# Jurnalul Oficial C 42/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.042.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 42 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5319 februarie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.042.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 42

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5319 februarie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 042/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 042/01

Rata de schimb a monedei euro

1

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 042/02 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  ) | 2 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 042/03 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 3 |
| 2010/C 042/04 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 7 |
| 2010/C 042/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 12 |
| 2010/C 042/06 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 16 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 042/02

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  )

1

2

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 042/03

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

3

2010/C 042/04

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

7

2010/C 042/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

12

2010/C 042/06

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 42/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

18 februarie 2010

2010/C 42/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3567 |
| JPY | yen japonez | 123,30 |
| DKK | coroana daneză | 7,4432 |
| GBP | lira sterlină | 0,87040 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7913 |
| CHF | franc elvețian | 1,4651 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0680 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,720 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 271,18 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7090 |
| PLN | zlot polonez | 4,0008 |
| RON | leu românesc nou | 4,1351 |
| TRY | lira turcească | 2,0633 |
| AUD | dolar australian | 1,5115 |
| CAD | dolar canadian | 1,4177 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5364 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9358 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9102 |
| KRW | won sud-coreean | 1 560,70 |
| ZAR | rand sud-african | 10,3581 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2703 |
| HRK | kuna croată | 7,2890 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 638,17 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6138 |
| PHP | peso Filipine | 62,641 |
| RUB | rubla rusească | 40,8190 |
| THB | baht thailandez | 45,009 |
| BRL | real brazilian | 2,4886 |
| MXN | peso mexican | 17,4548 |
| INR | rupie indiană | 62,7810 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3567

JPY

yen japonez

123,30

DKK

coroana daneză

7,4432

GBP

lira sterlină

0,87040

SEK

coroana suedeză

9,7913

CHF

franc elvețian

1,4651

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0680

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,720

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

271,18

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7090

PLN

zlot polonez

4,0008

RON

leu românesc nou

4,1351

TRY

lira turcească

2,0633

AUD

dolar australian

1,5115

CAD

dolar canadian

1,4177

HKD

dolar Hong Kong

10,5364

NZD

dolar neozeelandez

1,9358

SGD

dolar Singapore

1,9102

KRW

won sud-coreean

1 560,70

ZAR

rand sud-african

10,3581

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2703

HRK

kuna croată

7,2890

IDR

rupia indoneziană

12 638,17

MYR

ringgit Malaiezia

4,6138

PHP

peso Filipine

62,641

RUB

rubla rusească

40,8190

THB

baht thailandez

45,009

BRL

real brazilian

2,4886

MXN

peso mexican

17,4548

INR

rupie indiană

62,7810

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 19.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 42/2

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 42/02

| 1. | La data de 12 februarie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Lotte Chemical UK Limited, vehicul de investiții specializat deținut de KP Chemical Corporation (parte a Lotte Group, Coreea), va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Artenius UK Limited (în administrare judiciară) prin achiziționare de active de la Artenius UK Limited, reprezentată prin administratorii săi judiciari. |
| --- | --- |

1.

La data de 12 februarie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Lotte Chemical UK Limited, vehicul de investiții specializat deținut de KP Chemical Corporation (parte a Lotte Group, Coreea), va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Artenius UK Limited (în administrare judiciară) prin achiziționare de active de la Artenius UK Limited, reprezentată prin administratorii săi judiciari.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Artenius UK Limited: producție și comercializare de acid tereftalic purificat (ATP) și de rășină de polietilenă tereftalată (PET); |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Artenius UK Limited: producție și comercializare de acid tereftalic purificat (ATP) și de rășină de polietilenă tereftalată (PET);

| — | în cazul întreprinderii KP Chemical Corporation: producție și comercializare de produse petrochimice. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii KP Chemical Corporation: producție și comercializare de produse petrochimice.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 19.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 42/3

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 42/03

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„ŚLIWKA SZYDŁOWSKA”

NR. CE: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Śliwka szydłowska”

2.   Statul membru sau țara terță:

Polonia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Categorie | : | Clasa 1.6. – | Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate |
| --- | --- | --- | --- |

Categorie

:

Clasa 1.6. –

Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Śliwka szydłowska” este o prună cu sâmbure sau fără sâmbure care a fost supusă procesului de uscare și afumare.

Forma prunei depinde de soi și poate fi de la rotundă și aplatizată la alungită. Fructul se caracterizează prin pulpa omogenă, elastică, are un gust nealterat și intens și o aromă de afumat. Pruna se caracterizează și prin pielița foarte ridată, dar strălucitoare, cu reflexe de culoare albatru închis.

Dimensiunea „śliwka szydłowska” depinde de soiul de prune folosit, iar greutatea este cuprinsă între 50 și 160 de prune pe kilogram de fructe. Conținutul de apă al produsului final este de 35 %-45 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

La producția de „śliwka szydłowska” se folosesc doar prunele provenite din cultivarele de prune brumării (Prunus domestica L. ssp domestica) și din derivatele acestora: Stanley, Amers, Węgierka Dąbrowicka, Empres, Oneida, Jojo, Top, Valjevka, President și Damacha. Fructele din aceste soiuri prezintă caracteristicile necesare pentru uscare și afumare, inclusiv un conținut ridicat de zahăr și un conținut relativ scăzut de apă.

Numai fructele coapte și bune pentru consum sunt recoltate și folosite la producția de „śliwka szydłowska”. Fructele trebuie să fie sănătoase, fără semne de putregai, de stricăciuni mecanice sau de stricăciuni vizibile produse de insecte, acarieni sau alți dăunători. Fructele folosite nu trebuie să prezinte niciun fel de stricăciuni, impurități sau alte organisme nespecificate care le-ar face inadecvate pentru consum.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Unitățile în care are loc procesul integral de uscare și afumare trebuie să se afle în aria geografică indicată la punctul 4. Este permisă producția numai în unitățile speciale de uscare tradiționale din Szydłów. Lemnul utilizat în procesul de producție provine de la stejari, carpeni, fagi sau pomi fructiferi. Utilizarea altor tipuri de lemn este permisă, cu excepția lemnului de conifere, a cărui utilizare este strict interzisă.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

—

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria de producție a „śliwka szydłowska” corespunde comunei Szydłów (108 km2), situată în districtul Staszów din voievodatul Świętokrzyskie.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Aria de producție a „śliwka szydłowska” este limitată la comuna Szydłów și se caracterizează prin soluri sărace, care conțin, totuși, foarte mult calcar (formațiuni miocene de calcar). Precipitațiile medii anuale în această zonă sunt, de obicei, de 500-700 mm. În lunile de vară este caracteristic zonei și un nivel redus de precipitații, soarele fiind destul de prezent. Perioada de vegetație este de 200-215 zile. Prunele se cultivă pe aproximativ 80 % din suprafața totală a terenurilor destinate cultivării fructelor în această zonă, livezile de pruni ocupând în jur de 900 de hectare.

