# Eiropas Savienības L 216/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.216.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 216 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 20. augusts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.216.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 216

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 20. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/64/EK (2009. gada 13. jūlijs) par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamība) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (
  1
  ) | 76 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/64/EK (2009. gada 13. jūlijs) par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamība) (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (
  1
  )

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

DIREKTĪVAS

| 20.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 216/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/64/EK

(2009. gada 13. jūlijs)

par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamība)

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 75/322/EEK (1975. gada 20. maijs) par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamību) (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt attiecīgās direktīvas kodifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 75/322/EEK (1975. gada 20. maijs) par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamību) (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt attiecīgās direktīvas kodifikāciju.

| (2) | Direktīva 75/322/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu, kura aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003.gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām (5) un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamība). Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai nodrošinātu to, ka EK tipa apstiprināšanas procedūru, kas paredzēta ar Direktīvu 2003/37/EK, piemēro attiecībā uz katru traktora tipu. Tātad Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai direktīvai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 75/322/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu, kura aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003.gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām (5) un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu (elektromagnētiskā savietojamība). Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai nodrošinātu to, ka EK tipa apstiprināšanas procedūru, kas paredzēta ar Direktīvu 2003/37/EK, piemēro attiecībā uz katru traktora tipu. Tātad Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai direktīvai.

| (3) | Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz XII pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, |
| --- | --- |

(3)

Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz XII pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Šajā direktīvā “transportlīdzeklis” nozīmē jebkuru transportlīdzekli, kā tas definēts Direktīvas 2003/37/EK 2. panta d) punktā.

2. pants

1.   Dalībvalsts tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar elektromagnētisko savietojamību, nedrīkst:

| — | atteikties piešķirt EK vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru transportlīdzekļa tipu, |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt EK vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru transportlīdzekļa tipu,

| — | atteikties piešķirt EK detaļas vai tehniskas vienības tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru attiecīgo detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipu, |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt EK detaļas vai tehniskas vienības tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru attiecīgo detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipu,

| — | aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt transportlīdzekļu ekspluatāciju, |
| --- | --- |

—

aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt transportlīdzekļu ekspluatāciju,

| — | aizliegt pārdot vai izmantot detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, |
| --- | --- |

—

aizliegt pārdot vai izmantot detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības,

ja transportlīdzekļi, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Dalībvalsts:

| — | nedrīkst piešķirt transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu, detaļas EK tipa apstiprinājumu vai atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājumu un |
| --- | --- |

—

nedrīkst piešķirt transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu, detaļas EK tipa apstiprinājumu vai atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājumu un

| — | var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

—

var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu

jebkuram transportlīdzekļa vai atsevišķas tehniskas vienības tipam, ja nav ievērotas šīs direktīvas prasības.

3.   Šā panta 2. punkts neattiecas uz transportlīdzekļu tipiem, kas apstiprināti pirms 2002. gada 1. oktobra, ievērojot Padomes Direktīvu 77/537/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņotāju emisiju no lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros lietojamiem dīzeļmotoriem (6), ne arī uz šo apstiprinājumu turpmāku attiecinājumu.

4.   Dalībvalsts:

| — | uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas pievienoti jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvu 2003/37/EK, nav derīgi šīs direktīvas 7. panta 1. punkta mērķiem, un |
| --- | --- |

—

uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas pievienoti jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvu 2003/37/EK, nav derīgi šīs direktīvas 7. panta 1. punkta mērķiem, un

| — | var atteikt jaunu elektrisko vai elektronisko mezglu, kā detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību, pārdošanu un nodošanu ekspluatācijā, |
| --- | --- |

—

var atteikt jaunu elektrisko vai elektronisko mezglu, kā detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību, pārdošanu un nodošanu ekspluatācijā,

ja nav ievērotas šīs direktīvas prasības.

5.   Neskarot 2. un 4. punktu, attiecībā uz rezerves daļām dalībvalstis turpina piešķirt EK tipa apstiprinājumu un atļauj pārdot un sākt ekspluatēt detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kas paredzētas izmantošanai tādu tipu transportlīdzekļos, kuri apstiprināti pirms 2002. gada 1. oktobra, ievērojot Direktīvu 75/322/EEK vai Direktīvu 77/537/EEK, un vajadzības gadījumā attiecināt šo apstiprinājumu uz citiem tipiem.

3. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/108/EK (2004. gada 15. decembris) par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību (7), 1. panta 4. punkta mērķiem šo direktīvu uzskata par “citu Kopienas direktīvu”.

4. pants

Grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu I līdz XI pielikuma prasības tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 20. panta 3. punktā minēto procedūru.

5. pants

Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

6. pants

Direktīvu 75/322/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar XII pielikuma A daļā minētajām direktīvām, ar šo atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz XII pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XIII pielikumā.

7. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

8. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV C 44, 16.2.2008., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 22. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 147, 9.6.1975., 28. lpp.

3

(4)  Sk. XII pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 171, 9.7.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV L 220, 29.8.1977., 38. lpp.

6

(7)  OV L 390, 31.12.2004., 24. lpp.

7

---

PIELIKUMU SARAKSTS

| I PIELIKUMS | PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻIEM UN TRANSPORTLĪDZEKĻA ELEKTRISKAJIEM/ELEKTRONISKAJIEM MEZGLIEM |
| --- | --- |
| | 1. papildinājums | Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m |
| | 2. papildinājums | Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m |
| | 3. papildinājums | Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m |
| | 4. papildinājums | Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m |
| | 5. papildinājums | Elektriskā/elektroniskā mezgla platjoslas atskaites robežas |
| | 6. papildinājums | Elektriskā/elektroniskā mezgla šaurjoslas atskaites robežas |
| | 7. papildinājums | EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs |
| II PIELIKUMS | Informācijas dokuments Nr. ... saskaņā ar I pielikumu Direktīvai 2003/37/EK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktora EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (Direktīva 2009/64/EK) |
| | 1. papildinājums | |
| | 2. papildinājums | |
| III PIELIKUMS | Informācijas dokuments Nr.... sakarā ar elektriskā/elektroniskā mezgla (ESA) EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (Direktīva 2009/64/EK) |
| | 1. papildinājums | |
| | 2. papildinājums | |
| IV PIELIKUMS | EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS “TRANSPORTLĪDZEKLIS” |
| | Papildinājums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.... saistībā ar transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz Direktīvu 2009/64/EK |
| V PIELIKUMS | EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS “ESA” |
| | Papildinājums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.... saistībā ar elektriskā/elektroniskā mezgla attiecībā uz Direktīvu 2009/64/EK |
| VI PIELIKUMS | TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE |
| | 1. papildinājums | 1. zīmējums | TRAKTORA IZMĒĢINĀJUMA LAUKUMS |
| | | 2. zīmējums | ANTENAS STĀVOKLIS ATTIECĪBĀ PRET TRAKTORU |
| VII PIELIKUMS | TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE |
| VIII PIELIKUMS | TESTĒŠANAS METODE, LAI NOTEIKTU TRANSPORTLĪDZEKĻA STABILITĀTI ELEKTROMAGNĒTISKAJĀ STAROJUMĀ |
| | 1. papildinājums | |
| | 2. papildinājums | |
| | 3. papildinājums | Ģenerējamā testa signāla raksturojums |
| IX PIELIKUMS | ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE |
| | 1. papildinājums | | Elektriskā/elektroniskā mezgla testēšanas zonas robeža |
| | 2. papildinājums | 1. zīmējums | ESA izstaroto elektromagnētisko emisiju testa shēma (Vispārīgs plāns) |
| | | 2. zīmējums | ESA izstaroto elektromagnētisko emisiju testa stenda gareniskās simetrijas plakne |
| X PIELIKUMS | ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE |
| XI PIELIKUMS | TESTĒŠANAS METODE(-S), LAI NOTEIKTU TRANSPORTLĪDZEKĻU ELEKTRISKO/ELEKTRONISKO MEZGLU STABILITĀTI ELEKTROMAGNĒTISKAJĀ STAROJUMĀ |
| | 1. papildinājums | 1. zīmējums | 150 mm stripline testēšana. |
| | | 2. zīmējums | 150 mm stripline testēšana. |
| | | 3. zīmējums | 800 mm stripline testēšana. |
| | | 4. zīmējums | 800 mm stripline testēšana. |
| | 2. papildinājums | | BCI testa konfigurācijas paraugs |
| | 3. papildinājums | 1. zīmējums | Testēšana TEM kamerā |
| | | 2. zīmējums | Taisnstūra TEM kameras konstrukcija |
| | | 3. zīmējums | Tipiski TEM kameras izmēri |
| | 4. papildinājums | ESA stabilitātes tests lauka starojumā |
| | | 1. zīmējums | Testa shēma (Vispārīgs plāns) |
| | | 2. zīmējums | Testa stenda gareniskās simetrijas plakne |
| XII PIELIKUMS | A daļa: Atceltā direktīva ar tās sekojošo grozījumu sarakstu |
| | B daļa: Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai |
| XIII PIELIKUMS | Atbilstības tabula |

I PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻIEM UN TRANSPORTLĪDZEKĻA ELEKTRISKAJIEM/ELEKTRONISKAJIEM MEZGLIEM

1. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

2. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

3. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

4. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas: attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

5. papildinājums

Elektriskā/elektroniskā mezgla platjoslas atskaites robežas

6. papildinājums

Elektriskā/elektroniskā mezgla šaurjoslas atskaites robežas

7. papildinājums

EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs

II PIELIKUMS

Informācijas dokuments Nr. ... saskaņā ar I pielikumu Direktīvai 2003/37/EK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktora EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (Direktīva 2009/64/EK)

1. papildinājums

2. papildinājums

III PIELIKUMS

Informācijas dokuments Nr.... sakarā ar elektriskā/elektroniskā mezgla (ESA) EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (Direktīva 2009/64/EK)

1. papildinājums

2. papildinājums

IV PIELIKUMS

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS “TRANSPORTLĪDZEKLIS”

Papildinājums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.... saistībā ar transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz Direktīvu 2009/64/EK

V PIELIKUMS

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS “ESA”

Papildinājums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.... saistībā ar elektriskā/elektroniskā mezgla attiecībā uz Direktīvu 2009/64/EK

VI PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1. papildinājums

1. zīmējums

TRAKTORA IZMĒĢINĀJUMA LAUKUMS

2. zīmējums

ANTENAS STĀVOKLIS ATTIECĪBĀ PRET TRAKTORU

VII PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

VIII PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE, LAI NOTEIKTU TRANSPORTLĪDZEKĻA STABILITĀTI ELEKTROMAGNĒTISKAJĀ STAROJUMĀ

1. papildinājums

2. papildinājums

3. papildinājums

Ģenerējamā testa signāla raksturojums

IX PIELIKUMS

ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1. papildinājums

Elektriskā/elektroniskā mezgla testēšanas zonas robeža

2. papildinājums

1. zīmējums

ESA izstaroto elektromagnētisko emisiju testa shēma (Vispārīgs plāns)

2. zīmējums

ESA izstaroto elektromagnētisko emisiju testa stenda gareniskās simetrijas plakne

X PIELIKUMS

ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

XI PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-S), LAI NOTEIKTU TRANSPORTLĪDZEKĻU ELEKTRISKO/ELEKTRONISKO MEZGLU STABILITĀTI ELEKTROMAGNĒTISKAJĀ STAROJUMĀ

1. papildinājums

1. zīmējums

150 mm stripline testēšana.

2. zīmējums

150 mm stripline testēšana.

3. zīmējums

800 mm stripline testēšana.

4. zīmējums

800 mm stripline testēšana.

2. papildinājums

BCI testa konfigurācijas paraugs

3. papildinājums

1. zīmējums

Testēšana TEM kamerā

2. zīmējums

Taisnstūra TEM kameras konstrukcija

3. zīmējums

Tipiski TEM kameras izmēri

4. papildinājums

ESA stabilitātes tests lauka starojumā

1. zīmējums

Testa shēma (Vispārīgs plāns)

2. zīmējums

Testa stenda gareniskās simetrijas plakne

XII PIELIKUMS

A daļa: Atceltā direktīva ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

B daļa: Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai

XIII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

I PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻIEM UN TRANSPORTLĪDZEKĻA ELEKTRISKAJIEM/ELEKTRONISKAJIEM MEZGLIEM

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šī direktīva attiecas uz to transportlīdzekļu elektromagnētisko savietojamību, uz kuriem attiecas 1. pants. To piemēro arī atsevišķām elektriskajām un elektroniskajām tehniskām vienībām, kas paredzētas izmantošanai transportlīdzekļos.

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Šajā direktīvā:

2.1.1.   “Elektromagnētiskā savietojamība” ir transportlīdzekļa vai detaļas (-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja apmierinoši darboties savā elektromagnētiskajā vidē, neradot kaitīgus elektromagnētiskos traucējumus visam, kas atrodas šajā vidē.

2.1.2.   “Elektromagnētiskie traucējumi” ir jebkura elektromagnētiska parādība, kas var pasliktināt transportlīdzekļa vai detaļas (-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) darbību. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētiskais troksnis, nevēlami signāli vai pārmaiņas pašā elektromagnētisko viļņu izplatības vidē.

2.1.3.   “Elektromagnētiskā stabilitāte” ir transportlīdzekļa vai detaļas (-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja darboties bez pasliktinājumiem, pastāvot elektromagnētiskiem traucējumiem.

