavarude hävitamiseks); Montenegro: 75 000 eurot (liigsete laskemoonavarude hävitamine);

| — | raketikütuse (segu) hävitamise alal: Ukraina: 200 000 eurot. |
| --- | --- |

—

raketikütuse (segu) hävitamise alal: Ukraina: 200 000 eurot.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik koos oma Šveitsi ja Hispaania partneritega on OSCE raames käimasoleva projekti osana andnud Valgevenele abi ja nõuandeid väike- ja kergrelvade varude haldamise alal.

Ühendkuningriik osaleb OSCE väike- ja kergrelvade ning ÜRO tavarelvastuse registri vahelises teabevahetuses ning toetab seda.

III.4.   NATO

AUSTRIA

Euroopa-Atlandi partnerlusnõukogu raames andis Austria rahalist toetust NATO hooldus- ja varustustalituse (NAMSA) juhitud projektile väike- ja kergrelvade hävitamiseks Albaanias. 2007. aastal käimasolevad NAMSA projektid, mida Austria oli eelmistel aastatel toetanud, hõlmavad väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamist Ukrainas ja Kasahstanis.

EESTI

Eesti andis 2007. aastal rahalisi vahendeid NATO rahupartnerlustöökonna II Gruusia sihtfondile (rakettide ja rakettmürskude kahjutuks tegemine Gruusias).

POOLA

Kaitseministeeriumi esindaja pidas NATO relvastuskontrolli rakendamise kursustel Oberammergaus loengu rahvusvahelistest väike- ja kergrelvadealastest algatustest. Ministeeriumi esindajad osalesid ka mitmesugustel seminaridel, kus käsitleti väike- ja kergrelvade ladustamise ja kontrolli ning laskemoonaladude suhtes kehtivaid standardeid.

III.5.   Wassenaari kokkulepe

PRANTSUSMAA

Algatus, mille Prantsusmaa tegi 2006. aastal õhuteedpidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemise valdkonnas, võimaldas 2007. aasta detsembris Wassenaari kokkuleppe raames vastu võtta kogumiku õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamise parimate tavade kohta.

See algatus on osa ELi poolt 2005. aastal vastu võetud ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega ja nende laskemoonaga kauplemise tõkestamise tegevuskava laiendatud rakendamisest. Algatuse eesmärk on parandada riikidevahelist koostööd selliste eralennufirmade kontrollimisel, kes võivad ÜRO embargosid rikkudes osaleda relvade salakaubaveos, ning pidada samal ajal õhutranspordisektori ettevõtetega dialoogi selle väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona transportimise viisi jälgitavuse, läbipaistvuse ja turvalisuse suurendamise võimaluste ja viiside üle.

SLOVEENIA

8. veebruaril 2005 sai Sloveeniast osalisriik Wassenaari kokkuleppes, mis ühendab riike, kelle tavarelvastuse eksport on rangelt reguleeritud. Wassenaari kokkulepe keskendub väike- ja kergrelvade probleemile, eelkõige kaasaskantavate raketiheitjate (MANPADS) ekspordi paremale kontrollimisele, ja see on ka Sloveenia ekspordikontrolli oluline element.

ÜHENDKUNINGRIIK

6. detsembril 2007 leppisid Wassenaari kokkuleppe osalised Ühendkuningriigi ettepanekul kokku muuta Ühendkuningriigi algatusel koostatud väikerelvade võõrandamise parimate tavade kogumikku, et viia see kooskõlla ÜRO poolt 2005. aastal vastu võetud väike- ja kergrelvade märgistamise ja nende päritolu kindlakstegemise teemalise dokumendi sõnastusega. Samuti Ühendkuningriigi ettepanekul kiitis täiskogu heaks muudatused kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli elemente käsitlevas 2003. aasta tekstis, et tagada selle parem rakendamine (Wassenaari kokkuleppe elementide Ühendkuningriigi-poolse rakendamise kohta vt www.berr.gov.uk – „European Trade”, „Strategic Export Contro”). Wassenaari kokkuleppe osaliste täiskogu istungil võeti vastu parimate tavade kogumik õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamiseks ja selles on loetletud terve rida konkreetseid meetmeid, mida on riikide tasandil võimalik võtta väike- ja kergrelvade valitsusvälise õhutranspordi suhtes.

III.6.   Muu

EESTI

Eesti sõdurid konfiskeerisid Iraagis 2007. aastal patrulloperatsioonide käigus mitmel korral relvi ja laskemoona. Operatsioonid toimusid koostöös Ameerika Ühendriikide ja Iraagi maavägede üksustega.

SOOME

Osavõtt Helsingi protsessi raames Montebellos (Kanada) toimunud ümarlauakohtumisest väike- ja kergrelvade võõrandamise teemal.

SAKSAMAA

Saksamaa jätkab koostööd Araabia Riikide Liigaga (AL), andes abi väike- ja kergrelvadega seonduvaks tööks erinevatel tasanditel. Toetati liiga riikide väike- ja kergrelvade teabekeskuste kohtumist.

ITAALIA

Mitmepoolsetes rahuvalve ja rahutagamise operatsioonides osalevad Itaalia relvajõud kogusid ja/või arestisid ja hävitasid 2007. aastal järgmised väike- ja kergrelvad:

Kosovos:

| — | 1 lahingvintpüss AK-47; |
| --- | --- |

—

1 lahingvintpüss AK-47;

| — | 1 kergekuulipilduja; |
| --- | --- |

—

1 kergekuulipilduja;

| — | 1 vintraudne jahipüss; |
| --- | --- |

—

1 vintraudne jahipüss;

| — | 12 püstolit; |
| --- | --- |

—

12 püstolit;

| — | 52 mitmesugust muud relva. |
| --- | --- |

—

52 mitmesugust muud relva.

Seega hävitati 67 väike- ja kergrelva.

Bosnias:

| — | 7 vintpüssi; |
| --- | --- |

—

7 vintpüssi;

| — | 7 raketiheitjat; |
| --- | --- |

—

7 raketiheitjat;

| — | 10 mitmesugust muud relva. |
| --- | --- |

—

10 mitmesugust muud relva.

Seega hävitati 24 väike- ja kergrelva.

Kokku hävitati 91 väike- ja kergrelva.

LÄTI

Läti on arendanud välja tõhusa strateegiliste kaupade ekspordikontrollisüsteemi, loonud tolliametnike koolitussüsteemi ning mahukad andmebaasid ja teinud aktiivselt teavitustööd mitmetes Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.

Välisministeeriumi julgeolekupoliitika osakond korraldas 2007. aasta märtsis koostöös ÜRO arenguprogrammiga seminari Montenegro relvakontrolliekspertidele.

2007. aasta aprillis korraldas välisministeerium koostöös Ameerika Ühendriikide äriühingutega Interexport Management Systems ja Commonwealth Trading Partners ekspordikontrolliteemalise seminari Läti strateegiliste kaupade eksportijatele. Osalejad viidi kurssi Läti Vabariigis kehtivate õigusaktidega ja relvakontrolli menetlustega.

Koostöös põhjamaade ja Balti riikidega korraldati 2007. aasta oktoobris teabeseminarid Gruusia, Valgevene ja Ukraina esindajatele. Arutati ÜRO, ELi ja muude ekspordikontrolli valdkonna rahvusvaheliste raamistike rolli, tutvustati ka saadud kogemusi ja Läti ekspordikontrollisüsteemi korraldust.

2007. aasta detsembris korraldas välisministeerium relvaekspordiga tegelevatele ettevõtetele ekspordikontrolliteemalise seminari, kus jagati teavet strateegiliste kaupade ringluse, tuvastamise ja hindamise ning tollikontrolli alal hiljuti vastu võetud õigusaktide kohta.

MALTA

Malta rakendab ÜRO ja OSCE vastu võetud rahvusvahelisi kohustusi ning ekspordikontrolli korda, mis hõlmab erieeskirju ja piiranguid teatavatesse sellistesse riikidesse eksportimisel, kelle suhtes sellised rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on kehtestanud sanktsioone. Malta on tavarelvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordi kontrolli käsitleva Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

IV.   MUUD MÄRKUSED JA OLULINE TEAVE

KREEKA

Märgistamine

| 1) | Kreekas ei ole ettevõtteid, mis toodaksid relvi äriotstarbel, välja arvatud üks riigile kuuluv ettevõte, kus toodetakse relvi riigikaitseministeeriumile. |
| --- | --- |

1)

Kreekas ei ole ettevõtteid, mis toodaksid relvi äriotstarbel, välja arvatud üks riigile kuuluv ettevõte, kus toodetakse relvi riigikaitseministeeriumile.

| 2) | Tootjariigi kindlakstegemise küsimuses on avaliku korra ministeerium ühel arvamusel välisministeeriumiga, toetades Atlandi liidu märgistamissüsteemi NATO STANAG 1059. |
| --- | --- |

2)

Tootjariigi kindlakstegemise küsimuses on avaliku korra ministeerium ühel arvamusel välisministeeriumiga, toetades Atlandi liidu märgistamissüsteemi NATO STANAG 1059.

IIRIMAA

Iirimaa osaleb ülemaailmses sõjalise teabe vahetuses, mis toimub iga aasta aprillis Viinis ja võimaldab vahetada 55 osaleva riigi vahel igasugust sõjaliste küsimuste ja sõjavarustusega, sealhulgas ka väike- ja kergrelvadega, seotud teavet. Iirimaa võtab osa ka igaaastasest sõjalise teabe vahetusest Viinis iga aasta detsembris.

ITAALIA

Itaalia rõhutab, et on oluline saada aegsasti teavet väike- ja kergrelvadega seotud tulevaste projektide, eelkõige ÜVJP eelarvest rahastatavate projektide kohta, sealhulgas üldiste eesmärkide, kavandatud tegevuse, oodatavate tulemuste ja hinnangulise maksumuse kohta.

See teave võimaldab partneritel kavandatavaid programme põhjalikult analüüsida ja seetõttu on nende heakskiidu saamine lihtsam.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik on andnud rahalist ja muud toetust mitmetele ekspordikontrolli alal tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele. Nende hulka kuulub Saferworld (kes keskendub eelkõige ELi toimimisjuhendile ja ELiga ühinevatele riikidele), Viva Rio (Brasiilias ja Lõuna-Ameerikas) ning Small Arms Survey.

Ühendkuningriik on andnud rahalist abi piirkondlikule väikerelvakeskusele, kes toetab ja jälgib Nairobi protokolli rakendamist, ning aktiivselt osalenud ELi tegevuses ELi – Lõuna-Aafrika Arenguühenduse protsessi kindlustamise nimel. Ühendkuningriik on rahvusvahelise ekspordikontrolli konverentsi toetaja (viimast korda tuli see kokku Bukarestis, Rumeenias 2007. aasta märtsis). Sellel kohtumisel viibisid külalised mitmest riigist, kes polnud varem konverentsil osalenud ning kes aitasid suuresti kaasa selle kolmepäevase ürituse kordaminekule.

Ühendkuningriik võtab osa ka rahvusvahelise väikerelvagrupi sümpoosionidest. Rahvusvaheline väikerelvagrupp on riikide rühm, kelle väike- ja kergrelvade spetsialistid kohtuvad kaks korda aastas, et arutada väike- ja kergrelvade valdkonna küsimusi ning selgitada välja parimad tavad. Sümpoosionid on toimunud Ühendkuningriigis (2006. aasta algul), Bernis (2006. aasta oktoobris), Madridis (2007. aasta juulis) ja Oslos (2007. aasta novembris) ning nende peamine tulemus on OSCE parimate tavade juhendite koostamine väike- ja kergrelvade alal. Oslo sümpoosionil võttis Ühendkuningriik (JACIG) endale ülesande hallata rahvusvahelise väikerelvagrupi andmebaasi, mis sisaldab üksikasju riikide spetsialistide ja vahendite, projektides osalejate ja teadaolevalt eelseisvate väike- ja kergrelvadealaste ürituste kohta ning kontaktandmeid. Veel üks rahvusvahelise väikerelvagrupi peamine projekt oli väike- ja kergrelvadealase kursuse korraldamine NATO koolis Oberammergaus. Katsekursus viidi läbi Oberammergaus 2007. aasta juulis. Väljatöötamisel on kursuse puhtteoreetiline versioon ja seda katsetatakse 2008. aasta novembris.

---

LISA

Väike- ja kergrelvaküsimuste kontaktpunktide nimekiri

AUSTRIA

| Wolfgang Banyai |
| --- |
| Federal Ministry for European and International Affairs |
| Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation |
| Aadress: 1014 Vienna, Minoritenplatz 8 |
| Telefon: +43 (0) 5011503354 |
| Faks: +43 (0) 5011593354 |
| E-post: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at |

Wolfgang Banyai

Federal Ministry for European and International Affairs

Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

Aadress: 1014 Vienna, Minoritenplatz 8

Telefon: +43 (0) 5011503354

Faks: +43 (0) 5011593354

E-post: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at

BELGIA

| Mr. Werner Bauwens |
| --- |
| Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation |
| Federal Public Service Foreign Affairs |
| Karmelietenstraat 15 |
| 1000 Brussel |
| Telefon: +32 25013710 |
| Faks: +32 25013822 |
| E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Mr. Werner Bauwens

Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation

Federal Public Service Foreign Affairs

Karmelietenstraat 15

1000 Brussel

Telefon: +32 25013710

Faks: +32 25013822

E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGAARIA

| Security Policy Directorate |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria |
| Aadress: 2, Alexander Zhendov Street |
| 1040 Sofia |
| Bulgaria |
| Telefon: +359 29482244, +359 29482480 |
| Faks: +359 29482037 |
| E-post: int.security@mfa.government.bg |

Security Policy Directorate

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria

Aadress: 2, Alexander Zhendov Street

1040 Sofia

Bulgaria

Telefon: +359 29482244, +359 29482480

Faks: +359 29482037

E-post: int.security@mfa.government.bg

TŠEHHI VABARIIK

| Non-proliferation and Disarmament Unit |
| --- |
| United Nations Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic |
| Loretanske Namesti 5 |
| 118 00 Prague 1 |
| Czech Republic |
| Telefon: +420 224182324 |
| Faks: +420 224182026 |
| E-post: osn_sekretariat@mzv.cz |

Non-proliferation and Disarmament Unit

United Nations Department

Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic

Loretanske Namesti 5

118 00 Prague 1

Czech Republic

Telefon: +420 224182324

Faks: +420 224182026

E-post: osn_sekretariat@mzv.cz

KÜPROS

| Panayiotis Papadopoulos |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations |
| Telefon: +357 22401152 |
| Faks: +357 22661881 |
| E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy |

Panayiotis Papadopoulos

Ministry of Foreign Affairs

Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations

Telefon: +357 22401152

Faks: +357 22661881

E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

TAANI

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Telefon: +45 33920693 |
| Faks: +45 33921804 |
| E-post: sp@um.dk |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Telefon: +45 33920693

Faks: +45 33921804

E-post: sp@um.dk

EESTI

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of International Organisations and Security Policy |
| Division of Armament and Strategic Goods Control |
| Telefon: +372 6377100 |
| Faks: +372 6377199 |
| E-post: armscontrol@mfa.ee |

Ministry of Foreign Affairs

Department of International Organisations and Security Policy

Division of Armament and Strategic Goods Control

Telefon: +372 6377100

Faks: +372 6377199

E-post: armscontrol@mfa.ee

SOOME

| Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Political Department |
| Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation |
| P.O. Box 420 |
| FI-00023 Government |
| Finland |
| Telefon: +358 916005 |
| Faks: +358 9 16056066 |
| E-post: pol-20@formin.fi |

Ministry for Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

P.O. Box 420

FI-00023 Government

Finland

Telefon: +358 916005

Faks: +358 9 16056066

E-post: pol-20@formin.fi

PRANTSUSMAA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament |
| Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional |
| Weapons Control |
| Telefon: +33 143174070 |
| Faks: +33 143174952 |
| E-post: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional

Weapons Control

Telefon: +33 143174070

Faks: +33 143174952

E-post: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr

SAKSAMAA

| Federal Foreign Office |
| --- |
| Division 241 |
| Conventional Arms Control |
| Werderscher Markt 1 |
| 10117 Berlin |
| Germany |
| Telefon: +49 301817-4272 |
| Faks: +49 3018175-4272 |
| E-post: 241-0@diplo.de |

Federal Foreign Office

Division 241

Conventional Arms Control

Werderscher Markt 1

10117 Berlin

Germany

Telefon: +49 301817-4272

Faks: +49 3018175-4272

E-post: 241-0@diplo.de

KREEKA

| Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences |
| --- |
| 3, Acadimias Avenue |
| Athens 100 27 / Greece |
| Mr Loukas Tsokos (second Counselor), |
| e-post: ltsokos@mfa.gr |

Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences

3, Acadimias Avenue

Athens 100 27 / Greece

Mr Loukas Tsokos (second Counselor),

e-post: ltsokos@mfa.gr

ja

| Mr Stylianos Zachariou (scientific advisor), |
| --- |
| e-post: szachariou@mfa.gr |
| Telefon: +30 2103682540 |
| Faks: +30 2103682483 |

Mr Stylianos Zachariou (scientific advisor),

e-post: szachariou@mfa.gr

Telefon: +30 2103682540

Faks: +30 2103682483

UNGARI

| Mr. Attila Juhász |
| --- |
| Desk Officer |
| Department for Security Policy and Non-proliferation |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Budapest |
| Telefon: +36 14581678 |
| Faks: +36 14575039 |
| E-post: atjuhasz@kum.hu |

Mr. Attila Juhász

Desk Officer

Department for Security Policy and Non-proliferation

Ministry of Foreign Affairs

Budapest

Telefon: +36 14581678

Faks: +36 14575039

E-post: atjuhasz@kum.hu

IIRIMAA

| Disarmament and Non-Proliferation Section, |
| --- |
| Department of Foreign Affairs, St. Stephen’s Green, |
| Dublin 2, Ireland |
| Telefon: +353 14082392 |
| Faks: +353 14082383 |

Disarmament and Non-Proliferation Section,

Department of Foreign Affairs, St. Stephen’s Green,

Dublin 2, Ireland

Telefon: +353 14082392

Faks: +353 14082383

ITAALIA

The Italian national point of contact for small arms and light weapons is

| Counsellor Giovanni Pugliese, |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs, |
| General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk |
| Telefon: +39 0636912287 |
| Faks: +39 063235927 |
| E-post: giovanni.pugliese@esteri.it. |

Counsellor Giovanni Pugliese,

Ministry of Foreign Affairs,

General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk

Telefon: +39 0636912287

Faks: +39 063235927

E-post: giovanni.pugliese@esteri.it.

The Italian national point of contact for small arms and light weapons „traceability” is

| , Ministry of the Interior, |
| --- |
| Department of Public Security, |
| General Administration Office |
| Telefon: +39 0646548234 |
| E-post: maria.paravati@interno.it. |

, Ministry of the Interior,

Department of Public Security,

General Administration Office

Telefon: +39 0646548234

E-post: maria.paravati@interno.it.

LÄTI

| Arms Control and Non-proliferation Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia |
| Telefon: +371 67016456 |
| Faks: +371 67227226 |
| K.Valdemara Str.3, |
| Riga, LV-1395, |
| Latvia |

Arms Control and Non-proliferation Division

Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia

Telefon: +371 67016456

Faks: +371 67227226

K.Valdemara Str.3,

Riga, LV-1395,

Latvia

LEEDU

| Arms Control and Terrorism Prevention Division |
| --- |
| Transatlantic Cooperation and Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Telefon: +370 52362521 |
| Faks: +370 52362519 |
| E-post: robertas.rosinas@urm.lt |

Arms Control and Terrorism Prevention Division

Transatlantic Cooperation and Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs

Telefon: +370 52362521

Faks: +370 52362519

E-post: robertas.rosinas@urm.lt

LUKSEMBURG

| M. Claude Faber |
| --- |
| Ministère des Affaires étrangères |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Telefon: +352 2478-2421 |
| Faks: +352 2219-89 |
| E-post: claude.faber@mae.etat.lu |

M. Claude Faber

Ministère des Affaires étrangères

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Telefon: +352 2478-2421

Faks: +352 2219-89

E-post: claude.faber@mae.etat.lu

MALTA

| Mr. Andrew Seychell |
| --- |
| Assistant Commissioner of Police |
| Police Force General Headquarters |
| Floriana - MALTA |
| Telefon: +356 21247800 |
| Faks: +356 21247922 |
| E-post: andrew.seychell@gov.mt |

Mr. Andrew Seychell

Assistant Commissioner of Police

Police Force General Headquarters

Floriana - MALTA

Telefon: +356 21247800

Faks: +356 21247922

E-post: andrew.seychell@gov.mt

MADALMAAD

| Desk Officer for Small Arms and Light Weapons |
| --- |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Peace building and Stabilisation Unit |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| P.O Box 20061 |
| 2500 EB The Hague |
| The Netherlands |
| Telefon: +31 703484688 |
| Faks: +31 703484486 |
| E-post: EFV@minbuza.nl |

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Peace building and Stabilisation Unit

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

P.O Box 20061

2500 EB The Hague

The Netherlands

Telefon: +31 703484688

Faks: +31 703484486

E-post: EFV@minbuza.nl

POOLA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Telefon: +48 225239704 |
| Faks: +48 226285841 |
| E-post: dpb.sekretariat@msz.gov.pl |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Telefon: +48 225239704

Faks: +48 226285841

E-post: dpb.sekretariat@msz.gov.pl

PORTUGAL

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Disarmament and Non- Proliferation Unit |
| Largo do Rilvas |
| 1399-030 Lisboa |
| Telefon: +351 213946549 |
| Faks: +351 213946037 |
| E-post: dsd2@mne.pt |

Ministry of Foreign Affairs

Disarmament and Non- Proliferation Unit

Largo do Rilvas

1399-030 Lisboa

Telefon: +351 213946549

Faks: +351 213946037

E-post: dsd2@mne.pt

RUMEENIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Nineta Bărbulescu |
| Director |
| OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department |
| Telefon: +40 213196857 |
| Faks: +40 213192363 |
| E-post: nineta.barbulescu@mae.ro |

Ministry of Foreign Affairs

Nineta Bărbulescu

Director

OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department

Telefon: +40 213196857

Faks: +40 213192363

E-post: nineta.barbulescu@mae.ro

Asendaja:

| Mihail Dumitru |
| --- |
| First Secretary |
| OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department |
| Telefon: +40 213196857 |
| Faks: +40 213192363 |
| E-post: mihail.dumitru@mae.ro |