Producătorii locali au acces ușor la materiile prime și au găsit o modalitate de a le prelucra în unități speciale de uscare. Unitățile speciale de uscare, concepute și construite de localnici într-un stil adaptat la competențele lor unice, fac parte integrantă din peisajul comunei Szydłów. În aria delimitată la punctul 4 se află aproximativ 400 de unități speciale de uscare. Având în vedere că aria în cauză are o suprafață de 108 km2 și avea, în 2004, o populație de 5 118 locuitori, densitatea medie a unităților de uscare era în anul menționat de una la 13 locuitori și de 3,7 unități de uscare pe km2. Acest aspect reprezintă o probă de necontestat a legăturii foarte strânse pe care o are produsul cu aria în cauză și dovedește priceperea producătorilor locali.

Pentru producția de „śliwka szydłowska” se folosesc numai unități de uscare în care prunele pot fi uscate și afumate cu ajutorul fumului și al aerului fierbinte, și nu doar al aerului fierbinte. Unitatea de uscare este o clădire ale cărei dimensiuni depind de nevoile fiecărui producător (în ceea ce privește numărul și mărimea tăvilor). În spatele ușilor se află grătare verticale pe care se găsesc tăvi descoperite, din lemn, cunoscute sub denumirea de „laski”, care pot glisa spre exterior ca niște sertare. Tava cea mai de jos se află la circa 50 cm de fundul cuptorului amplasat sub nivelul solului. Unitatea de uscare nu poate avea o înălțime mai mare de 3 metri. În clădire se găsește și o masă specială de sortare a prunelor.

Fructele se așază pe tăvi cu mâna. Ele trebuie astfel aranjate încât aerul și fumul să ajungă ușor la fiecare dintre ele în parte. În funcție de mărimea fructelor, acestea se pun pe tăvi în numere variabile de straturi. Un strat nu poate fi mai gros de 12 cm.

Prunele se usucă și se afumă cu ajutorul aerului fierbinte și al fumului degajat de lemnul de esență tare cu care se alimentează un cuptor aflat sub tăvi. Amestecul de aer fierbinte și fum trece printre tăvi și fructele aflate pe ele. În acest scop este folosită circulația gravitațională a aerului și a fumului. Temperatura din unitățile de uscare este de 45 °C-90 °C, în funcție de cantitatea de lemn cu care se alimentează cuptorul și de valoarea calorică a acestuia. Temperatura este cea mai ridicată în partea inferioară a unității de uscare și cea mai scăzută în partea de mijloc a acesteia, din cauza circulației gravitaționale a aerului. Întregul proces de uscare și afumare durează în medie 48 de ore, dar durata sa poate varia în funcție de dimensiunea fructelor, de temperatura menținută în unitățile de uscare și de factorii atmosferici externi, în special temperatura și umiditatea.

Fructele uscate și afumate uniform se adună din tăvi și se sortează cu mâna. Fiecare producător verifică (prin analiză organoleptică) dacă prunele îndeplinesc criteriile menționate în descrierea produsului și dacă sunt uscate și afumate corespunzător. Se verifică fiecare prună în parte. Se iau fructele care corespund cerințelor, iar restul sunt puse înapoi în unitatea de uscare.

Priceperea producătorilor locali este legată, printre altele, de știința de a alege prunele de calitate corespunzătoare ca materie primă pentru uscare, precum și de procesul de uscare și afumare în sine, în timpul căruia abilitățile importante ale producătorilor locali influențează calitatea produsului final astfel: priceperea de a aranja prunele pe tăvi astfel încât aerul fierbinte și fumul să ajungă la fiecare prună, sortarea și întoarcerea pe tăvi a prunelor cu mâna cel puțin de două ori pe zi, asigurându-se că tăvile sunt amplasate la o distanță corectă de cuptor, fixarea zilnică a timpului de afumare și uscare și a temperaturii din unitățile de uscare în funcție de dimensiunea fructelor și de intensitatea necesară a procesului de uscare și afumare, precum și o verificare organoleptică a fiecărei prune pentru a garanta că s-a ajuns la calitatea, caracteristicile și nivelul de afumare și uscare adecvate.

5.2.   Specificitatea produsului:

În mod obișnuit, „śliwka szydłowska” are pulpa omogenă și elastică, uscată și afumată uniform, precum și un gust și o aromă foarte intense și ușor detectabile de afumat. Pruna se caracterizează și prin pielița foarte ridată, dar strălucitoare, cu reflexe de culoare albastru închis. În momentul comercializării, „śliwka szydłowska” are un conținut ridicat de apă, de 35 %-45 %. Faptul că prunele sunt aranjate într-un strat gros de maximum 12 cm pe fiecare tavă și că sunt întoarse cu mâna de mai multe ori pe zi înseamnă că aerul cald și fumul ajung la fiecare prună în egală măsură, garantându-se astfel că sunt afumate și uscate și că dobândesc caracteristicile specifice produsului „śliwka szydłowska”.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura „śliwka szydłowska” cu regiunea se bazează pe calitatea sa excepțională, rezultatul priceperii unice a producătorilor locali, și pe reputația întemeiată pe o îndelungată tradiție de producție.

Competențele unice ale producătorilor locali și metodele tradiționale de producție pe care le folosesc sunt elemente care garantează calitatea superioară a „śliwka szydłowska”. Modul de concepere a unităților de uscare și metoda de uscare folosite sunt rezultatul priceperii producătorilor locali. Îndemânarea și experiența lor sunt foarte diferite de metodele utilizate în alte părți ale Poloniei și în regiunile învecinate.

Datorită modului în care sunt concepute unitățile de uscare, aerul și fumul circulă simultan, uscând și afumând prunele. Schimbarea locului tăvilor în unitățile de uscare, stabilirea temperaturii și a duratei de uscare adecvate a „śliwka szydłowska” garantează obținerea calității, a caracteristicilor și a gradului de afumare și uscare corespunzătoare. Această pricepere unică a localnicilor nu se întâlnește în alte regiuni.

Reputația dobândită de „śliwka szydłowska” este legată de o îndelungată tradiție de producere a prunelor. Tradiția uscării și a afumării prunelor în Szydłów datează cel puțin dinaintea celui de Al Doilea Război Mondial, după cum au dovedit-o cercetările etnografice efectuate în comuna Szydłów. Conform rezultatelor cercetărilor respective, tradiția uscării prunelor în această zonă datează de aproximativ 80 de ani. Într-o republicare în presă a articolului „Szansa dla miasteczka”, publicat la 25 noiembrie 1988 în Słowo Ludu, găsim informații despre producerea „śliwka szydłowska” și despre problemele legate de achiziționarea acestui produs. Dimensiunea producției în primii ani este indicată de facturile emise de diversele centre de achiziționare în 1964 și 1967. Producția de „śliwka szydłowska” se situează în prezent la circa 800 de tone pe an.

Reputația de care se bucură produsul este dovedită de articole de presă publicate în Echo Dnia – Echo Powiśla la 25 august 2006, în Gazeta Wyborcza – Kielce la 26 iulie 2007 și în ediția cu numărul 10 a revistei Hasło Ogrodnicze în 2005. „Śliwka szydłowska” este recomandată și pe site-ul web http://www.potrawyregionalne.pl („Sezon na śliwki”).