2.1.4.   “Elektromagnētiskā vide” ir elektromagnētisko parādību kopums, kas pastāv attiecīgajā vietā.

2.1.5.   “Atskaites robeža” ir nominālais līmenis, ar ko salīdzina tipa apstiprinājuma un ražojumu atbilstības robežvērtības.

2.1.6.   “Standartantena” 20 līdz 80 MHz frekvenču diapazonam ir saīsināts līdzsvarots dipols, kas ir 80 MHz pusviļņa rezonanses dipols, un frekvenču diapazonam virs 80 MHz ir līdzsvarots pusviļņa rezonanses dipols, kas noregulēts mērījumu frekvencē.

2.1.7.   “Platjoslas emisija” ir emisija, kuras frekvenču joslas platums ir lielāks par īpaša mēraparāta vai uztvērēja frekvenču joslas platumu.

2.1.8.   “Šaurjoslas emisija” ir emisija, kuras frekvenču joslas platums ir mazāks par īpaša mēraparāta vai uztvērēja frekvenču joslas platumu.

2.1.9.   “Elektriska/elektroniska sistēma” ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai tāds(-i) elektrisku un/vai elektronisku ierīču komplekts(-i) kopā ar jebkuriem saistītiem elektriskiem savienojumiem, kas ir transportlīdzekļa daļa, bet kam tipa apstiprinājums nav paredzēts atsevišķi no transportlīdzekļa.

2.1.10.   “Elektrisks/elektronisks mezgls” (ESA) ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai tāds(-i) elektrisku un/vai elektronisku ierīču komplekts(-i) kopā ar jebkuriem saistītiem elektriskiem savienojumiem un vadiem, kas paredzēts(-i) kā transportlīdzekļa daļa un kas veic vienu specializētu funkciju vai vairākas. ESA drīkst apstiprināt pēc ražotāja pieprasījuma vai nu kā “detaļu” vai kā “atsevišķu tehnisku vienību (STU)” (sk. Direktīvas 2003/37/EK 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu).

“Transportlīdzekļa tips” attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir transportlīdzekļi, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:

2.1.11.1.   motora nodalījuma vispārējie izmēri un forma;

2.1.11.2.   vispārējais elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu novietojums un vispārējais vadu novietojums;

2.1.11.3.   pamatmateriāls, no kā būvēta transportlīdzekļa virsbūve vai korpuss (ja tāds ir) (piem., dzelzs, alumīnijs vai stiklšķiedras virsbūves korpuss). Ja paneļi veidoti no atšķirīga materiāla, transportlīdzekļa tips nemainās ar noteikumu, ka virsbūves pamatmateriāls nav mainīts; taču par šādām modifikācijām ir jāpaziņo.

“ESA tips” attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir tādi ESA, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:

2.1.12.1.   funkcija, ko veic ESA;

2.1.12.2.   vispārējais elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu novietojums, ja tādas ir.

3.   EK TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums

3.1.1.   Transportlīdzekļa ražotājs iesniedz transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā elektromagnētisko savietojamību saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 4. panta 1. punktu.

3.1.2.   Informācijas dokumenta paraugs iekļauts II pielikumā.

3.1.3.   Transportlīdzekļa ražotājs sagatavo sarakstu, aprakstot visas izstrādātās attiecīgo transportlīdzekļa elektrisko/elektronisko sistēmu vai ESA kombinācijas, virsbūves veidus (1), virsbūves materiāla modifikācijas (1), vispārējo vadu novietojumu, motora modifikācijas, transportlīdzekļa versijas ar stūri kreisajā/labajā pusē un garenbāzes versijas. Attiecīgās transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA ir tādi, kas var emitēt ievērojamu platjoslas vai šaurjoslas starojumu, un/vai tādi, kuri saistīti ar vadītāja tiešo transportlīdzekļa vadību (sk. 6.4.2.3. punktu).

3.1.4.   Ražotājam un kompetentajai iestādei savstarpēji vienojoties, no šā saraksta testēšanai izvēlas transportlīdzekļa prototipu. Šis transportlīdzeklis ir transportlīdzekļa tipa prototips (sk. II pielikuma 1. papildinājumu). Transportlīdzekļa izvēle pamatojas uz elektriskajām/elektroniskajām sistēmām, ko piedāvā ražotājs. No šā saraksta testēšanai var izvēlēties vēl vienu transportlīdzekli, ja, ražotājam un kompetentajai iestādei savstarpēji vienojoties, tiek uzskatīts, ka iekļautas atšķirīgas elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas salīdzinājumā ar pirmo transportlīdzekļa prototipu varētu ievērojami ietekmēt transportlīdzekļa elektromagnētisko savietojamību.

3.1.5.   Transportlīdzekļa(-u) izvēle atbilstīgi 3.1.4. punktam aprobežojas ar transportlīdzekļa/elektriskās/elektroniskās sistēmas kombinācijām, kuras paredzētas faktiskai ražošanai.

3.1.6.   Ražotājs drīkst pieteikumam pievienot ziņojumu par izdarītajiem testiem. Jebkurus šādus sniegtos datus apstiprinātāja iestāde drīkst izmantot, lai noformētu EK tipa apstiprinājuma sertifikātu.

3.1.7.   Ja tehniskais dienests, kas atbild par tipa apstiprinājuma testu, izdara testu pats, saskaņā ar 3.1.4. punktu jānodrošina apstiprināmā tipa transportlīdzekļa prototips.

3.2.   ESA tipa apstiprinājums

3.2.1.   Transportlīdzekļa ražotājs vai ESA ražotājs iesniedz ESA tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā elektromagnētisko savietojamību saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 4. panta 1. punktu.

3.2.2.   Informācijas dokumenta paraugs iekļauts III pielikumā.

3.2.3.   Ražotājs drīkst pieteikumam pievienot ziņojumu par izdarītajiem testiem. Jebkurus šādus sniegtos datus apstiprinātāja iestāde drīkst izmantot, lai noformētu EK tipa apstiprinājuma sertifikātu.

3.2.4.   Ja tehniskais dienests, kas atbild par tipa apstiprinājuma testu, izdara testu pats, jānodrošina apstiprināmā tipa ESA sistēmas prototipa paraugs, vajadzības gadījumā apspriežoties ar ražotāju, piemēram, par iespējamām shēmas, sastāvdaļu skaita un devēju skaita modifikācijām. Tehniskais dienests var izvēlēties vēl vienu paraugu, ja uzskata to par vajadzīgu.

3.2.5.   Paraugs(-i) skaidri un neizdzēšami jāmarķē ar ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

3.2.6.   Vajadzības gadījumā jānorāda visi izmantošanas ierobežojumi. Visi šādi ierobežojumi jāiekļauj informācijas dokumentā, kas iekļauts III pielikumā un/ vai EK tipa apstiprinājuma sertifikātā, kas iekļauts V pielikumā.

4.   TIPA APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Tipa apstiprinājuma saņemšanas iespējas

4.1.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums

Pēc transportlīdzekļa ražotāja ieskatiem drīkst izmantot šādas alternatīvas iespējas transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma saņemšanai.

4.1.1.1.   Transportlīdzekļa iekārtas apstiprinājums

Transportlīdzekļa iekārta var saņemt tipa apstiprinājumu tieši, ievērojot noteikumus, kas paredzēti 6. punktā. Ja transportlīdzekļa ražotājs izvēlas šo iespēju, atsevišķa elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA testēšana nav vajadzīga.

4.1.1.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana, testējot atsevišķus ESA

Transportlīdzekļa ražotājs drīkst iegūt apstiprinājumu transportlīdzeklim, pierādot apstiprinātājai iestādei, ka visas attiecīgās (sk. 3.1.3. punktu) elektriskās/elektroniskās sistēmas vai visi attiecīgie ESA apstiprināti atsevišķi saskaņā ar šo direktīvu un ierīkoti, ievērojot visus nosacījumus tās pielikumos.

4.1.1.3.   Ja ražotājs vēlas, viņš drīkst iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šo direktīvu, ja transportlīdzeklim nav tāda tipa iekārtu, kurām izdarāmi stabilitātes vai emisijas testi. Transportlīdzeklim nav sistēmu, kas noteiktas 3.1.3. punktā (stabilitāte), un nav dzirksteļaizdedzes iekārtas. Attiecībā uz šādiem apstiprinājumiem nav vajadzīga testēšana.

4.1.2.   ESA tipa apstiprinājums

Pēc ražotāja pieprasījuma tipa apstiprinājumu var piešķirt attiecībā uz ESA, ar kuriem jāaprīko jebkurš transportlīdzekļa tips vai konkrēts transportlīdzekļa tips, vai konkrēti transportlīdzekļa tipi. Attiecībā uz ESA, kas saistīti ar tiešo transportlīdzekļu vadību, tipa apstiprinājumu parasti saņems sadarbībā ar transportlīdzekļa ražotāju.

4.2.   Tipa apstiprinājuma piešķiršana

4.2.1.   Transportlīdzeklis

4.2.1.1.   Ja transportlīdzekļa prototips atbilst šīs direktīvas prasībām, EK tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 4. pantu.

4.2.1.2.   EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir iekļauts IV pielikumā.

4.2.2.   ESA

4.2.2.1.   Ja ESA sistēmas(-u) prototips atbilst šīs direktīvas prasībām, EK tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 2003/37/EK 4. pantu.

4.2.2.2.   EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir iekļauts V pielikumā.

4.2.3.   Lai noformētu sertifikātus, kas minēti 4.2.1.2. vai 4.2.2.2. punktā, dalībvalsts kompetentā iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, drīkst izmantot ziņojumu, kurš sagatavots apstiprinātā vai atzītā laboratorijā, vai saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.

4.3.   Apstiprinājumu grozījumi

4.3.1.   Ja tiek grozīts apstiprinājums, kas piešķirts saskaņā ar šo direktīvu, piemēro Direktīvas 2003/37/EK 5. panta 2. un 3. punkta noteikumus.

4.3.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozījums, papildinot to ar ESA vai to aizstājot.

4.3.2.1.   Ja transportlīdzekļa ražotājs ieguvis apstiprinājumu transportlīdzekļa iekārtai un vēlas uzstādīt papildu vai aizstājošo elektrisko/elektronisko sistēmu vai ESA, kas jau ir saņēmis apstiprinājumu saskaņā ar šo direktīvu un ko ierīkos saskaņā ar visiem nosacījumiem tās pielikumos, transportlīdzekļa apstiprinājumā drīkst izdarīt grozījumus bez turpmākas testēšanas. Papildu vai aizstājošo elektrisko/elektronisko sistēmu vai ESA ražojumu atbilstības nolūkā uzskata par transportlīdzekļa daļu.

4.3.2.2.   Ja papildu vai aizstājošā(-ās) daļa(-as) nav saņēmusi(-as) apstiprinājumu saskaņā ar šo direktīvu un ja testēšanu uzskata par vajadzīgu, visu transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja var pierādīt, ka jaunā(-ās) vai mainītā(-ās) daļa(-as) atbilst attiecīgajām 6. punkta prasībām, vai ja salīdzinošā testā var pierādīt, ka jaunā daļa negatīvi neietekmēs transportlīdzekļa tipa atbilstību.

4.3.2.3.   Transportlīdzekļa apstiprinājumu neatzīst par nederīgu, ja transportlīdzekļa ražotājs papildina apstiprinātu transportlīdzekli ar standarta mājsaimniecības vai uzņēmējdarbības iekārtu, kas nav pārvietojama sakaru iekārta (2), kura atbilst Direktīvai 2004/108/EK un kura ierīkota saskaņā ar iekārtas un transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem, vai ja šādu standarta mājsaimniecības vai uzņēmējdarbības iekārtu apstiprinātam transportlīdzeklim aizstāj ar citu vai noņem. Tas neliedz transportlīdzekļu ražotājiem ierīkot sakaru iekārtas, ievērojot attiecīgas ierīkošanas pamatnostādnes, ko izstrādājis transportlīdzekļa ražotājs un/vai šādu sakaru iekārtu ražotājs(-i). Transportlīdzekļa ražotājs (pēc testēšanas iestādes pieprasījuma) sniedz pierādījumu, ka šādi raidītāji transportlīdzekļa darbību neietekmē negatīvi. Tā var būt izziņa, ka jaudas līmeņi un ierīkošana ir tāda, ka ar šo direktīvu noteiktie stabilitātes līmeņi nodrošina pietiekamu aizsardzību tikai pārraides ietekmē, proti, izņemot pārraidīšanu vienlaicīgi ar testiem, kas noteikti 6. punktā. Šī direktīva neatļauj izmantot sakaru raidītāju, ja uz šādu iekārtu vai tās izmantošanu attiecas citas prasības. Transportlīdzekļa ražotājs drīkst atteikties ierīkot savā transportlīdzeklī standarta mājsaimniecības vai uzņēmējdarbības iekārtu, kas atbilst Direktīvas 2004/108/EK prasībām.

5.   MARĶĒŠANA

5.1.   Katram ESA, kas atbilst saskaņā ar šo direktīvu apstiprinātam tipam, ir jābūt EK tipa apstiprinājuma zīmei.

5.2.   Šo zīmi veido taisnstūris, kas ietver burtu “e”, kuram seko tās dalībvalsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi EK tipa apstiprinājumu:

Vācijai 1, Francijai 2, Itālijai 3, Nīderlandei 4, Zviedrijai 5, Beļģijai 6, Ungārijai 7, Čehijai 8, Spānijai 9, Apvienotajai Karalistei 11, Austrijai 12, Luksemburgai 13, Somijai 17, Dānijai 18, Rumānijai 19, Polijai 20, Portugālei 21, Grieķijai 23, Īrijai 24, Slovēnijai 26, Slovākijai 27, Igaunijai 29, Latvijai 32, Bulgārijai 34, Lietuvai 36, Kiprai 49, Maltai 50.