Mihail Dumitru

First Secretary

OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department

Telefon: +40 213196857

Faks: +40 213192363

E-post: mihail.dumitru@mae.ro

| NATIONAL AGENCY FOR EXPORT CONTROLS |
| --- |
| Paul Pasnicu |
| Director |
| Conventional arms division |
| Telefon: +40 213057202 |
| Faks: +40 213111297 |
| E-post: ppasnicu@ancex.ro |

NATIONAL AGENCY FOR EXPORT CONTROLS

Paul Pasnicu

Director

Conventional arms division

Telefon: +40 213057202

Faks: +40 213111297

E-post: ppasnicu@ancex.ro

SLOVAKKIA

| OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges |
| --- |
| MFA of the Slovak Republic |
| Hlboká cesta 2 |
| Bratislava |
| The Slovak Republic |
| Telefon: +421 259783621 |
| Faks: +421 259783629 |
| E-post: ozog@mzv.sk |

OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges

MFA of the Slovak Republic

Hlboká cesta 2

Bratislava

The Slovak Republic

Telefon: +421 259783621

Faks: +421 259783629

E-post: ozog@mzv.sk

SLOVEENIA

| Mr. Jure Zerovec |
| --- |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Presernova ulica 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVEENIA |
| Telefon: +386 14782256 |
| Faks: +386 14782229 |

Mr. Jure Zerovec

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Presernova ulica 25

SI-1000 Ljubljana

SLOVEENIA

Telefon: +386 14782256

Faks: +386 14782229

| Mr Gregor Kaplan |
| --- |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Presernova ulica 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: +386 14786710 |
| Faks: +386 14782229 |

Mr Gregor Kaplan

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Presernova ulica 25

SI-1000 Ljubljana

Telefon: +386 14786710

Faks: +386 14782229

HISPAANIA

| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (MAEC) |
| --- |
| Dirección General de Asuntos Estratégicos y Terrorismo |
| Subdirección General de No Proliferación y Desarme |
| Luis Gómez Nogueira |
| Jefe de Área de Desarme |
| Calle Serrano Galvache, 26 |
| 28071 Madrid |
| Telefon: +34 913791759 |
| Faks: +34 913948678 |
| E-post: luis.gomez@maec.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (MAEC)

Dirección General de Asuntos Estratégicos y Terrorismo

Subdirección General de No Proliferación y Desarme

Luis Gómez Nogueira

Jefe de Área de Desarme

Calle Serrano Galvache, 26

28071 Madrid

Telefon: +34 913791759

Faks: +34 913948678

E-post: luis.gomez@maec.es

ROOTSI

| Department for Disarmament and Non-Proliferation |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs |
| SE-103 39 Stockholm |
| ROOTSI |
| Telefon: +46 84051000 |
| Faks: +46 87231176 |
| E-post: ud-nis@foreign.ministry.se |

Department for Disarmament and Non-Proliferation

Ministry for Foreign Affairs

SE-103 39 Stockholm

ROOTSI

Telefon: +46 84051000

Faks: +46 87231176

E-post: ud-nis@foreign.ministry.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Small Arms and Light Weapons Desk Officer |
| --- |
| Counter Proliferation Department |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Telefon: +44 (0) 2070081793 |
| Faks: +44 (0) 2070082860 |

Small Arms and Light Weapons Desk Officer

Counter Proliferation Department

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Telefon: +44 (0) 2070081793

Faks: +44 (0) 2070082860

EUROOPA KOMISJON

| External Relations – Directorate General |
| --- |
| Mr. Quentin Weiler |
| Telefon: +32 22954548 |
| Faks: +32 22994820 |
| E-post: quentin.weiler@ec.europa.eu |

External Relations – Directorate General

Mr. Quentin Weiler

Telefon: +32 22954548

Faks: +32 22994820

E-post: quentin.weiler@ec.europa.eu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU SEKRETARIAAT

| OFFICE OF THE PERSONAL REPRESENTATIVE ON NON-PROLIFERATION |
| --- |
| Mr. Fabio Della Piazza |
| Rue de Loi, 175 |
| 1049 Brussels |
| Telefon: +32 22818044 |
| Faks: +32 22818155 |
| E-post: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu |
| secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| www.consilium.europa.eu/wmd |

OFFICE OF THE PERSONAL REPRESENTATIVE ON NON-PROLIFERATION

Mr. Fabio Della Piazza

Rue de Loi, 175

1049 Brussels

Telefon: +32 22818044

Faks: +32 22818155

E-post: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu

secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

---

| 20.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 14/35

---

Kaheksas aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

2010/C 14/02

SISSEJUHATUS

Euroopa Liit jätkas 2008. aastal väike- ja kergrelvade küsimuse tõstatamist kõikidel rahvusvahelistel foorumitel ja poliitilises dialoogis kolmandate riikidega, sealhulgas New Yorgis 14.–18. juulil 2008 peetud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi osalisriikide eduka biennaalkohtumise ajal. EL tundis heameelt, et osalisriikide biennaalkohtumise tulemusena võeti vastu põhjalik aruanne, mille sisus nähakse tõeliselt ette ÜRO tegevusprogrammi rakendamise parandamine ja tugevdamine. Euroopa Liidu Nõukogu saavutas 2008. aastal samuti kokkuleppe väike- ja kergrelvade elemendi lisamise osas ELi ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse ja kokkulepetesse ning viidatava teksti osas. Euroopa Liit innustas jätkuvalt väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona üleandmise kontrolli tugevdamise edendamist. 2008. aastal tähistas Euroopa Liit kõnealusele eesmärgile märkimisväärselt kaasa aidanud ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kümnendat aastapäeva.

EL jätkas kolmandate riikide toetamist nende võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu, tehes seda mitme ühismeetme rakendamise ja ELi liikmesriikide toetatud projektide elluviimise abil konkreetsetes riikides.

Euroopa Komisjon etendas oma arengukoostöö poliitika raames jätkuvalt olulist rolli väike- ja kergrelvadealase Euroopa Liidu strateegia elluviimisel. 2008. aastal jätkas Euroopa Komisjon oma tegevusi väike- ja kergrelvade valdkonnas, kasutades selleks oma piirkondlikke ja valdkondlikke vahendeid.

Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia. Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuste jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Käesolev aruanne koosneb kolmest osast:

| — | I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

—

I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

| — | II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

—

II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

| — | III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas; |
| --- | --- |

—

III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas;

| — | lisas esitatakse ELi liikmesriikide väike- ja kergrelvade valdkonna kontaktpunktide nimekiri. |
| --- | --- |

—

lisas esitatakse ELi liikmesriikide väike- ja kergrelvade valdkonna kontaktpunktide nimekiri.

Aruanne hõlmab nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. See keskendub 2008. aastal toimunud tegevusele.

I.   RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2008. AASTAL

I.A.   Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide senised panused siseriiklike jõupingutuste osas haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö tugevdamiseks 2008. aastal.

AUSTRIA

Austria on veelgi tugevdanud haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust. 2008. aasta jooksul toimusid ministrite kohtumised Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi vahel.

BULGAARIA

Bulgaaria on täiendavalt tõhustanud institutsioonidevahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust, et võidelda väike- ja kergrelvade hankimise ja levikuga ning tõkestada salakaubandust.

TAANI

Taani justiitsministeerium rakendab relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid Taani õigusakte, sealhulgas ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid norme.

Vastavalt relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate Taani õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri litsentsita või ministri poolt selliste litsentside andmiseks volitatud isiku litsentsita.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona, ei või eksportida ilma justiitsministri erilitsentsita. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud litsentse väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva litsentsi saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omamiseks, ning registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab andmeid ka kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, märgistuse (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse relva märgistamiseks ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab ka varasemat teavet, mis võimaldab saada andmeid relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse ka Schengeni infosüsteemile (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

EESTI

Politseiprefektuurid korraldavad kodanikele igal aastal ebaseaduslike relvade ja laskemoona äraandmise kampaaniaid. Nende kampaaniate eesmärk on vähendada ebaseaduslike relvade ja laskemoona kogust ning suurendada ühiskonna turvalisust. Kõik kogutud ja arestitud relvad hävitatakse.

SAKSAMAA

Väike- ja kergrelvade ning sealhulgas nende laskemoona destabiliseerivast hankimisest ja levikust tulenev oht rahule, julgeolekule ja arengule on endiselt väga murettekitav. Saksamaa on kindlalt otsustanud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona destabiliseeriva hankimise ja leviku tõkestamiseks ja selle lõpetamisele kaasaaitamiseks rakendada terviklikku lähenemisviisi. Nende eesmärkide poole püüdlemisel juhindub Saksamaa kui Euroopa Liidu liikmesriik väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiast, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15.–16. detsembril 2005.

Välisministeerium korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvaküsimuste riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumide, haldusasutuste, sõjalise kasutusega relvade kontrolliüksuse, valitsusväliste organisatsioonide ning ettevõtete relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvadega, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade käsitlemisega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Tehti mitmeid algatusi seoses haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostööga riiklikul tasandil. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli sellise tegevuse regulaarne osa.

KREEKA

Kreeka siseministeeriumi ja politsei prioriteediks on võitlus väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu. Nimetatud salakaubaveo vähendamiseks, kui mitte likvideerimiseks, ning kodanike turvatunde tagamiseks tehakse kõik jõupingutused. 2008. aastal kehtestati kuritegevust käsitleva poliitika raames eesmärk suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist, kasutades selleks eriotstarbeliste tegevuskavade elluviimist pädevate politseiasutuste poolt. Meie jõupingutused suunati peamiselt kahele valdkonnale:

| 1) | kontroll relvade seadusliku liikumise kõikide etappide üle (import, kaubandus, omamine ja kasutamine); |
| --- | --- |

1)

kontroll relvade seadusliku liikumise kõikide etappide üle (import, kaubandus, omamine ja kasutamine);

| 2) | kontrolli tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi. |
| --- | --- |

2)

kontrolli tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi.

a)   Väike- ja kergrelvade seadusliku liikumise kontrollimise meetmed

Meie agentuur haldab elektroonset andmebaasi, mis on teabevahetuse riiklik keskasutus. See on suuteline otse vastu võtma ja edastama teavet kõigi seaduslikult võõrandatud relvade kohta ning seda ajakohastatakse pidevalt, et kajastada kõiki muutusi relvade omandistaatuses. Kõik kaotsiläinud relvad (kaotatud, varastatud, ebaseaduslikult kõrvaldatud, leitud relvad) sisestatakse sellesse andmebaasi, et need konfiskeerida või kasutada neid tõenditena kriminaalmenetluses ning eesmärgil need leidmise korral identifitseerida. See andmebaas annab iga relva kohta ajaloolist teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). Lisaks hõlbustab kõnealune andmebaas väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist muude Kreeka ja välismaiste asutustega. Oleme kehtestanud igakuiste kontrollide miinimumarvu kõigis ettevõtetes, kes tegutsevad seaduslikult relvakaubanduses. Sellist teavet võrreldakse meie agentuuri elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetega. Rangelt rakendatakse seaduse nr 2168/1993 ning kõnealuse seadusega ministri pädevusse kuuluvate ja tema tehtud otsuste kohaldatavaid sätteid, kuna need moodustavad relvade küsimustes Kreeka peamise õigusliku raamistiku. Kõnealune seadus on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni lepinguga. Kõnealuse seadusega nähakse vahel ette rangemad eeskirjad (seaduse nr 2168/1993 artikkel 15 ja Kreeka kriminaalkoodeksi artikkel 272, mida on muudetud seadusega nr 2928/2001). Väike- ja kergrelvade seaduslik liikumine Kreekas (import, eksport, kaubandus ja transiit) nõuab pädeva asutuse luba vastavalt seaduse nr 2168/1993 sätetele.

Koostöö Kreeka teiste korrakaitseasutuste (sadamapolitsei, tolliamet, erikontrolli agentuur) ja sõjaväeorganitega on väga hea. Vahetatakse teavet nende riikide pädevate asutustega, kust pärinevad imporditud või võõrandatud relvad.

b)   Relvade salakaubanduse kontrollimise meetmed

Kuna kahepoolne koostöö piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil on vältimatu, et vältida ja tõkestada relvade ühest riigist teise toimuvat salakaubavedu, on Kreeka sõlminud politseikoostöö lepingud oma naaberriikidega ning osaleb rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete organisatsioonide (Aadria mere – Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL – INTERPOL) töös.

Riiki sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse kindlaksmääratud sisenemispunktides. Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt. Kõiki avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et teha kindlaks ja likvideerida kuritegelikud organisatsioonid, mis võivad relvade salakaubaveoga tegeleda. Relvade salakaubaveo ning relvade omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega.

Seoses Kreeka esindatusega rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides ja algatustes osalesid meie ametnikud 2008. aastal koosolekutel ja seminaridel, millel käsitleti väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi, ning jätkavad neis osalemist ka käesoleval aastal. Tulirelvade päritolu osas teatame järgmist:

| 1) | Kreekas ei ole teisi kaubanduslikel eesmärkidel relvade tootjaid peale riigiettevõtte, mis toodab relvi kaitseministeeriumi tarbeks; |
| --- | --- |

1)

Kreekas ei ole teisi kaubanduslikel eesmärkidel relvade tootjaid peale riigiettevõtte, mis toodab relvi kaitseministeeriumi tarbeks;

| 2) | koostöös teie direktoraadiga relvade tootjariigi kindlakstegemise küsimuses pooldab Kreeka süsteemi NATO STANAG 1059 kasutamist. |
| --- | --- |

2)

koostöös teie direktoraadiga relvade tootjariigi kindlakstegemise küsimuses pooldab Kreeka süsteemi NATO STANAG 1059 kasutamist.

Käesolevaga lisame 2008. aastal Kreeka politseiasutuste poolt konfiskeeritud relvade kohta tabeli, mis hõlmab nii õiguserikkumiste toimepanemise vahendeid kui leitud relvi.

Sellised relvad kujutavad endast tõendusmaterjali kohtumenetlustes ning pädev kohus otsustab iga kohtuasja arutamisel vastavalt seaduse nr 2168/1993 artiklile 16, mida nendega ette võetakse.

Kreekas 2008. aastal konfiskeeritud relvad ja lõhkeaine:

| | 165 vintpüssi; |
| --- | --- |

165 vintpüssi;

| | 501 püstolit; |
| --- | --- |

501 püstolit;

| | 134 revolvrit; |
| --- | --- |

134 revolvrit;

| | 829 spordirelva. |
| --- | --- |

829 spordirelva.

| | Kokku 1 629 relva |
| --- | --- |

Kokku 1 629 relva

ITAALIA

Ajutine väike- ja kergrelvaküsimuste tehniline töörühm, kuhu kuuluvad asjaomaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ja asjaomaste tootjaühenduste esindajad, on alates 2000. aastast vähemalt korra aastas pidanud oma koosoleku. Rühm kujutab endast sobivat foorumit, kus on võimalik arutada selle küsimuse kõige olulisemaid aspekte, sealhulgas tähtsamaid riikliku ja rahvusvahelise tasandi arenguid.

2008. aasta koosolekul keskendus arutelu peamiselt väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise ettevalmistamisele 2008. aastal ning mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisele. Töörühm käsitles väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase võitluse alaste peamiste rahvusvaheliste algatuste siseriikliku rakendamise taset ning pidas seda täiesti rahuldavaks, võttes arvesse Itaalia õigusaktidega kehtestatud ranget lähenemisviisi väike- ja kergrelvade tootmisele, märgistamisele, registreerimisele, ladustamisele ja võõrandamisele.

2008. aastal hävitasid Itaalia relvajõud riigi territooriumil 50 000 väike- ja kergrelva, mis olid tunnistatud liigseteks varudeks.

IIRIMAA

Ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministeerium kui sõjavarustuse ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks litsentse väljastav asutus juhtis 2008. aastal tööd, mida tehti ekspordikontrolli seaduse vastuvõtmisel. Kõnealuse seadusega ajakohastati Iirimaa õigust antud valdkonnas ning kehtestati kontroll vahendustegevuse ja tehnilise abi osutamise üle.

Välisministeerium tegi kogu aasta jooksul koostööd transpordiministeeriumiga, tagamaks et viimane on täielikult teadlik lennutranspordi kaudu toimuva relvade salakaubaveo ohust.

LEEDU

Pärast 2007. aastat käsitleva aruande esitamist ei ole riigis muudetud väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte. Sõjavarustuse eksporti käsitlevad aruanded esitati korrapäraselt.

LUKSEMBURG

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi Suurhertsogiriigi ametlikus väljaandes Mémorial. Hetkel on endiselt käimas kehtivate õigusaktide läbivaatamine.

Välisministeeriumi ülesanne on pidada sidet teiste riikide ja organisatsioonidega väike- ja kergrelvadealase rahvusvahelise koordineerimistegevuse eesmärgil.

PORTUGAL

Jätkati jõupingutusi haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku tõkestamisel ning salakaubaveo ennetamisel. 2008. aastal toimusid korrapärased kohtumised välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, siseministeeriumi, Portugali luureteenistuste ning rahandusministeeriumi esindajate osalemisel.

RUMEENIA

Rumeenia relvade ekspordikontrollisüsteem koosneb järgmisest.

| — | Õiguslik raamistik







  — | Ekspordikontrolli käsitlevad esmased õigusaktid |
| --- | --- | --- |

—

Õiguslik raamistik

—

Ekspordikontrolli käsitlevad esmased õigusaktid

| — | Rakendamist käsitlevad teisesed õigusaktid, sealhulgas nimekiri sõjalise otstarbega kaupadest, mille eksportimist, importimist ja muud liiki võõrandamist kontrollitakse |
| --- | --- |

—

Rakendamist käsitlevad teisesed õigusaktid, sealhulgas nimekiri sõjalise otstarbega kaupadest, mille eksportimist, importimist ja muud liiki võõrandamist kontrollitakse

| — | 1. sammas: ettevõtetele lubade andmine (registreerimine) sõjalise otstarbega kaupadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga kauplemiseks |
| --- | --- |

—

1. sammas: ettevõtetele lubade andmine (registreerimine) sõjalise otstarbega kaupadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga kauplemiseks

| — | 2. sammas: iga võõrandamise osas loa andmine: eksport ja import (alaline ja ajutine), re-eksport, vahendamine, transiit, ümberlaadimine, mittekaubanduslik tegevus |
| --- | --- |

—

2. sammas: iga võõrandamise osas loa andmine: eksport ja import (alaline ja ajutine), re-eksport, vahendamine, transiit, ümberlaadimine, mittekaubanduslik tegevus

| — | Lubade andmine ja hindamine







  — | Lubasid väljastav riiklik asutus (riiklik ekspordikontrolliamet) |
| --- | --- | --- |

—

Lubade andmine ja hindamine

—

Lubasid väljastav riiklik asutus (riiklik ekspordikontrolliamet)

| — | Ministeeriumitevaheline nõukogu, mis hindab loataotlusi (koosneb välis-, kaitse-, majandus- ning sise- ja haldusministeeriumi, tolliameti, luureteenistuse ja välisteabeameti esindajatest) |
| --- | --- |

—

Ministeeriumitevaheline nõukogu, mis hindab loataotlusi (koosneb välis-, kaitse-, majandus- ning sise- ja haldusministeeriumi, tolliameti, luureteenistuse ja välisteabeameti esindajatest)

| — | Lubade andmise portsessi reguleerivad eeskirjad ja menetlused |
| --- | --- |

—

Lubade andmise portsessi reguleerivad eeskirjad ja menetlused

| — | Väike- ja kergrelvade võõrandamist lubatakse üksnes individuaalse loaga ning täiendavatel tingimustel |
| --- | --- |

—

Väike- ja kergrelvade võõrandamist lubatakse üksnes individuaalse loaga ning täiendavatel tingimustel

| — | Jõustamine







  — | Jõustamist ja järgimist tagavad asutused (riiklik ekspordikontrolliamet, tolliamet, sise- ja haldusministeerium) |
| --- | --- | --- |

—

Jõustamine

—

Jõustamist ja järgimist tagavad asutused (riiklik ekspordikontrolliamet, tolliamet, sise- ja haldusministeerium)

| — | Sanktsioonid (riiklik ekspordikontrolliamet, justiitsministeerium) |
| --- | --- |

—

Sanktsioonid (riiklik ekspordikontrolliamet, justiitsministeerium)

| — | Kontaktid ettevõtjatega (aastakonverents, seminarid, töökojad, ümarlauad) |
| --- | --- |

—

Kontaktid ettevõtjatega (aastakonverents, seminarid, töökojad, ümarlauad)

| — | Läbipaistvus: relvade eksporti käsitlevad kvartaliaruanded ja iga-aastased aruanded |
| --- | --- |

—

Läbipaistvus: relvade eksporti käsitlevad kvartaliaruanded ja iga-aastased aruanded

SLOVAKKIA

Slovaki Vabariigis kehtivad asjakohased õigusaktid ja vajalikud haldusmeetmed väike- ja kergrelvade tootmise, omamise ja märgistamise ning nendega kauplemise kontrollimiseks. Tõhus ekspordikontrolli süsteem võimaldab ametiasutustel igal ajal tuvastada ja jälgida relvade liikumist kogu Slovakkia territooriumil.

See süsteem toetab tõhusalt võitlust tavarelvade salakaubanduse vastu Slovaki Vabariigis.

SLOVEENIA

Sloveenias on antud valdkonda kuuluva ÜRO programmi rakendamisel koordineerivaks asutuseks endiselt välisministeerium. See ministeerium vastutab ka Sloveenia välispoliitilise tegevuse eest seoses väike- ja kergrelvadega. ELi liikmesriigina peab Sloveenia osalema teatavate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tegevuses. Siseministeerium kontrollib väike- ja kergrelvade eksporti ja importi ning kaitseministeerium vastutab sõjaväelistel eesmärkidel kasutatavate väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kontrollimise eest.