Și faptul că produsul a primit în 2005 premiul „Perła” dovedește buna reputație a acestuia.

În Szydłów se organizează deja de zece ani un eveniment special care durează mai multe zile și promovează produsul – „Święto Śliwki” (Festivalul prunelor). Una dintre atracțiile festivalului este o demonstrație a modului în care se usucă prunele cu ajutorul tradiționalelor tăvi caracteristice pentru Szydłów. Pe posterele prin care se promovează festivalul apar referiri clare la această demonstrație.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 19.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 42/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 42/7

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 42/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„JABŁKA ŁĄCKIE”

NR. CE: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Jabłka łąckie”

2.   Statul membru sau țara terță:

Polonia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (în conformitate cu anexa II):

| Clasa 1.6: | Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6:

Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

| 1. | Pot fi vândute sub denumirea de origine protejată „Jabłka łąckie” merele din soiurile enumerate în continuare.
  Caracteristicile „Jabłka łąckie” | Soi | Culoarea de fond a cojii | Roșeață (culoare și procent din suprafață) | Aciditate medie (g/kg) | Extract refractometric (Brix) | Fermitate minimă (kg/cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Categoria „Extra” | Categoria I |
| 1 | IDARED și mutanți | galben-verde | roșu > 55 % | roșu > 35 % | 6,3 | > 10,5 | 5 |
| 2 | JONAGOLD și mutanți | galben-verde | de la roșu deschis până la roșu închis > 40 % | de la roșu deschis până la roșu închis > 18 % | 4,8 | > 10,5 | 5 |
| 3 | CHAMPION și mutanți | galben-verde | dungi roz palid > 54 % | dungi roz palid > 33,3 % | 5,1 | > 9,5 | 4,5 |
| 4 | LIGOL și mutanți | verde-galben | dungi roșu palid > 56 % | dungi roșu palid > 38 % | 6,0 | > 9,5 | 5 |
| 5 | GOLDEN DELICIOS și mutanți | verde-galben | roz > 25 % | roz > 10 % | 5,2 | > 10,5 | 5 |
| 6 | GALA și mutanți | verde deschis-galben | roșu > 40 % | roșu > 20 % | 3,7 | > 10,5 | 5 |
| 7 | BOSKOOP | verde-gri-galben | gri-roșu > 25 % | gri-roșu > 10 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 8 | RED BOSKOOP | verde-gri-galben | roșu > 55 % | roșu > 37 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 9 | ELISE | verde-galben | roșu > 75 % | roșu > 53 % | 7,5 | > 10,5 | 5,5 |
| 10 | EARLY GENEVE | verde-galben | roșu > 40 % | roșu > 20 % | 9,2 | > 9,5 | 4,5 |
| 11 | TOPAZ | verde-galben | roșu > 56 % | roșu > 34 % | 9,0 | > 10,5 | 5 |
| 12 | LOBO | verde-galben | roșu > 53 % | roșu > 36 % | 5,2 | > 10,5 | 4,5 |
| 13 | RUBIN și mutanți | verde-galben | dungi roșu deschis > 40 % | dungi roșu deschis > 17 % | 6,9 | > 11 | 5 |
| 14 | GLOSTER | verde-galben | roșu închis > 59 % | roșu închis > 38 % | 5,9 | > 10,5 | 5,5 |
| 15 | JONAGORED și mutanți | galben-verde | roșu închis > 75 % | roșu închis > 54 % | 4,9 | > 10,5 | 5 |

1.

Pot fi vândute sub denumirea de origine protejată „Jabłka łąckie” merele din soiurile enumerate în continuare.

Caracteristicile „Jabłka łąckie”

Soi

Culoarea de fond a cojii

Roșeață (culoare și procent din suprafață)

Aciditate medie (g/kg)

Extract refractometric (Brix)

Fermitate minimă (kg/cm2)

Categoria „Extra”

Categoria I

1

IDARED și mutanți

galben-verde

roșu > 55 %

roșu > 35 %

6,3

> 10,5

5

2

JONAGOLD și mutanți

galben-verde

de la roșu deschis până la roșu închis > 40 %

de la roșu deschis până la roșu închis > 18 %

4,8

> 10,5

5

3

CHAMPION și mutanți

galben-verde

dungi roz palid > 54 %

dungi roz palid > 33,3 %

5,1

> 9,5

4,5

4

LIGOL și mutanți

verde-galben

dungi roșu palid > 56 %

dungi roșu palid > 38 %

6,0

> 9,5

5

5

GOLDEN DELICIOS și mutanți

verde-galben

roz > 25 %

roz > 10 %

5,2

> 10,5

5

6

GALA și mutanți

verde deschis-galben

roșu > 40 %

roșu > 20 %

3,7

> 10,5

5

7

BOSKOOP

verde-gri-galben

gri-roșu > 25 %

gri-roșu > 10 %

12,0

> 11

5

8

RED BOSKOOP

verde-gri-galben

roșu > 55 %

roșu > 37 %

12,0

> 11

5

9

ELISE

verde-galben

roșu > 75 %

roșu > 53 %

7,5

> 10,5

5,5

10

EARLY GENEVE

verde-galben

roșu > 40 %

roșu > 20 %

9,2

> 9,5

4,5

11

TOPAZ

verde-galben

roșu > 56 %

roșu > 34 %

9,0

> 10,5

5

12

LOBO

verde-galben

roșu > 53 %

roșu > 36 %

5,2

> 10,5

4,5

13

RUBIN și mutanți

verde-galben

dungi roșu deschis > 40 %

dungi roșu deschis > 17 %

6,9

> 11

5

14

GLOSTER

verde-galben

roșu închis > 59 %

roșu închis > 38 %

5,9

> 10,5

5,5

15

JONAGORED și mutanți

galben-verde

roșu închis > 75 %

roșu închis > 54 %

4,9

> 10,5

5

| 2. | Aspectul exterior al fructelor depinde de caracteristicile soiului respectiv. Culoarea de fond a cojii este caracteristică soiului în cauză, iar roșeața este în mod evident mai intensă decât media. La unele soiuri, coaja este acoperită de un strat ceros. Fructele au tendința de a deveni roșietice. |
| --- | --- |

2.

Aspectul exterior al fructelor depinde de caracteristicile soiului respectiv. Culoarea de fond a cojii este caracteristică soiului în cauză, iar roșeața este în mod evident mai intensă decât media. La unele soiuri, coaja este acoperită de un strat ceros. Fructele au tendința de a deveni roșietice.

| 3. | „Jabłka łąckie” trebuie să se încadreze în categoriile de calitate „Extra” sau I. |
| --- | --- |

3.

„Jabłka łąckie” trebuie să se încadreze în categoriile de calitate „Extra” sau I.

| 4. | Fermitatea pulpei este mai mare sau egală cu 6,5 kg/cm2 la momentul culesului, respectiv mai mare sau egală cu 4,5 kg/cm2 la sfârșitul perioadei de depozitare. |
| --- | --- |

4.