Zīmē pie taisnstūra ir jābūt četrciparu kārtas numuram (vajadzības gadījumā ar nullēm sākumā), še turpmāk – “pamata apstiprinājuma numurs”, kurš ietverts tā tipa apstiprinājuma numura ceturtajā daļā, kas redzams attiecīgajam ierīces tipam izdotajā EK tipa apstiprinājuma sertifikātā (sk. V pielikumu), un pirms kura ir divi skaitļi, kas norāda kārtas numuru, kurš EK detaļas tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienā piešķirts Direktīvas 75/322/EEK, kura aizstāta ar šo direktīvu, visjaunākajam būtiskajam tehniskajam grozījumam.

5.3.   EK tipa apstiprinājuma zīmi jāpiestiprina galvenajai ESA daļai (piemēram, elektroniskajam vadības blokam) tā, lai tā būtu skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.4.   EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs iekļauts 7. papildinājumā.

5.5.   Marķēšana nav vajadzīga elektriskām/elektroniskām sistēmām, kas iekļautas ar šo direktīvu apstiprinātos transportlīdzekļa tipos.

5.6.   Uz ESA esošajam marķējumam atbilstoši 5.3. punktam nevajag būt redzamam, ja ESA ir ierīkots transportlīdzeklī.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Vispārīga specifikācija

6.1.1.   Transportlīdzeklis (un tā elektriskā(-ās)/elektroniskā(-ās) sistēma(-as) vai ESA) jāprojektē, jāizgatavo un jāuzstāda tā, lai transportlīdzeklis normālos lietošanas apstākļos atbilstu šīs direktīvas prasībām.

6.2.   Specifikācijas attiecībā uz platjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzi

6.2.1.   Mērmetode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada transportlīdzekļa tipa prototips, mēra, izmantojot metodi, kura aprakstīta VI pielikumā, no jebkura antenai noteiktā attāluma. Izvēli izdara transportlīdzekļa ražotājs.

6.2.2.   Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas

6.2.2.1.   Ja mērījumus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta VI pielikumā, ievērojot 10,0 ± 0,2 m lielu atstarpi starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 34 dB mikrovolti/m (50 mikrovolti/m) 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 34 līdz 45 dB mikrovolti/m (50 līdz 180 mikrovolti/m) 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājumā. 400 līdz 1 000 MHz frekvenču joslā robeža 45 dB mikrovolti/m (180 mikrovolti/m) nemainās.

6.2.2.2.   Ja mērījumus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta VI pielikumā, ievērojot 3,0 ± 0,05 m lielu atstarpi starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 44 dB mikrovolti/m (160 mikrovolti/m) 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 44 līdz 55 dB mikrovolti/m (160 līdz 562 mikrovolti/m) 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šā pielikuma 2. papildinājumā. 400 līdz 1 000 MHz frekvenču joslā robeža 55 dB mikrovolti/m (562 mikrovolti/m) nemainās.

6.2.2.3.   Attiecībā uz transportlīdzekļa tipa prototipu izmērītās vērtības, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, (mikrovoltos/m), ir vismaz 2,0 dB (20 %) zem atskaites robežām.

6.3.   Specifikācijas attiecībā uz šaurjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem.

6.3.1.   Mērmetode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada transportlīdzekļa tipa prototips, mēra, izmantojot metodi, kura aprakstīta VII pielikumā, no jebkura antenai noteiktā attāluma. Izvēli izdara transportlīdzekļa ražotājs.

6.3.2.   Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas

6.3.2.1.   Ja mērījumus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta VII pielikumā, ievērojot 10,0 ± 0,2 m lielu atstarpi starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 24 dB mikrovolti/m (16 mikrovolti/m) 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 24 līdz 35 dB mikrovolti/m (16 līdz 56 mikrovolti/m) 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šā pielikuma 3. papildinājumā. 400 līdz 1 000 MHz frekvenču joslā robeža 35 dB mikrovolti/m (56 mikrovolti/m) nemainās.

6.3.2.2.   Ja mērījumus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta VII pielikumā, ievērojot 3,0 ± 0,05 m lielu atstarpi starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 34 dB mikrovolti/m (50 mikrovolti/m) 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 34 līdz 45 dB mikrovolti/m (50 līdz 180 mikrovolti/m) 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. 400 līdz 1 000 MHz frekvenču joslā robeža 45 dB mikrovolti/m (180 mikrovolti/m) nemainās.

6.3.2.3.   Attiecībā uz transportlīdzekļa tipa prototipu izmērītās vērtības, kas izteiktas dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m), ir vismaz 2,0 dB (20 %) zem atskaites robežas.

6.3.2.4.   Neatkarīgi no šā pielikuma 6.3.2.1., 6.3.2.2. un 6.3.2.3. punktā noteiktajām robežām, ja sākotnējā testēšanas posmā, kas aprakstīts VII pielikuma 1.3. punktā, signāla stiprums, kuru mēra pie transportlīdzekļa raidošās radio antenas, ir mazāks par 20 dB mikrovoltiem/m (10 mikrovoltiem/m) 88 līdz 108 MHz frekvenču diapazonā, uzskata, ka transportlīdzeklis atbilst šaurjoslas emisiju robežām, un turpmāka testēšana nav vajadzīga.

6.4.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļu stabilitāti elektromagnētiskajā starojumā.

6.4.1.   Testēšanas metode

Transportlīdzekļa tipa prototipa stabilitāti elektromagnētiskajā starojumā testē ar metodi, kas aprakstīta VIII pielikumā.

6.4.2.   Transportlīdzekļa stabilitātes atskaites robežas

6.4.2.1.   Ja testus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta VIII pielikumā, lauka intensitātes atskaites līmenis ir 24 volti/m, rēķinot vidējo ģeometrisko vērtību, vairāk kā 90 % no 20 līdz 1 000 MHz frekvenču joslas un 20 volti/m, rēķinot vidējo ģeometrisko vērtību, visai 20 līdz 1 000 MHz frekvenču joslai.

6.4.2.2.   Transportlīdzekļa tipa prototipu uzskata par atbilstīgu stabilitātes prasībām, ja to testu laikā, kas izdarīti saskaņā ar VIII pielikumu, un, pakļaujot prototipu lauka intensitātei, kura izteikta voltos/m un kura par 25 % pārsniedz atskaites līmeni, transportlīdzekļa dzenošo riteņu ātrums nemainās neatbilstoši normai, darbība nepasliktinās tā, ka tas varētu apmulsināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, un vadītāja tiešā transportlīdzekļa vadība nepasliktinās tā, ka to varētu ievērot vadītājs vai cits ceļu satiksmes dalībnieks.

6.4.2.3.   Vadītājs tieši vada transportlīdzekli, piemēram, ar stūrēšanas, bremzēšanas vai motora apgriezienu skaita vadības palīdzību.

6.5.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem platjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem

6.5.1.   Mērmetode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada ESA tipa prototips, mēra ar metodi, kura aprakstīta IX pielikumā.

6.5.2.   ESA platjoslas atskaites robežas

6.5.2.1.   Ja mērījumus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta IX pielikumā, starojuma atskaites robežas ir 64 līdz 54 dB mikrovolti/m (1 600 līdz 500 mikrovolti/m) 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) samazinoties frekvencēs virs 30 MHz, un 54 līdz 65 dB mikrovolti/m (500 līdz 1 800 mikrovolti/m) 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šā pielikuma 5. papildinājumā. 400 līdz 1 000 MHz frekvenču joslā robeža 65 dB mikrovolti/m (1 800 mikrovolti/m) nemainās.

6.5.2.2.   Attiecībā uz ESA tipa prototipu izmērītās vērtības, kas izteiktas dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m), ir vismaz 2,0 dB (20 %) zem atskaites robežām.

6.6.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem šaurjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem

6.6.1.   Mērmetode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada ESA tipa prototips, mēra ar metodi, kura aprakstīta X pielikumā.

6.6.2.   ESA šaurjoslas atskaites robežas

6.6.2.1.   Ja mērījumus izdara, izmantojot metodi, kas aprakstīta X pielikumā, starojuma atskaites robežas ir 54 līdz 44 dB mikrovolti/m (500 līdz 160 mikrovolti/m) 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) samazinoties frekvencēs virs 30 MHz, un 44 līdz 55 dB mikrovolti/m (160 līdz 560 mikrovolti/m) 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šā pielikuma 6. papildinājumā. 400 līdz 1 000 MHz frekvenču joslā robeža 55 dB mikrovolti/m (560 mikrovolti/m) nemainās.

6.6.2.2.   Attiecībā uz ESA tipa prototipu izmērītā vērtība, kas izteikta dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m), ir vismaz 2,0 dB (20 %) zem atskaites robežām.

6.7.   Specifikācijas attiecībā uz ESA stabilitāti elektromagnētiskajā starojumā.

6.7.1.   Testēšanas metode(-es)

ESA tipa prototipa stabilitāti elektromagnētiskajā starojumā testē ar metodi(-ēm), kas aprakstīta(-as) XI pielikumā.

6.7.2.   ESA stabilitātes atskaites robežas

6.7.2.1.   Ja testus izdara, izmantojot metodes, kas aprakstītas XI pielikumā, stabilitātes testa atskaites robežas ir 48 volti/m 150 mm stripline testēšanas metodei, 12 volti/m 800 mm stripline testēšanas metodei, 60 volti/m šķērseniskā elektromagnētiskā režīma (TEM) kameras testēšanas metodei, 48 mA strāvas kopuma inžekcijas (BCI) testēšanas metodei un 24 volti/m lauka starojuma testēšanas metodei.

6.7.2.2.   Tādas lauka intensitātes vai tāda strāvas stipruma ietekmē, kas izteikti attiecīgās lineārās vienībās 25 % virs atskaites robežas, ESA tipa prototipam nav neviena darbības traucējuma, kas varētu pasliktināt transportlīdzekļa darbību tiktāl, ka tas varētu apmulsināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, vai kas varētu pasliktināt vadītāja tiešo tāda transportlīdzekļa vadību, kuram šāda sistēma uzstādīta, tā, ka to varētu ievērot vadītājs vai cits ceļu satiksmes dalībnieks.

7.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

7.1.   Ražojumu atbilstību attiecībā uz transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības elektromagnētisko savietojamību pārbauda, pamatojoties uz datiem, kas ietverti EK tipa apstiprinājuma sertifikātā(-os), kurš(-i) noteikts(-i) attiecīgi šīs direktīvas IV pielikumā un/vai V pielikumā.

7.2.   Ja pārbauda sērijveidā ražota transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības atbilstību, ražojumu uzskata par atbilstīgu šīs direktīvas prasībām attiecībā uz izstarotajām platjoslas emisijām un izstarotajām šaurjoslas emisijām, ja izmērītie līmeņi vairāk kā par 2 dB nepārsniedz atskaites robežas, kas noteiktas (attiecīgi) 6.2.2.1., 6.2.2.2., 6.3.2.1. un 6.3.2.2. punktā.

7.3.   Ja pārbauda sērijveidā ražota transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības atbilstību, ražojumu uzskata par atbilstīgu šīs direktīvas prasībām attiecībā uz stabilitāti elektromagnētiskajā starojumā, ja transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības darbība attiecībā uz transportlīdzekļa tiešo vadību nekādi nepasliktinās tiktāl, ka to varētu ievērot vadītājs vai cits ceļu satiksmes dalībnieks, kad transportlīdzeklis, detaļa vai atsevišķa tehniska vienība ir tādā stāvoklī, kas definēts VIII pielikuma 4. punktā, un tiek pakļauta lauka intensitātei, kura izteikta voltos/m un kura ir līdz pat 80 % no atskaites robežām, kas noteiktas šā pielikuma 6.4.2.1. punktā.

8.   IZŅĒMUMI

8.1.   Ja transportlīdzeklī vai elektriskā/elektroniskā sistēmā vai ESA neietilpst elektronisks oscilators ar darba frekvenci, kas lielāka par 9 kHz, transportlīdzekli vai elektrisko/elektronisko sistēmu, vai ESA uzskata par atbilstīgu šī pielikuma 6.3.2. vai 6.6.2. punktam un VII un X pielikumam.

8.2.   Transportlīdzekļi, kam nav ar tiešo transportlīdzekļa vadību saistītu elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA, nav jātestē attiecībā uz stabilitāti, un tos uzskata par atbilstošiem šī pielikuma 6.4. punktam un VIII pielikumam.

8.3.   ESA, kas nav saistīti ar tiešo transportlīdzekļa vadību, nav jātestē attiecībā uz stabilitāti, un tos uzskata par atbilstošiem šī pielikuma 6.7. punktam un XI pielikumam.

8.4.   Elektrostatiskā lādiņa izlāde

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar riepām, transportlīdzekļa virsbūvi/šasiju var uzskatīt par elektriski izolētu konstrukciju. Ievērojami elektrostatiski spēki saistībā ar transportlīdzekļa ārējo vidi parādās tikai tajā brīdī, kad kāds iekāpj transportlīdzeklī vai izkāpj no tā. Tā kā šajos brīžos transportlīdzeklis stāv, tipa apstiprinājuma tests attiecībā uz elektrostatiskā lādiņa izlādi netiek uzskatīts par vajadzīgu.