Sloveenia politsei ning tolliamet vastutavad kontrolli eest riigipiiril ja piiriületuspunktides. Nad teostavad riigipiiri ületavate kaubasaadetiste otsest kontrolli. Politsei arestis 2008. aastal märkimisväärsel hulgal väike- ja kergrelvi, mida üksikisikud püüdsid toimetada läbi Sloveenia territooriumi. Eelkõige on suurenenud nende kuritegude arv, mis on pandud toime vastavalt kriminaalkoodeksi artiklile 310 ja uue kriminaalkoodeksi artiklile 307: 2008. aastal pandi toime 160 kuritegu ja 2007. aastal 129 kuritegu (relvade või lõhkeainete ebaseaduslik tootmine ja kaubandus). Mõned operatsioonid viidi läbi, kasutades salajase uurimise meetodeid ja tehnikaid, sealhulgas relvade ja lõhkeainete kontrollostud, salajane jälgimine, vestluste või sidevahendite pealtkuulamine ning politseiagentide kasutamine. Enamik relvi konfiskeeriti tavaliste meetoditega – läbiotsimisel, riigipiiri kontrolli või maanteetranspordi kontrolli käigus. Palju relvi konfiskeeriti läbiotsimiste käigus uimastitega kaubitsejatelt või ebaseadusliku rände korraldajatelt. Siinkohas ei ole siiski tegemist tavalise relvakaubandusega vaid relvade omamisega enesekaitse eesmärgil. Salakaubaveoga hõlmatud isikud läbivad Sloveeniat transiidi korras või reisivad või veavad relvi piki niinimetatud Balkani marsruuti, mis kulgeb Kagu-Euroopast ELi.

HISPAANIA

Hispaania tegi 2008. aastal märkimisväärseid edusamme väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimisel ning väike- ja kergrelvade mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisel.

Läbi on viidud tegevusi rahukultuuri edendamiseks ja kontrolli parandamise eesmärgil täiendavate standardite kehtestamiseks ning tugevdatud on olemasolevaid suhteid ÜRO desarmeerimisbüroo, Interpoli, piirkondlike organisatsioonide (OSCE, NATO) ning (siseriiklike ja välisriikide) valitsusväliste organisatsioonidega.

Mitmed väike- ja kergrelvade ning laskemoona alase tegevuse ja teabevahetuse koordineerimise eest vastutavad ministeeriumid peavad neis küsimustes korrapäraselt koosolekuid, eriti aga relvade ja lõhkematerjalide alaline ministeeriumidevaheline komisjon (CIPAE, tuleb kokku kaks korda kuus), kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevaheline nõukogu (JIMDDU, üks kord kuus) ning väike- ja kergrelvade salakaubanduse avastamise ja tõkestamise töörühmad.

Hispaania pädevad asutused konfiskeerisid 2008. aastal Guarda Civil'i relvade ja lõhkematerjalide keskinspektsiooni koordineerimisel 185 ebaseaduslikku tulirelva (137 Schengeni riikidest ja 48 Schengeni alasse mittekuuluvatest riikidest). Praegu on Hispaania ametivõimude valduses kokku 278 382 igat liiki tulirelva; neist 23 769 on juba välja valitud oksjonil müümiseks ja 30 048 on ette nähtud hävitada.

2008. aastal viisid ametiasutused läbi 22 738 kontrolli kohtadel ja nende tulemusel algatati 716 juhul kohtumenetlused relvatootjate, relvameistrite, üksikisikute ja turvafirmade suhtes. 207 neist kohtuasjadest on seotud tulirelvadega ja 529 lõhkematerjalidega. Tollitöötajad viivad läbi korrapäraseid kontrolle lennujaamades ja sadamates, et avastada nendel aladel toimepandud rikkumisi.

ROOTSI

Rootsi ei muutnud 2008. aastal väike- ja kergrelvadealaseid õigusakte.

ÜHENDKUNINGRIIK

Kaitseministeerium hävitas 2008. aastal kokku 1 001 väikerelva.

I.B.   Hiljuti jõustunud õigusaktid, kehtivate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Terve rida liikmesriike on 2008. aastal võtnud vastu uusi õigusakte või vaatavad praegu läbi kehtivaid õigusakte. Järgnevalt üksikasjalikum ülevaade sellest tegevusest.

AUSTRIA

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2008. aastal vastu ei võetud.

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta väliskaubandusmäärusega. Kõnealuse rakendusõigusaktiga viiakse litsentside andmine vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend Austria ettevõtjatele kohustuslikuks. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjavarustust käsitlev määrus ning majandus- ja tööministeeriumi sõjavarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitsemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta juhtudel, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE resolutsioonidega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega.

Lisaks loetletakse kaitseministeeriumi poolt vastu võetud määruses sõjavarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

BELGIA

25. juulil 2008 muudeti kohaldatavuse parandamise eesmärgil 8. juunil 2006. aastal vastu võetud seadust, mis käsitleb relvade omamist kodumajapidamistes ja võõrandamist; kõnealuse seadusega muudeti pärast teatud tulistamisjuhtumit relva omandiõiguse omandamise kriteeriume palju rangemaks.

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksport, transiit ja edasimüük (reeksport) on reguleeritud ministri 2005. aasta määrusega 257/2005 kaitse kohta (sõjaväevarustuse ekspordi määrus), mida on muudetud ministri määrusega 165/2008. Eespool nimetatud määrus on viidud vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja asjaomase nõukogu 13. juuni 2000. aasta avaldusega (2000/C191/01). Väike- ja kergrelvade kõikide ekspordi, edasimüügi (reekspordi) ja transiidilitsentside väljaandmine kuulub kaubandus-, tööstus- ja turismiministeeriumi pädevusse. Tolli- ja aktsiisiosakond vastutab kontrollide läbiviimise eest vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu on reguleeritud seadusega 113(1) 2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta. See on kooskõlas Euroopa Liidu muudetud direktiiviga 91/477/EMÜ ja nõukogu avaldusega 2000/C191/01.

Teatavate väike- ja kergrelvade tootmine on reguleeritud seadusega 113(1) 2004 (III osa artikli 7 lõige 1). Nimetatud seaduse alusel on vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Selline erilitsents antakse kodanikele seaduses sätestatud tingimustel. Tingimusteks on muu hulgas taotleja andmete puudumine karistusregistris, uurimine, kas litsentsi valdamine ei ohusta isikut ennast, valitsust ja avalikku korda; lisaks peab taotleja läbima riikliku arstliku läbivaatuse. Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, ladustamine ja nendega kauplemine on reguleeritud seadusega 113(1) 2004. Selle seaduse kohaselt on sätete rikkumise korral ette nähtud kuni 15 aasta pikkune vangistus ja/või 42 715 euro suurune trahv.

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvadealast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

TAANI

Hiljutised seadusandlikud algatused

2007. aastal ei tehtud seadusandlikke algatusi väike- ja kergrelvade kohta.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st muud riigid kui Taani) ja Taani vahelise relvaveo eeskirju. Eeskirjad keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu Taani ja nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Lisaks võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse muu hulgas ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud vahendajana pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, millega kaasneb ELi mittekuuluvate riikide vaheline relvade võõrandamine jms, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Lisaks on keelatud selliseid relvi jms osta või müüa ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise käigus või relvade jms omanikuna sellist võõrandamist korraldada. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuse suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Selle õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Hiljutised jõustamisalased algatused

2007. aastal viis Taani politsei läbi intensiivse ja sihipärase uurimise mootorratta- ja tänavajõukude liikmete hulgas, et muu hulgas avastada relvade ebaseaduslikku omamist ja süüdlased vastutusele võtta. Kokkupõrgetes eri jõukude liikmete või nendega seotud isikute vahel kasutati mitmel juhul relvi.

Riiklik kohtuekspertiisikeskus sai uurimiseks 949 relva. Taani riigi politsei käsutuses ei ole andmeid jõukude liikmetelt konfiskeeritud relvade hulga kohta.

PRANTSUSMAA

Kasutades 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/51/EÜ, on 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (siseturu osas) viidud vastavusse ÜRO tulirelvaprotokolliga. Prantsusmaa on kõnealuse direktiiviga tehtud selgitusi arvestades hakanud käsitlema meetmeid, mida ta peaks võtma, et täita direktiivi nõudeid ja ühineda ÜRO tulirelvaprotokolliga.

SAKSAMAA

Saksamaa on astunud konkreetseid samme rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokolli ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi sätete rakendamiseks. Sellest tingitud relvaseaduse muudatustega laiendatakse relvade märgistamise ja registripidamise kohustust ka relvade olulistele osadele ning selle tulemusel lihtsustub relvade päritolu kindlakstegemine rahvusvahelisel tasandil.

LÄTI

2008. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta.

ELi nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) asjakohased sätted lisatakse Läti Vabariigi õigusaktidesse.

2008. aastal konfiskeeriti Lätis füüsilistelt isikutelt 3 217 ebaseaduslikku tulirelva.

Kooskõlas kriminaalõiguse asjakohaste sätetega on algatatud 270 kriminaalmenetlust. Lahendati 30 kuriteojuhtumit ja arreteeriti viis kuritegelikku rühmitist, mis müüsid Lätis ebaseaduslikke tulirelvi.

Läti Vabariigis füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt konfiskeeritud relvad sulatatakse.

LUKSEMBURG

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük või eksport või selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige:

| a) | selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud; |
| --- | --- |

a)

selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

| b) | teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks; |
| --- | --- |

b)

teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

| c) | teise riiki veetavate relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist. |
| --- | --- |

c)

teise riiki veetavate relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem kasutamiseks väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvasepad ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi. Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvaseppadelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvaseppadel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

Eksport

Eksporditaotlus tuleb esitada keelatud tulirelvade ametile, lisades omandaja isikut tõendava dokumendi koopia.

ELi liikmesriikidesse eksportimise korral peavad taotlejad lisama dokumendi, millega kinnitatakse omandaja elukohaliikmesriigi eelnevat nõusolekut, ning väljapoole ELi eksportimise korral koopia asjaomase riigi nõusolekust tulirelva omandamisega.

Väljastatud luba annab omandajale aluse asjaomane tulirelv müüjalt füüsiliselt üle võtta ja transportida see Luksemburgi piirile. Võttes arvesse, et see luba kehtib üksnes Luksemburgi territooriumil, peab omandaja tegema oma elukohariigis päringuid selle riigi õiguse kohaselt vajalike lubade kohta.

Samuti tuleb taotleda ekspordilitsentsi välisministeeriumi litsentsimisasutuselt.

Seoses relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiiviga ja 91/477/EMÜ (artikkel 11) ja selle kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nende territooriumile eksportimiseks antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste vastavad relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning vastav personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MALTA

Malta võttis 2008. aastal vastu relvaseaduse, millega reguleeritakse lubade andmist alaealistele laskeharjutuste jaoks. Kõnealuse õigusaktiga lubatakse politseiülematel väljastada lubasid alaealistele, et need võiksid vastava litsentsiga lasketiirudes harjutada laskmist õhupüssidest, pika relvarauaga sileraudsetest tulirelvadest ning eestlaetavatest tulirelvadest.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2008. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Muudeti 22. juuni 2001. aasta seadust majandustegevuse kohta sõjaväes või politseis kasutatavate lõhkematerjalide, relvade, laskemoona ning tehnoloogiate tootmise ja nendega kauplemise alal (Poola ametlik väljaanne, nr 67, punkt 679, koos hilisemate muudatustega), et ühtlustada Poola eeskirju Euroopa Liidu õigusega. Asjaolu, et Poola ratifitseeris 2006. aastal konventsiooni plastiliste lõhkeainete märgistamise kohta nende avastamise eesmärgil, lõi tootjatele kohustuse märgistada plastilisi lõhkeaineid.

Samuti tehti muudatusi 21. mai 1999. aasta relvade ja laskemoona seaduses (Poola ametlik väljaanne nr 53, punkt 549, koos hilisemate muudatustega), kuid need muudatused ei mõjutanud relvade tootmise, märgistamise ja relvadega kauplemise küsimusi.

Poola ei muutnud muid väike- ja kergrelvadealaseid õigusakte.

Poola jätkas tegevust ettevõtjatega kontaktide loomiseks ning korraldas seminare, et edendada ja levitada ettevõtjate hulgas teadmisi ekspordikontrolli õiguslikust raamistikust ja parimatest tavadest.

PORTUGAL

2008. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta.

Praegu muudetakse seadust nr 5/2006, millega kehtestati väike- ja kergrelvade, nende osade ja nende laskemoona tootmist, parandamist, importi, eksporti, võõrandamist, ladustamist, levikut, nendega kauplemist, nende litsentsimist, omandamist ja omamist reguleeriv õiguslik raamistik. Läbivaatamise eesmärk on kehtestada rangemad karistused ebaseaduslike relvade omamise ja relva abil toimepandud kuritegude eest.

Väikerelvade ebaseaduslik valmistamine, omandamine, omamine, vedu ja ladustamine ning nendega kauplemine (sealhulgas tehingute vahendamine) on seadusega 5/2006 (artiklid 86 ja 87) juba tunnistatud kuriteoks ning karistused ulatuvad trahvidest kuni kümneaastase vangistuseni.

2008. aasta jooksul leidis politsei kokku 2 500 tulirelva ning 1 105 tulirelva hävitati.

RUMEENIA

Kuigi menetluses on uued algatused esmaste õigusaktide muutmiseks, ei tehtud 2008. aastal õiguslikus raamistikus muudatusi.

SLOVAKKIA

ELi väike- ja kergrelvadealase ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riigisiseses rakendamises ning Slovakkia väike- ja kergrelvadealastes õigusaktides ei ole muudatusi tehtud. Slovakkia alustas 2008. aastal ettevalmistusi amnestia väljakuulutamiseks kõigile isikutele, kes omavad ebaseaduslikke väike- ja kergrelvi. Amnestiaga hõlmatud isikud saavad registreerida ilma karistuse või süüdimõistmiseta kõik väike- ja kergrelvad politseis ning neilt ei nõuta selgitusi relvade päritolu ega soetamise viisi kohta. Valitsuse ettevõtmise eesmärk on anda võimalus inimestele, kes hoiavad registreerimata ja peidetud relvi, näiteks Esimese ja Teise maailmasõja ajast.

SLOVEENIA

Valitsuse 21. veebruari 2008. aasta dekreediga uuendati väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmestaatust. Riiklik väike- ja kergrelvadealane koordineeriv asutus ühines teiste asjaomaste riigiasutustega, et välja töötada ja koordineerida riiklikku poliitikat väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmete hulka kuuluvad välisministeeriumi, siseministeeriumi, kaitseministeeriumi, rahandusministeeriumi ja transpordiministeeriumi ning Sloveenia luure- ja julgeolekuameti esindajad.

| a) | Kaitseväe seaduse (Ur. l. RS nr. 82/1994 ja 40/2004) ja selle 2003. ja 2004. aastate muutmisseaduste artiklitega 77 ja 78 reguleeritakse üksikasjalikult lahingurelvade ja -varustusega kauplemise tingimused ning pööratakse erilist tähelepanu relvade vahendamisele, ning sätestatakse karistused kõnealuste sätete rikkumise eest. |
| --- | --- |

a)

Kaitseväe seaduse (Ur. l. RS nr. 82/1994 ja 40/2004) ja selle 2003. ja 2004. aastate muutmisseaduste artiklitega 77 ja 78 reguleeritakse üksikasjalikult lahingurelvade ja -varustusega kauplemise tingimused ning pööratakse erilist tähelepanu relvade vahendamisele, ning sätestatakse karistused kõnealuste sätete rikkumise eest.

| b) | Sloveenia Vabariigi valitsuse dekreet lahingurelvade ja -varustuse kaubanduse ja tootmise litsentside ja lubade kohta (Ur. l. RS, nr 18/2003 ja 31/2005) reguleerib õiguslikult lahingurelvade ja -varustuse impordi, ekspordi, ladustamise, transiidi ja vahendamise lubade väljastamise korda.
  Dekreet sätestab, et kõik sellise kauba ekspordi taotlused tuleb eelnevalt esitada läbivaatamiseks ekspertide komisjonile, kes avaldab kõigepealt arvamust Sloveenia Vabariigi valitsuse kehtestatud lahingurelvade ja -varustusega kauplemise lubade väljastamise menetluse käigus. Enne loa väljastamist kaitseministeeriumi poolt uurib komisjon igat lahinguvarustuse ja -relvade ekspordi taotlust haldusmenetluse käigus ja teeb asjaomase otsuse (jaatava või eitava). |
| --- | --- |

b)

Sloveenia Vabariigi valitsuse dekreet lahingurelvade ja -varustuse kaubanduse ja tootmise litsentside ja lubade kohta (Ur. l. RS, nr 18/2003 ja 31/2005) reguleerib õiguslikult lahingurelvade ja -varustuse impordi, ekspordi, ladustamise, transiidi ja vahendamise lubade väljastamise korda.

Dekreet sätestab, et kõik sellise kauba ekspordi taotlused tuleb eelnevalt esitada läbivaatamiseks ekspertide komisjonile, kes avaldab kõigepealt arvamust Sloveenia Vabariigi valitsuse kehtestatud lahingurelvade ja -varustusega kauplemise lubade väljastamise menetluse käigus. Enne loa väljastamist kaitseministeeriumi poolt uurib komisjon igat lahinguvarustuse ja -relvade ekspordi taotlust haldusmenetluse käigus ja teeb asjaomase otsuse (jaatava või eitava).

| c) | Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee võttis 2003. aasta aprillis vastu seaduse (Ur. l. RS, nr 48/2004, 30.4.2004), millega ratifitseeriti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioonile lisatud tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastane protokoll. |
| --- | --- |

c)

Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee võttis 2003. aasta aprillis vastu seaduse (Ur. l. RS, nr 48/2004, 30.4.2004), millega ratifitseeriti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioonile lisatud tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastane protokoll.

| d) | Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee võttis 2004. aasta aprillis vastu seaduse (Ur. l. RS, nr 41/2004, 22.4.2004), millega ratifitseeriti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioon (Palermo 2000. aasta konventsioon). |
| --- | --- |

d)

Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee võttis 2004. aasta aprillis vastu seaduse (Ur. l. RS, nr 41/2004, 22.4.2004), millega ratifitseeriti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioon (Palermo 2000. aasta konventsioon).

| e) | Relvaseaduse muutmisseadus võeti vastu 2004. aastal (Ur. l. RS nr 61/2000, 73/2004). Relvaseaduse viimases muutmisseaduses (2004. aasta juuli) nähti taas ette ühe aasta pikkune üleminekuperiood, mille jooksul on jõus amnestia ja toimub relvade legaliseerimine; relvade vahendamine määratleti samuti relvakaubanduse osana. |
| --- | --- |

e)

Relvaseaduse muutmisseadus võeti vastu 2004. aastal (Ur. l. RS nr 61/2000, 73/2004). Relvaseaduse viimases muutmisseaduses (2004. aasta juuli) nähti taas ette ühe aasta pikkune üleminekuperiood, mille jooksul on jõus amnestia ja toimub relvade legaliseerimine; relvade vahendamine määratleti samuti relvakaubanduse osana.

| f) | Siseministeeriumi poolt 2003. aastal vastu võetud üleantud, leitud või konfiskeeritud relvade käitlemise juhisega reguleeritakse leitud ja konfiskeeritud relvade ladustamise ja käitlemise korda siseministeeriumis (ministeeriumi ja politsei haldusosakonnad). Juhise kohaselt tuleb kõik konfiskeeritud relvad ladustada siseministeeriumis relvade ladustamiseks ettenähtud rajatistes. Erandjuhtudel võidakse haldusosakondade rajatistes ladustada üksnes seaduslikke relvi, st relvi või relvadokumente, mille suhtes haldusosakond haldusmenetlust läbi viib. |
| --- | --- |

f)

Siseministeeriumi poolt 2003. aastal vastu võetud üleantud, leitud või konfiskeeritud relvade käitlemise juhisega reguleeritakse leitud ja konfiskeeritud relvade ladustamise ja käitlemise korda siseministeeriumis (ministeeriumi ja politsei haldusosakonnad). Juhise kohaselt tuleb kõik konfiskeeritud relvad ladustada siseministeeriumis relvade ladustamiseks ettenähtud rajatistes. Erandjuhtudel võidakse haldusosakondade rajatistes ladustada üksnes seaduslikke relvi, st relvi või relvadokumente, mille suhtes haldusosakond haldusmenetlust läbi viib.

| g) | Relvaseaduse rakenduseeskirjadega (Ur. l. RS nr 40/2005) reguleeritakse riigipiiril teostatavaid politseimenetlusi, isikuandmete ja relvadokumentide vorme, piirikontrollimenetlusi, ELi õigusaktidega ühtlustatud vorme ning nõudeid ja kohustusi, mida esitatakse isikutele, kes omandavad, kannavad või ladustavad relvi või nendega kauplevad. Samuti ühtlustati relvaseadust ÜRO tulirelvaprotokolliga, mille Sloveenia ratifitseeris 2003. aastal. |
| --- | --- |

g)

Relvaseaduse rakenduseeskirjadega (Ur. l. RS nr 40/2005) reguleeritakse riigipiiril teostatavaid politseimenetlusi, isikuandmete ja relvadokumentide vorme, piirikontrollimenetlusi, ELi õigusaktidega ühtlustatud vorme ning nõudeid ja kohustusi, mida esitatakse isikutele, kes omandavad, kannavad või ladustavad relvi või nendega kauplevad. Samuti ühtlustati relvaseadust ÜRO tulirelvaprotokolliga, mille Sloveenia ratifitseeris 2003. aastal.

| h) | 2004. aastal muudeti kriminaalkoodeksit (Ur. l. RS nr 63-2167/1994 ja 95-4208/2004) seeläbi, et määratleti ja tunnistati kriminaalkuriteoks tehingud, mis hõlmavad relvade vahendamist ja pakkumist, ning pikendati kõnealuse kuriteo eest määratavat vanglakaristust kolmelt aastalt viiele. |
| --- | --- |

h)

2004. aastal muudeti kriminaalkoodeksit (Ur. l. RS nr 63-2167/1994 ja 95-4208/2004) seeläbi, et määratleti ja tunnistati kriminaalkuriteoks tehingud, mis hõlmavad relvade vahendamist ja pakkumist, ning pikendati kõnealuse kuriteo eest määratavat vanglakaristust kolmelt aastalt viiele.

| i) | 2007. aastal ühines Sloveenia Schengeni alaga. Viimastel aastatel on Sloveenia järk-järgult suurendanud politseiametnike hulka oma piiriületuspunktides. |
| --- | --- |

i)

2007. aastal ühines Sloveenia Schengeni alaga. Viimastel aastatel on Sloveenia järk-järgult suurendanud politseiametnike hulka oma piiriületuspunktides.

| j) | Sloveenia karistusseadustikku muudeti ja ajakohastati. Uut karistusseadustikku on kohaldatud alates 2008. aasta novembrist ning see sisaldab uut artiklit, millega määratletakse relvade ebaseadusliku kaubanduse ja valmistamise kuriteoks tunnistamine. Võrreldes eelmise sättega sätestatakse uue karistusseadustiku uue sättega, et relvadelt märgistuse eemaldamine või nende võltsimine on kõnealuse kuriteo element ning et relvade või laskemoona väikest kogust käsitatakse samuti kuriteo toimepanemise elemendina. |
| --- | --- |

j)

Sloveenia karistusseadustikku muudeti ja ajakohastati. Uut karistusseadustikku on kohaldatud alates 2008. aasta novembrist ning see sisaldab uut artiklit, millega määratletakse relvade ebaseadusliku kaubanduse ja valmistamise kuriteoks tunnistamine. Võrreldes eelmise sättega sätestatakse uue karistusseadustiku uue sättega, et relvadelt märgistuse eemaldamine või nende võltsimine on kõnealuse kuriteo element ning et relvade või laskemoona väikest kogust käsitatakse samuti kuriteo toimepanemise elemendina.