Fermitatea pulpei este mai mare sau egală cu 6,5 kg/cm2 la momentul culesului, respectiv mai mare sau egală cu 4,5 kg/cm2 la sfârșitul perioadei de depozitare.

| 5. | Aciditatea relativ înaltă (3,7-12,0 g/kg) este o caracteristică tipică a merelor „Jabłka łąckie”. Despre ele se spune că au o savoare „verde, de munte”, adică un gust distinctiv, acidulat și aromatic. |
| --- | --- |

5.

Aciditatea relativ înaltă (3,7-12,0 g/kg) este o caracteristică tipică a merelor „Jabłka łąckie”. Despre ele se spune că au o savoare „verde, de munte”, adică un gust distinctiv, acidulat și aromatic.

| 6. | Extractul refractometric are între 9 și 16 °Bx. |
| --- | --- |

6.

Extractul refractometric are între 9 și 16 °Bx.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Conform caietului de sarcini, livezile de mere „Jabłka łąckie” trebuie să fie situate în aria geografică delimitată la punctul 4. Următoarele etape de producție trebuie, de asemenea, să se desfășoare în aria geografică:

| — | tăierea; |
| --- | --- |

—

tăierea;

| — | fertilizarea; |
| --- | --- |

—

fertilizarea;

| — | irigarea; |
| --- | --- |

—

irigarea;

| — | întreținerea; |
| --- | --- |

—

întreținerea;

| — | depozitarea (până la momentul ambalării). |
| --- | --- |

—

depozitarea (până la momentul ambalării).

Toate etapele de producție se desfășoară conform normelor care stabilesc principiile sistemului de producție integrată (PI).

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Niciuna

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Toți producătorii și toate întreprinderile care ambalează mere „Jabłka łąckie” trebuie să utilizeze o etichetă standard. Etichetele sunt distribuite de asociația „Stowarzyszenia Łącka Droga Owocowa”. Aceasta comunică organismului de control normele după care sunt distribuite etichetele. Normele respective nu trebuie să discrimineze în niciun fel producătorii care nu fac parte din asociație.

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Merele „Jabłka łąckie” sunt produse în aria care cuprinde localitățile Łącko, Podegrodzie și Stary Sącz din districtul Nowy Sącz și Łukowica din districtul Limanowa, situate în voievodatul Polonia Mică.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Aria în care sunt cultivați merii se află în bazinul Łącko. Limita estică a bazinului este reprezentată de lanțul muntos Jazowski, prin care râul Dunajec și-a croit drum către bazinul intramontan Sącz, mai larg. Ca urmare a situării într-o zonă muntoasă, aria delimitată are un climat blând, care favorizează cultura plantelor, asigurând condiții bune mai ales pentru pomicultură.

În regiunea Łącko, solurile sunt compacte, nescheletice (proporția de schelet este mai mică de 10 %) sau slab scheletice (10-25 %). Această structură favorizează înrădăcinarea mai bună a pomilor, fără afectarea semnificativă a conținutului de oxigen sau apă. Solurile fiind în general foarte compacte, terenurile în pantă oferă condiții favorabile pentru plantarea pomilor fructiferi. Înclinarea terenului (majoritatea livezilor sunt situate pe pante cu o înclinare între 5° și 15°) permite scurgerea periodică a excesului de apă. Cantitățile de apă în exces duc, în cazul solurilor compacte, la degradarea condițiilor hidrologice și la dezvoltarea bolilor produse de ciuperci. Media precipitațiilor totale anuale se situează între 700 și 1 000 mm. Regiunea Łącko se caracterizează printr-o mare diferență de temperatură între zi și noapte. În timpul perioadei de coacere și de recoltare a fructelor, variația zilnică de temperatură depășește deseori 10 °C. Înghețul nocturn este, de asemenea, foarte frecvent.

Trăsăturile de caracter ale populației locale, precum și cunoștințele și experiența dobândite de-a lungul secolelor au avut un rol important în dezvoltarea pomiculturii ca vocație a zonei. În diferite perioade istorice, călătorii în regiune și cei care au studiat-o au evidențiat ingeniozitatea, agerimea, tenacitatea și răbdarea locuitorilor, cunoscuți sub denumirea de „górale białi” (munteni albi). Astfel de calități sunt importante pentru practicarea acestei activități economice. Trebuie subliniat, de asemenea, faptul că în efortul de a obține o calitate superioară a produselor în condițiile unei perturbări minime a mediului natural, producătorii locali de fructe au introdus sistemul de producție integrată (PI). Conform acestui sistem, pomicultorii trebuie să își adapteze metodele de producție la condițiile pedoclimatice predominante din aria delimitată la punctul 4, scopul fiind acela de a păstra calitățile specifice ale merelor „Jabłka łąckie”.

5.2.   Specificitatea produsului:

Merele „Jabłka łąckie” se caracterizează prin:

| — | roșeața mai intensă decât media pentru fiecare soi (a se vedea punctul 3.2); |
| --- | --- |

—

roșeața mai intensă decât media pentru fiecare soi (a se vedea punctul 3.2);

| — | fermitatea pulpei, care este mai mare sau egală cu 6,5 kg/cm2 la momentul culesului și mai mare sau egală cu 4,5 kg/cm2 la sfârșitul perioadei de depozitare; |
| --- | --- |

—

fermitatea pulpei, care este mai mare sau egală cu 6,5 kg/cm2 la momentul culesului și mai mare sau egală cu 4,5 kg/cm2 la sfârșitul perioadei de depozitare;

| — | extractul refractometric având între 9 și 16 °Bx; |
| --- | --- |

—

extractul refractometric având între 9 și 16 °Bx;

| — | aciditatea totală ridicată [„Jabłka łąckie” acidulate (peste 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneve; „Jabłka łąckie” de aciditate medie (3,7-7 g/kg): Idared, Jonagold, Champion, Ligol, Golden Delicios, Gala și mutanții acestora, Lobo, Rubin și mutanții, Gloster, Jonagored și mutanții] care le conferă savoarea „verde, de munte”, adică gustul distinctiv, acidulat și aromatic. |
| --- | --- |

—

aciditatea totală ridicată [„Jabłka łąckie” acidulate (peste 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneve; „Jabłka łąckie” de aciditate medie (3,7-7 g/kg): Idared, Jonagold, Champion, Ligol, Golden Delicios, Gala și mutanții acestora, Lobo, Rubin și mutanții, Gloster, Jonagored și mutanții] care le conferă savoarea „verde, de munte”, adică gustul distinctiv, acidulat și aromatic.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura dintre merele „Jabłka łąckie” și aria geografică delimitată la punctul 4 este ilustrată de calitățile lor specifice, descrise la punctul 5.2, care sunt rezultatul factorilor naturali descriși la punctul 5.1.1, și de reputația dobândită.