8.5.   Pārejas režīma traucējumi vados

Tā kā parastā braukšanas režīmā nenotiek nekādi ārēji elektriski savienojumi ar transportlīdzekļiem, nerodas nekādi pārejas režīma traucējumi vados, kas saistīti ar ārējo vidi. Ražotājs atbild par to, lai tiktu panākts, ka ierīces spēj izturēt pārejas režīma traucējumus vados, kas atrodas transportlīdzeklī, piemēram, sadalot slodzi un sistēmu mijiedarbības dēļ. Tipa apstiprinājuma testu neuzskata par vajadzīgu attiecībā uz pārejas režīma traucējumiem vados.

---

(1)  Ja piemēro.

(2)  Piemēram, radiotelefons un pilsoniskais radio.

1. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas

Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

Image

Frekvence – megahercos – logaritmiskā

Sk. I pielikuma 6.2.2.1. punktu.

2. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas

Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

Image

Frekvence – megahercos – logaritmiskā

Sk. I pielikuma 6.2.2.2. punktu.

3. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas

Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

Image

Frekvence – megahercos – logaritmiskā

Sk. I pielikuma 6.3.2.1. punktu.

4. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas

Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

Image

Frekvence – megahercos – logaritmiskā

Sk. I pielikuma 6.3.2.2. punktu.

5. papildinājums

Elektriskā/elektroniskā mezgla platjoslas atskaites robežas

Image

Frekvence – megahercos – logaritmiskā

Sk. I pielikuma 6.5.2.1. punktu.

6. papildinājums

Elektriskā/elektroniskā mezgla šaurjoslas atskaites robežas

Image

Frekvence – megahercos – logaritmiskā

Sk. I pielikuma 6.6.2.1. punktu.

7. papildinājums

EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs

Image

ESA ar iepriekš norādīto EK tipa apstiprinājuma zīmi ir ierīce, kas apstiprināta Vācijā (e1) ar pamata apstiprinājuma numuru 0148. Pirmie divi cipari (02) norāda, ka ierīce atbilst prasībām Direktīvā 75/322/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/2/EK.

Izmantotie skaitļi ir tikai paraugs.

II PIELIKUMS

Informācijas dokuments Nr. ... saskaņā ar I pielikumu Direktīvai 2003/37/EK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktora EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (Direktīva 2009/64/EK)

Turpmāk norādītās ziņas, ja tās ir vajadzīgas, iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visiem zīmējumiem jābūt attiecīgā mērogā un pietiekami detalizētiem, A4 formātā vai A4 formāta mapē.

Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem. Jāsniedz sīkākas ziņas par jebkuras sistēmas, detaļas vai tehniskas ierīces darbību, kam ir elektroniskās vadības ierīce.

0.   Vispārīgas ziņas

0.1.   Marka(-as) (ražotāja reģistrēta preču zīme):

0.2.   Tips (norāda visus variantus un modifikācijas):

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa:

0.3.1.   Ražotāja plāksnīte (atrašanās vieta un stiprinājuma veids):

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija:

0.5.   Ražotāja nosaukums un adrese:

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es):

1.   Transportlīdzekļa konstrukcijas vispārīgs raksturojums

Reprezentatīva transportlīdzekļa fotoattēls(-i) un/vai rasējumi:

1.2.   Motora novietojums un montāža:

3.   Motors

3.1.2.   Standarta motora tips un komercapraksts (marķējums uz motora vai citi identifikācijas līdzekļi):

3.1.4.   Ražotāja nosaukums un adrese:

Darbības princips:

| — | dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedzes (1) |
| --- | --- |

—

dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedzes (1)

| — | tiešā iesmidzināšana/netiešā iesmidzināšana (1) |
| --- | --- |

—

tiešā iesmidzināšana/netiešā iesmidzināšana (1)

| — | četrtaktu/divtaktu (1) |
| --- | --- |

—

četrtaktu/divtaktu (1)

3.2.1.6.   Cilindru skaits un novietojums:

3.2.1.9.   Apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā: ... min-1

Degvielas padeve:

3.2.3.1.   Padeves sūknis:

Spiediens (2) vai raksturlīkne ... kPa

Iesmidzināšanas sistēma:

3.2.4.2.1.   Sistēmas apraksts:

3.2.5.   Elektroniskās vadības funkcijas:

Sistēmas apraksts:

Elektrosistēma:

3.11.1.   Nominālais spriegums ..., pie pozitīvas/negatīvas masas (1)

Ģenerators:

3.11.2.1.   Tips

3.11.2.2.   Nominālā jauda: W

4.   Transmisija

Tips (mehāniskā, hidrauliskā, elektriskā u. c.):

4.2.1.   Elektrisko/elektronisko elementu (ja ir) īss apraksts:

6.   Balstiekārta (ja ir)

6.2.2.   Elektrisko/elektronisko elementu (ja ir) īss apraksts:

7.   Stūres iekārta

7.2.2.1.   Elektrisko/elektronisko elementu (ja ir) īss apraksts:

7.2.6.   Stūres iekārtas vadības sistēmas iestatīšanas diapazons un veids, ja pastāv:

8.   Bremzes

8.5.   Traktoriem ar bremžu iekārtu, kas nodrošināta pret bloķēšanu, sistēmas funkcionālais raksturojums (ieskaitot elektroniskos elementus), elektriskā blokshēma, hidrauliskās vai pneimatiskās sistēmas shēma:

9.   Redzamības lauks, stiklojums, vējstikla tīrītāji un atpakaļskata spoguļi

Stiklojums:

9.2.3.4.   Sānu logu iedarbināšanas mehānisma elektrisko/elektronisko elementu (ja ir) īss apraksts:

9.3.   Vējstikla tīrītāji:

Tehniskais raksturojums

Atpakaļskata spogulis(-ļi) (katra spoguļa novietojums):

9.4.6.   Regulēšanas mehānisma elektrisko/elektronisko elementu (ja tādi ir) īss apraksts:

Pretapledošanas un pretsvīduma ierīces:

9.5.1.   Tehniskais raksturojums:

10.   Pretapgāšanās aizsargkonstrukcijas, aizsardzība pret nelabvēlīgiem laika apstākļiem, sēdekļi, kravas platformas

Sēdekļi un kāju balsti:

10.3.1.4.   Novietojums un galvenie raksturlielumi:

10.3.1.5.   Regulēšanas sistēma:

10.3.1.6.   Pārvietošanas un bloķēšanas sistēma:

Radiotraucējumu novēršana:

10.5.1.   Tās virsbūves daļas formas un materiālu apraksts un rasējumi/fotoattēli, kura veido motora nodalījumu un tam blakus esošās pasažieru nodalījuma daļas:

10.5.2.   Motora nodalījumā iebūvēto metāla detaļu (piemēram, apsildes ierīču, rezerves riteņa, gaisa filtra, stūres iekārtas u. C.) novietojuma rasējumi vai fotoattēli:

10.5.3.   Radiotraucējumu novēršanas iekārtas rasējums un tabula:

10.5.4.   Līdzstrāvas pretestības nominālvērtību dati un nominālā pretestība uz vienu metru rezistīvu aizdedzes vadu gadījumā:

11.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces

11.3.   Elektrisko/elektronisko elementu, izņemot lukturus, īss apraksts (ja tādi ir):

12.   Dažādi

12.8.   To iebūvēto elektronikas iekārtu apraksts, kurus izmanto uz transportlīdzekļa uzstādīto vai velkamo darbarīku darbināšanai un vadīšanai:

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Norādīt pielaides.

1. papildinājums

Tipa prototipam izvēlētā transportlīdzekļa apraksts

Virsbūves veids:

Ar stūri kreisajā vai labajā pusē:

Garenbāze:

Sastāvdaļu izvēle:

2. papildinājums

Attiecīgs(-i) testa ziņojums(-i), ko iesniedz ražotājs vai apstiprinātas/atzītas laboratorijas, lai noformētu EK tipa apstiprinājuma sertifikātu.

III PIELIKUMS

Informācijas dokuments Nr. ... sakarā ar elektriskā/elektroniskā mezgla (ESA) EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (Direktīva 2009/64/EK)

Vajadzības gadījumā trijos eksemplāros jāsniedz šāda informācija kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā A4 formātā vai salocīti atbilstoši A4 formātam un tiem jābūt pietiekami detalizētiem. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām (ET) ir elektroniskas vadības ierīces, tad jāsniedz informācija par to darbību.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

0.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.   Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i):

0.5.   Ražotāja nosaukums un adrese:

0.7.   Detaļas un atsevišķas tehniskas vienības gadījumā – EK apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un veids:

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

1.   ŠO ESA APSTIPRINA KĀ DETAĻU/ATSEVIŠĶU TEHNISKU VIENĪBU (1)

2.   IZMANTOŠANAS IEROBEŽOJUMI UN UZSTĀDĪŠANAS NOSACĪJUMI:

---

(1)  Lieko svītrot.

1. papildinājums

Tipa prototipam izvēlētā ESA apraksts:

2. papildinājums

Attiecīgs(-i) testa ziņojums(-i), ko iesniedz ražotājs vai apstiprinātas/atzītas laboratorijas, lai noformētu EK tipa apstiprinājuma sertifikātu.

IV PIELIKUMS

PARAUGS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

“TRANSPORTLĪDZEKLIS”

Image

Paziņojums par:

| — | EK tipa apstiprinājumu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (1)

| — | EK tipa apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu (1)

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1)

| — | EK tipa apstiprinājuma anulēšanu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma anulēšanu (1)

transportlīdzekļa tipam, ņemot vērā Direktīvu 2009/64/EK.

EK tipa apstiprinājuma numurs:

Attiecinājuma pamatojums:

I IEDAĻA

0.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.   Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i):

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vienības (1)
   (2):

0.3.1.   Minētā marķējuma atrašanās vieta:

0.4.   Transportlīdzeklis:

0.5.   Ražotāja nosaukums un adrese:

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

II IEDAĻA

1.   Papildu informācija (ja tāda vajadzīga): Sk. papildinājumu

2.   Par testu izdarīšanu atbildīgais tehniskais dienests:

3.   Testa ziņojuma sagatavošanas datums:

4.   Testa ziņojuma numurs:

5.   Piezīmes (ja tādas ir): Sk. papildinājumu

6.   Vieta:

7.   Datums:

8.   Paraksts:

9.   Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur zīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis tipa apstiprinājuma sertifikāts, tad šādas zīmes dokumentācijā aizstāj ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

Papildinājums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ... attiecībā uz transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu, ņemot vērā Direktīvu 2009/64/EK

1.   Papildu informācija

1.1.   Īpašas ierīces, uz ko attiecas šīs Direktīvas VI pielikums (ja tādas ir): (piemēram, ...)

1.2.   Elektrosistēmas nominālais spriegums: ... V pozitīvais/negatīvais iezemējums

1.3.   Virsbūves tips:

1.4.   Testētajā(-os) transportlīdzeklī(-os) ierīkoto elektronisko sistēmu saraksts, kurā iekļauti arī informācijas dokumentā neminētie punkti (sk. II pielikuma 1. papildinājumu):

1.5.   Apstiprinātā/atzītā laboratorija (šajā direktīvā), kas atbild par testu veikšanu:

5.   Piezīmes:

(piemēram, derīgs transportlīdzekļiem ar stūri gan kreisajā, gan labajā pusē).

V PIELIKUMS

PARAUGS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

“ESA”

Image

Paziņojums par:

| — | EK tipa apstiprinājumu (1), |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (1),

| — | EK tipa apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu (1), |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu (1),

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1), |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1),

| — | EK tipa apstiprinājuma anulēšanu (1) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma anulēšanu (1)

detaļas/atsevišķas tehniskas vienības (1) tipam, ņemot vērā Direktīvu 2009/64/EK.

EK tipa apstiprinājuma numurs:

Attiecinājuma pamatojums:

I IEDAĻA

0.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.   Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i):

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vienības (1)
   (2):

0.3.1.   Minētā marķējuma atrašanās vieta:

0.4.   Transportlīdzeklis:

0.5.   Ražotāja nosaukums un adrese:

0.7.   Detaļas un atsevišķas tehniskas vienības gadījumā – EK tipa apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un veids:

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

II IEDAĻA

1.   Papildu informācija (ja tāda vajadzīga): sk. papildinājumu

2.   Par testu izdarīšanu atbildīgais tehniskais dienests:

3.   Testa ziņojuma sagatavošanas datums:

4.   Testa ziņojuma numurs:

5.   Piezīmes (ja tādas ir): sk. papildinājumu

6.   Vieta:

7.   Datums:

8.   Paraksts:

9.   Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur zīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis tipa apstiprinājuma sertifikāts, tad šādas zīmes dokumentācijā aizstāj ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

Papildinājums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ... attiecībā uz elektriskā/elektroniskā mezgla tipa apstiprināšanu, ņemot vērā Direktīvu 2009/64/EK

Papildu informācija

1.1.   Elektrosistēmas nominālais spriegums: ... V

Šis ESA der jebkuram transportlīdzekļa tipam, ievērojot šādus ierobežojumus:

1.2.1.   Ierīkošanas nosacījumi, ja tādi ir:

Šis ESA der tikai šāda tipa transportlīdzekļiem:

1.3.1.   Ierīkošanas nosacījumi, ja tādi ir:

1.4.   īpaša(-as) izmantotā(-ās) testēšanas metode(-es) un frekvenču diapazoni, kuros veikti testi, lai noteiktu stabilitāti, bija: (lūdzu precīzi norādīt izmatoto metodi no XI pielikuma)

1.5.   Apstiprinātā/atzītā laboratorija (šajā direktīvā), kas atbild par testa veikšanu:

5.   Piezīmes:

VI PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testēšanas metodi piemēro tikai transportlīdzekļiem.