HISPAANIA

28. detsembri 2007. aasta seadus nr 53/2007 kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse kontrolli kohta jõustus 29. jaanuaril 2008. Seadus põhineb ÜRO tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblee poolt vastuvõetud resolutsioonide tegevusprogrammi ning ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni (ÜRO peaassamblee poolt vastu võetud 31. mail 2001) ja seda täiendava ebaseadusliku tulirelvadega, nende osadega ja laskemoonaga kauplemise protokolli (nn ÜRO tulirelvaprotokoll) kõikidel sätetel ja on nendega kooskõlas.

Selle uue seaduse kehtestamise tulemused on järgmised.

| — | Hispaania õigusaktid neis valdkondades on nüüd koondatud õigusakti, millel on seaduse staatus ja millega kehtestatakse vahendid senisest tõhusamaks kontrolliks. |
| --- | --- |

—

Hispaania õigusaktid neis valdkondades on nüüd koondatud õigusakti, millel on seaduse staatus ja millega kehtestatakse vahendid senisest tõhusamaks kontrolliks.

| — | Uues seaduses sisalduvad kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguste kaupade väliskaubanduse kohta uued sätted, mis on täielikus kooskõlas Hispaania poolt mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning relvastuse leviku tõkestamise mehhanismide raames võetud kohustustega. |
| --- | --- |

—

Uues seaduses sisalduvad kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguste kaupade väliskaubanduse kohta uued sätted, mis on täielikus kooskõlas Hispaania poolt mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning relvastuse leviku tõkestamise mehhanismide raames võetud kohustustega.

| — | Uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu. |
| --- | --- |

—

Uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu.

| — | Seaduses on sõnaselgelt arvesse võetud Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumi, samuti OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta. |
| --- | --- |

—

Seaduses on sõnaselgelt arvesse võetud Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumi, samuti OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta.

| — | Peale selle sisaldab seadus selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele. |
| --- | --- |

—

Peale selle sisaldab seadus selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele.

Kooskõlas seadusega nr 53/2007 on Hispaania võtnud vastu uue eeskirja, millega reguleeritakse sõjaväevarustuse, muu varustuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate väliskaubandust; see on 12. detsembri 2008. aasta kuninglik dekreet (Real Decreto) 2061/2008, millega töötatakse välja seaduse nr 53/2007 rakenduseeskirjad.

Võrreldes eelmise õigusnormiga võib 30. juuli 2004. aasta kuningliku dekreediga 1782/2004 tehtud muudatusi kokku võtta järgmiselt.

| 1) | Jahi- ja laskespordirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona üle teostatavat kontrolli laiendati kooskõlas kompromissiga, mis kehtestati ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255, millega võeti vastu protokoll tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu (artikli 2 lõige 2). Sellega reguleeritud tulirelvade päritoluriigist importimiseks on vaja luba. Selliste relvade kaubandus võib toimuda individuaalse või üldise litsentsi või kirjaliku deklaratsiooni alusel. ELi liikmesriikidega peetavas kaubanduses ei ole luba nõutav ja sellist kaubandust reguleeritakse tulirelvi käsitleva õigusnormi (29. jaanuari 1993. aasta kuninglik dekreet 137/1993) 6. jaoga ning 16. veebruari 1998. aasta kuningliku dekreedi 230/1998 7. jaoga, millega võetakse vastu lõhkeaineid käsitlev õigusnorm. |
| --- | --- |

1)

Jahi- ja laskespordirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona üle teostatavat kontrolli laiendati kooskõlas kompromissiga, mis kehtestati ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255, millega võeti vastu protokoll tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu (artikli 2 lõige 2). Sellega reguleeritud tulirelvade päritoluriigist importimiseks on vaja luba. Selliste relvade kaubandus võib toimuda individuaalse või üldise litsentsi või kirjaliku deklaratsiooni alusel. ELi liikmesriikidega peetavas kaubanduses ei ole luba nõutav ja sellist kaubandust reguleeritakse tulirelvi käsitleva õigusnormi (29. jaanuari 1993. aasta kuninglik dekreet 137/1993) 6. jaoga ning 16. veebruari 1998. aasta kuningliku dekreedi 230/1998 7. jaoga, millega võetakse vastu lõhkeaineid käsitlev õigusnorm.

| 2) | Lisatud on sätted, mis käsitlevad kontrolli litsentsipõhise tootmise üle, mis hõlmab kõiki protsesse, mis võimaldavad välisettevõttel valmistada tooteid või anda ettevõtete vahel edasi toodete komponente, tehnoloogiat ja oskusteavet (artikli 2 lõige 1). |
| --- | --- |

2)

Lisatud on sätted, mis käsitlevad kontrolli litsentsipõhise tootmise üle, mis hõlmab kõiki protsesse, mis võimaldavad välisettevõttel valmistada tooteid või anda ettevõtete vahel edasi toodete komponente, tehnoloogiat ja oskusteavet (artikli 2 lõige 1).

| 3) | Erand on tehtud sellise varustuse lõpliku ekspordi jaoks, mida Hispaania relva- ja julgeolekujõud kasutavad välisriikides humanitaar- ja rahuvalvemissioonide raames (artikkel 3). |
| --- | --- |

3)

Erand on tehtud sellise varustuse lõpliku ekspordi jaoks, mida Hispaania relva- ja julgeolekujõud kasutavad välisriikides humanitaar- ja rahuvalvemissioonide raames (artikkel 3).

| 4) | Sõjaväevarustuse vahendamise üle teostatakse nüüd põhjalikumat järelevalvet ning seda tänu aruandlusmehhanismidele, mis hõlmavad transpordimeetodeid, transiitriike ja rahastamist. Aruandlusmehhanisme, mis hõlmavad transpordimeetodeid ja transiitriike, kohaldatakse nüüd ka teiste eksporditehingute suhtes (artikli 4 lõige 2). |
| --- | --- |

4)

Sõjaväevarustuse vahendamise üle teostatakse nüüd põhjalikumat järelevalvet ning seda tänu aruandlusmehhanismidele, mis hõlmavad transpordimeetodeid, transiitriike ja rahastamist. Aruandlusmehhanisme, mis hõlmavad transpordimeetodeid ja transiitriike, kohaldatakse nüüd ka teiste eksporditehingute suhtes (artikli 4 lõige 2).

| 5) | Kehtestatud on mitmed tingimused, mille alusel registreeritakse väliskaubandusega tegelevad ettevõtted eriregistris ning mille alusel nad sealt kustutatakse (artikkel 13). |
| --- | --- |

5)

Kehtestatud on mitmed tingimused, mille alusel registreeritakse väliskaubandusega tegelevad ettevõtted eriregistris ning mille alusel nad sealt kustutatakse (artikkel 13).

| 6) | Muudetud on kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevahelise nõukogu koosseisu. Selle asepresidendiks on nüüd välisasjade riigisekretär. Selle koosseisu on lisatud uus liige, kelleks on välisasjade ja koostöö ministeeriumi strateegiliste küsimuste ja terrorismivastase võitluse peadirektor, ning ühendatud on politsei peakontori ja julgeolekujõudude (Guardia Civil) esindatus (artikkel 17). |
| --- | --- |

6)

Muudetud on kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevahelise nõukogu koosseisu. Selle asepresidendiks on nüüd välisasjade riigisekretär. Selle koosseisu on lisatud uus liige, kelleks on välisasjade ja koostöö ministeeriumi strateegiliste küsimuste ja terrorismivastase võitluse peadirektor, ning ühendatud on politsei peakontori ja julgeolekujõudude (Guardia Civil) esindatus (artikkel 17).

| 7) | Esimest korda on Hispaania õigusaktis toodud esile põhjalik loetelu eranditest seoses nõudega esitada ministeeriumidevahelisele nõukogule eelnev aruandlus ning kehtestatud on kontrollidokumentide nõue (artikkel 18). |
| --- | --- |

7)

Esimest korda on Hispaania õigusaktis toodud esile põhjalik loetelu eranditest seoses nõudega esitada ministeeriumidevahelisele nõukogule eelnev aruandlus ning kehtestatud on kontrollidokumentide nõue (artikkel 18).

| 8) | Lisad sisaldavad kontrollitavate toodete loetelu ning litsentside ja kontrollidokumentide vorme on ajakohastatud vastavalt muudatustele, mis on tehtud rahvusvahelise õiguse kohaselt. Eelkõige on II lisast (teiste materjalide loetelu) välja jäetud tooted, mille suhtes teostatakse kontrolli vastavalt nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. |
| --- | --- |

8)

Lisad sisaldavad kontrollitavate toodete loetelu ning litsentside ja kontrollidokumentide vorme on ajakohastatud vastavalt muudatustele, mis on tehtud rahvusvahelise õiguse kohaselt. Eelkõige on II lisast (teiste materjalide loetelu) välja jäetud tooted, mille suhtes teostatakse kontrolli vastavalt nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

Dekreediga parandatakse aruandlust, mis käsitleb sõjaväevarustuse ja jahirelvade ning nende osade ja komponentide vahendamist. Tegemist on seaduse nr 53/2007 ja sellel põhinevate õigusnormide peamise uuendusega.

ÜHENDKUNINGRIIK

2008. aasta korraldusega kaupadega kauplemise (kontrollialused kaubad) kohta kehtestati kolmeastmeline riskipõhine struktuur väike- ja kergrelvade kaubanduse kontrollimiseks. See konsolideeriti 2008. aasta ekspordikontrolli korraldusse (mis jõustus 6. aprillil 2009), millega konsolideeriti ekspordikontrolli ja kaubanduskontrolli käsitlevad kehtivad õigusaktid, laiendati Ühendkuningriigi teostatavat kaubanduskontrolli (sealhulgas täiendav kontroll väike- ja kergrelvade transpordi üle) ning kohandati erandite ulatust, mida kohaldatakse Ühendkuningriiki transiidina läbivate või seal ümberlaaditavate kaupade suhtes.

I.C.   Haldus- ja korrakaitseasutustele ning õiguskaitseasutustele korraldatav koolitus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide jõupingutused ja algatused oma riigiasutuste koolitamise alal.

AUSTRIA

Austria on suurendanud teadlikkust väike- ja kergrelvadega seonduvatest probleemidest Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi avatud uste päeval, mis toimus 26. oktoobril 2008. Plakatite ja dokumentaalfilmi vahendusel teavitati üldsust väike- ja kergrelvade salakaubanduse kohutavatest tagajärgedest.

HISPAANIA

Nagu varasematelgi aastatel, jätkasid Hispaania õiguskaitseasutused 2008. aastal kursuste ja seminaride korraldamist tulirelvi ja lõhkematerjale käsitlevate kriminaalõigusaktide teemal ning infotehnoloogia kasutamist nende täitmise kontrollimisel. Korrapäraseid seminare korraldati ka teadlikkuse tõstmiseks väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise ja tõkestamise õiguslikust raamistikust, et säilitada ja süvendada nende küsimuste eest vastutavate politseiametnike teadmisi.

ÜHENDKUNINGRIIK

Innovatsiooni, ülikoolide ja oskuste ministeerium viis läbi teadlikkuse suurendamise kampaania, mis oli suunatud Ühendkuningriigi ettevõtetele ning käsitles ekspordikontrolli, mille raames korraldati terve rida üleriiklikke seminare ja koolituskursusi enam kui 300 organisatsiooni osavõtul. Seda täiendati kohapealse koolitusega 28 ettevõttes.

I.D.   Muud algatused või tegevused

PRANTSUSMAA

2008. aasta aruanne Prantsusmaa relvaekspordi kohta esitatakse parlamendile 2009. aasta sügisel. Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab lisa, milles käsitletakse Prantsusmaa väike- ja kergrelvatarneid. Kõnealuse aruande iga-aastane avaldamine annab tunnistust jätkuvatest jõupingutustest, mida Prantsusmaa on juba mitu aastat teinud nendes küsimustes kodanikuühiskonna ja rahvusvahelise kogukonna jaoks läbipaistvuse tagamise nimel.

II.   RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2008. AASTAL

II.A.   Väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu võitlemise ning tavarelvastuse salakaubanduse tõkestamise meetmed

II.A.1.   ÜRO, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

II.A.1.1.   Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid

Euroopa Komisjon etendab oma arengukoostöö poliitika raames olulist rolli väike- ja kergrelvadealase Euroopa Liidu strateegia elluviimisel. 2008. aastal jätkas Euroopa Komisjon oma tegevusi väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses, kasutades selleks oma piirkondlikke ja valdkondlikke vahendeid ning esmajoones Euroopa Arengufondi.

Kagu-Euroopa

| | Bosnia ja Hertsegoviina: EL alustas 2008. aastal toetuse andmist selleks, et hävitada 1990ndate aastate konfliktidest mahajäänud lõhkekehasid. Projekti esimene etapp (2,7 miljonit eurot, stabiliseerimisvahend) viiakse lõpule 2009. aasta lõpuks ning programmi on kavandatud jätkata 18 kuu jooksul kuni 2011. aasta keskpaigani (2,086 miljonit eurot, stabiliseerimisvahend). Selleks ajaks on enamus konfliktidest mahajäänud lõhkekehasid Bosnias ja Hertsegoviinas hävitatud. Projekti eesmärgiks on ka suurendada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste suutlikkust konfliktidest mahajäänud lõhkekehade kõrvaldamise alal, nii et nad oleksid võimelised pärast programmi lõppu käitlema järelejäänud lõhkekehasid ilma täiendava märkimisväärse rahvusvahelise abita. |
| --- | --- |

Bosnia ja Hertsegoviina: EL alustas 2008. aastal toetuse andmist selleks, et hävitada 1990ndate aastate konfliktidest mahajäänud lõhkekehasid. Projekti esimene etapp (2,7 miljonit eurot, stabiliseerimisvahend) viiakse lõpule 2009. aasta lõpuks ning programmi on kavandatud jätkata 18 kuu jooksul kuni 2011. aasta keskpaigani (2,086 miljonit eurot, stabiliseerimisvahend). Selleks ajaks on enamus konfliktidest mahajäänud lõhkekehasid Bosnias ja Hertsegoviinas hävitatud. Projekti eesmärgiks on ka suurendada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste suutlikkust konfliktidest mahajäänud lõhkekehade kõrvaldamise alal, nii et nad oleksid võimelised pärast programmi lõppu käitlema järelejäänud lõhkekehasid ilma täiendava märkimisväärse rahvusvahelise abita.

| | Ukraina: nõukogu otsuse 2005/582/ÜVJP kohaselt eraldas EL miljon eurot NATO Hooldus- ja Varustusametile 400 000 väike- ja kergrelva, 1 000 kaasaskantava õhukaitsesüsteemi ja 15 000 tonni laskemoona hävitamiseks Ukrainas, mis kujutab endast panust 12-aastase NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi esimesse etappi. Väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamise eesmärgi täitmine jätkub. |
| --- | --- |

Ukraina: nõukogu otsuse 2005/582/ÜVJP kohaselt eraldas EL miljon eurot NATO Hooldus- ja Varustusametile 400 000 väike- ja kergrelva, 1 000 kaasaskantava õhukaitsesüsteemi ja 15 000 tonni laskemoona hävitamiseks Ukrainas, mis kujutab endast panust 12-aastase NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi esimesse etappi. Väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamise eesmärgi täitmine jätkub.

| | Ladina-Ameerika: koolitajate koolitamise ja andmebaasi loomise projekti viimase etapi elluviimisele eelnes nõukogu otsuse 2006/1000/ÜVJP vastuvõtmine, millega nähti lõplikuks eralduseks ette 700 000 eurot. Kõnealune projekt aitas kaasa väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu võitlemisele Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas. Projekti käigus on tänase seisuga uurimismeetodite valdkonnas koolitatud üle 1 340 õiguskaitsetöötaja ning projekti lõpuks nähakse ette kokku 2 300 ametniku koolitamine. Lisaks on hulga erinevate koolituskursuste käigus koolitatud üle 180 parlamendisaadiku ja nende nõuniku ning hetkel ehitatakse ja renoveeritakse rajatisi ja süsteeme, et ühist tegevust paremini koordineerida. Mis puutub selle projekti mõjusse, siis piirkonna teatavad riigid on ametlikult teatanud tulirelvade, nende osade ja laskemoona konfiskeerimisest, seostades selle koolituse käigus omandatud haldussuutlikkuse suurendamise meetmetega. Hetkel viiakse ellu projekti lõpetamise strateegiat eesmärgiga soodustada piirkonna riikide, kohalike annetajate ja organisatsioonide isevastutust kahepoolse rahastamise kaudu. |
| --- | --- |

Ladina-Ameerika: koolitajate koolitamise ja andmebaasi loomise projekti viimase etapi elluviimisele eelnes nõukogu otsuse 2006/1000/ÜVJP vastuvõtmine, millega nähti lõplikuks eralduseks ette 700 000 eurot. Kõnealune projekt aitas kaasa väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu võitlemisele Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas. Projekti käigus on tänase seisuga uurimismeetodite valdkonnas koolitatud üle 1 340 õiguskaitsetöötaja ning projekti lõpuks nähakse ette kokku 2 300 ametniku koolitamine. Lisaks on hulga erinevate koolituskursuste käigus koolitatud üle 180 parlamendisaadiku ja nende nõuniku ning hetkel ehitatakse ja renoveeritakse rajatisi ja süsteeme, et ühist tegevust paremini koordineerida. Mis puutub selle projekti mõjusse, siis piirkonna teatavad riigid on ametlikult teatanud tulirelvade, nende osade ja laskemoona konfiskeerimisest, seostades selle koolituse käigus omandatud haldussuutlikkuse suurendamise meetmetega. Hetkel viiakse ellu projekti lõpetamise strateegiat eesmärgiga soodustada piirkonna riikide, kohalike annetajate ja organisatsioonide isevastutust kahepoolse rahastamise kaudu.

| | Kesk-Ameerika: EL eraldas 1 miljoni euro mahus toetust (stabiliseerimisvahend) Kesk-Ameerika väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammi (CASAC) juhitud projektile, millega toetatakse tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastast võitlust Kesk-Ameerikas ja naaberriikides, aidates parandada piirkondlike organisatsioonide suutlikkust võidelda tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastu ning riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste suutlikkust reageerida inimarengut mõjutavatele väike- ja kergrelvade ohtudele. |
| --- | --- |

Kesk-Ameerika: EL eraldas 1 miljoni euro mahus toetust (stabiliseerimisvahend) Kesk-Ameerika väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammi (CASAC) juhitud projektile, millega toetatakse tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastast võitlust Kesk-Ameerikas ja naaberriikides, aidates parandada piirkondlike organisatsioonide suutlikkust võidelda tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastu ning riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste suutlikkust reageerida inimarengut mõjutavatele väike- ja kergrelvade ohtudele.

Projekti eriliseks eesmärgiks on ratifitseerida rahvusvahelised, piirkondlikud ja piirkondadevahelised relvastuskontrolli vahendid ja neid täiel määral rakendada; suurendada suutlikkust, tugevdada siseriiklikke ja piirkondlikke institutsioone ja riigiasutusi, mis vastutavad väike- ja kergrelvade kontrolli eest, arendada teabevahetussüsteemi ning parandada piiri- ja tollikontrolli; tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust edendada relvastuse kontrolli; tugevdada ja rakendada piirkondadevahelist väike- ja kergrelvade kontrollimise protsessi.

Aafrika

| | Ida-Aafrika: EL toetas Ida- ja Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna konfliktide ennetamise, kriisiohje ja konfliktide lahendamise programmi (10 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) raames 2,8 miljoni euroga Ida-Aafrika Ühenduse projekti, mille eesmärk on tugevdada piirkondlikku suutlikkust võidelda ebaseadusliku relvakaubanduse ja relvade levikuga. Projekti eesmärk on tugevdada Ida-Aafrika Ühenduse liikmesriikide (eelkõige riiklike teabekeskuste) suutlikkust tõhusalt võidelda ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastu; tugevdada piirkondlikku suutlikkust võidelda väike- ja kergrelvade piiriülese leviku vastu seoses Ida-Aafrika Ühenduse majandusintegratsiooni protsesside süvenemise ja laienemisega; tugevdada Ida-Aafrika Ühenduse tolli- ja looduskaitseasutuste ja teiste sarnaste organisatsioonide suutlikkust, kes peavad lahendama probleeme, mis on seotud väike- ja kergrelvadega. |
| --- | --- |

Ida-Aafrika: EL toetas Ida- ja Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna konfliktide ennetamise, kriisiohje ja konfliktide lahendamise programmi (10 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) raames 2,8 miljoni euroga Ida-Aafrika Ühenduse projekti, mille eesmärk on tugevdada piirkondlikku suutlikkust võidelda ebaseadusliku relvakaubanduse ja relvade levikuga. Projekti eesmärk on tugevdada Ida-Aafrika Ühenduse liikmesriikide (eelkõige riiklike teabekeskuste) suutlikkust tõhusalt võidelda ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastu; tugevdada piirkondlikku suutlikkust võidelda väike- ja kergrelvade piiriülese leviku vastu seoses Ida-Aafrika Ühenduse majandusintegratsiooni protsesside süvenemise ja laienemisega; tugevdada Ida-Aafrika Ühenduse tolli- ja looduskaitseasutuste ja teiste sarnaste organisatsioonide suutlikkust, kes peavad lahendama probleeme, mis on seotud väike- ja kergrelvadega.

| | Lääne-Aafrika: Lääne-Aafrika piirkonnas läbiviidava konfliktide ennetamise ja rahu taastamise programmi raames (5,5 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) toetas EL 1,45 miljoni euroga ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), osutades abi riikliku väikerelvade komisjoni asutamisel ja selle tegevuse tugevdamisel. Projekti eesmärgiks oli ka tugevdada suutlikkust, et tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine, ning seda, et töötatakse välja ja arendatakse väike- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse poliitikat.
  EL toetas samuti eriprojekti (Euroopa Arengufond), millega osutatakse tehnilist abi ECOWASi väikerelvade üksusele seoses tegevuskava koostamisega, mis käsitleb väike- ja kergrelvade konventsiooni rakendamist. |
| --- | --- |

Lääne-Aafrika: Lääne-Aafrika piirkonnas läbiviidava konfliktide ennetamise ja rahu taastamise programmi raames (5,5 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) toetas EL 1,45 miljoni euroga ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), osutades abi riikliku väikerelvade komisjoni asutamisel ja selle tegevuse tugevdamisel. Projekti eesmärgiks oli ka tugevdada suutlikkust, et tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine, ning seda, et töötatakse välja ja arendatakse väike- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse poliitikat.