Diferența mare dintre temperaturile din timpul zilei și cele din timpul nopții are un impact pozitiv asupra proprietăților organoleptice și fizico-chimice ale fructelor și, în special, asupra roșeții și a acidității. Caracterul excepțional al acestor mere este ilustrat și de analiza senzorială, care confirmă faptul că fructele se disting de cele din alte zone geografice prin intensitatea mai pronunțată a celor două caracteristici de mai sus, la care se adaugă fermitatea pulpei. Această fermitate, prezentă din momentul culegerii și până la sfârșitul perioadei de depozitare recomandate, asigură caracterul crocant al „Jabłka łąckie”.

Merele „Jabłka łąckie” își întemeiază reputația pe o tradiție de producție multiseculară, atestată de faptul că, încă din secolul al XIII-lea se aduceau la Gdansk prune și mere proaspete din regiunea Łącko (W. Bazelich, „Historie starosądeckie”, Kraków 1965, p. 173). Livezile din regiunea Łącko sunt menționate în documente din secolul al XVI-lea sub denumirile de „grădini senioriale” și „grădini parohiale”. În secolele al XVII-lea și al XVIII-lea existau deja în această zonă livezi întinse. Însemnările dintr-o cronică nobiliară despre o inspecție a livezilor care a avut loc în 1698 precizează, între altele, că unii dintre țărani trebuiau să culeagă și să ducă fructele la curte, ca parte a corvezii.

Din 1947 se organizează sărbătoarea denumită „Dni Kwitnącej Jabłoni” („Zilele merilor în floare”), la originea căreia a stat dorința de a apăra tradiția pomiculturii în regiunea Łącko amenințată cu inundarea în scopul construirii unui baraj pe râul Dunajec. Sărbătoarea are loc în fiecare an în luna mai și își păstrează în continuare popularitatea. La manifestări participă formații regionale, fanfare și cunoscuți artiști polonezi, standurile în care se expun fructe, specialități culinare sau produse artizanale sunt impresionante, iar presa relatează despre eveniment. În această perioadă vin la Łącko nu numai turiști, ci și specialiști din institute agronomice și din universități. Toate acestea demonstrează cât de important este acest sector economic pentru populația locală.

Renumele merelor „Jabłka łąckie” este confirmat și de numeroasele reportaje care le sunt consacrate de mijloacele de informare. Dintre emisiunile televizate, se pot menționa programul „Tydzień” („Săptămâna”) al canalului Televizija Polska din 2007, precum și emisiunile canalelor Trwam și Polonia. Dintre emisiunile radiofonice se pot menționa cele difuzate de Radio Cracovia: „Forum Ekonomiczne w Krynicy” („Forumul economic de la Krynica”) în 2006, „Owocobranie” („Recolta de fructe”) în 2006 și 2007 și „Święto Kwitnącej Jabłoni” („Sărbătoarea merilor în floare”) în 2008. În presa scrisă s-au publicat pe această temă articolele: „Jabłka łąckie produktem regionalnym” („Merele din Łącko, un produs regional”), Hasło Ogrodnicze, 2005, „Trzy pytania do ...” („Trei întrebări pentru ...”), Dziennik Polski, 6 iulie 2007, „Małopolski festiwal smaku” („Festivalul gustului din Polonia Mică”), Tygodnik Extra, 17 iulie 2008, „Krapik tygrysem Europy” („Krapik, tigrul Europei”, Dziennik Polski, 30 iulie 2007, „Łącka Droga Owocowa” („Ruta fructelor din Łącko”), Nasz Dziennik, 2 august 2007, „Owoc pod ochroną” („Un fruct protejat”), Tarnowski Gość Niedzielny.

Reputația merelor „Jabłka łąckie”, în continuă extindere, a contribuit la creșterea ofertei. Importanța acordată merelor în aria geografică delimitată la punctul 4 este ilustrată și de faptul că livezile ocupă aproximativ 80 % din suprafața cultivată. Cele 3 000 ha de livezi se repartizează între comunele Łącko (50 %), Stary Sącz (15 %), Podegrodzie (18,3 %) și Łukowica (16,7 %).

La a șaptea ediție a concursului național „Nasze Kulinarne Dziedzictwo” („Patrimoniul nostru culinar”), merele „Jabłka łąckie” au obținut premiul I la categoria produselor și a preparatelor vegetale pentru cel mai bun produs alimentar din Polonia Mică.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 19.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 42/12

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 42/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 al CONSILIULUI

„LAPIN PORON KUIVALIHA”

NR. CE: FI-PDO-0005-0384-19.10.2004

DOP ( X ) IGP ( )

Această fișă rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Maa- ja metsätalousministeriö (Ministerul Agriculturii și Silviculturii) |
| --- | --- |
| Adresă: | PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Denumire:

Maa- ja metsätalousministeriö (Ministerul Agriculturii și Silviculturii)

Adresă:

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 916054278

Fax

+358 916053400

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Grup:

| Denumire: | Paliskuntain yhdistys (Asociația crescătorilor de reni) |
| --- | --- |
| Adresă: | Koskikatu 33 A |
| FI-96100 Rovaniemi |
| SUOMI/FINLAND |

Denumire:

Paliskuntain yhdistys (Asociația crescătorilor de reni)

Adresă:

Koskikatu 33 A

FI-96100 Rovaniemi

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 163316000

Fax

+358 163316060

E-mail:

Matti.Sarkela@paliskunnat.fi

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tip de produs:

| Clasa 1.2: | Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2:

Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Lapin Poron kuivaliha”

4.2.   Descriere:

„Lapin Poron kuivaliha” (carne uscată de ren din Laponia) este produs din mușchi întreg (grupe de mușchi) și din bucăți de mușchi. Țesuturile conjunctive dintre mușchi sunt vizibile, dar grăsimea nu se vede practic deloc cu ochiul liber. Carnea are o structură foarte fină și densă, mai fină decât alte cărnuri uscate, iar fibrele nu sunt aparente pe suprafața tăiată. În funcție de gradul de uscare al produsului, structura suprafeței tăiate este mată și netedă; acesta este mai închisă la culoare decât la alte tipuri de carne, un alt aspect distinctiv fiind nuanța maro.

Produsul finit se prezintă sub formă de felii sau de bucăți cu diferite forme, groase de 1-5 cm și lungi de 10-20 cm, cu o greutate care variază de la o sută la câteva sute de grame.