1.2.   Mēraparāts

Mēraparatūrai jāatbilst prasībām, kas iekļautas Starptautiskās īpašās komitejas radiotraucējumu jautājumos (CISPR) publikācijā Nr. 16–1 (93).

Šajā pielikumā minēto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanai izmanto kvazimaksimuma detektoru vai, ja izmanto maksimuma detektoru, izmanto attiecīgu korekcijas koeficientu atkarībā no dzirksteļimpulsa ātruma.

1.3.   Testēšanas metode

Šis tests paredzēts tā platjoslas elektromagnētiskā starojuma mērīšanai, kuru rada dzirksteļaizdedzes sistēmas un elektromotori (elektrovilces motori, motori apsildes vai pretapledošanas sistēmām, degvielas sūkņiem, ūdens sūkņiem u. tml.), ar kuriem pastāvīgi aprīkots transportlīdzeklis.

Standartantenu var novietot divos alternatīvos attālumos: 10 vai 3 m no transportlīdzekļa. Abos gadījumos ievēro 3. punkta prasības.

2.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Mērījumu rezultātus 120 kHz frekvenču joslas platumā izsaka dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m). Ja mēraparāta faktiskais frekvenču joslas platums B (kas izteikts kHz) atšķiras no 120 kHz, rādījumus, kuri fiksēti mikrovoltos/m, pārvērš 120 kHz frekvenču joslas platumā, reizinot ar koeficientu 120/B.

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

3.1.   Testēšanas vieta ir līdzena, tukša platība bez elektromagnētisko starojumu atstarojošām virsmām tāda apļa vidū, kam minimālais rādiuss ir 30 m un kam centrs atrodas viduspunktā starp transportlīdzekli un antenu (sk. 1. papildinājuma 1. zīmējumu).

3.2.   Mērinstrumentu komplekts, testēšanas kabīne vai transportlīdzeklis, kurā atrodas mērinstrumentu komplekts, drīkst atrasties testēšanas vietā tikai atļautajā rajonā, kas redzams 1. papildinājuma 1. zīmējumā.

Testēšanas platībā drīkst novietot citu mērīšanas antenu, ievērojot minimālo 10 m attālumu gan līdz uztverošajai antenai, gan līdz testējamam transportlīdzeklim, ja var pierādīt, ka tas neietekmēs testa rezultātus.

3.3.   Drīkst izmantot slēgtu testa objektu, ja var pierādīt atbilstību starp slēgtu testa objektu un āra laukumu. Slēgtā testa objektā nav jāievēro citas prasības attiecībā uz 1. papildinājuma 1. zīmējumā redzamajiem izmēriem, kā tikai prasības attiecībā uz attālumu starp antenu un transportlīdzekli un antenas augstumu. Nav arī jāpārbauda tas, vai pastāv fona emisijas pirms vai pēc testa kā norādīts 3.4. punktā.

3.4.   Fons

Lai pārliecinātos, ka nav pietiekami spēcīga ārēja trokšņa vai signāla, kas mērīšanu varētu būtiski iespaidot, pirms un pēc galvenā testa izdara mērījumus. Ja transportlīdzeklis atrodas mērīšanas vietā, kad izdara fona mērījumus, jānodrošina tas, lai jebkura emisija no transportlīdzekļa jūtami neietekmē fona mērījumus, piemēram, izvedot transportlīdzekli no testa platības, izņemot aizdedzes atslēgu vai atvienojot akumulatoru. Abos mērījumos ārējs troksnis vai signāls ir vismaz 10 dB zem traucējumu robežām, kas minētas I pielikuma (attiecīgi) 6.2.2.1. vai 6.2.2.2. punktā, izņemot apzinātas šaurjoslas fona transmisijas.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

4.1.   Motors

Motors darbojas normālā darba temperatūrā un transmisija ir neitrālā režīmā. Ja praktisku apsvērumu dēļ to nevar panākt, drīkst veikt alternatīvus pasākumus, par kuriem ražotājs un testēšanas iestādes savstarpēji vienojas.

Rūpīgi seko, lai ātruma iestatīšanas mehānisms neietekmē elektromagnētiskos starojumus. Katrā mērījumā motoru darbina šādi:

| Motora tips | Mērmetode |
| --- | --- |
| Kvazimaksimums | Maksimums |
| Dzirksteļaizdedze | Motora apgriezienu skaits | Motora apgriezienu skaits |
| Viens cilindrs | 2 500 apgr./min ± 10 % | 2 500 apgr./min ± 10 % |
| Vairāki cilindri | 1 500 apgr./min ± 10 % | 1 500 apgr./min ± 10 % |

Motora tips

Mērmetode

Kvazimaksimums

Maksimums

Dzirksteļaizdedze

Motora apgriezienu skaits

Motora apgriezienu skaits

Viens cilindrs

2 500 apgr./min ± 10 %

2 500 apgr./min ± 10 %

Vairāki cilindri

1 500 apgr./min ± 10 %

1 500 apgr./min ± 10 %

4.2.   Transportlīdzekļa testēšanu neizdara lietus vai citu nokrišņu laikā vai ja nav pagājušas 10 minūtes pēc šādu nokrišņu beigšanās.

5.   ANTENAS TIPS, NOVIETOJUMS UN VIRZIENS

5.1.   Antenas tips

Drīkst izmantot jebkuru antenu, ja to var normalizēt kā standartantenu. Lai antenu kalibrētu, drīkst izmantot metodi, kas aprakstīta CISPR publikācijā Nr. 12, 3. izdevums, A papildinājums.

5.2.   Mērījuma augstums un attālums

5.2.1.   Augstums

5.2.1.1.   10 m tests

Antenas fāzes centrs ir 3,00 ± 0,05 m virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.1.2.   3 m tests

Antenas fāzes centrs ir 1,80 ± 0,05 m virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.1.3.   Neviena antenas uztverošo elementu daļa nav tuvāk par 0,25 m plaknei, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.2.   Mērīšanas attālums

5.2.2.1.   10 m tests

Horizontālais attālums no antenas gala vai cita attiecīga antenas punkta, ko nosaka tās normalizācijas procedūras laikā, kura aprakstīta 5.1. punktā, līdz transportlīdzekļa virsbūves ārējai virsmai ir 10,0 ± 0,2 m.

5.2.2.2.   3 m tests

Horizontālais attālums no antenas gala vai cita attiecīga antenas punkta, ko nosaka tās normalizācijas procedūras laikā, kura aprakstīta 5.1. punktā, līdz transportlīdzekļa virsbūves ārējai virsmai ir 3,00 ± 0,05 m.

5.2.2.3.   Ja testu izdara objektā, kas ir slēgts augstfrekvences elektromagnētiskās ekranēšanas nolūkā, antenas uztverošie elementi nav tuvāk par 1,0 m no jebkura starojumu absorbējoša materiāla un nav tuvāk par 1,5 m no slēgtā objekta sienas. Starp uztverošo antenu un testējamo transportlīdzekli nedrīkst būt absorbējošs materiāls.

5.3.   Antenas atrašanās vieta attiecībā pret transportlīdzekli

Antenu novieto transportlīdzeklim vispirms kreisajā un pēc tam labajā pusē paralēli transportlīdzekļa gareniskajai simetrijas plaknei un vienā līnijā ar motora viduspunktu (sk. 1. papildinājuma 1. zīmējumu) un vienā līnijā ar transportlīdzekļa viduspunktu, ko definē kā punktu uz transportlīdzekļa galvenās ass pa vidu starp transportlīdzekļa priekšējo un pakaļējo asi.

5.4.   Antenas novietojums

Katrā mērīšanas punktā rādījumus fiksē gan ar antenu horizontālā, gan vertikālā polarizācijā (sk. 1. papildinājuma 2. zīmējumu).

5.5.   Rādījumi

Lielāko no četriem rādījumiem, kas fiksēti saskaņā ar 5.3. un 5.4. punktu katrā izlases frekvencē, uzskata par raksturīgo rādījumu frekvencē, kurā izdarīti mērījumi.

6.   FREKVENCES

6.1.   Mērījumi

Mērījumus izdara visā 30 līdz 1 000 MHz frekvenču diapazonā. Lai apstiprinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām, testēšanas iestāde veic testus līdz pat 13 frekvencēs šajā diapazonā, piemēram, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900 MHz. Ja testā tiek pārsniegta robeža, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis transportlīdzekļa un nevis fona starojuma dēļ.

6.1.1.   Robežas piemēro visam frekvenču diapazonam 30 līdz 1 000 MHz.

6.1.2.   Mērījumus var izdarīt ar kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. I pielikuma 6.2. un 6.5. punktā norādītās robežas noteiktas kvazimaksimumam. Ja izmanto maksimumu, pieskaita 38 dB attiecībā uz 1 MHz frekvenču joslas platumu vai atņem 22 dB attiecībā uz 1 kHz frekvenču joslas platumu.

6.2.   Pielaides

| Izlases frekvence
  (MHz) | Pielaide
  (MHz) |
| --- | --- |
| 45, 65, 90, 120, 150, 190 un 230 | ±5 |
| 280, 380, 450, 600, 750 un 900 | ±20 |

Izlases frekvence

(MHz)

Pielaide

(MHz)

45, 65, 90, 120, 150, 190 un 230

±5

280, 380, 450, 600, 750 un 900

±20

Pielaides piemēro norādītajām frekvencēm un tās ir paredzētas, lai izvairītos no traucējumiem, ko mērīšanas laikā rada transmisijas, kuras notiek nominālajās izlases frekvencēs vai to tuvumā.

1. papildinājums

1. zīmējums

TRAKTORA IZMĒĢINĀJUMA LAUKUMS

(līdzens laukums bez atstarojošām elektromagnētiskajām virsmām)

Image

2. zīmējums

ANTENAS STĀVOKLIS ATTIECĪBĀ PRET TRAKTORU

Image

Image

VII PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testēšanas metodi piemēro tikai transportlīdzekļiem.

1.2.   Mēraparatūra

Mēraparatūra atbilst prasībām, kas iekļautas Starptautiskās īpašās komitejas radiotraucējumu jautājumos (CISPR) publikācijā Nr. 16–1 (93).

Šajā pielikumā minētā izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanai izmanto standarta detektoru vai maksimuma detektoru.

1.3.   Testa metode

1.3.1.   Šis tests paredzēts tādu šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanai, ko varētu radīt sistēma ar mikroprocesoru vai cits šaurjoslas starojuma avots.

1.3.2.   Vispirms pie transportlīdzekļa raidošās antenas ar aprīkojumu, kā noteikts 1.2. punktā, izmēra emisiju līmeņus FM frekvenču joslā (88 līdz 108 MHz). Ja I pielikuma 6.3.2.4. punktā noteiktais līmenis nav pārsniegts, transportlīdzekli uzskata par atbilstošu šā pielikuma prasībām attiecībā uz minēto frekvenču joslu un pilno testu neizdara.

1.3.3.   Ja izmanto pilno testa metodi, antenu var novietot divos alternatīvos attālumos: 10 vai 3 m no transportlīdzekļa. Abos gadījumos ievēro šā pielikuma 3. punkta prasības.

2.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Mērījumu rezultātus izsaka dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m).

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

3.1.   Testēšanas vieta atrodas līdzenā, tukšā platībā bez elektromagnētisko starojumu atstarojošām virsmām tāda apļa vidū, kam minimālais rādiuss ir 30 m un kam centrs atrodas viduspunktā starp transportlīdzekli un antenu (sk. VI pielikuma 1. papildinājuma 1. zīmējumu).

3.2.   Mērinstrumentu komplekts, testa kabīne vai transportlīdzeklis, kurā atrodas mērinstrumentu komplekts, drīkst atrasties testēšanas vietā tikai atļautajā rajonā, kas norādīts VI pielikuma 1. papildinājuma 1. zīmējumā.

Testēšanas platībā drīkst novietot citu mērīšanas antenu, ievērojot minimālo 10 m attālumu gan līdz uztverošajai antenai, gan līdz testējamam transportlīdzeklim, ja var pierādīt, ka tas neietekmēs testa rezultātus.

3.3.   Drīkst izmantot slēgtu testa objektu, ja var pierādīt atbilstību starp slēgtu testa objektu un āra laukumu. Slēgtā testa objektā nav jāievēro citas prasības attiecībā uz VI pielikuma 1. papildinājuma 1. zīmējumā redzamajiem izmēriem, kā tikai prasības attiecībā uz attālumu starp antenu un transportlīdzekli un antenas augstumu. Nav arī jāpārbauda tas, vai pastāv fona emisijas pirms vai pēc testa, kā norādīts šā pielikuma 3.4. punktā.