EL toetas samuti eriprojekti (Euroopa Arengufond), millega osutatakse tehnilist abi ECOWASi väikerelvade üksusele seoses tegevuskava koostamisega, mis käsitleb väike- ja kergrelvade konventsiooni rakendamist.

| | Kesk-Aafrika: EL toetas jätkuvalt kolmeaastast ja 4 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (Euroopa Arengufond), mis algas 2007. aastal, et tugevdada Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse rahu- ja julgeolekualast suutlikkust konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise, konfliktide ennetamise küsimustes aktiivsete valitsusväliste organisatsioonidega koostöö tegemise ning poliitiliste ja diplomaatiliste tegevuste (sealhulgas väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes) valdkondades. |
| --- | --- |

Kesk-Aafrika: EL toetas jätkuvalt kolmeaastast ja 4 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (Euroopa Arengufond), mis algas 2007. aastal, et tugevdada Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse rahu- ja julgeolekualast suutlikkust konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise, konfliktide ennetamise küsimustes aktiivsete valitsusväliste organisatsioonidega koostöö tegemise ning poliitiliste ja diplomaatiliste tegevuste (sealhulgas väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes) valdkondades.

| | Väikerelvade piirkondlik keskus (RECSA): EL viib lõpule 3,3 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (stabiliseerimisvahend, 2008. aasta eelarve) ettevalmistamist, et toetada tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastast võitlust Aafrikas, kasutades selleks Nairobis asuvat väike- ja kergrelvade piirkondlikku keskust (RECSA). Projekti eesmärk on parandada asjaomaste institutsionaalsete ja kodanikuühiskonna osalejate teadlikkust ja teadmisi tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastase võitluse õiguslikest ja institutsionaalsetest aspektidest eesmärgiga tugevdada siseriiklike keskuste rolli või toetada nende loomist ning arendada ja/või rakendada riiklikke tegevuskavasid; tugevdada Aafrika piirkondlike politseijuhtide organisatsioone ning riigisiseste, piirkondlike ja ülemandriliste õiguskaitseasutuste suutlikkust ja omavahelist koostööd, et võidelda tulirelvade ja lõhkeainete piiriülese salakaubaveo vastu. |
| --- | --- |

Väikerelvade piirkondlik keskus (RECSA): EL viib lõpule 3,3 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (stabiliseerimisvahend, 2008. aasta eelarve) ettevalmistamist, et toetada tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastast võitlust Aafrikas, kasutades selleks Nairobis asuvat väike- ja kergrelvade piirkondlikku keskust (RECSA). Projekti eesmärk on parandada asjaomaste institutsionaalsete ja kodanikuühiskonna osalejate teadlikkust ja teadmisi tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastase võitluse õiguslikest ja institutsionaalsetest aspektidest eesmärgiga tugevdada siseriiklike keskuste rolli või toetada nende loomist ning arendada ja/või rakendada riiklikke tegevuskavasid; tugevdada Aafrika piirkondlike politseijuhtide organisatsioone ning riigisiseste, piirkondlike ja ülemandriliste õiguskaitseasutuste suutlikkust ja omavahelist koostööd, et võidelda tulirelvade ja lõhkeainete piiriülese salakaubaveo vastu.

Euroopa Komisjon toetas samuti suurt arvu programme, mille fookuses oli desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine Ugandas, Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Nepaalis, ning mis otseselt või kaudselt aitavad vähendada vägivalda ja relvade levikut, restruktureerida relvajõude ja taasintegreerida ühiskonda endisi võitlejaid.

Euroopa Komisjon osales 2008. aastal väike- ja kergrelvade küsimustes aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös, eelkõige ÜRO, OSCE ja Aafrika Liidu töös.

II.A.1.2.   ELi koostöö teiste riikidega

Väike- ja kergrelvade küsimust käsitleti korduvalt ELi ja kolmandate riikide vahelise poliitilise dialoogi raames toimuvatel korralistel kohtumistel, sealhulgas kohtumistel Aafrika, Ida-Euroopa ja Kagu-Euroopa riikide esindajatega.

Euroopa Liidu Nõukogu saavutas 2008. aastal kokkuleppe väike- ja kergrelvade elemendi korrapärase lisamise kohta ELi ja kolmandate riikide vahelistesse õiguslikult siduvatesse lepingutesse. Samuti saavutati põhimõtteline kokkulepe kõnealuse elemendi kasutamise osas ja läbirääkimistel kasutatava alusteksti osas. Toimusid ELi eesistujakolmiku kohtumised ekspertide tasandil (ülemaailmne desarmeerimine ja relvastuskontroll) ning väike- ja kergrelvadega seotud teemad on päevakorras esikohal. See regulaarne dialoog toimub kõikide ELi eesistumiste ajal USA, Kanada, Jaapani, Hiina, Venemaa Föderatsiooni, Korea Vabariigi, Ukraina ja Brasiiliaga. Korraldati ka ajutisi eesistujakolmiku kohtumisi konkreetsetel väike- ja kergrelvadega seotud teemadel.

II.A.2.   ELi liikmesriikide rahaline, tehniline ja muu abi väike- ja kergrelvaprojektidele

Lisaks ELi käsutuses olevate eri vahendite kaudu rahastatavatele projektidele on liikmesriigid rahastanud kahepoolselt paljusid väike- ja kergrelvadega seotud projekte. Liikmesriigid on seni andnud käesolevasse aruandesse järgmised andmed.

AUSTRIA

2008. aastal aitas Austria jätkuvalt kaasa mitmesugustele ÜRO desarmeerimisbüroo juhitavatele abiprojektidele väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise ÜRO protsessi toetuseks, pannes suurt rõhku projektidele Aafrikas.

Eelkõige on Austria toetanud järgmisi projekte:

| — | praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi ECOWASi väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP); |
| --- | --- |

—

praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi ECOWASi väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP);

| — | väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas; |
| --- | --- |

—

väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas;

| — | väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas. |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas.

EESTI

Eesti toetas 2008. aastal rahaliselt seminari korraldamist, millel käsitleti ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi rakendamist, ning mis leidis aset 11.–12. juunil 2008 Rio de Janeiros.

Eesti andis 2008. aastal rahalisi vahendeid NATO rahupartnerlustöökonna II Gruusia sihtfondile (rakettide ja rakettmürskude kahjutuks tegemine).

SOOME

| — | Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2008. aastal kokku 250 000 euroga, mille tulemusel moodustab Soome poolt ajavahemikul 2006–2008 antud kogutoetus 750 000 eurot. |
| --- | --- |

—

Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2008. aastal kokku 250 000 euroga, mille tulemusel moodustab Soome poolt ajavahemikul 2006–2008 antud kogutoetus 750 000 eurot.

| — | Rahaliselt toetati OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona programmi teist etappi Tadžikistani Vabariigis (kokku 345 197 eurot). |
| --- | --- |

—

Rahaliselt toetati OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona programmi teist etappi Tadžikistani Vabariigis (kokku 345 197 eurot).

| — | Rahaliselt toetati OSCE konverentsi korraldamist, millel käsitleti piirkondlike organisatsioonide sünergiat ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi rakendamisel, ning mis toimus 28.–30. mail 2008 Brüsselis (kokku 20 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Rahaliselt toetati OSCE konverentsi korraldamist, millel käsitleti piirkondlike organisatsioonide sünergiat ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi rakendamisel, ning mis toimus 28.–30. mail 2008 Brüsselis (kokku 20 000 eurot).

| — | Panustati NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi Afganistanis laskemoona füüsilise turvalisuse ja varude haldamise toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Panustati NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi Afganistanis laskemoona füüsilise turvalisuse ja varude haldamise toetamiseks.

PRANTSUSMAA

Ajavahemikul 2006–2008 rahastas Prantsusmaa ÜRO arenguprogrammi kaudu kolme väike- ja kergrelvadega seotud programmi:

| — | toetati kergrelvakontrolli abiprogrammi ECOWASi liikmesriikides, mis võtab üle ja Prantsusmaa jõupingutused ELi raames ja jätkab neid (260 000 USA dollarit); |
| --- | --- |

—

toetati kergrelvakontrolli abiprogrammi ECOWASi liikmesriikides, mis võtab üle ja Prantsusmaa jõupingutused ELi raames ja jätkab neid (260 000 USA dollarit);

| — | kergrelvakontrolli ja püsivate elatusvahendite edendamise teel relvastatud vägivalla vähendamise projekt Kongo Demokraatlikus Vabariigis (750 000 USA dollarit); |
| --- | --- |

—

kergrelvakontrolli ja püsivate elatusvahendite edendamise teel relvastatud vägivalla vähendamise projekt Kongo Demokraatlikus Vabariigis (750 000 USA dollarit);

| — | kergrelvakontrolli ja tsiviilelanikkonna desarmeerimise programm Burundis (200 000 USA dollarit). |
| --- | --- |

—

kergrelvakontrolli ja tsiviilelanikkonna desarmeerimise programm Burundis (200 000 USA dollarit).

Samuti rahastas Prantsusmaa 2008. aastal RACVIAC-CSC tegevuseelarvet (30 000 eurot).

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitmete institutsioonide ja organisatsioonide raames ning nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema ajavahemiku jooksul kui kalendriaasta. 2008. aasta peamised algatused on järgmised.

| | Afganistan (kestus 2004–..., kogueelarve 3 000 000 eurot)
  Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise (DDR) ning ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) protsesse Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist. |
| --- | --- |

Afganistan (kestus 2004–..., kogueelarve 3 000 000 eurot)

Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise (DDR) ning ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) protsesse Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist.

| | Angola (kestus 2003–2009, kogueelarve 11 990 332 eurot)
  Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) kaudu toetab Saksamaa Maailmapanga poolt hallatavat Angola demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (ADRP). Endiste võitlejate taasintegreerimist toetatakse kohalikul tasandil sotsiaal-majandusliku arengu projektide kaudu ning kohalike omavalitsusasutuste tugevdamise teel. |
| --- | --- |

Angola (kestus 2003–2009, kogueelarve 11 990 332 eurot)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) kaudu toetab Saksamaa Maailmapanga poolt hallatavat Angola demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (ADRP). Endiste võitlejate taasintegreerimist toetatakse kohalikul tasandil sotsiaal-majandusliku arengu projektide kaudu ning kohalike omavalitsusasutuste tugevdamise teel.

| | Kambodža (kestus 2007–2009, kogueelarve 1 615 000 eurot)
  Saksamaa toetab jätkuvalt Kambodža Kuningriigi valitsust tema töös väike- ja kergrelvade kontrolli küsimustega, mis keskenduvad varude haldamisele, liigsete tavalaskemoonavarude hävitamisele ja politseirelvade ohutule ladustamisele. |
| --- | --- |

Kambodža (kestus 2007–2009, kogueelarve 1 615 000 eurot)

Saksamaa toetab jätkuvalt Kambodža Kuningriigi valitsust tema töös väike- ja kergrelvade kontrolli küsimustega, mis keskenduvad varude haldamisele, liigsete tavalaskemoonavarude hävitamisele ja politseirelvade ohutule ladustamisele.

| | Kongo Demokraatlik Vabariik (kestus 2005–2011, kogueelarve 12 000 000 eurot)
  Saksamaa toetab varem relvastatud rühmitustega seotud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist KDV Maniema provintsis 3,5 miljoni euroga (tehniline abi), samuti rahastab ta endiste võitlejate taasintegreerimist kuni 8,5 miljoni euroga (kuni 2008. aasta oktoobrini, finantsabi) töömahukate infrastruktuuriprojektide jaoks. |
| --- | --- |

Kongo Demokraatlik Vabariik (kestus 2005–2011, kogueelarve 12 000 000 eurot)

Saksamaa toetab varem relvastatud rühmitustega seotud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist KDV Maniema provintsis 3,5 miljoni euroga (tehniline abi), samuti rahastab ta endiste võitlejate taasintegreerimist kuni 8,5 miljoni euroga (kuni 2008. aasta oktoobrini, finantsabi) töömahukate infrastruktuuriprojektide jaoks.

| | Ghana (aprill 2008)
  Saksamaa valitsus toetas 2008. aastal (tihedas koostöös Saksa Tehnilise Koostöö Ameti, Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskuse ja ECOWASi väikerelvade üksusega) ekspertide seminari, mis toimus Kofi Annani Rahvusvahelise Rahuvalve Koolituse Keskuses Accras Ghanas. Seminari eesmärgiks oli omavahel vahetada Lääni-Aafrikas väike- ja kergrelvade kontrolliga seonduvaid parimaid tavasid ja prioriteete. Seminaril osalesid kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsusasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kogu allpiirkonnast ja kaugemalt. Seminari ettevalmistamise käigus koostati (ja seminaril kiideti heaks) käsiraamat, mis avaldati ja milles kajastatakse väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi, mida peetakse praktikutele, poliitikakujundajatele ja teadustöötajatele kõige olulisemateks. |
| --- | --- |

Ghana (aprill 2008)

Saksamaa valitsus toetas 2008. aastal (tihedas koostöös Saksa Tehnilise Koostöö Ameti, Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskuse ja ECOWASi väikerelvade üksusega) ekspertide seminari, mis toimus Kofi Annani Rahvusvahelise Rahuvalve Koolituse Keskuses Accras Ghanas. Seminari eesmärgiks oli omavahel vahetada Lääni-Aafrikas väike- ja kergrelvade kontrolliga seonduvaid parimaid tavasid ja prioriteete. Seminaril osalesid kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsusasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kogu allpiirkonnast ja kaugemalt. Seminari ettevalmistamise käigus koostati (ja seminaril kiideti heaks) käsiraamat, mis avaldati ja milles kajastatakse väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi, mida peetakse praktikutele, poliitikakujundajatele ja teadustöötajatele kõige olulisemateks.

| | Ida-Aafrika järvede piirkond (kestus 2003–2009, kogueelarve 12 900 000 eurot)
  Saksamaa panustab Maailmapanga hallatavasse mitut riiki hõlmavasse Ida-Aafrika järvede piirkonna demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) selle sihtfondi kaudu kokku 12,9 miljonit eurot. Saksamaa eraldab 7,5 miljonit eurot rahalisi vahendeid ka projektile „Võitlus väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku vastu” (2004–2011), mida rakendatakse ellu Ida-Aafrika järvede piirkonna konverentsi protsessi toetamise raames. |
| --- | --- |

Ida-Aafrika järvede piirkond (kestus 2003–2009, kogueelarve 12 900 000 eurot)

Saksamaa panustab Maailmapanga hallatavasse mitut riiki hõlmavasse Ida-Aafrika järvede piirkonna demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) selle sihtfondi kaudu kokku 12,9 miljonit eurot. Saksamaa eraldab 7,5 miljonit eurot rahalisi vahendeid ka projektile „Võitlus väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku vastu” (2004–2011), mida rakendatakse ellu Ida-Aafrika järvede piirkonna konverentsi protsessi toetamise raames.

| | Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll (kestus 2001–2008, kogueelarve 3 452 000 eurot)
  Saksamaa valitsus on algatanud sektoripõhise projekti „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll” (DECOSAC). Projekti üks eesmärk on arendada ja katsetada arengukoostöö käigus vahendeid väikerelvade leviku kontrollimiseks. 2008. aasta juulis ühendati valdkondlikud projektid „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll”, „Kriiside ennetamine” ja „Julgeolekusektori reform” valdkondliku projektiga „Rahu ja julgeolek” (kestus 2008–2014, eelarve 2008–2011 on 5 000 000 eurot). Projekt „Rahu ja julgeolek” käsitleb väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi relvastatud vägivalla vähendamise ja ennetamise küsimuse kontekstis. |
| --- | --- |

Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll (kestus 2001–2008, kogueelarve 3 452 000 eurot)

Saksamaa valitsus on algatanud sektoripõhise projekti „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll” (DECOSAC). Projekti üks eesmärk on arendada ja katsetada arengukoostöö käigus vahendeid väikerelvade leviku kontrollimiseks. 2008. aasta juulis ühendati valdkondlikud projektid „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll”, „Kriiside ennetamine” ja „Julgeolekusektori reform” valdkondliku projektiga „Rahu ja julgeolek” (kestus 2008–2014, eelarve 2008–2011 on 5 000 000 eurot). Projekt „Rahu ja julgeolek” käsitleb väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi relvastatud vägivalla vähendamise ja ennetamise küsimuse kontekstis.

UNGARI

Ungari andis 14 000 eurot toetust NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide hävitamiseks Ukrainas.

ITAALIA

Itaalia andis 2008. aastal rahalist toetust rahvusvahelistele algatustele, mille eesmärk on võidelda väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemise vastu, nagu näiteks ECOWASi asjakohased väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammid ning UNDP/Bosnia ja Hertsegoviina väikerelvade kontrolli projekt.

Mitmepoolsetes rahuvalve ja rahutagamise operatsioonides osalevad Itaalia relvajõud kogusid vajadusel kokku ja/või konfiskeerisid ja hävitasid väike- ja kergrelvi.

LEEDU

Ajavahemikul 2005–2008 kogus Leedu juhitud piirkondlik ülesehitusrühm Afganistani Ghowri piirkonnas kokku 1 710 väike- ja kergrelva (2008. aastal 451) ning hävitas üle 3 300 lõhkekeha.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2008. aastal (muu hulgas) järgmisi institutsioone, projekte ning muid väike- ja kergrelvade ning laskemoonaga seotud tegevusi:

| — | väikerelvauuring (Small Arms Survey), põhirahastamine; |
| --- | --- |

—

väikerelvauuring (Small Arms Survey), põhirahastamine;

| — | Genfi foorum desarmeerimise ja relvastuskontrolli edendamiseks 2007–2008; |
| --- | --- |

—

Genfi foorum desarmeerimise ja relvastuskontrolli edendamiseks 2007–2008;

| — | HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis; |
| --- | --- |

—

HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis;

| — | UNDP / Kosovo väikerelvade kontrolli algatus; |
| --- | --- |

—

UNDP / Kosovo väikerelvade kontrolli algatus;

| — | UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli (II) väljatöötamine ja teised uuringud; |
| --- | --- |

—

UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli (II) väljatöötamine ja teised uuringud;

| — | väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel; |
| --- | --- |

—

väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel;

| — | Saferworld, piirkondlikud ja teised väike- ja kergrelvade programmid; |
| --- | --- |

—

Saferworld, piirkondlikud ja teised väike- ja kergrelvade programmid;

| — | riikliku väike- ja kergrelvade teabekeskuse toetamine, Uganda riikliku tegevuskava elluviimine; |
| --- | --- |

—

riikliku väike- ja kergrelvade teabekeskuse toetamine, Uganda riikliku tegevuskava elluviimine;

| — | ÜRO arenguprogramm (UNDP) / Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine; |
| --- | --- |

—

ÜRO arenguprogramm (UNDP) / Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine;

| — | sidusrühmade nõuanderühm, tehniline abi väike- ja kergrelvade mobiilsele hävitamisele Burundis; |
| --- | --- |

—

sidusrühmade nõuanderühm, tehniline abi väike- ja kergrelvade mobiilsele hävitamisele Burundis;

| — | Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas; |
| --- | --- |

—

Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas;

| — | NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA) / NATO töökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas. |
| --- | --- |

—

NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA) / NATO töökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas.

POOLA

2008. aasta mais toimusid Tbilisis Poola ja Gruusia vahelised konsultatsioonid, millel käsitleti relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli. Gruusia kaitse- ja välisministri asetäitjad võtsid vastu Poola välis- ja majandusministeeriumi delegatsiooni. Töökohtumistel osalesid Gruusia välis-, kaitse-, justiits- ja majandusarenguministeeriumi esindajad. Käsitleti kaht põhiküsimust:

| 1) | Gruusia ekspordikontrollisüsteemide praktilist kohaldamist, nende ühtsust ja läbipaistvust ja võimalusi nende parandamiseks; |
| --- | --- |

1)

Gruusia ekspordikontrollisüsteemide praktilist kohaldamist, nende ühtsust ja läbipaistvust ja võimalusi nende parandamiseks;

| 2) | ekspordikontrolli käsitlevate koolituste ja seminaride tulevikuprogrammi raamistikku. |
| --- | --- |

2)

ekspordikontrolli käsitlevate koolituste ja seminaride tulevikuprogrammi raamistikku.

Kõnealustele konsultatsioonidele järgnes Varssavis kahepäevane õigusseminar (17.–18. detsember 2008), mis korraldati Gruusia ekspordikontrolliasutuste esindajatele koostöös Austria, Saksamaa, Sloveenia ja Rootsiga osana ELi koostööst, mis toimub ELi pikaajalise projekti raames, mis käsitleb kahesuguse kasutusega kaupade eksporti. Seminari eesmärk oli tutvustada rahvusvahelist ja siseriiklikku õiguslikku raamistikku, millega reguleeritakse relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli, pöörates tähelepanu väike- ja kergrelvadele.

PORTUGAL

Rahuvalve või rahutagamise operatsioonides osalevad Portugali relvajõud kogusid vajadusel kokku ja hävitasid väike- ja kergrelvi.

SLOVEENIA

Sloveenia valitsus asutas 1998. aastal rahvusvahelise demineerimise ja miiniohvrite abistamise sihtfondi, mis on humanitaar- ja mittetulundusorganisatsioon. Sihtfondiga aidatakse Kagu-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikidel lahendada maamiinidega seonduvaid probleeme ning toetatakse maamiinide ohvrite füüsilist ja sotsiaalmajanduslikku taasintegreerimist. Tuginedes enam kui kümne aasta kogemusele, laiendatakse sihtfondi abistavat tegevust ka väike- ja kergrelvade valdkonnale. Sihtfond viib praegu ellu üheaastast väike- ja kergrelvade alast riskiteadlikkuse projekti Albaanias, mille maksumus on üle 200 000 euro ning mille tulemused peaksid selguma mõne aasta jooksul.