Datorită uscării, „Lapin Poron kuivaliha” are un conținut scăzut de apă, combinat cu un conținut foarte ridicat de proteine. Având în vedere procesul de uscare, carnea are un conținut scăzut de grăsime. Valoarea pH este cea normală în cazul cărnii. Conținutul de proteine al țesutului conjunctiv este relativ scăzut. Conținutul de sare trebuie să fie destul de ridicat, pentru a asigura conservarea cărnii în siguranță. În continuare, sunt prezentate valorile medii și abaterile standard pentru cinci eșantioane reprezentative:

| | Conținutul de apă (%) 40,6 (2,8) |
| --- | --- |

Conținutul de apă (%) 40,6 (2,8)

| | Conținutul de proteine (%) 43,6 (2,3) |
| --- | --- |

Conținutul de proteine (%) 43,6 (2,3)

| | dintre care în țesutul conjunctiv (%): 3,1 (0,9) |
| --- | --- |

dintre care în țesutul conjunctiv (%): 3,1 (0,9)

| | Conținutul de grăsime (%) 4,7 (1,6) |
| --- | --- |

Conținutul de grăsime (%) 4,7 (1,6)

| | Conținutul de sare (%) 5,4 (2,0) |
| --- | --- |

Conținutul de sare (%) 5,4 (2,0)

| | Valoarea pH 5,69 (0,19) |
| --- | --- |

Valoarea pH 5,69 (0,19)

Carnea uscată are un gust relativ pronunțat. Aceasta are aroma puternică a cărnii de ren, atât în privința gustului, cât și a mirosului, care nu este în mod deosebit o aromă de vânat, dar este tipică pentru ren. Este tipic și un gust ușor sărat, datorat conținutului de proteine deosebit de ridicat. Culoarea variază de la roșu închis și maro până la aproape negru, cu marginile mai închise, ca rezultat al uscării.

Structura este tare la suprafață și mai moale în interior. Țesuturile conjunctive dintre mușchi conținute de produs se simt în gură, nu însă și cele aflate în interiorul mușchiului. Deși produsul este moale în interior, nu se rupe cu ușurință prin îndoire, dar nu este ațos la masticare, detașându-se ușor și producând un efect delicat. Ușurința cu care se detașează este un aspect specific, care caracterizează și țesuturile conjunctive dintre mușchi, ușor de înghițit.

4.3.   Aria geografică:

„Lapin Poron kuivaliha” este produs, procesat și ambalat în zona de creștere a renilor din Finlanda, situată între 65° și 70° latitudine nordică. Conform legii finlandeze privind activitatea de creștere a renilor (nr. 848/1990), această zonă cuprinde provincia Laponia (cu excepția orașelor Kemi și Tornio și a localității Keminmaa), localitățile Hyrynsalmi, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Suomussalmi, Taivalkoski și Yli-Ii din provincia Oulu, precum și zonele situate la nord de râul Kiiminkijoki și de șoseaua Puolanka-Hyrynsalmi care țin de localitățile Puolanka, Utajärvi și Ylikiiminki.

4.4.   Dovada originii:

În temeiul legislației finlandeze din domeniul creșterii renilor, pentru monitorizarea originii cărnii proprietarul trebuie să marcheze animalele cu crotalii, fie imediat după fătare, fie cel târziu înainte de sacrificare. Renii destinați sacrificării sunt marcați cu o crotalie pe ureche în momentul în care se face trierea pe pășune, după ce au fost separați de animalele care urmează să fie păstrate în viață, dându-se astfel un număr animalului care va fi sacrificat. Acest număr însoțește carcasa până în momentul tranșării. După aceea, carnea tranșată primește un număr de lot de tranșare și prelucrare care este atribuit produsului până când acesta ajunge la consumator. Unitățile de tranșare și de prelucrare trebuie să țină o evidență de intrare și de ieșire a carcaselor și a altor tipuri de carne. Aceste unități sunt supervizate de autoritățile de control ale localității. De asemenea, este permisă vânzarea către consumatori a cărnii de ren uscate direct de la unitatea de producție primară (derogarea Comisiei Europene din 21 aprilie 2006).

Monitorizarea întregii producții este asigurată de Autoritatea finlandeză pentru siguranța alimentelor (Evira) și de administrația provinciilor, sub autoritatea Ministerului Agriculturii și Silviculturii. Controalele sunt efectuate de autoritățile locale pentru siguranța alimentelor.

4.5.   Metodă de obținere:

„Lapin Poron kuivaliha” este produs de la reni fătați, crescuți și sacrificați în zona de creștere a renilor din Finlanda, care au păscut în libertate pe pășuni naturale pe perioada primăverii, verii, toamnei și până la începutul iernii, înainte de a fi sacrificați. În această perioadă, renii se hrănesc aproape în totalitate din surse naturale din aria geografică definită. Hrana lor e formată în principal din ierburi, ciuperci și licheni. Circa 70-75 % dintre animalele sacrificate sunt animale tinere de 5-8 luni, cu o greutate la sacrificare de aproximativ 22 de kg. Greutatea medie la sacrificare a unei femele adulte este de 35 de kg, iar a unui mascul adult poate atinge cel mult 70-80 de kg.

Materia primă folosită pentru „Lapin Poron kuivaliha” este mușchiul, pulpa, spata, greabănul, pieptul și capul de piept, acestea fiind în mare parte carne de tip P0, tipul de bază utilizat pentru carnea uscată (litera P provine de la denumirea finlandeză a renului, iar numărul reprezintă clasificarea cărnii). Se mai poate folosi și carnea de tip PE, „extra” (de exemplu mușchi și mușchi file) ca și, într-o anumită măsură, carnea de tip P1 (gât, piept și cap de piept). Deosebirile dintre caracteristicile și destinația diferitelor tipuri de carne care se găsesc în comerț, pe baza conținutului de grăsime și de membrane al cărnii, sunt prezentate în clasificarea tipurilor de carne de ren întocmită în 2005 de Asociația crescătorilor de reni pentru a servi sectorului industriei renilor.

Se îndepărtează de pe carnea de ren care servește ca materie primă pentru „Lapin Poron kuivaliha” grăsimea de suprafață și cea interioară, membranele groase ale țesutului conjunctiv și eventualele cheaguri de sânge sau ștampile de identificare. Prepararea produsului începe prin tăierea și eventual dezosarea bucăților de carne mai consistente, a mușchiului, a mușchiului file, a spatei și a greabănului. Carnea dezosată se tranșează în bucăți cu o grosime de aproximativ 5 cm, de diferite mărimi, care urmează să fie preparate. Celelalte părți ale carcasei, care nu se dezosează, se tranșează la rândul lor în bucăți cu dimensiuni corespunzătoare, care urmează să fie preparate.

Carnea se procesează cât mai repede posibil, în loturi de mici dimensiuni, ca să nu se încălzească prea mult. În unitățile de tranșare autorizate, temperatura cărnii în timpul tranșării nu trebuie să depășească + 7 °C.

Sărarea cărnii se face în recipiente adecvate sau pe rafturi. Dacă se efectuează prin frecare, sarea reprezintă aproximativ 3 % din greutatea cărnii proaspete. Atunci când se face prin cufundare în saramură, conținutul de sare al apei este de circa 6-7 %. Sărarea și pre-maturarea durează de la 3 până la 14 zile.

După sărare, carnea este atârnată pentru a se usca în aer liber. Uscarea are loc la o înălțime suficientă deasupra solului, într-un spațiu acoperit destinat în mod special acestei activități, protejat de dăunători printr-o podea și o plasă suficient de solide. Bucățile se atârnă de grinzile de lemn folosind cârlige din metal sau alte materiale neporoase, cum ar fi funiile din plastic.