3.4.   Fons

Lai pārliecinātos, ka nav pietiekami spēcīga ārēja trokšņa vai signāla, kas varētu būtiski iespaidot mērījumu, pirms un pēc galvenā testa izdara fona mērījumus. Jānodrošina tas, lai jebkura emisija no transportlīdzekļa jūtami neietekmētu fona mērījumus, piemēram, izvedot transportlīdzekli no testēšanas platības, izņemot aizdedzes atslēgu vai atvienojot akumulatoru(-us). Abos mērījumos ārējs troksnis vai signāls ir vismaz 10 dB zem traucējumu robežām, kas minētas I pielikuma (attiecīgi) 6.3.2.1. vai 6.3.2.2. punktā, izņemot apzinātas šaurjoslas fona transmisijas.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

4.1.   Visas transportlīdzekļa elektroniskās sistēmas darbojas normālā darba režīmā, transportlīdzeklim stāvot.

4.2.   Aizdedze ir ieslēgta. Motors nedarbojas.

4.3.   Transportlīdzekļa mērījumus neizdara lietus vai citu nokrišņu laikā vai ja nav pagājušas 10 minūtes pēc šādu nokrišņu beigšanās.

5.   ANTENAS TIPS, NOVIETOJUMS UN VIRZIENS

5.1.   Antenas tips

Drīkst izmantot jebkuru antenu, ja to var normalizēt kā standartantenu. Lai antenu kalibrētu, drīkst izmantot metodi, kas aprakstīta CISPR publikācijā Nr. 12, 3. izdevums, A papildinājums.

5.2.   Mērījuma augstums un attālums

5.2.1.   Augstums

5.2.1.1.   10 m tests

Antenas fāzes centrs ir 3,00 ±0,05 m virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.1.2.   3 m tests

Antenas fāzes centrs ir 1,80 ±0,05 m virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.1.3.   Neviena antenas uztverošo elementu daļa nav tuvāk par 0,25 m no plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.2.   Mērīšanas attālums

5.2.2.1.   10 m tests

Horizontālais attālums no antenas gala vai cita attiecīga antenas punkta, ko nosaka normalizācijas procedūras laikā, kura aprakstīta 5.1. punktā, līdz transportlīdzekļa virsbūves ārējai virsmai ir 10,0 ± 0,2 m.

5.2.2.2.   3 m tests

Horizontālais attālums no antenas gala vai cita attiecīga antenas punkta, ko nosaka normalizācijas procedūras laikā, kura aprakstīta 5.1. punktā, līdz transportlīdzekļa virsbūves ārējai virsmai ir 3,00 ± 0,05 m.

5.2.2.3.   Ja testu izdara objektā, kas ir slēgts augstfrekvences elektromagnētiskās ekranēšanas nolūkā, antenas uztverošie elementi nav tuvāk par 1,0 m no jebkura starojumu absorbējoša materiāla un nav tuvāk par 1,5 m no slēgtā objekta sienas. Starp uztverošo antenu un testējamo transportlīdzekli nedrīkst būt absorbējošs materiāls.

5.3.   Antenas atrašanās vieta attiecībā pret transportlīdzekli

Antenu novieto transportlīdzeklim vispirms kreisajā un pēc tam labajā pusē paralēli transportlīdzekļa gareniskajai simetrijas plaknei un vienā līnijā ar motora viduspunktu (sk. VI pielikuma 1. papildinājuma 2. zīmējumu).

5.4.   Antenas novietojums

Katrā mērīšanas punktā rādījumus fiksē gan ar antenu horizontālā, gan vertikālā polarizācijā (sk. VI pielikuma 1. papildinājuma 2. zīmējumu).

5.5.   Rādījumi

Lielāko no četriem rādījumiem, kas fiksēti saskaņā ar 5.3. un 5.4. punktu katrā izlases frekvencē, uzskata par raksturīgo rādījumu frekvencē, kurā izdarīti mērījumi.

6.   FREKVENCES

6.1.   Mērījumi

Mērījumus izdara visā 30 līdz 1 000 MHz frekvenču diapazonā. Šo diapazonu sadala 13 joslās. Katrā joslā drīkst testēt vienu izlases frekvenci, lai pierādītu, ka noteiktās robežas ir ievērotas. Lai apstiprinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām, testēšanas iestāde testus izdara vienā šādā punktā katrā no 13 šādām frekvenču joslām:

30 līdz 50, 50 līdz 75, 75 līdz 100, 100 līdz 130, 130 līdz 165, 165 līdz 200, 200 līdz 250, 250 līdz 320, 320 līdz 400, 400 līdz 520, 520 līdz 660, 660 līdz 820, 820 līdz 1 000 MHz.

Ja testā robeža tiek pārsniegta, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis transportlīdzekļa un nevis fona starojuma dēļ.

VIII PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE, LAI NOTEIKTU TRANSPORTLĪDZEKĻA STABILITĀTI ELEKTROMAGNĒTISKAJĀ STAROJUMĀ

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi piemēro tikai transportlīdzekļiem.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai pierādītu tiešās transportlīdzekļa vadības nepasliktināšanos. Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskiem laukiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Transportlīdzekli testu laikā uzrauga.

2.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Šajā pielikumā aprakstītajā testā lauku intensitātes izsaka voltos/m.

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

Testa objekts var radīt lauka intensitātes frekvenču diapazonos, kas noteikti šajā pielikumā. Tests objekts atbilst (valsts) tiesiskajām prasībām attiecībā uz elektromagnētisko signālu emisiju.

Rūpīgi seko, lai izstarotie lauki neietekmē vadības un novērošanas iekārtas tā, ka testus atzīst par nederīgiem.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

Transportlīdzeklis ir bez kravas, izņemot vajadzīgo testa aprīkojumu.

4.1.1.   Parasti motors darbina piedziņas riteņus pastāvīgā ātrumā, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālā ātruma trīs ceturtdaļām, ja vien kādu tehnisku apsvērumu dēļ ražotājs neizvēlas citu ātrumu. Transportlīdzekļa motoram jāpiešķir attiecīgais griezes moments. Vajadzības gadījumā var izslēgt transmisijas vārpstas (piemēram, transportlīdzekļos, kam ir vairāk nekā divas asis) ar noteikumu, ka tās nedarbina kādu detaļu, kas izraisa traucējumus.

4.1.2.   Galvenajos lukturos deg tuvās gaismas.

4.1.3.   Darbojas kreisais vai labais virzienrādītājs.

4.1.4.   Visas citas sistēmas, kas ietekmē vadītāja transportlīdzekļa vadību, ir ieslēgtas atbilstoši normālam transportlīdzekļa darba režīmam.

4.1.5.   Transportlīdzeklim nav elektriska savienojuma ar testēšanas platību un transportlīdzeklim nav savienojumu ne ar vienu iekārtu, izņemot 4.1.1. vai 4.2. punktā noteiktās. Riepu saskari ar testēšanas platību neuzskata par elektrisku savienojumu.

4.2.   Ja transportlīdzeklim ir elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas ir vienota tiešās transportlīdzekļa vadības daļa un kas nedarbosies apstākļos, kuri aprakstīti 4.1. punktā, ražotājs drīkst sniegt ziņojumu vai papildu pierādījumu testēšanas iestādei par to, ka transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas atbilst šīs direktīvas prasībām. Šādu pierādījumu iekļauj tipa apstiprinājuma dokumentācijā.

4.3.   Novērojot transportlīdzekli, izmanto tikai tādas ierīces, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, transportlīdzekļa ārpusi un pasažieru salonu novēro (piemēram, ar video kameru(-ām)).

4.4.   Parasti transportlīdzeklis atrodas ar priekšu pret fiksētu antenu. Taču, ja elektroniskās vadības bloki un saistītā instalācija pārsvarā ir transportlīdzekļa aizmugurē, parasti testu izdara transportlīdzeklim ar aizmuguri pret antenu. Garam transportlīdzeklim (proti, izņemot automašīnas un mikroautobusus), kam elektroniskās vadības bloki un saistītā instalācijas pārsvarā ir transportlīdzekļa vidusdaļā, atskaites punktu (sk. 5.4. punktu) drīkst noteikt, vai nu vadoties pēc transportlīdzekļa labās puses virsmas, vai kreisās puses virsmas. Šis atskaites punkts atrodas transportlīdzekļa garuma viduspunktā vai kādā punktā tajā transportlīdzekļa pusē, ko sadarbībā ar kompetento iestādi izvēlējies ražotājs, apsverot elektronisko sistēmu sadalījumu un jebkuras instalācijas novietojumu.

Šādu testēšanu drīkst izdarīt tikai tad, ja to ļauj kameras fiziskā konstrukcija. Antenas atrašanās vieta jānorāda testa ziņojumā.

5.   LAUKU RADOŠĀS IERĪCES TIPS, NOVIETOJUMS UN VIRZIENS

5.1.   Lauku radošās ierīces tips

5.1.1.   Lauku radošās ierīces tipu(-us) izvēlas tādu(-us), lai attiecīgajās frekvencēs atskaites punktā nodrošinātu izvēlēto lauka intensitāti (sk. 5.4. punktu).

5.1.2.   Lauku radošā(-ās) ierīce(-es) var būt antena vai antenas vai pārraides līniju sistēma (TLS).

5.1.3.   Jebkuras lauku radošās ierīces uzbūve un virziens ir tāds, ka radītais lauks ir polarizēts: no 20 līdz 1 000 MHz horizontāli vai vertikāli

5.2.   Mērījuma augstums un attālums

5.2.1.   Augstums

5.2.1.1.   Jebkuras antenas fāzes centrs nav mazāk par 1,5 m virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, vai ne mazāk par 2,0 m virs tās plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, ja transportlīdzekļa jumts ir augstāks par 3 m.

5.2.1.2.   Neviena antenas izstarojošo elementu daļa nav tuvāk par 0,25 m no plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis.

5.2.2.   Mērīšanas attālums

5.2.2.1.   Lai apstākļus varētu labāk tuvināt ekspluatācijas apstākļiem, lauku radošo ierīci novieto cik vien iespējams tālu no transportlīdzekļa. Šis attālums parasti ir no 1 līdz 5 m.

5.2.2.2.   Ja testu izdara slēgtā objektā, lauku radošās ierīces izstarojošie elementi nav tuvāk par 1,0 m no jebkura starojumu absorbējoša materiāla un nav tuvāk par 1,5 m no slēgtā objekta sienas. Starp raidošo antenu un testējamo transportlīdzekli nav absorbējoša materiāla.

5.3.   Antenas atrašanās vieta attiecībā pret transportlīdzekli

5.3.1.   Lauku radošās ierīces izstarojošie elementi nav tuvāk par 0,5 m no transportlīdzekļa ārējās virsmas.

5.3.2.   Lauku radošā ierīce ir novietota uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē).

5.3.3.   Neviena TLS daļa, izņemot plakni, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, nav tuvāk par 0,5 m no jebkuras transportlīdzekļa daļas.

5.3.4.   Jebkura lauku radošā ierīce, kas novietota virs transportlīdzekļa, no centra uz abām pusēm plešas pāri vismaz 75 % transportlīdzekļa garuma.

5.4.   Atskaites punkts

Šajā pielikumā atskaites punkts ir punkts, kurā nosaka lauka intensitāti un kuru definē šādi:

5.4.1.1.   vismaz 2 m horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m vertikāli no izstarojošajiem TLS elementiem,

5.4.1.2.   uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē),

5.4.1.3.   1,0 ± 0,05 m augstumā virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, vai 2,0 ± 0,05 m augstumā, ja minimālais jumta augstums visiem transportlīdzekļiem paraugu klāstā pārsniedz 3,0 m,

5.4.1.4.   priekšējam apgaismojumam vai nu

| — | 1,0 ± 0,2 m transportlīdzekļa iekšpusē, mērot no vējstikla un motora pārsega krustošanās punkta (punkts C 1. papildinājumā), vai |
| --- | --- |

—

1,0 ± 0,2 m transportlīdzekļa iekšpusē, mērot no vējstikla un motora pārsega krustošanās punkta (punkts C 1. papildinājumā), vai

| — | 0,2 ± 0,2 m no traktora priekšējās ass viduslīnijas, mērot traktora centa virzienā (punkts D 2. papildinājumā), |
| --- | --- |

—

0,2 ± 0,2 m no traktora priekšējās ass viduslīnijas, mērot traktora centa virzienā (punkts D 2. papildinājumā),

tā rezultātā atskaites punkts ir tuvāk antenai.

5.4.1.5.   aizmugurējam apgaismojumam vai nu

| — | 1,0 ± 0,2 m transportlīdzekļa iekšpusē, mērot no vējstikla un motora pārsega krustošanās punkta (punkts C 1. papildinājumā), vai |
| --- | --- |

—

1,0 ± 0,2 m transportlīdzekļa iekšpusē, mērot no vējstikla un motora pārsega krustošanās punkta (punkts C 1. papildinājumā), vai

| — | 0,2 ± 0,2 m no traktora pakaļējās ass viduslīnijas, mērot traktora centra virzienā (punkts D 2. papildinājumā), |
| --- | --- |

—

0,2 ± 0,2 m no traktora pakaļējās ass viduslīnijas, mērot traktora centra virzienā (punkts D 2. papildinājumā),

kā rezultātā atskaites punkts ir tuvāk antenai.

5.5.   Ja nolemj apstarot transportlīdzekļa aizmuguri, atskaites punktu nosaka saskaņā ar 5.4. punktu. Transportlīdzekli tad novieto ar aizmuguri pret antenu tā, it kā tas būtu horizontāli pagriezts par 180° ap savu viduspunktu, proti tā, lai attālums no antenas līdz transportlīdzekļa ārējās virsbūves tuvākajai daļai nemainītos. Tas ir redzams 3. papildinājumā.