HISPAANIA

ÜRO (Ühinenud Rahvaste Organisatsioon)

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult 2 000 000 euro suuruse summaga UNICEFi projekti lapssõdurite taasintegreerimiseks. Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö amet (AECID) tegi teisi vabatahtlikke toetusi, et rahastada projekte, mis on suunatud tulirelvade ohvritele, nende peredele ja päritolukogukondadele.

Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult 400 000 euro suuruse summaga järgmisi OSCE poliitilis-sõjalise mõõtmega projekte:

| — | väike- ja kergrelvade valdkonnas: Valgevene ja Tadžikistan; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade valdkonnas: Valgevene ja Tadžikistan;

| — | tavarelvade laskemoona, lõhkematerjalide ja lõhkeseadeldiste alal: Gruusia (suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks ja liigsete laskemoonavarude hävitamiseks) ja Montenegro (liigsete laskemoonavarude hävitamine); |
| --- | --- |

—

tavarelvade laskemoona, lõhkematerjalide ja lõhkeseadeldiste alal: Gruusia (suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks ja liigsete laskemoonavarude hävitamiseks) ja Montenegro (liigsete laskemoonavarude hävitamine);

| — | raketikütuse (melanž) hävitamise alal: Ukraina ja Kasahstan. |
| --- | --- |

—

raketikütuse (melanž) hävitamise alal: Ukraina ja Kasahstan.

NATO (Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon)

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult järgmisi projekte:

| — | relvade ja laskemoona varude füüsiline turvalisus ning laskemoona varude haldamine Afganistanis: 150 000 eurot; |
| --- | --- |

—

relvade ja laskemoona varude füüsiline turvalisus ning laskemoona varude haldamine Afganistanis: 150 000 eurot;

| — | suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks Gruusias: 25 000 eurot. |
| --- | --- |

—

suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks Gruusias: 25 000 eurot.

Väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum

Kaks Hispaania parlamendi liiget on korrapäraselt osalenud väike- ja kergrelvi käsitleva parlamentaarse foorumi töös pärast seda, kui see alustas tegevust 2002. aasta oktoobris. Hispaania on foorumile andnud järgmist vabatahtlikku toetust: 30 000 eurot 2007. aastal ja 80 000 eurot 2008. aastal.

ECOWAS (Lääne-Aafrika riikide majandusühendus)

2005. aasta detsembris kirjutas Hispaania koos Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) täitevsekretariaadiga alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles kohustus toetama selle organisatsiooni tegevust ja programme 2006.–2008. aastal 1 000 000 euroga, millest 750 000 eurot oli ette nähtud väike- ja kergrelvakontrolli programmi jaoks Lääne-Aafrikas. 2008. aastal eraldati seetõttu selleks otstarbeks 250 000 eurot.

UN-LiREC ja UNDP

Hispaania andis rahalist abi ka ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskusele (UN-LiREC, summas 275 000 eurot) ja ÜRO arenguprogrammile (UNDP, summas 600 000 eurot) mitmesuguse tegevuse jaoks. Kõnealused tegevused hõlmavad 42 537 väike- ja kergrelva hävitamist Peruus seoses tulirelvade hävitamise mitmeaastase protsessiga (2007–2009), tulirelvade hävitamise parimate tavade juhise koostamist, piirkondlike kohtumiste korraldamist jne.

Valitsusvälised organisatsioonid

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult valitsusväliseid organisatsioone Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible (Guatemala, 50 000 eurot) ning Small Arms Survey (100 000 eurot), et toetada nende tegevust ja uuringuid seoses vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni elluviimisega.

ROOTSI

Välisministeerium rahastas 2008. aastal Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi (SIPRI) uuringut, mis dokumenteeris ja analüüsis teavet UNROCAle teavitatud väike- ja kergrelvade võõrandamise kohta ajavahemikul 2003–2006. Uuringu tulemusi esitleti kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus New Yorgis 2008. aasta juulis.

Lisaks toetas välisministeerium järgmisi tegevusi:

| — | väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: põhirahastamine 1 miljon Rootsi krooni aastas (2005, 2006, 2007 ja 2008); |
| --- | --- |

—

väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: põhirahastamine 1 miljon Rootsi krooni aastas (2005, 2006, 2007 ja 2008);

| — | SIPRI (lisaks põhirahastamisele): 265 000 Rootsi krooni 2008. aastal seoses uurimisprojektiga, mis käsitleb UNROCAle edastatud väike- ja kergrelvadealast teavet (vt eespool); 1 921 000 Rootsi krooni 2008. aastal uurimuse jaoks, mis käsitleb väike- ja kergrelvade võõrandamisi Aafrikasse; 1 885 000 Rootsi krooni 2008. aastal SIPRI aastaraamatu väljaandmiseks. |
| --- | --- |

—

SIPRI (lisaks põhirahastamisele): 265 000 Rootsi krooni 2008. aastal seoses uurimisprojektiga, mis käsitleb UNROCAle edastatud väike- ja kergrelvadealast teavet (vt eespool); 1 921 000 Rootsi krooni 2008. aastal uurimuse jaoks, mis käsitleb väike- ja kergrelvade võõrandamisi Aafrikasse; 1 885 000 Rootsi krooni 2008. aastal SIPRI aastaraamatu väljaandmiseks.

Rootsi rahvusvaheline arengukoostöö agentuur (Sida) toetas järgmisi väike- ja kergrelvadega seonduvaid projekte:

| — | UN-LiREC, 12 miljonit Rootsi krooni (2008–2012); |
| --- | --- |

—

UN-LiREC, 12 miljonit Rootsi krooni (2008–2012);

| — | väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum (ülemaailmne organisatsioon), 4,6 miljonit Rootsi krooni (2008–2010); |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum (ülemaailmne organisatsioon), 4,6 miljonit Rootsi krooni (2008–2010);

| — | OSCE Ukraina, raketikütuse komponendi melanž hävitamine, 15 miljonit Rootsi krooni (2008–2010); |
| --- | --- |

—

OSCE Ukraina, raketikütuse komponendi melanž hävitamine, 15 miljonit Rootsi krooni (2008–2010);

| — | UNICEFi väike- ja kergrelvade programm, 15,5 miljonit Rootsi krooni (2006–2009); |
| --- | --- |

—

UNICEFi väike- ja kergrelvade programm, 15,5 miljonit Rootsi krooni (2006–2009);

| — | Saferworld (väike- ja kergrelvadega seonduv töö), 12,6 miljonit Rootsi krooni (2007–2009). |
| --- | --- |

—

Saferworld (väike- ja kergrelvadega seonduv töö), 12,6 miljonit Rootsi krooni (2007–2009).

Lisaks on Sida toetanud endiste lapssõdurite desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programmi Ugandas 6 miljoni Rootsi krooniga (2008–2010).

Folke Bernadotte Akadeemia (FBA) tegeleb rahvusvahelise desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ekspertide võrgustiku haldamise ja laiendamisega ning selle vahendusel jagatakse praktilisi teadmisi ja kogemusi. FBA on desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alase ühtse koolitusgrupi liige; tegemist on koolitusasutuste grupiga, kelle ühine eesmärk on välja töötada ja levitada koolitusmaterjale, mis põhinevad ÜRO ühtsetel standarditel. FBA viib iga aasta (ka 2008. aastal) Rootsis läbi desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise kursusi ning toetab seda koolitust teistes riikides ja rahvusvahelistel missioonidel.

ÜHENDKUNINGRIIK

2008. aastal toetas Ühendkuningriik järgmisi väike- ja kergrelvadega seonduvaid tegevusi:

| — | toetus Nairobis asuva väike- ja kergrelvade piirkondlikule keskusele, mis aitab Kesk- ja Ida-Aafrika riikidel tugevdada kontrolli väikerelvade üle; |
| --- | --- |

—

toetus Nairobis asuva väike- ja kergrelvade piirkondlikule keskusele, mis aitab Kesk- ja Ida-Aafrika riikidel tugevdada kontrolli väikerelvade üle;

| — | põhirahastamine väikerelvauuringule (Small Arms Survey); |
| --- | --- |

—

põhirahastamine väikerelvauuringule (Small Arms Survey);

| — | toetus Saferworldi läbiviidud hindamistele, mis käsitlesid kehtivaid õigusakte, millega reguleeritakse kontrolli võõrandamise üle; |
| --- | --- |

—

toetus Saferworldi läbiviidud hindamistele, mis käsitlesid kehtivaid õigusakte, millega reguleeritakse kontrolli võõrandamise üle;

| — | väike- ja kergrelvade kontrolli ja liikumise jälgimise alase koolituse läbiviimine Brasiilias, El Salvadoris ja Mosambiigis; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade kontrolli ja liikumise jälgimise alase koolituse läbiviimine Brasiilias, El Salvadoris ja Mosambiigis;

| — | tehnilise abi osutamine väike- ja kergrelvade märgistamiseks, käitlemiseks, ladustamiseks ja hävitamiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

—

tehnilise abi osutamine väike- ja kergrelvade märgistamiseks, käitlemiseks, ladustamiseks ja hävitamiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

| — | kontaktide arendamine ettevõtjatega, et edendada tõhusaid ekspordikontrolle; |
| --- | --- |

—

kontaktide arendamine ettevõtjatega, et edendada tõhusaid ekspordikontrolle;

| — | abi osutamine Sudaani endiste võitlejate desarmeerimiseks ja demobiliseerimiseks. |
| --- | --- |

—

abi osutamine Sudaani endiste võitlejate desarmeerimiseks ja demobiliseerimiseks.

Kõnealune toetus on osa laiematest jõupingutustest, mille eesmärk on liita väike- ja kergrelvade kontrolli- ja vähendamismeetmed üldise kaitsepoliitika ning välispoliitiliste, julgeolekualaste ja arenguprogrammidega.

II.A.3.   Osalemine rahvusvahelistel seminaridel ja konverentsidel või nende korraldamine

EESTI

Eesti esindajad võtsid aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvadega seotud probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest ja seminarist, mille korraldajad olid ÜRO, OSCE, EL ning muud rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Eesti toetab ühtlasi läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle.

Eesti on Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

Eesti oli 2008. aastal OSCE julgeolekukoostöö foorumi eesistuja.

Valitsusagentuuride ja ekspordilitsentsi asutuse (strateegiliste kaupade komisjon) esindajad osalesid aktiivselt ka Euroopa Liidu tavarelvastuse ekspordikontrolli töörühma (COARM) ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli töörühma (WPDUG) töös.

Eesti esitab aastaaruandeid ÜRO tavarelvastuse registrile ja OSCEle.

IIRIMAA

Iirimaa osales Genfi väikerelvaprotsessis, mis on Genfi foorumi algatus, mis hõlmab valitsusi, rahvusvahelisi organisatsioone ja valitsusväliseid organisatsioone mitteametlike konsultatsioonide läbiviimiseks, mille eesmärk on edendada ja jälgida väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamist. Iirimaa rahastas 2008. aastal Genfi foorumi tegevust.

Iirimaa rahastas rahvusvahelist väikerelvade tegevusvõrgustikku, mis on kodanikuühiskonna organisatsioonide ühendus, mis tegutseb väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamise tõkestamise eesmärgil.

SLOVEENIA

Eesistujariik Sloveenia korraldas 4.–6. mail 2008 Ljubljanas esimese seminari vastavalt ühismeetmele 2008/230/ÜVJP (relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta); seminaril osalesid relvaekspordilitsentside väljastamisega tegelevad valitsusametnikud kuuest Kagu-Euroopa riigist.

II.A.4.   Muud algatused

LUKSEMBURG

Luksemburgi ametiasutused rahastavad aastatel 2008–2010 Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti, millega tugevdatakse konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustikku. See projekt hõlmab rahuvalve, rahutagamise ja kergrelvade leviku tõkestamise alal tegutsevate Kesk- ja Lääne- Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku rajamist. Nimetatud projektile antud toetuse kogusumma on 285 000 eurot.

HISPAANIA

Hispaania korraldas Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö ameti (AECID) koolitus- ja abiprojektide raames viienda väike- ja kergrelvadeteemalise seminari, mis oli pühendatud ÜRO tegevusprogrammi tulevikule ning relvakaubanduslepingu kavandile, ning mis toimus 18.–22. veebruaril 2008Cartagena de Indiasi koolituskeskuses (Colombia), ning relvastatud vägivalda ja arengut käsitlevat Genfi deklaratsiooni käsitleva esimese allpiirkondliku seminari, mis toimus 28.–30. aprillil 2008 Guatemalas La Antigua koolituskeskuses.

SLOVEENIA

Sloveenia eesistumisperioodi jooksul alustas ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühm ka arutelu väike- ja kergrelvade küsimuse võimaliku lisamise üle poliitilistesse lepingutesse, mida EL sõlmib kolmandate osapooltega.

II.B.   Osalemine rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas

EL jätkas ülemaailmsel tasandil tehtavate jõupingutuste aluseks oleva ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise toetamist. ELi avaldused esitati osalisriikide biennaalkohtumisel, mis peeti juulis New Yorgis ja mille tulemusel koostatud lõpparuanne tuli Iraani tõttu võtta vastu hääletamise teel, kusjuures Iraan ja Zimbabwe hoidusid hääletamast. Aruandes nähakse tõeliselt ette ÜRO tegevusprogrammi rakendamise parandamine ja tugevdamine ning tulevased ELi meetmed kõnealuses valdkonnas hakkavad nimetatud aruandele toetuma.

Euroopa Liit innustab jätkuvalt väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona üleandmise kontrolli tugevdamise edendamist. Käesoleval aastal tähistab Euroopa Liit kõnealusele eesmärgile märkimisväärselt kaasa aidanud ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kümnendat aastapäeva. Euroopa Liit peab jätkuvalt väga oluliseks Wassenaari kokkuleppe kohaselt tehtud jõupingutusi.

EL osales jätkuvalt rahvusvahelise relvakaubanduslepingu vastuvõtmisele suunatud protsessis. ELi liikmesriigid osalesid aktiivselt ÜRO peasekretäri moodustatud valitsusekspertide rühma (kuhu kuuluvad seitse ELi liikmesriiki) töös. EL jätkas kolmandate riikide kaasamist sellesse protsessi ja innustas neid jätkuvalt kõnealust protsessi toetama. Kõik liikmesriigid olid nende 110 hulgas, kes toetasid 63. ÜRO Peaassamblee esimese komitee resolutsiooni, milles kutsuti üles looma avatud töörühm, et hõlbustada valitsusekspertide rühma kaasabil koostatud peasekretäri aruande soovituste rakendamise edasist analüüsimist.

AUSTRIA

Väike- ja kergrelvade küsimuses osales Austria lisaks ELi koostööraamistikule aktiivselt ka rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös, nagu ÜRO, OSCE, Euroopa-Atlandi partnerlusnõukogu ning Viinis asuv ekspordikontrollirežiimi Wassenaari kokkulepe.

BELGIA

Belgia rahastas 2008. aastal mitmeid projekte ja organisatsioone, kes tegutsesid väike- ja kergrelvade destabiliseeriva leviku küsimustes:

| — | GRIPi projekt „Toetuse ja suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade riiklike tegevuskavade väljatöötamisele Burundis, Rwandas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis”; |
| --- | --- |

—

GRIPi projekt „Toetuse ja suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade riiklike tegevuskavade väljatöötamisele Burundis, Rwandas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis”;

| — | Saferworldi projekt, mis käsitleb võitlust väike- ja kergrelvade leviku vastu Bangladeshis ja Lõuna-Aasias; |
| --- | --- |

—

Saferworldi projekt, mis käsitleb võitlust väike- ja kergrelvade leviku vastu Bangladeshis ja Lõuna-Aasias;

| — | projekti Small Arms Survey aastaaruande avaldamine; |
| --- | --- |

—

projekti Small Arms Survey aastaaruande avaldamine;

| — | Genti ülikooli teostatud analüüs Colombias konfiskeeritud väike- ja kergrelvade kohta, mille eesmärk on hinnata ja parandada Euroopa väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli; |
| --- | --- |

—

Genti ülikooli teostatud analüüs Colombias konfiskeeritud väike- ja kergrelvade kohta, mille eesmärk on hinnata ja parandada Euroopa väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli;

| — | ÜRO uimastite ja kuritegevusega võitlemise büroo võitlus tulirelvade ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu Colombias; |
| --- | --- |

—

ÜRO uimastite ja kuritegevusega võitlemise büroo võitlus tulirelvade ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu Colombias;

| — | NATO sihtasutus Kosovo kaitsekorpuse toetamiseks pärast NATO osalemise lõppemist; |
| --- | --- |

—

NATO sihtasutus Kosovo kaitsekorpuse toetamiseks pärast NATO osalemise lõppemist;

| — | UNDP Kosovo väikerelvade kontrolli algatus (KOSSAC); |
| --- | --- |

—

UNDP Kosovo väikerelvade kontrolli algatus (KOSSAC);

| — | UNDP väikerelvade kontrolli projekt Bosnias ja Hertsegoviinas (SACBIH). |
| --- | --- |

—

UNDP väikerelvade kontrolli projekt Bosnias ja Hertsegoviinas (SACBIH).

SOOME

Soome jätkas 2008. aastal aktiivset osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös. Lisaks allpool loetletud üritustele osaleb Soome ELi, ÜRO, OSCE, NATO/EAPC tegevuse ja Wassenaari kokkuleppe raames kohtumistel ja aruannete koostamisel.

Lisaks sellele:

| — | lähetati väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeoleku koostöö foorumi tugiametnik OSCE konfliktide ennetamise keskusesse; |
| --- | --- |

—

lähetati väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeoleku koostöö foorumi tugiametnik OSCE konfliktide ennetamise keskusesse;

| — | oli Soome eesistuja Genfi protsessi väikerelvade töörühma riikide 2008. aasta biennaalkohtumisel, millel valmistati ette kolmandat biennaalkohtumist; |
| --- | --- |

—

oli Soome eesistuja Genfi protsessi väikerelvade töörühma riikide 2008. aasta biennaalkohtumisel, millel valmistati ette kolmandat biennaalkohtumist;

| — | osaleti relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma töös ning toetati deklaratsiooni praktilist elluviimist, eelkõige Kenyas; |
| --- | --- |

—

osaleti relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma töös ning toetati deklaratsiooni praktilist elluviimist, eelkõige Kenyas;

| — | anti rahalist toetust projekti Small Arms Survey 2008. aasta aastaraamatu väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot); |
| --- | --- |

—

anti rahalist toetust projekti Small Arms Survey 2008. aasta aastaraamatu väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot);

| — | anti rahalist toetust ÜRO desarmeerimise uurimise instituudi (UNIDIR) projektile, mis käsitles ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevuskava rakendamist ning riikide poolt ajavahemikul 2006–2008 esitatud aruannete analüüsimist (kokku 20 000 eurot). |
| --- | --- |

—

anti rahalist toetust ÜRO desarmeerimise uurimise instituudi (UNIDIR) projektile, mis käsitles ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevuskava rakendamist ning riikide poolt ajavahemikul 2006–2008 esitatud aruannete analüüsimist (kokku 20 000 eurot).

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa pööras tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistes ÜVJP mõõtmega lepingutes ei märgita ära väike- ja kergrelvi ning seepärast lisati Prantsusmaa eesistumisperioodil ühe poliitilise sättena artikkel, mis käsitleb väike- ja kergrelvi. See otsus peaks parandama väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia (2005) elluviimist ning annab tunnistust sellest, et Euroopa Liit pöörab tähelepanu kõnealusele ohule.

Ajal, mil Prantsusmaa oli ELi nõukogu eesistuja, toetas riik ELi ja Hiina vahelise dialoogi alustamist väike- ja kergrelvade küsimustes, ning innustas eelkõige Aafrikas vastutustundlikuma lähenemisviisi kasutamist seoses kergrelvade ja nende laskemoona võõrandamisega.

Prantsusmaa tegi ettepaneku, et ülemaailmne relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühm (CODUN) peaks kaaluma selliste projektide rahastamist, mis on suunatud õhtuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastu võitlemise algatuse elluviimise tõhustamisele. Selle algatusega nähakse ette rajada SITCENi kaudu teabevahetus nende lennufirmade kohta, kes võivad osaleda sellises tegevuses, ning määrata kindlaks hoiatusteadete tegemise kriteeriumid.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös. Need mitmepoolsed mehhanismid on eelkõige ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkulepe. Saksamaa lähetab korrapäraselt eksperte nimetatud organisatsioonide töö raames korraldatud hindamisvisiitidele, seminaridele ja tööseminaridele.

LEEDU

Leedu osales korrapäraselt väike- ja kergrelvadealastel sündmustel, mida korraldasid ÜRO, OSCE, EL ja NATO. Leedu on ÜROle esitanud aruanded väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta. Samuti esitas Leedu aastaaruande vastavalt relvaekspordi ELi toimimisjuhendile, esitas teavet ÜRO tavarelvade registrile ning esitas teavet väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ja liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta, ning esitas samuti teisi asjakohaseid aruandeid ja sisendeid.

MADALMAAD

Madalmaad kuuluvad relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma ning osalevad aktiivselt deklaratsiooni elluviimises. 2008. aastal korraldati Madalmaade rahastamisel piirkondlik konverents Ida- ja Kagu-Euroopa riikidele.

Madalmaad kuuluvad OECD arenguabikomitee rahvusvahelise konfliktide ja ebakindlate olukordade võrgustiku relvastatud vägivalla vähendamise alasesse töörühma ning tõhustavad aktiivselt väike- ja kergrelvade ning relvastatud vägivalla alase poliitika edasist integreerimist arengu raamprogrammidesse ning julgeolekusektori reformimise programmidesse.

Madalmaad toetavad ÜRO tegevusprogrammi ja ÜRO Peaassamblee esimese komitee asjakohaseid resolutsioone. Lisaks loovad Madalmaad stiimuleid väike- ja kergrelvade probleemi paremaks mõistmiseks selle laiemas tähenduses, toetades uurimisinstituute, nagu näiteks Genfis asuv Small Arms Survey ning Julgeoleku-uuringute Instituudi relvade haldamise programmi ja ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi uuringuid.

III.1.   Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

AUSTRIA

Austria osales väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel ning kaasrahastas Aafrika arenguriikide osalemist kõnealusel kohtumisel.