Uscarea se desfășoară în perioada februarie – aprilie și durează între trei și șase săptămâni, în funcție de condițiile meteorologice. Pe parcursul procesului de maturare, carnea devine fragedă, își dezvoltă gustul pierzând prin evaporare 40-60 % din greutatea pe care o avea la început. Prepararea cărnii este monitorizată prin verificarea în mod repetat a gradului de uscare și a gustului cărnii. Dacă se ține la uscat prea mult, carnea devine gri și își pierde calitățile gustative.

Produsele „Lapin Poron kuivaliha”, a căror greutate variază între o sută de grame și câteva sute de grame, se ambalează în ambalaje alimentare autorizate.

Ambalarea cărnii de ren care primește denumirea „Lapin Poron kuivaliha” trebuie să aibă loc în aria geografică definită, mai precis în zona de creștere a renilor din Finlanda, astfel încât să se garanteze calitatea produsului și să se prevină orice degradări calitative, în special în ceea ce privește caracteristicile organoleptice. Uscarea are loc în aer liber ca rezultat al condițiilor meteorologice (vânt, îngheț, căldură solară) și este monitorizată cu atenție pentru a se obține nivelul optim de maturare și pentru a se păstra caracteristicile organoleptice ale cărnii. Determinarea momentului oportun pentru încetarea uscării în aer liber, care necesită îndemânarea specifică a experților locali, este un factor crucial al producerii „Lapin Poron kuivaliha”. Deși carnea conține puține materii grase, grăsimea îi poate altera gustul și caracteristicile organoleptice dacă este procesată greșit sau dacă rămâne în contact prelungit cu aerul. Astfel, trebuie asigurată în totalitate trasabilitatea produsului prin monitorizarea întregului lanț de producție, pentru a nu induce în eroare consumatorii asupra obținerii și preparării produsului respectiv în regiunea de origine.

4.6.   Legătura cu aria geografică:

Carnea de ren este produsă de către crescători profesioniști de reni care locuiesc în zona de creștere a renilor din Finlanda, dintre care 20 % aparțin etniei Sami, populație indigenă din Uniunea Europeană. Această ocupație are la bază o experiență privind renul și carnea sa acumulată de-a lungul secolelor. Cele mai vechi informații despre carnea uscată apar în registre contabile din secolul 16, precum și în descrierea Finlandei făcută în 1555 de Olaus Magnus în cartea sa „Istoria popoarelor nordice”. Alte referințe la carnea de ren uscată aparțin în mare parte exploratorilor din secolele 17 și 18.

Carnea de ren este uscată folosind tehnici tradiționale, astfel încât cele mai multe unități de procesare a cărnii de ren aparțin unor familii care dețin reni. Întreprinderile de procesare a cărnii de ren formează o rețea de experți unică în zona de creștere a renilor, care posedă tehnicile și capacitățile necesare producerii „Lapin Poron kuivaliha” prin folosirea unei părți din carnea de ren produsă în mod tradițional în zona de creștere a renilor.

„Lapin Poron kuivaliha” se uscă în aer liber după o metodă tradițională veche de secole. Uscarea are loc în perioada februarie-aprilie, la o înălțime suficientă deasupra solului, într-un spațiu acoperit destinat în mod special acestei activități, protejat de dăunători printr-o podea și o plasă suficient de solide. Prepararea cărnii uscate de ren este încununată de succes numai în regiunile nordice, unde variațiile de temperatură către sfârșitul iernii sunt suficient de mari. În climatul nordic, fluctuațiile semnificative de temperatură de la sfârșitul iernii, cuprinse între – 30 și + 7 °C, produc frăgezirea cărnii și îi conferă un gust natural. Gustul special al acestui produs din carne uscată de ren și caracteristicile specifice ale acestuia sunt datorate în același timp particularităților naturale ale regiunii, și anume marile diferențe dintre anotimpuri și regimul alimentar al renilor, precum și tehnicilor tradiționale locale de selectare și pregătire a materiilor prime.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | The Finnish Food Safety Authority (Evira) |
| --- | --- |
| Adresă: | Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Denumire:

The Finnish Food Safety Authority (Evira)

Adresă:

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 20772003

Fax

+358 207724350

E-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Etichetare:

Produsele „Lapin Poron kuivaliha” se depozitează și se vând în ambalaje alimentare autorizate de diferite dimensiuni. Pe suprafața exterioară a ambalajelor se aplică inscripția „Lapin Poron kuivaliha” (de exemplu, prin ștampilare sau prin utilizarea unui autocolant), urmată de cuvintele „suojattu alkuperänimitys” (denumire de origine protejată) sau de simbolul oficial corespunzător al Comunității Europene. De asemenea, este indicată și proveniența cărnii – de la un animal adult sau de la un animal tânăr. Inscripționări similare sunt necesare și pentru vânzările directe de carne.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 19.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 42/16

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 42/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„VASTEDDA DELLA VALLE DEL BELÌCE”

NR. CE: IT-PDO-0005-0661-26.11.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Vastedda della valle del Belìce”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (anexa III):

| Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3.

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

DOP „Vastedda della valle del Belìce” este o brânză de oaie cu pastă filată care se consumă proaspătă, iar la momentul comercializării prezintă următoarele caracteristici: formă tipică de focaccia, cu fețe ușor convexe; diametrul roții trebuie să se încadreze între 15 și 17 cm, iar înălțimea marginii externe între 3 și 4 cm; greutatea variază între 500 și 700 de grame, în funcție de dimensiunile formei; suprafața nu este acoperită de coajă și este de culoare alb-fildeș, netedă, compactă și lipsită de orificii și denivelări; este permisă prezența unei patine de culoare galben-pai deschis; pastă de culoare albă omogenă, fină, negranuloasă, eventual cu ușoare striații datorate modelării manuale; nu prezintă găurele, sau acestea sunt foarte puține, „transpirația” fiind extrem de redusă sau complet absentă; aroma este cea caracteristică a laptelui proaspăt de oaie, cu gust dulce, proaspăt și plăcut, cu ușoare note acidulate; procentul de grăsime trebuie să fie de cel puțin 35 % din substanța uscată și de 18 % din produsul proaspăt; procentul de clorură de sodiu (sare) nu trebuie să depășească 5 % din substanța uscată și 2,7 % din produsul proaspăt.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Brânza „Vastedda della valle del Belìce” DOP este produsă din lapte de oaie integral și crud, cu aciditate naturală de fermentare, obținut de la oi din rasa Valle del Belìce crescute în ferme situate în aria de producție delimitată la punctul 4.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Sistemul de alimentație al ovinelor este constituit din pășuni naturale și/sau cultivate, nutrețuri proaspete, fân și paie obținute în aria de producție delimitată la punctul 4, din miriști de grâu și subproduse vegetale (iarba crescută printre rândurile de viță de vie, rămurele de măslin rezultate din elagarea de iarnă, frunze de Opuntia ficus-indica, frunze de viță de vie după culegerea strugurilor). Este permisă completarea alimentației cu boabe de cereale, leguminoase și concentrare simple sau complexe nemodificate genetic, în proporție de 50 % din substanța uscată totală a rației. Este interzisă utilizarea în alimentație a produselor derivate de origine animală și a plantelor din genul Trigonella, sau a unor părți ale acestor plante (semințe), a tapiocăi și maniocului.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Operațiunile de producere a laptelui și a brânzei trebuie să se desfășoare în aria delimitată.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Produsul este comercializat sub forma unor roți cu diametrul de 15-17 cm și înălțimea marginii externe de 3-4 cm, protejate de un înveliș din polietilenă închis ermetic. Deoarece este vorba despre un produs proaspăt, ambalarea trebuie să aibă loc în unitatea de producție, pentru a se garanta calitatea și, mai ales, pentru a se păstra calitățile microbiologice ale acestei brânze bogate în bacterii lactice autohtone, un produs „viu” și în continuă evoluție.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Etichetele aplicate pe învelișul extern din polietilenă al brânzei „Vastedda della valle del Belìce”, trebuie să conțină, pe lângă logoul denumirii protejate, mențiunea „Vastedda della valle del Belìce”. Logoul poate fi utilizat în publicații și în materialele promoționale.