6.   TESTA PRASĪBAS

6.1.   Frekvenču diapazons, aiztures laiki, polarizācija

Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskajam starojumam 20 līdz 1 000 MHz frekvenču diapazonā.

6.1.1.   Lai apstiprinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām, transportlīdzekli testē līdz pat 14 izlases frekvencēs šajā diapazonā, piemēram:

27, 45, 65, 90, 120, 150, 190,230,280, 380, 450, 600, 750 un 900 MHz.

Ņem vērā testējamo ierīču reakcijas laiku un aiztures laiks ir pietiekams, lai testējamās ierīces normālos apstākļos varētu reaģēt. Jebkurā gadījumā tas nav mazāks par divām sekundēm.

6.1.2.   Katrā frekvencē izmanto tikai vienu polarizācijas veidu – sk. 5.1.3. punktu.

6.1.3.   Visi pārējie testa parametri ir noteikti šajā pielikumā.

6.1.4.   Ja transportlīdzeklis neiztur 6.1.1. punktā definēto testu, jāpārliecinās, ka transportlīdzeklis nav izturējis attiecīgos testa apstākļus, nevis ka tas noticis nekontrolētu lauku rašanās rezultātā.

7.   NOTEIKTĀS LAUKA INTENSITĀTES RADĪŠANA

7.1.   Testa metodoloģija

7.1.1.   Lai noteiktu testa lauka apstākļus, izmanto “aizstāšanas metodi”.

7.1.2.   Kalibrēšanas fāze

Lai testēšanas platībā bez transportlīdzekļa radītu noteikto lauka intensitāti atskaites punktā (kā noteikts 5. punktā) katrā testa frekvencē, lauku radošo ierīci ieslēdz ar vajadzīgo jaudu, izmēra tiešās jaudas līmeni vai citu ar tiešo jaudu tieši saistītu parametru, kas nepieciešams lauka definēšanai, un reģistrē rezultātus. Testa frekvences atrodas 20 līdz 1 000 MHz diapazonā. Kalibrēšanu izdara, sākot ar 20 MHz, katrai nākošai frekvencei nepārsniedzot divus procentus no iepriekšējās, beidzot ar 1 000 MHz. Šos rezultātus izmanto tipa apstiprinājuma testos, ja nav tādu izmaiņu objektos vai ierīcēs, kuru dēļ šo procedūru vajag atkārtot.

7.1.3.   Testa fāze

Tad transportlīdzekli ieved testa objektā un novieto saskaņā ar 5. punkta prasībām. Tad ieslēdz lauku radošo ierīci ar katrai frekvencei, kura definēta 6.1.1. punktā, nepieciešamo tiešo jaudu, kas definēta 7.1.2. punktā.

7.1.4.   Neatkarīgi no tā, kāds parametrs izvēlēts 7.1.2. punktā, lai noteiktu lauku, tādu pašu parametru izmanto, lai testā noteiktu lauka intensitāti.

7.1.5.   Lauku radošā iekārta un tās shēma, ko izmanto testā, ir ar tādām pašām specifikācijām, kā tās, kuras izmantotas 7.1.2. punktā veikto darbību laikā.

7.1.6.   Lauka intensitātes mērīšanas ierīce

Piemērotu kompaktu lauka intensitātes mērīšanas ierīci izmanto, lai noteiktu lauka intensitāti aizstāšanas metodes kalibrēšanas fāzē.

7.1.7.   Aizstāšanas metodes kalibrēšanas fāzē lauka intensitātes mērīšanas ierīces fāzes centrs ir atskaites punktā.

7.1.8.   Ja kalibrētu uztverošo antenu izmanto kā lauka intensitātes mērīšanas ierīci, rādījumus fiksē trīs savstarpēji ortogonālos virzienos un rādījumiem izotropiski līdzvērtīgu vērtību pieņem par lauka intensitāti.

7.1.9.   Lai ņemtu vērā atšķirīgas transportlīdzekļu ģeometrijas, noteiktam testa objektam var būt nepieciešams noteikt vairākus antenas novietojumus vai atskaites punktus.

7.2.   Lauka intensitātes līnija

7.2.1.   Aizstāšanas metodes kalibrēšanas fāzē (pirms transportlīdzekļa ievešanas testēšanas platībā) vismaz 80 % kalibrēto frekvenču lauka intensitāte nav mazāka pār 50 % no nominālās lauka intensitātes šādās vietās:

| a) | visām lauku radošajām iekārtām 0,5 ± 0,05 m abās pusēs no atskaites punkta uz līnijas, kas iet caur atskaites punktu un ir tādā pašā augstumā kā atskaites punkts, un ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskās simetrijas plaknei; |
| --- | --- |

a)

visām lauku radošajām iekārtām 0,5 ± 0,05 m abās pusēs no atskaites punkta uz līnijas, kas iet caur atskaites punktu un ir tādā pašā augstumā kā atskaites punkts, un ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskās simetrijas plaknei;

| b) | TLS gadījumā 1,50 ± 0,05 m uz līnijas, kas iet caur atskaites punktu tādā pašā augstumā kā atskaites punkts un iet pa gareniskās simetrijas līniju. |
| --- | --- |

b)

TLS gadījumā 1,50 ± 0,05 m uz līnijas, kas iet caur atskaites punktu tādā pašā augstumā kā atskaites punkts un iet pa gareniskās simetrijas līniju.

7.3.   Kameras rezonanse

Neatkarīgi no 7.2.1. punkta nosacījumiem, testus neizdara kameras rezonanses frekvencēs.

7.4.   Ģenerējamā testa signāla raksturojums

7.4.1.   Maksimālais signāla apliecējas izvirzījums

Maksimālais testa signāla apliecējas izvirzījums ir vienāds ar tāda nemodulēta sinusoidāla viļņa maksimālo signāla apliecējas izvirzījumu, kura vidējā ģeometriskā vērtība voltos/m noteikta I pielikuma 6.4.2. punktā (sk. šā pielikuma 3. papildinājumu).

7.4.2.   Testa signāla viļņa forma

Testa signāls ir augstfrekvences sinusoidāls vilnis, kura amplitūda modulēta ar 1 kHz sinusoidālu vilni ar modulācijas pakāpi m = 0,8 ± 0,04.

7.4.3.   Modulācijas pakāpe

Modulācijas pakāpi nosaka kā:

| m | = | ((maksimālais signāla apliecējas izvirzījums – minimālais signāla apliecējas izvirzījums)/(maksimālais signāla apliecējas izvirzījums + minimālais signāla apliecējas izvirzījums)) |
| --- | --- | --- |

m

=

((maksimālais signāla apliecējas izvirzījums – minimālais signāla apliecējas izvirzījums)/(maksimālais signāla apliecējas izvirzījums + minimālais signāla apliecējas izvirzījums))

1. papildinājums

Image

2. papildinājums

Image

3. papildinājums

Ģenerējamā testa signāla raksturojums

Image

IX PIELIKUMS

ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Ar šajā pielikumā aprakstīto testa metodi drīkst testēt ESA, ko pēc tam drīkst uzstādīt transportlīdzekļiem, kuri atbilst VI pielikuma prasībām.

1.2.   Mēraparatūra

Mēraparatūra atbilst prasībām, kas iekļautas Starptautiskās īpašās komitejas radiotraucējumu jautājumos (CISPR) publikācijā Nr. 16–1 (93).

Šajā pielikumā minēto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanai izmanto kvazimaksimuma detektoru vai, ja izmanto maksimuma detektoru, izmanto attiecīgu korekcijas koeficientu atkarībā no traucējumu impulsa ātruma.

1.3.   Testa metode

Šis tests paredzēts ESA radīto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanai.

2.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Mērījumu rezultātus 120 kHz frekvenču joslas platumā izsaka dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m). Ja mēraparatūras faktiskais frekvenču joslas platums B (kas izteikts kHz) atšķiras no 120 kHz, rādījumus, kas fiksēti mikrovoltos/m, pārvērš 120 kHz frekvenču joslas platumā, reizinot ar koeficientu 120/B.

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

3.1.   Testēšanas vieta atbilst prasībām, kas iekļautas CISPR publikācijā Nr. 16–1 (93) (sk. 1. papildinājumu).

3.2.   Mērinstrumentu komplekts, testēšanas kabīne vai transportlīdzeklis, kurā atrodas mērinstrumentu komplekts, atrodas aiz robežas, kas norādīta 1. papildinājumā.

3.3.   Drīkst izmantot slēgtu testa objektu, ja var pierādīt atbilstību starp slēgtu testa objektu un apstiprinātu āra laukumu. Slēgtā testa objektā nav jāievēro citas prasības attiecībā uz 1. papildinājumā redzamajiem izmēriem, kā tikai prasības attiecībā uz attālumu starp antenu un testējamo ESA un antenas augstumu (sk. 2. papildinājuma 1. un 2. zīmējumu).

3.4.   Fons

Lai pārliecinātos, ka nav pietiekami spēcīga ārēja trokšņa vai signāla, kas varētu būtiski ietekmēt mērījumu, pirms un pēc galvenā testa izdara mērījumus. Abos mērījumos ārējs troksnis vai signāls ir vismaz 10 dB zem traucējumu robežām, kas minētas I pielikuma 6.5.2.1. punktā, izņemot apzinātas šaurjoslas fona transmisijas.

4.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

4.1.   Testējamais ESA darbojas normālā darba režīmā.

4.2.   Testējamam ESA mērījumus neizdara lietus vai citu nokrišņu laikā vai ja nav pagājušas 10 minūtes pēc lietus vai citu nokrišņu beigšanās.

4.3.   Testa vietas iekārtojums

4.3.1.   Testējamais ESA un tā instalācija balstās 50 ± 5 mm virs koka vai līdzvērtīgas nevadošas plāksnes. Taču, ja kādai testējamā ESA daļai paredzēts elektrisks savienojums ar transportlīdzekļa metāla virsbūvi, minēto daļu novieto uz iezemētās plates un elektriski savieno ar iezemēto plati. Iezemētā plate ir metāla loksne, kuras minimālais biezums ir 0,5 mm. Minimālais iezemētās plates izmērs atkarīgs no testējamā ESA izmēra, taču uz tā ir iespējams izvietot ESA instalāciju un sastāvdaļas. Iezemēto plati pievieno zemētājsistēmas aizsargdzīslai. Iezemētā plate novietota 1,0 ± 0,1 m virs testa objekta grīdas un ir paralēla tai.

4.3.2.   Testējamo ESA novieto un pievieno atbilstoši prasībām. Energoapgādes instalāciju novieto gar antenai tuvāko iezemētās plates/plāksnes malu 100 mm robežās no tās.

4.3.3.   Testējamo ESA pievieno zemētājsistēmai saskaņā ar ražotāja ierīkošanas specifikācijām, nepieļaujot nekādus papildu iezemējošus savienojumus.

4.3.4.   Minimālajam attālumam starp testējamo ESA un visām citām vadošām konstrukcijām, tādām kā ekranētās zonas sienas (izņemot iezemēto plati/plāksni zem testa priekšmeta) jābūt 1,0 m.

4.4.   Testējamo ESA pieslēdz elektroenerģijai 5 μH/50 Ω līnijas impedances stabilizācijas tīklā (AN), kas elektriski savienots ar iezemēto plati. Elektroapgādes spriegumu uztur nominālā sistēmas ekspluatācijas sprieguma līmenī ±10 %. Jebkuras sprieguma svārstības ir mazākas par 1,5 % no nominālā sistēmas darbības sprieguma, ko mērā AN uzraudzības punktā.

4.5.   Ja testējamais ESA sastāv no vairākām vienībām, tad vislabāk ir, ja savstarpēji savienojošie kabeļi ir instalācija, ko paredzēts lietot transportlīdzeklī. Ja tādi nav pieejami, attālums starp elektronisko vadības bloku un AN ir 1 500 ± 75 mm.

Lokanajā vadu izolācijas caurulē visiem kabeļiem jābūt savienotiem cik vien iespējams atbilstoši reālajiem izmantošanas apstākļiem un, vēlams, pievienotiem pie īstām slodzēm un enerģijas pārveidotājiem.

Ja testējamā ESA pareizas darbības nodrošināšanai nepieciešama papildu iekārta, tās radīto emisiju daudzumu kopējo izmērīto emisiju apjomā kompensē.

5.   ANTENAS TIPS, NOVIETOJUMS UN VIRZIENS

5.1.   Antenas tips

Drīkst izmantot jebkuru lineāri polarizētu antenu, ja to var normalizēt kā standartantenu.

5.2.   Mērījuma augstums un attālums

5.2.1.   Augstums

Antenas fāzes centrs ir 150 ± 10 mm virs iezemētās plates.

5.2.2.   Mērīšanas attālums

Horizontālais attālums no fāzes centra vai, attiecīgi, antenas gala līdz iezemētās plates malai ir 1,00 ± 0,05 m. Neviena antenas daļa nav tuvāk par 0,5 m no iezemētās plates.

Antenu novieto paralēli plaknei, kas ir perpendikulāra iezemētajai platei un sakrīt ar iezemētās plates malu, gar kuru novietota instalācijas lielākā daļa.

5.2.3.   Ja testu izdara objektā, kas ir slēgts augstfrekvences elektromagnētiskās ekranēšanas nolūkā, antenas uztverošie elementi nav tuvāk par 0,5 m no jebkura starojumu absorbējoša materiāla un nav tuvāk par 1,5 m no slēgtā objekta sienas. Starp uztverošo antenu un testējamo ESA nedrīkst būt absorbējošs materiāls.