Austria jätkas väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi elluviimise toetamist ja esitas oma riiklikud aruanded 2007. ja 2008. aasta kohta, sealhulgas relvade märgistamist ja nende liikumise jälgimist käsitleva teabe ÜRO sekretariaadile.

BELGIA

Belgia osales kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis.

ÜRO Julgeolekunõukogus 19. novembril 2008 asetleidnud desarmeerimist käsitleva arutelu (mille algatas Costa Rica) käigus toetas Belgia rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimist, et suurendada inimeste turvalisust, eelkõige kõige haavatavamate elanikkonnarühmade, nagu näiteks laste turvalisust.

BULGAARIA

2008. aastal osales Bulgaaria kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis. Enne kohtumist esitas Bulgaaria oma aruande, mis käsitles ÜRO tegevusprogrammi rakendamist ning sisaldas teavet väike- ja kergrelvade märgistamise ja jälgimise kohta.

KÜPROS

Küpros esitab ÜRO-le aruandeid väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõiki aspekte käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta. Sellega seoses tuleks märkida riigi aruannet ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta, mis esitati 2008. aasta juulis enne kolmandat riikide biennaalkohtumist, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis. Lisaks on Küpros vastavalt otsusele 124/2004 andnud ÜRO Inimõiguste Ülemkomissarile (UNHCHR) teavet väike- ja kergrelvade kättesaadavusest ja väärkasutusest tingitud inimõiguste rikkumiste kohta.

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi vabariik toetas ITI edendamisele ja rakendamisele suunatud algatusi. Selle jõupingutuse osana andis Tšehhi Vabariik vabatahtlikult ÜRO praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamise sihtfondi 1,8 miljonit Tšehhi krooni (95 969 USA dollarit), et aidata ÜRO desarmeerimisbürool korraldada Prahas seminar väike- ja kergrelvade märgistamise kohta osavõtjatele viieteistkümnest Ida-, Lõuna- ja Põhja-Aafrika riigist. Tšehhi Vabariik on kõnealuse seminari kaaskorraldaja ning tutvustab seminaril oma tehnilisi eriteadmisi ning kogemusi.

Tšehhi Vabariik on ÜROle esitanud aruanded väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta.

SOOME

Soome toimis 2008. aasta juulis New Yorgis asetleidnud väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise büroo liikmena.

Soome on jätkanud rahvusvaheliste jõupingutuste edendamist, et tugevdada kontrolli relvaekspordi üle ning piirata väike- ja kergrelvade levikut.

Soome on alati olnud rahvusvahelise relvakaubanduslepingu tugev toetaja. Soome oli 2008. aastal rahvusvahelise relvakaubanduslepingu valitsusekspertide ÜRO töörühma liige ning jätkab 2009. aastal osalemist avatud töörühma töös. Soome on avatud töörühma büroo liige.

PRANTSUSMAA

Väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel võeti vastu aruanne, erinevalt 2006. aasta kohtumisest, mil see ebaõnnestus. ELi nõukogu eesistujana koordineeris Prantsusmaa liikmesriikide esindajate tegevust, mis võimaldas konsolideerida ELi seisukohta kasutatava menetluse küsimuses ning panna aruanne vastuvõtmiseks hääletusele. Kolmiku formaadis toimunud kohtumised võimaldasid teatud riikidel tühistada oma reservatsioonid.

Prantsusmaa osales valitsusekspertide töörühma töös, mis asutati selleks, et kaaluda täiendavaid meetmeid, et tugevdada koostööd tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide lahendamiseks, ning mis pidas 2008. aastal kolm koosolekut ja avaldas oma aruande ÜRO dokumendis A/63/182 esitatud kujul.

SAKSAMAA

Saksamaa osales 2008. aastal aktiivselt valitsusekspertide töörühmas, mis vaatas läbi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu teostatavust, ulatust ja esialgseid kriteeriume. Saksamaa on rahvusvahelisel tasandil kogu aeg toetanud oma sõjavarustuse ekspordikontrolli ranget poliitikat. Seepärast toetab Saksamaa ülemaailmselt kohaldatava relvakaubanduslepingu sõlmimist ning edendab terviklikku lähenemisviisi selle väljatöötamiseks. Saksamaa valitsus jätkab rangele relvakaubanduslepingule toetuse otsimist nii importivate kui eksportivate riikide seas.

IIRIMAA

Iirimaa osales kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis.

ITAALIA

Itaalia osales 2008. aastal aktiivselt väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase 2001. aasta ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel, mis toimus New Yorgis. ÜRO Peaassamblee esimese komitee raames toetas Itaalia kõiki resolutsioone, mille eesmärk oli tõkestada väike- ja kergrelvade salakaubavedu ja tugevdada rahvusvahelist koostööd väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas.

Itaalia oli 2008. aastal ka rahvusvahelist relvakaubanduslepingut käsitleva valitsusekspertide ÜRO töörühma liige ning kordas asjaomaste arutelude käigus oma toetust konkreetsete meetmete võtmiseks, et sõlmida rahvusvaheline relvakaubandusleping.

LEEDU

Leedu oli eesistujaks kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis.

LUKSEMBURG

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgu esimese komitee raames on Luksemburg toetanud mitmeid erinevaid väike- ja kergrelvade ning laskemoona teemalisi resolutsioone või nende poolt hääletanud.

Luksemburg tegi 50 000 euro suuruse vabatahtliku annetuse, et toetada UNDP projekti „Kosovo väikerelvade kontrolli algatus”.

MALTA

Malta esitas ÜRO desarmeerimisbüroole oma 2008. aasta riikliku aruande tegevusprogrammi rakendamise kohta. Malta valitsuse järjepidavaks poliitikaks on olnud mitte valmistada ega mitte kunagi eksportida teistesse riikidesse relvi, sealhulgas tavarelvi ja sõjavarustust.

Malta osales ÜRO kolmanda riikide biennaalkohtumise töös, mille teemaks on väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamine ja mis toimus New Yorgis 14.–18. juulil 2008.

PORTUGAL

Portugal osales 2008. aastal väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel ning toetas ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul kõiki resolutsioone, mis käsitlesid väike- ja kergrelvi ning nende laskemoona.

Portugal toetab tugevalt tavarelvastuse (sealhulgas väike- ja kergrelvade) alase õigusliku dokumendi väljatöötamise protsessi ning kordas erinevatel foorumitel oma toetust tervikliku relvakaubanduslepingu sõlmimiseks.

Portugal toetab rahvusvahelisi jõupingutusi suurendamaks läbipaistvust relvaekspordi valdkonnas, ning seetõttu esitab ta igal aastal andmeid ÜRO tavarelvastuse (sh väike- ja kergrelvade) impordi ja ekspordi registrile.

RUMEENIA

Rumeenia jätkas 2008. aastal osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös.

Rumeenia oli 2008. aastal rahvusvahelise relvakaubanduslepingu valitsusekspertide ÜRO töörühma aktiivne liige ning jätkab 2009. aastal osalemist avatud töörühma töös.

Rumeenia riiklik ekspordikontrolliamet jätkas 2008. aastal koostöös Albaania Vabariigis läbiviidava UNDP väikerelvade leviku kontrolli Euroopa Liidu programmiga (EUSAC) seminari korraldamist Albaania kaitseministeeriumis (riiklik ekspordikontrolliamet) ja välisministeeriumi ametnikele.

SLOVEENIA

Sloveenia tegi tööd ÜRO tegevusprogrammi rakendamiseks ning esitas ÜRO sekretariaadile tegevusprogrammi rakendamise kohta riikliku aruande.

2008. aasta esimesel poolaastal, mil Sloveenia oli Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, keskenduti ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühma erikoosolekul väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona küsimusele. Juunis toimunud koosolek võimaldas paremini koordineerida ja ühtsustada eelkõige projektitööd ja tehnilist koostööd, mida tehakse erinevate ELi rahastamisvahendite alusel. NATO Hooldus- ja Varustusameti (NAMSA) ning väike- ja kergrelvade kontrolli Kagu-Euroopa piirkondliku keskuse (SEESAC) esindajad teavitasid liikmesriike oma projektide viimastest arengutest ning vahetasid arvamusi edasise koostöö väljavaadete üle.

Väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi elluviimine on desarmeerimise valdkonnas Sloveenia prioriteetide seas kõrgel kohal. ELi poolne ettevalmistumine 2008. aasta juulis New Yorgis peetud osalisriikide biennaalkohtumiseks hõlmas ulatuslikku arutelu ja arvamuste vahetamist partneritega.

SLOVAKKIA

Ekspordikontrolli valdkonnas täidab Slovakkia asjaomastest ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi.

Slovakkia on üks neist riikidest, kes on kirjutanud alla rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavale tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokollile.

HISPAANIA

Hispaania on väike- ja kergrelvade alal täiel määral osalenud ÜRO, OSCE, Wassenaari kokkuleppe ning väike- ja kergrelvadealase parlamentaarfoorumi töös.

Hispaania on toetanud paljude valitsusväliste organisatsioonide poolt relvakontrollikampaania kaudu tehtud algatust ning osales ÜRO peasekretäri poolt relvakaubanduslepingu võimalikkuse, reguleerimisala ja esialgsete parameetrite analüüsimiseks väljavalitud valitsusekspertide rühma tegevuses.

ROOTSI

Rootsi on eelkõige välisministeeriumi ja Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri vahendusel jätkanud 2008. aastal toetuse osutamist mitmele institutsioonile, projektile ja tegevusele, mis on suunatud väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele kõigis selle aspektides, nagu on ette nähtud ÜRO tegevuskavaga.

Rootsi osales 2008. aastal kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi elluviimine ning mis toimus New Yorgis. Rootsi toetab ÜRO tegevusprogrammi ja ÜRO Peaassamblee esimese komitee kõiki asjakohaseid resolutsioone.

Rootsi on igal aastal vabatahtlikult esitanud aruande ÜRO tavarelvastuse registrile ning on alates 2007. aastast esitanud aruandeid eksporditud väike- ja kergrelvade kohta.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik osales kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimine, ning toetas ebaseadusliku vahendamise osas täiendavate meetmete võtmist. Samuti toetas Ühendkuningriik väike- ja kergrelvi käsitlevate riiklike tegevuskavade ning piirkondlike ja rahvusvaheliste kokkulepete (ÜRO tegevusprogramm) elluviimist.

III.2.   ÜRO Peaassamblee esimene komitee

AUSTRIA

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul toetas Austria järgmisi resolutsioone:

| — | resolutsioon, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

resolutsioon, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

| — | resolutsioon 63/72, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 63/72, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte.

BULGAARIA

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul toetas Bulgaaria järgmisi väike- ja kergrelvadega seotud peaassamblee resolutsioone: resolutsioon, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; resolutsioon, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; resolutsioon Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta.

Bulgaaria toetas ka ÜRO Peaassamblee resolutsiooni piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil tehtava tavarelvastuse kontrolli kohta.

SAKSAMAA

Tavarelvade laskemoona liigsete varude ladustamise probleem tekitas endiselt suurt muret.

Järelmeetmena ÜRO Peaassamblee resolutsioonile 61/72, millega asutati valitsusekspertide rühm, esitas Saksamaa koos Prantsusmaaga ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 63/61, mille pealkirjaks oli taas „Tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevad probleemid”. 2008. aasta resolutsiooni punktides 6 ja 7 kinnitati valitsusekspertide rühma aruanne. Lisaks sellele, et tungivalt innustada riike viima ellu valitsusekspertide rühma soovitusi, nähti resolutsioonis ette protsess, mille eesmärk on töötada ÜRO-siseselt välja tavalaskemoona varude haldamise tehnilised juhised, mida riigid saaksid vabatahtlikult kasutada, et aidata riike suurendada oma suutlikkust varude haldamise valdkonnas, vältida tavalaskemoona liigsete varude suurenemist ja käsitleda riski maandamise üldiseid küsimusi. Valitsusekspertide rühma 2008. aasta töö ettevalmistamiseks toetas Saksamaa mitmeid varude haldamise teemalisi uuringuid ja piirkondlikke seminare.

LÄTI

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul toetas Läti kõiki resolutsioone, mis käsitlesid väike- ja kergrelvi, nende laskemoona ning tavarelvi.

LEEDU

Leedu on ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungil pooldanud või toetanud järgmisi resolutsioone:

| — | GA/63/57, milles käsitletakse tavarelvastuse valdkonnas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevat teavet; |
| --- | --- |

—

GA/63/57, milles käsitletakse tavarelvastuse valdkonnas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevat teavet;

| — | GA/63/240, milles käsitletakse relvakaubanduslepingu sõlmimist, millega kehtestatakse tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsed rahvusvahelised standardid; |
| --- | --- |

—

GA/63/240, milles käsitletakse relvakaubanduslepingu sõlmimist, millega kehtestatakse tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsed rahvusvahelised standardid;

| — | GA/63/72, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; |
| --- | --- |

—

GA/63/72, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte;

| — | GA/63/66, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi. |
| --- | --- |

—

GA/63/66, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi.

MALTA

Malta osales ÜRO Peaassamblee esimese komitee töös, mis käsitles relvakaubanduslepingu sõlmimist. Malta hääletas resolutsiooni poolt.

HISPAANIA

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgu esimese komitee raames toetas Hispaania järgmisi otseselt või kaudselt väikerelvade ja nende laskemoonaga seotud resolutsioone: resolutsioon 63/66, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; resolutsioon 63/44 tavarelvastuse kontrolli kohta piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil; resolutsioon 63/72, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte.

III.3.   OSCE

EL jätkas oma toetust „Lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva üleandmise ennetamise parimate tavade” vastuvõtmisele OSCE raames Wassenaari kokkuleppe standardelementidena.

AUSTRIA

Austria toetas väike- ja kergrelvi ning tavarelvade laskemoonavarusid käsitlevate OSCE dokumentide edasist rakendamist. Piirkondliku koostöö raames andis Austria OSCEle ja selle liikmesriikidele asjakohast teavet väike- ja kergrelvade ning oma riigi relvade märgistamise süsteemi kohta.

BELGIA

Tänu Prantsusmaa ja Belgia poolt 2006. aastal OSCE raames tehtud ühisalgatusele, mis käsitles lennuettevõtjate rolli väike- ja kergrelvade salakaubaveos, võeti 2008. aastal OSCEs vastu otsus õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamise parimate tavade kohta. Kõnealune dokument tulenes 2007. aastal sõlmitud Wassenaari kokkuleppest, mis sõlmiti Belgia eesistumise ajal ning millega nähakse ette mitmed meetmed, mida võidakse võtta riiklikul tasandil, et ennetada väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku ja destabiliseerivat tarnimist lennuettevõtjate abil.

BULGAARIA

Bulgaaria jätkas 2000. aasta novembris vastuvõetud väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi rakendamist. Bulgaaria on ajakohastanud väike- ja kergrelvade põhiaspektide kohta vahetatavat teavet, nagu on sätestatud selles OSCE dokumendis.

KÜPROS

Küpros annab ka OSCE-le teavet tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiate riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta (FSC.EMI/409/08, 9.10.2008), tavarelvade võõrandamise kohta (FSC.EMI/409/08, 9.10.2008) ning väike- ja kergrelvade kohta (FSC.EMI/428/08, 26.11.2008).

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi Vabariik toetab tööd, mida ÜRO ja OSCE on väike- ja kergrelvade alal alustanud.

SOOME

2008. aastal, mil Soome oli OSCE eesistuja, oli riigi eesmärgiks tugevdada OSCE normatiivset tööd ning väike- ja kergrelvade alast projektitööd. Soome eesistumise ajal võttis OSCE 5. detsembril Helsingis oma ministrite nõukogu kohtumisel vastu olulise otsuse väikerelvade kohta. OSCE kõigi 56 liikmesriigi suhtes poliitiliselt siduva otsusega kohustatakse liikmesriike 2010. aasta lõpuks kehtestama või tugevdama seadusliku relvavahenduse õigusraamistikku oma riikliku jurisdiktsiooni piires. Otsusega innustatakse OSCE liikmesriike rakendama oma riigisisestes õigusaktides ja menetlustes rahvusvahelist relvade märgistamise ja päritolu kindlakstegemise vahendit. Ministrite nõukogu tegi OSCEle ülesandeks vaadata 2009. aastal põhjalikult läbi endale võetud väikerelvadealased kohustused. Kõik need meetmed toetavad täiendavalt seda, et viiakse miinimumini oht, et väike- ja kergrelvi toimetatakse ebaseaduslikele turgudele, ning seda, et tugevdatakse väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli.

Tunnistades, et relvastatud vägivald omab mõju sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning et madal arengutase põhjustab relvastatud vägivalda, on Soome jätkuvalt olnud relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma aktiivne liige ning toonud esile, kui oluline on ühendada omavahel julgeoleku- ja arengualased küsimused.

PRANTSUSMAA

Algatus, mille Prantsusmaa tegi 2006. aastal õhuteedpidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemise valdkonnas, põhjustas selle, et OSCE raames võeti 2008. aasta oktoobris üle 2007. aasta detsembris Wassenaari kokkuleppe raames vastu võetud kogumik õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamise parimatest tavadest.

SAKSAMAA

Saksamaa jätkas 2008. aastal OSCE raames osalemist väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoonaga seotud OSCE toimimisjuhendi väljatöötamises. Saksamaa peab endiselt väga tähtsaks väike- ja kergrelvadega seotud ühtset ja mitmesuunalist tegevust, mis OSCE raames toimub standardite kehtestamisel, parimate tavade vahetamisel ja projektitöös.

ITAALIA

Itaalia jätkas aktiivselt 2000. aasta novembris vastuvõetud väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi rakendamist. Sellega seoses on Itaalia ajakohastanud OSCE dokumendis sätestatud väike- ja kergrelvade põhiaspektide (tootmine, märgistamine, ekspordikontroll, vahendus, hävitamistehnikad) kohta vahetatavat teavet.

LUKSEMBURG

Luksemburg toetab OSCE tegevust väike- ja kergrelvade valdkonnas, eelkõige osaledes korrapäraselt teabe vahetamises riiklike aruannete koostamise kaudu.

Luksemburg tegi 15 000 euro suuruse vabatahtliku annetuse järgmise OSCE projekti toetamiseks:

„Väike- ja kergrelvade kõrvaldamine Tadžikistanis, sealhulgas Afganistani piiril”.

PORTUGAL

Portugal jätkas 2008. aastal aktiivselt 2000. aasta novembris vastu võetud väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi rakendamist. Selle raames esitas Portugal oma riigi kohta väike- ja kergrelvade tootmist, märgistamist, ekspordikontrolli ja vahendamist ning nende hävitamise tehnikaid käsitlevad ajakohastatud andmed.

SLOVAKKIA

Slovakkia järgib ELi relvaekspordi toimimisjuhendit käsitlevat ühist seisukohta 944/2008 ja esitab OSCE liikmena igal aastal teavet väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja liigsete varude kohta, sh muud asjakohast teavet selle valdkonna kohta kooskõlas väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendiga. Oma ekspordikontrollipoliitikas järgib Slovakkia relvade võõrandamist käsitlevaid OSCE põhimõtteid.

ROOTSI

Rootsi jätkas OSCE raames 2000. aastal vastu võetud väike- ja kergrelvadealase OSCE dokumendi rakendamist ning osales kõnealuse dokumendiga ettenähtud väike- ja kergrelvi käsitlevas teabevahetuses.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik esitab ÜRO tavarelvastuse registrile ja OSCEle igal aastal teavet tavarelvastuse (sh väike- ja kergrelvade) impordi ja ekspordi kohta.

III.4.   NATO

AUSTRIA

Euroopa-Atlandi partnerlusnõukogu raames andis Austria rahalist toetust NATO hooldus- ja varustustalituse (NAMSA) juhitud projektile väike- ja kergrelvade hävitamiseks Albaanias. 2008. aastal käimasolevad NAMSA projektid, mida Austria oli eelmistel aastatel toetanud, hõlmavad väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamist Ukrainas ja Kasahstanis.

Lisaks jätkas Austria väike- ja kergrelvade ning tavarelvade füüsilise turvalisuse ja varude haldamise alaste eriteadmiste arendamist. Austria toetas Oberammergaus asuvas NATO koolis toimunud väike- ja kergrelvade alast kahte rahvusvahelist koolituskursust, saates sinna koolitajaid ja osalejaid, millele lisandus praktiline õppus Austria laskemoonalaos. Samuti osalesid Austria koolitajad kolmes rahvusvahelises koolituskursuses, mis viidi läbi Aafrikas ja Balkani riikides ning mis käsitlesid füüsilist turvalisust ja varude haldamist.

SAKSAMAA

Saksamaa osutab korrapäraselt toetust väike- ja kergrelvade ning tavarelvade poliitikale ning NATO koolis läbiviidavatele rakenduskursustele.

LÄTI

Läti toetas 2008. aastal 15 000 euroga NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi demineerimiseks ja lõhkemata lahingumoona kahjutuks tegemiseks Aserbaidžaanis. Samuti toetas Läti 36 666 euroga NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi rakettide demilitariseerimiseks ja sõjast mahajäänud lõhkemata lõhkekehade neutraliseerimiseks Gruusias.

III.5.   ECOWAS

SOOME

Soome kutsuti 2008. aasta alguses ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP) nõuandekomitee liikmeks.

III.6.   Wassenaari kokkulepe

BULGAARIA

Bulgaaria oli 2008. aastal Wassenaari kokkuleppe osaliste täiskogu istungi ja teavitamisrühma eesistujaks.

LÄTI

Läti oli 2008. aastal Wassenaari kokkuleppe üldise töörühma eesistujaks.

PORTUGAL

Ekspordikontrolli valdkonnas on Portugal Wassenaari kokkuleppe osaline ning osales eelmisel aastal kaitseministeeriumi ja välisministeeriumi kaudu mitmetel selle rühma kohtumistel.

III.7.   Teised tegevused

PRANTSUSMAA

Ajal, mil Prantsusmaa oli ELi eesistuja, korraldas riik Brüsselis kahepäevase seminari (16.–17. oktoober 2008), mis käsitles konfliktide ennetamist ja võitlust väikerelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu. Sellel seminaril, mis korraldati Fondation Madariaga ja Folke Bernadotte Akadeemia algatusel ning eesistujariik Prantsusmaa, nõukogu peasekretariaadi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa rahukindlustamise kontaktbüroo (EPLO) toetusel, osales umbes sada inimest kodanikuühiskonna- ja valitsusvälistest organisatsioonidest, uurimiskeskustest, nõukogu peasekretariaadist, komisjonist, rahvusvahelistest organisatsioonidest ja ELi liikmesriikide valitsustest.