Este permisă utilizarea unor referiri la nume, denumiri juridice și mărci, cu condiția ca acestea să nu aibă caracter laudativ, să nu inducă în eroare consumatorul și să aibă dimensiuni semnificativ inferioare celor utilizate pentru indicarea denumirii de origine protejată.

Image

Logoul este constituit din denumirea „Vastedda della valle del Belìce” înscrisă deasupra jumătății superioare a unui cerc, de-a lungul circumferinței acestuia, pe un singur rând, de la stânga spre dreapta, cu caractere de culoare verde închis. în interior, în partea de jos, de la stânga spre dreapta, pe un singur rând, cu alb, apare mențiunea „Denominazione di origine protetta”.

În interiorul cercului, în partea de sus, este reprezentat un soare stilizat, cu marginile bine definite, de culoare galben deschis, din partea superioară a acestuia desprinzându-se o porțiune în forma literei „V”, asemănătoare unei felii; de asemenea, din soare se răspândesc 11 raze de culoare galbenă, ca niște felii înguste. Toate acestea sunt pe fondul unui cer albastru.

Dedesubt, în centrul logoului, două coline de culoare verde se intersectează, schițând litera „V”, evidențiată de liniile de culoare verde deschis care formează conturul dealurilor.

În partea dreaptă se află reprezentarea parțială, stilizată cu ajutorul unor linii galbene, a unui templu doric, cu două trepte și patru coloane terminate, în partea superioară, cu capiteluri pe care se sprijină arhitrava și apoi acoperișul înclinat. Diametrul logoului, inclusiv denumirea „Vastedda della valle del Belìce”, trebuie să fie de 4 cm.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică în care sunt crescute ovinele, în care se obține laptele și în care se produce și se ambalează brânza, „Vastedda della valle del Belìce”, este cuprinsă de teritoriile administrative ale următoarelor comune:

| | în provincia Agrigento: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce și Sciacca; |
| --- | --- |

în provincia Agrigento: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce și Sciacca;

| | în provincia Trapani: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa și Vita; |
| --- | --- |

în provincia Trapani: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa și Vita;

| | în provincia Palermo: Contessa Entellina și Bisacquino, dar numai subdiviziunea numită „San Biagio”. |
| --- | --- |

în provincia Palermo: Contessa Entellina și Bisacquino, dar numai subdiviziunea numită „San Biagio”.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Teritoriul de producție a brânzei „Vastedda della valle del Belìce” este caracterizat de soluri brune calcaroase, litosoluri, regosoluri și vertisoluri și, de asemenea, de pășuni, naturale și cultivate, bogate în esențe spontane și ecotipuri locale. Din punct de vedere botanic, pășunile sunt formate din leguminoase, graminee și crucifere, tipuri de plante care constituie baza alimentației animalelor și care, conform multor studii științifice, și-au demonstrat influența asupra producției de brânzeturi, deoarece pot modifica structura chimică și aromatică a acestora.

Factorii climatici ai ariei de producție a brânzei „Vastedda della valle del Belìce” sunt diferiți de cei din alte zone ale Siciliei. Temperaturile maxime (35 °C) și minime (9 °C) înregistrate în valea râului Belìce și orografia specifică a ariei de producție împiedică schimbările climatice bruște care ar putea interacționa cu microflora lactatelor autohtone, caracteristică brânzei „Vastedda della valle del Belìce”.

În plus, pentru producerea brânzei Vastedda în valea râului Belìce s-a utilizat dintotdeauna laptele oilor autohtone, aparținând acum rasei „Valle del Belìce”, recunoscut ca având caracteristici optime pentru obținerea brânzei.

„Vastedda della valle del Belìce” este legată în mod indisolubil de mediul edafic al zonei, de esențele locale din hrana animalelor, de tehnologiile caracteristice ale prelucrării laptelui utilizate de brânzarii iscusiți și de folosirea ustensilelor tradiționale, din lemn și din papură, în care pătrund și se păstrează tulpini ale microflorei lactice autohtone care fac din „Vastedda della valle del Belìce” o brânză unică în felul ei.

5.2.   Specificitatea produsului:

Dacă nu singura, „Vastedda della valle del Belìce” este cu siguranță una dintre puținele brânze de oaie cu pastă filată. Are un gust deosebit, tipic pentru brânza proaspătă de oaie, cu note ușor acidulate, dar niciodată picante. Pasta este compactă, albă, cu puține striații datorate modelării manuale. Are forma tipică a unei focaccia, cu fețe ușor convexe.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Creșterea oilor și obținerea brânzei reprezintă o tradiție străveche în aria de producție a „Vastedda della valle del Belìce”; chiar și în zilele noastre este practicată creșterea oilor după metoda tradițională, în stâne care oferă un adăpost adecvat și asigură bunăstarea oilor, cu rezultate pozitive reflectate în calitatea laptelui folosit pentru producerea brânzei „Vastedda della valle del Belìce”. Compoziția botanică a pășunilor naturale și cultivate influențează structura chimică și aromatică a laptelui, conferindu-i brânzei un gust și o aromă deosebite. Atât pregătirea manuală a cheagului, care transmite brânzei un patrimoniu enzimatic deosebit, cât și acidificarea pastei în forme din papură, realizată exclusiv de microflora naturală tipică zonei, au un rol fundamental în formarea gustului și aromei finale ale produsului.

În plus, operațiunea de modelare manuală propriu-zisă necesită o iscusință deosebită, având în vedere faptul că laptele de oaie nu este prea potrivit pentru obținerea brânzeturilor cu pastă filată.

Numele de „Vastedda” se datorează formei pe care o dobândește brânza după filare, când este lăsată să se întărească în farfurii adânci de ceramică, numite „vastedde”, operațiune care îi conferă forma de pâine rotundă și turtită.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție publicând propunerea de recunoaștere a denumirii de origine protejată „Vastedda della Valle del Belìce” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 239 din 13 octombrie 2007.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la următoarea adresă de internet:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

sau

accesând direct pagina principală a site-ului web al ministerului (http://www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---