Prantsusmaa võttis osa rahvusvahelise väikerelva- ja laskemoonagrupi (MSAG) seminaridest. Esimene toimus Austria korraldamisel 2.–5. juunil 2008 Viinis ning teine Prantsusmaa korraldamisel 25.–27. novembril 2008 Pariisis. Mõlemal seminaril osales umbes kaksteist delegatsiooni OSCE liikmesriikide relvakontrolliüksustest.

Rahvusvahelise väikerelvagrupi raames osales Prantsusmaa kaitseministeerium 2008. aasta septembris seoses Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi läbiviidava projektiga hindamisvisiidil Etioopiasse, mille käigus käsitleti relvade ja laskemoona varudega seonduvaid julgeolekumeetmeid. Prantsusmaa kavandab osalemist sarnases missioonis Malis seoses seal Šveitsi kaitseministeeriumi poolt läbiviidava projektiga.

Teadlikkuse suurendamise valdkonnas (sealhulgas ka rahvusvahelise väikerelvagrupi raames) osales Prantsusmaa 2008. aasta veebruaris ja märtsis kahel seminaril Montevideos (Uruguay), mille korraldasid Ameerika Ühendriigid. Prantsusmaa käsitles väike- ja kergrelvade mitmepoolset märgistamist ja jälgimist seminaril, mille korraldas Zagrebis RACVIAC ning millel käsitleti meetmeid, mille abil ennetada väike- ja kergrelvade salakaubavedu ja sellega võidelda.

Koolituse valdkonnas saatis Prantsusmaa Oberammergaus asuvasse NATO kooli koolitaja, et läbi viia kursus, mis käsitleb väike- ja kergrelvade alase teadlikkuse suurendamist poliitilisel tasandil.

Prantsusmaa rahastas uuringut, mis käsitles riiklikke kontrollimehhanisme väike- ja kergrelvade õhuvedude üle Euroopas ning nende võimalikke tõhustamise mooduseid, eelkõige seoses euroopasisese ja rahvusvahelise koostööga (järelmeetmed, mida võttis kaitseministeeriumi strateegiliste küsimuste delegatsioon).

Prantsusmaa välis- ja Euroopa asjade minister Bernard Kouchner koostas väikerelvauurimuse 2008. aasta aruande eessõna.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb OECD arenguabikomitee rahvusvahelise konfliktide ja ebakindlate olukordade võrgustiku töös (eelnevalt OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustik) ning toetab aktiivselt kõnealuse võrgustiku lähenemisviisi relvastatud vägivalla vähendamisele ja ennetamisele. Relvastatud vägivalla vähendamine ja ennetamine on kujunevate tavade kogum, mis põhineb olemasolevatel raamistikel, lähenemisviisidel ja kogemustel, mida on saadud konfliktide ennetamise, rahu taastamise, kuritegevuse ennetamise ja tervishoiu valdkondades (nt väike- ja kergrelvade kontroll, julgeolekusektori reform, kuritegevuse/narkomaania ennetamine jne).

Saksamaa võtab korrapäraselt osa rahvusvahelise väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona grupi (MSAG) sümpoosionidest. MSAG on apoliitiline, mitteametlik ja rahvusvaheline assamblee, millel osalevad riigid vahetavad omavahel teavet ja arvamusi seoses väike- ja kergrelvade, tavarelvade ning nende laskemoonaga. MSAG annab osalevatele riikidel foorumi, et arutada mistahes küsimusi ja kogemusi seoses kõnealuste riikide praeguste, minevikus olnud või tulevaste algatuste praktilise elluviimisega, ning loob platvormi teabe vahetamiseks ja tegevuste kooskõlastamiseks väike- ja kergrelvade, tavarelvade ning nende laskemoonaga seonduvates küsimustes.

Saksamaa jätkas koostööd Araabia Riikide Liigaga (AL), andes abi väike- ja kergrelvadega seonduvaks tööks erinevatel tasanditel. Toetati liiga riikide väike- ja kergrelvade teabekeskuste kohtumist. Väike- ja kergrelvade teabekeskustele korraldati 2008. aasta oktoobris õppevisiidid Berliini, Viini (OSCE) ja Geilenkirchenisse (Saksamaa relvajõudude kontrollikeskus).

LÄTI

Läti esitab ÜROle, OSCEle ja NATOle igal aastal aruanded, milles käsitleb oma jõupingutusi võitluses väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu.

Läti osales 2008. aastal erinevatel rahvusvahelistel konverentsidel ja seminaridel, mida korraldasid eelnimetatud organisatsioonid ning millel käsitleti tavarelvadega seonduvaid küsimusi. Läti toetab läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle.

RUMEENIA

Riikliku ekspordikontrolliameti eksperdid osalesid aktiivselt ning tutvustasid ja jagasid Rumeenia ekspordikontrolliameti kogemusi ja poliitikaid rahvusvahelistel foorumitel (Wassenaari kokkulepe, OSCE ja ÜRO) ning valitsusvälistes organisatsioonides (Saferworld).

Riiklik ekspordikontrolliamet korraldas koos Rumeenia kaitsetööstusega 2008. aasta septembris seminari relvakaubanduslepingu sõlmimise kohta, tehes seda Musta mere kaitse ja õhuruumi teemalise konverentsi ja näituse raames.

Riiklik ekspordikontrolliamet, EURISC fond ja Saferworld korraldasid 18.–20. märtsil 2009 Bukarestis piirkondliku seminari, millel käsitleti rahvusvahelise võõrandamise käigus väike- ja kergrelvade kõrvaletoimetamise ohtude leevendamist. Osalejad arutasid rahvusvahelise väike- ja kergrelvade kaubanduse arenguid, reageeringuid ebaseaduslike võõrandamiste probleemile ning probleeme ja võimalusi, mis seonduvad väike- ja kergrelvade võõrandamisega Musta mere piirkonnas.

Wassenaari kokkuleppe tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi esindaja (Wassenaari kokkuleppe sekretariaadi juhataja) ning ÜRO desarmeerimisbüroo, NATO Hooldus- ja Varustusameti Ukraina programmi, Moldova Vabariigis ja Ukrainas läbiviidava ELi piirihaldamise abimissiooni ning Kagu-Euroopa koostööalgatuse piiriülese kuritegevusega võitlemise piirkondliku keskuse esindajad andsid põhjaliku ülevaate rahvusvahelistest, mitmepoolsetest ja piirkondlikest koostööalastest jõupingutustest väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku tõkestamisel Musta mere piirkonnas.

HISPAANIA

Hispaania on OECD arenguabikomitee relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise töörühma liige ning aitab suurendada tähelepanu, mida arenguabi programmides pööratakse seostele väike- ja kergrelvade ning relvastatud vägivalla vahel.

SLOVAKKIA

Slovakkia täidab kõiki ÜRO ja OSCE poolt vastu võetud rahvusvahelisi kohustusi. Slovakkia osales aktiivselt nende rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning samuti ekspordikontrollimehhanismide töös. Slovakkia on tavarelvade ja kahese kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordi kontrolli käsitleva Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

ROOTSI

Nagu toodi esile 2007. aasta panuses ühisesse aastaaruandesse, osales Rootsi rannikuvalve jälitusteabeprojektis Crossfire, mille eesmärk oli tõkestada tulirelvade salakaubavedu Läänemere piirkonna riikidesse ja nende vahel ning mis algatati organiseeritud kuritegevuse vastase valitsusjuhtide töökonna operatiivkomitee ülesandel. Rannikuvalve osales 2008. aastal aktiivselt kõnealuse projekti elluviimisel ning selle arendamine on rahuldav.

Rootsi relvajõud osalesid 2008. aastal rahvusvahelise väikerelvade ja nende laskemoona mitteametliku grupi töös eesmärgiga täiendavalt arendada koostööd.

---

LISA

Väike- ja kergrelvaküsimuste kontaktpunktide nimekiri

AUSTRIA

| Wolfgang Banyai |
| --- |
| Federal Ministry for European and International Affairs |
| Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation |
| Minoritenplatz 8 |
| A-1014 Vienna |
| Telefon: +43 501150-3354 |
| Faks: +43 501159-3354 |
| E-post: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at |

Wolfgang Banyai

Federal Ministry for European and International Affairs

Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

Minoritenplatz 8

A-1014 Vienna

Telefon: +43 501150-3354

Faks: +43 501159-3354

E-post: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at

BELGIA

| Werner Bauwens |
| --- |
| Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation |
| Federal Public Service Foreign Affairs |
| Karmelietenstraat 15 |
| 1000 BRUSSEL |
| Telefon: +32 25013710 |
| Faks: +32 25013822 |
| E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Werner Bauwens

Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation

Federal Public Service Foreign Affairs

Karmelietenstraat 15

1000 BRUSSEL

Telefon: +32 25013710

Faks: +32 25013822

E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGAARIA

| Security Policy Directorate |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria |
| 2, Alexander Zhendov Street |
| 1040 Sofia |
| Telefon: +359 29482244, +359 29482480 |
| Faks: +359 29482037 |
| E-post: int.security@mfa.government.bg |

Security Policy Directorate

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria

2, Alexander Zhendov Street

1040 Sofia

Telefon: +359 29482244, +359 29482480

Faks: +359 29482037

E-post: int.security@mfa.government.bg

TŠEHHI VABARIIK

| Non-proliferation and Disarmament Unit |
| --- |
| United Nations Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic |
| Loretanske Namesti 5 |
| 118 00 Prague 1 |
| Telefon: +420 224182324 |
| Faks: +420 224182026 |
| E-post: osn_sekretariat@mzv.cz |

Non-proliferation and Disarmament Unit

United Nations Department

Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic

Loretanske Namesti 5

118 00 Prague 1

Telefon: +420 224182324

Faks: +420 224182026

E-post: osn_sekretariat@mzv.cz

KÜPROS

| Panayiotis Papadopoulos |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Political Affairs Division – Department of Multilateral Affairs and International Organizations |
| Telefon: +357 22401152 |
| Faks: +357 22661881 |
| E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy |

Panayiotis Papadopoulos

Ministry of Foreign Affairs

Political Affairs Division – Department of Multilateral Affairs and International Organizations

Telefon: +357 22401152

Faks: +357 22661881

E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

TAANI

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Telefon: +45 33920693 |
| Faks: +45 33921804 |
| E-post: sp@um.dk |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Telefon: +45 33920693

Faks: +45 33921804

E-post: sp@um.dk

EESTI

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of International Organisations and Security Policy |
| Division of Armament and Strategic Goods Control |
| Telefon: +372 6377100 |
| Faks: +372 6377199 |
| E-post: armscontrol@mfa.ee |

Ministry of Foreign Affairs

Department of International Organisations and Security Policy

Division of Armament and Strategic Goods Control

Telefon: +372 6377100

Faks: +372 6377199

E-post: armscontrol@mfa.ee

SOOME

| Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Political Department |
| Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation |
| P.O. Box 420 |
| FI-00023 Government |
| Finland |
| Telefon: +358 916005 |
| Faks: +358 916056066 |
| E-post: pol-20@formin.fi |

Ministry for Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

P.O. Box 420

FI-00023 Government

Finland

Telefon: +358 916005

Faks: +358 916056066

E-post: pol-20@formin.fi

PRANTSUSMAA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament |
| Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional |
| Weapons Control |
| Telefon: +33 143174070 |
| Faks: +33 143174952 |
| E-post: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional

Weapons Control

Telefon: +33 143174070

Faks: +33 143174952

E-post: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr

SAKSAMAA

| Federal Foreign Office |
| --- |
| Division 241 |
| Conventional Arms Control |
| Werderscher Markt 1 |
| 10117 Berlin |
| Telefon: +49 3018174272 |
| Faks: +49 30181754272 |
| E-post: 241-0@diplo.de |

Federal Foreign Office

Division 241

Conventional Arms Control

Werderscher Markt 1

10117 Berlin

Telefon: +49 3018174272

Faks: +49 30181754272

E-post: 241-0@diplo.de

KREEKA

| Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences |
| --- |
| 3, Acadimias Avenue |
| Athens 100 27 |
| Loukas Tsokos (teine nõunik) |
| E-post: ltsokos@mfa.gr |

Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences

3, Acadimias Avenue

Athens 100 27

Loukas Tsokos (teine nõunik)

E-post: ltsokos@mfa.gr

ja

| Stylianos Zachariou (teadusnõunik) |
| --- |
| E-post: szachariou@mfa.gr |
| Telefon: +30 2103682540 |
| Faks: +30 2103682483 |

Stylianos Zachariou (teadusnõunik)

E-post: szachariou@mfa.gr

Telefon: +30 2103682540

Faks: +30 2103682483

UNGARI

| Attila Juhász |
| --- |
| Desk Officer |
| Department for Security Policy and Non-proliferation |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Budapest |
| Telefon: +36 14581678 |
| Faks: +36 14575039 |
| E-post: atjuhasz@kum.hu |

Attila Juhász

Desk Officer

Department for Security Policy and Non-proliferation

Ministry of Foreign Affairs

Budapest

Telefon: +36 14581678

Faks: +36 14575039

E-post: atjuhasz@kum.hu

IIRIMAA

| Disarmament and Non-Proliferation Section |
| --- |
| Department of Foreign Affairs |
| St. Stephen’s Green |
| Dublin 2 |
| Telefon: +353 14082392 |
| Faks: +353 14082383 |

Disarmament and Non-Proliferation Section

Department of Foreign Affairs

St. Stephen’s Green

Dublin 2

Telefon: +353 14082392

Faks: +353 14082383

ITAALIA

The Italian national point of contact for small arms and light weapons is

| Counsellor Giovanni Pugliese |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk |
| Telefon: + 39 0636912287 |
| Faks: + 39 063235927 |
| E-post: giovanni.pugliese@esteri.it |

Counsellor Giovanni Pugliese

Ministry of Foreign Affairs

General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk

Telefon: + 39 0636912287

Faks: + 39 063235927

E-post: giovanni.pugliese@esteri.it

Itaalia riiklik kontaktpunkt väike- ja kergrelvade jälgimise küsimuses on

| Ms. Maria Paravati, Ministry of the Interior, |
| --- |
| Department of Public Security, |
| General Administration Office |
| Telefon: + 39 0646548234 |
| E-post: maria.paravati@interno.it. |

Ms. Maria Paravati, Ministry of the Interior,

Department of Public Security,

General Administration Office

Telefon: + 39 0646548234

E-post: maria.paravati@interno.it.

LÄTI

| Arms Control and Non-proliferation Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia |
| Telefon: +371 67016456 |
| Faks: +371 67227226 |
| K. Valdemara Str.3, Riga, LV-1395, Latvia |

Arms Control and Non-proliferation Division

Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia

Telefon: +371 67016456

Faks: +371 67227226

K. Valdemara Str.3, Riga, LV-1395, Latvia

LEEDU

| Arms Control and Terrorism Prevention Division |
| --- |
| Transatlantic Cooperation and Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Telefon: +370 52362682 |
| Faks: +370 52362519 |
| E-post: dovydas.spokauskas@urm.lt |

Arms Control and Terrorism Prevention Division

Transatlantic Cooperation and Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs

Telefon: +370 52362682

Faks: +370 52362519

E-post: dovydas.spokauskas@urm.lt

LUKSEMBURG

| M. Claude Faber |
| --- |
| Ministère des Affaires étrangères |
| 5, rue Notre-Dame |
| 2240 Luxembourg |
| Telefon: +352 24782421 |
| Faks: +352 221989 |
| E-post: claude.faber@mae.etat.lu |

M. Claude Faber

Ministère des Affaires étrangères

5, rue Notre-Dame

2240 Luxembourg

Telefon: +352 24782421

Faks: +352 221989

E-post: claude.faber@mae.etat.lu

MALTA

| Andrew Seychell |
| --- |
| Assistant Commissioner of Police |
| Police Force General Headquarters |
| Floriana - MALTA |
| Telefon: +356 21247800 |
| Faks: +356 21247922 |
| E-post: andrew.seychell@gov.mt |

Andrew Seychell

Assistant Commissioner of Police

Police Force General Headquarters

Floriana - MALTA

Telefon: +356 21247800

Faks: +356 21247922

E-post: andrew.seychell@gov.mt

MADALMAAD

| Desk Officer for Small Arms and Light Weapons |
| --- |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Peace building and Stabilisation Unit |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| P.O Box 20061 |
| 2500 EB The Hague |
| The Netherlands |
| Telefon: +3170 3484688 |
| Faks: +3170 3484486 |
| E-post: EFV@minbuza.nl |

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Peace building and Stabilisation Unit

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

P.O Box 20061

2500 EB The Hague

The Netherlands

Telefon: +3170 3484688

Faks: +3170 3484486

E-post: EFV@minbuza.nl

POOLA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Telefon: +48 225239704 |
| Faks: +48 226285841 |
| E-post: dpb.sekretariat@msz.gov.pl |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Telefon: +48 225239704

Faks: +48 226285841

E-post: dpb.sekretariat@msz.gov.pl

PORTUGAL

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Disarmament and Non- Proliferation Unit |
| Largo do Rilvas |
| 1399-030 Lisboa |
| Telefon: +351 213946549 |
| Faks: +351 213946037 |
| E-post: dsd2@mne.pt |

Ministry of Foreign Affairs

Disarmament and Non- Proliferation Unit

Largo do Rilvas

1399-030 Lisboa

Telefon: +351 213946549

Faks: +351 213946037

E-post: dsd2@mne.pt

RUMEENIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Nineta Bărbulescu |
| Direktor |
| OSCE, geograafiliselt hajutatud ohtude ja relvade leviku tõkestamise osakond |
| Telefon: +40 213196857 |
| Faks: +40 213192363 |
| E-post: nineta.barbulescu@mae.ro |

Ministry of Foreign Affairs

Nineta Bărbulescu

Direktor

OSCE, geograafiliselt hajutatud ohtude ja relvade leviku tõkestamise osakond

Telefon: +40 213196857

Faks: +40 213192363

E-post: nineta.barbulescu@mae.ro

Asendajad:

| Mihail Dumitru |
| --- |
| First Secretary |
| OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department |
| Telefon: +40 213196857 |
| Faks: +40 213192363 |
| E-post: mihail.dumitru@mae.ro |

Mihail Dumitru

First Secretary

OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department

Telefon: +40 213196857

Faks: +40 213192363

E-post: mihail.dumitru@mae.ro

| Riiklik Ekspordikontrolliamet |
| --- |
| Paul Pasnicu |
| Director |
| Conventional arms division |
| Telefon: + 40 213057202 |
| Faks: + 40 213111297 |
| E-post: ppasnicu@ancex.ro |

Riiklik Ekspordikontrolliamet

Paul Pasnicu

Director

Conventional arms division

Telefon: + 40 213057202

Faks: + 40 213111297

E-post: ppasnicu@ancex.ro

SLOVAKKIA

| OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges |
| --- |
| MFA of the Slovak Republic |
| Hlboká cesta 2 |
| Bratislava |
| The Slovak Republic |
| Telefon: +421 259783621 |
| Faks: +421 259783629 |
| E-post: ozog@mzv.sk |

OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges

MFA of the Slovak Republic

Hlboká cesta 2

Bratislava

The Slovak Republic

Telefon: +421 259783621

Faks: +421 259783629

E-post: ozog@mzv.sk

SLOVEENIA

| Jure Zerovec |
| --- |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: +386 14782256 |
| Faks: +386 14782229 |

Jure Zerovec

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova cesta 25

SI-1000 Ljubljana

Telefon: +386 14782256

Faks: +386 14782229

| Gregor Kaplan |
| --- |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: +386 14786710 |
| Faks: +386 14782229 |

Gregor Kaplan

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova cesta 25

SI-1000 Ljubljana

Telefon: +386 14786710

Faks: +386 14782229

HISPAANIA

| Ministry of Foreign Affairs and Cooperation |
| --- |
| Directorate-General of Strategic Affairs and Terrorism |
| Vice-Directorate for Non-proliferation and Disarmament |
| Luis Gómez Nogueira |
| Desarmeerimise juhataja |
| Calle Serrano Galvache, 26 |
| 28071 Madrid |
| Telefon: +34 913791759 |
| Faks: +34 913948678 |
| E-post: luis.gomez@maec.es |

Ministry of Foreign Affairs and Cooperation

Directorate-General of Strategic Affairs and Terrorism

Vice-Directorate for Non-proliferation and Disarmament

Luis Gómez Nogueira

Desarmeerimise juhataja

Calle Serrano Galvache, 26

28071 Madrid

Telefon: +34 913791759

Faks: +34 913948678

E-post: luis.gomez@maec.es

ROOTSI

| Department for Disarmament and Non-Proliferation |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs |
| SE-103 39 Stockholm |
| SWEDEN |
| Telefon: +46 84051000 |
| Faks: +46 87231176 |
| E-post: ud-nis@foreign.ministry.se |

Department for Disarmament and Non-Proliferation

Ministry for Foreign Affairs

SE-103 39 Stockholm

SWEDEN

Telefon: +46 84051000

Faks: +46 87231176

E-post: ud-nis@foreign.ministry.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Small Arms and Light Weapons Desk Officer |
| --- |
| Counter Proliferation Department |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Telefon: +44 (0)2070081793 |
| Faks: +44 (0)2070082860 |

Small Arms and Light Weapons Desk Officer

Counter Proliferation Department

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Telefon: +44 (0)2070081793

Faks: +44 (0)2070082860

EUROOPA KOMISJON

| Välissuhete peadirektoraat |
| --- |
| Quentin Weiler |
| Telefon: +32 22954548 |
| Faks: +32 22994820 |
| E-post: quentin.weiler@ec.europa.eu |

Välissuhete peadirektoraat

Quentin Weiler

Telefon: +32 22954548

Faks: +32 22994820

E-post: quentin.weiler@ec.europa.eu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU SEKRETARIAAT

| Massihävitusrelvade leviku tõkestamise isikliku esindaja büroo |
| --- |
| Fabio Della Piazza |
| Rue de la Loi 175 |
| 1049 Brussels |
| Telefon: +32 22818044 |
| Faks: +32 22818155 |
| E-post: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu |
| secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| www.consilium.europa.eu/wmd |

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise isikliku esindaja büroo

Fabio Della Piazza

Rue de la Loi 175

1049 Brussels

Telefon: +32 22818044

Faks: +32 22818155

E-post: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu

secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

---