5.3.   Antenas virziens un polarizācija

Mērīšanas punktā rādījumus fiksē gan ar antenu vertikālā, gan horizontālā polarizācijā.

5.4.   Rādījumi

Lielāko no diviem rādījumiem, kas fiksēti (saskaņā ar 5.3. punktu) katrā izlases frekvencē, uzskata par raksturīgo rādījumu frekvencē, kurā izdarīti mērījumi.

6.   FREKVENCES

6.1.   Mērījumi

Mērījumus izdara visā 30 līdz 1 000 MHz frekvenču diapazonā. Uzskata, ka ESA ļoti iespējams atbilst noteiktajām robežām visā frekvenču diapazonā, ja ESA atbilst robežām šādās 13 frekvencēs minētajā diapazonā: 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750 un 900 MHz.

Ja testā robeža ir pārsniegta, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis ESA un nevis fona starojuma dēļ.

6.1.1.   Pieļaujamās robežas attiecas uz visu frekvenču diapazonu 30 līdz 1 000 MHz.

6.1.2.   Mērījumus var izdarīt ar kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. I pielikuma 6.2. un 6.5. punktā norādītās robežas ir kvazimaksimuma robežas. Ja izmanto maksimumu, pieskaita 38 dB attiecībā uz 1 MHz frekvenču joslas platumu vai atņem 22 dB attiecībā uz 1 kHz frekvenču joslas platumu.

6.2.   Pielaides

| Izlases frekvence
  (MHz) | Pielaide
  (MHz) |
| --- | --- |
| 45, 65, 90, 120, 150, 190 un 230 | ±5 |
| 280, 380, 450, 600, 750 un 900 | ±20 |

Izlases frekvence

(MHz)

Pielaide

(MHz)

45, 65, 90, 120, 150, 190 un 230

±5

280, 380, 450, 600, 750 un 900

±20

Pielaides piemēro norādītajām frekvencēm un tās ir paredzētas, lai izvairītos no traucējumiem, ko mērīšanas laikā rada transmisijas, kuras notiek nominālajās izlases frekvencēs vai to tuvumā.

1. papildinājums

Elektriskā/elektroniskā mezgla testēšanas zonas robeža

Līdzena, tukša zona bez elektromagnētisko starojumu atstarojošām virsmām

Image

2. papildinājums

1. zīmējums

ESA izstaroto elektromagnētisko emisiju testa shēma (Vispārīgs plāns).

Image

2. zīmējums

ESA izstaroto elektromagnētisko emisiju testa stenda gareniskās simetrijas plakne

Image

X PIELIKUMS

ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi drīkst piemērot ESA.

1.2.   Mēraparatūra

Mēraparatūrai jāatbilst prasībām, kas iekļautas Starptautiskās īpašās komitejas radiotraucējumu jautājumos (CISPR) publikācijā Nr. 16–1 (93).

Šajā pielikumā minētā izstarotā šaurjoslas elektromagnētiskā starojuma mērīšanai izmanto standarta detektoru vai maksimuma detektoru.

1.3.   Testa metode

1.3.1.   Šis tests paredzēts tāda šaurjoslas elektromagnētiskā starojuma mērīšanai, ko varētu radīt sistēma ar mikroprocesoru.

1.3.2.   Testa pašā sākumā īsu brīdi (2 līdz 3 minūtes), izvēloties vienu antenas polarizāciju, ar spektrometru drīkst pārbaudīt frekvenču diapazonu, kas noteikts 6.1. punktā, lai noteiktu maksimālo emisiju pastāvēšanu un/vai to aptuvenu atrašanās vietu. Tas var palīdzēt izvēlēties testējamās frekvences (sk. 6. punktu).

2.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Mērījumu rezultātus izsaka dB mikrovoltos/m (mikrovoltos/m).

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

3.1.   Testēšanas platība atbilst prasībām, kas iekļautas CISPR publikācijā Nr. 16–1 (93) (sk. IX pielikuma 1. papildinājumu).

3.2.   Mērinstrumentu komplekts, testēšanas kabīne vai transportlīdzeklis, kurā atrodas mērinstrumentu komplekts, atrodas aiz robežas, kura norādīta IX pielikuma 1. papildinājumā.

3.3.   Drīkst izmantot slēgtu testa objektu, ja var pierādīt atbilstību starp slēgtu testa objektu un āra laukumu. Slēgtā testa objektā nav jāievēro citas prasības attiecībā uz VII pielikuma 1. papildinājumā redzamajiem izmēriem, kā tikai prasības attiecībā uz attālumu starp antenu un testējamo ESA un antenas augstumu (sk. IX pielikuma 2. papildinājuma 1. un 2. zīmējumu).

3.4.   Fons

Lai pārliecinātos, ka nav pietiekami spēcīga ārēja trokšņa vai signāla, kas varētu būtiski ietekmēt mērījumu, pirms un pēc galvenā testa izdara mērījumus. Abos mērījumos ārējs troksnis vai signāls ir vismaz 10 dB zem traucējumu robežām, kas minētas I pielikuma 6.6.2.1. punktā, izņemot apzinātas šaurjoslas fona transmisijas.

4.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

4.1.   Testējamais ESA darbojas normālā darba režīmā.

4.2.   Testējamā ESA mērījumus neizdara lietus vai citu nokrišņu laikā vai ja nav pagājušas 10 minūtes pēc lietus vai citu nokrišņu beigšanās.

4.3.   Testa vietas iekārtojums

4.3.1.   Testējamo ESA un tā instalāciju atbalsta 50 ± 5 mm virs koka vai līdzvērtīgas nevadošas plāksnes. Taču, ja kādai testējamā ESA daļai paredzēts elektrisks savienojums ar transportlīdzekļa metāla virsbūvi, minēto daļu novieto uz iezemētās plates un elektriski savieno ar iezemēto plati.

Iezemētā plate ir metāla loksne, kuras minimālais biezums ir 0,5 mm. Minimālais iezemētās plates izmērs atkarīgs no testējamā ESA izmēra, taču uz tās ir iespējams izvietot ESA instalāciju un sastāvdaļas. Iezemētā plate ir savienota ar zemētājsistēmas aizsargdzīslu. Iezemētā plate ir novietota 1,0 ± 0,1 m virs testa objekta grīdas un ir paralēla tai.

4.3.2.   Testējamo ESA novieto un pievieno atbilstoši prasībām. Energoapgādes instalāciju novieto gar antenai tuvāko iezemētās plates/plāksnes malu 100 mm robežās no tās.

4.3.3.   Testējamo ESA pievieno zemētājsistēmai saskaņā ar ražotāja ierīkošanas specifikācijām, nepieļaujot nekādus papildu iezemējošus savienojumi.

4.3.4.   Minimālajam attālumam starp testējamo ESA un visām citām vadošām konstrukcijām, tādām kā ekranētās zonas sienas (izņemot iezemēto plati/plāksni zem testa priekšmeta), jābūt 1,0 m.

4.4.   Testējamo ESA pieslēdz elektroenerģijai 5μH/50 Ω līnijas impedances stabilizācijas tīklā (AN), kas elektriski savienots ar iezemēto plati. Elektroapgādes spriegumu uztur nominālā sistēmas ekspluatācijas sprieguma līmenī ±10 %. Jebkuras sprieguma svārstības ir mazākas par 1,5 % no nominālā sistēmas ekspluatācijas sprieguma, ko mērā AN uzraudzības punktā.

4.5.   Ja testējamais ESA sastāv no vairākām vienībām, tad vislabāk ir, ja savstarpēji savienojošie kabeļi ir instalācija, ko paredzēts izmantot transportlīdzeklī. Ja tādi nav pieejami, attālums starp elektronisko vadības bloku un AN ir 1 500 ± 75 mm. Lokanajā vadu izolācijas caurulē visiem kabeļiem jābūt savienotiem cik vien iespējams atbilstoši reālajiem izmantošanas apstākļiem un, vēlams, pieslēgtiem pie īstām slodzēm un enerģijas pārveidotājiem. Ja testējamā ESA pareizas darbības nodrošināšanai nepieciešama papildu iekārta, tās radīto emisiju daudzumu kopējo izmērīto emisiju apjomā kompensē.

5.   ANTENAS TIPS, NOVIETOJUMS UN VIRZIENS

5.1.   Antenas tips

Drīkst izmantot jebkuru lineāri polarizētu antenu, ja to var normalizēt kā standartantenu.

5.2.   Mērījuma augstums un attālums

5.2.1.   Augstums

Antenas fāzes centrs ir 150 ± 10 mm virs iezemētās plates.

5.2.2.   Mērīšanas attālums

Horizontālais attālums no fāzes centra vai, attiecīgi, antenas gala līdz iezemētās plates malai ir 1,00 ± 0,05 m. Neviena antenas daļa nav tuvāk par 0,5 m no iezemētās plates.

Antenu novieto paralēli plaknei, kas ir perpendikulāra iezemētajai platei un sakrīt ar iezemētās plates malu, gar kuru novietota instalācijas lielākā daļa.

5.2.3.   Ja testu izdara objektā, kas ir slēgts augstfrekvences elektromagnētiskās ekranēšanas nolūkā, antenas uztverošie elementi nav tuvāk par 0,5 m no jebkura starojumu absorbējoša materiāla un nav tuvāk par 1,5 m no slēgtā objekta sienas. Starp uztverošo antenu un testējamo ESA nedrīkst būt absorbējošs materiāls.

5.3.   Antenas virziens un polarizācija

Mērīšanas punktā rādījumus fiksē gan ar antenu vertikālā, gan horizontālā polarizācijā.

5.4.   Rādījumi

Lielāko no diviem rādījumiem, kas fiksēti (saskaņā ar 5.3. punktu) katrā izlases frekvencē, uzskata par raksturīgo rādījumu frekvencē, kurā izdarīti mērījumi.

6.   FREKVENCES

6.1.   Mērījumi

Mērījumus izdara visā 30 līdz 1 000 MHz frekvenču diapazonā. Šo diapazonu sadala 13 joslās. Katrā joslā drīkst testēt vienu izlases frekvenci, lai pierādītu, ka noteiktās robežas ir ievērotas. Lai apstiprinātu, ka testējamais ESA atbilst šā pielikuma prasībām, testēšanas iestāde testus izdara vienā šādā punktā katrā no 13 šādām frekvenču joslām:

30 līdz 50, 50 līdz 75, 75 līdz 100, 100 līdz 130, 130 līdz 165, 165 līdz 200, 200 līdz 250, 250 līdz 320, 320 līdz 400, 400 līdz 520, 520 līdz 660, 660 līdz 820, 820 līdz 1 000 MHz.

Ja testā robeža ir pārsniegta, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis testējamā ESA un nevis fona starojuma dēļ.

6.2.   Ja testa sākumā, veicot pārbaudi jebkurā 6.1. punktā uzskaitītajā frekvenču joslā, kā aprakstīts 1.3. punktā, izstarotās šaurjoslas emisijas ir vismaz 10 dB zem atskaites robežas, ESA uzskata par atbilstošu prasībām attiecībā uz minēto frekvenču joslu.

XI PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-S), LAI NOTEIKTU TRANSPORTLĪDZEKĻU ELEKTRISKO/ELEKTRONISKO MEZGLU STABILITĀTI ELEKTROMAGNĒTISKAJĀ STAROJUMĀ

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi(-es) drīkst piemērot ESA.

1.2.   Testa metodes

1.2.1.   ESA var atbilst jebkuras kombinācijas ražotāja izvēlētu šādu testa metožu prasībām, ja testēšanas rezultātā ir pārbaudīts pilns frekvenču diapazons, kas noteikts 5.1. punktā.

| — | Stripline testēšana: sk. 1. papildinājumu, |
| --- | --- |

—

Stripline testēšana: sk. 1. papildinājumu,

| — | testēšana ar strāvas inžekciju: sk. 2. papildinājumu, |
| --- | --- |

—

testēšana ar strāvas inžekciju: sk. 2. papildinājumu,

| — | testēšana TEM kamerā: sk. 3. papildinājumu, |
| --- | --- |

—

testēšana TEM kamerā: sk. 3. papildinājumu,

| — | brīvā lauka tests: sk. 4. papildinājumu. |
| --- | --- |

—

brīvā lauka tests: sk. 4. papildinājumu.

1.2.2.   Sakarā ar elektromagnētisko lauku starojumu šajos testos visu testēšanu izdara ekranētā platībā (TEM kamera ir ekranēta platība).

2.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Šajā pielikumā aprakstītajos testos lauka spēkus izsaka voltos/m un inžekcijas strāvas stiprumu izsaka miliampēros.

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

3.1.   Testa objekts var radīt nepieciešamo testa signālu frekvenču diapazonos, kas noteikti šajā pielikumā. Testa objekts atbilst (valsts) tiesiskajām prasībām attiecībā uz elektromagnētisko signālu starojumu.

3.2.   Mēraparatūra atrodas ārpus kameras.

4.   ESA STĀVOKLIS TESTOS

4.1.   Testējamais ESA darbojas normālā darba režīmā. To novieto, kā noteikts šajā pielikumā, ja atsevišķās testa metodēs nav noteikts citādi.

4.2.   Testējamo ESA pieslēdz elektroenerģijai (5 μH/50 Ω) līnijas impedances stabilizācijas tīklā (AN), kas ir elektriski iezemēts. Elektroapgādes spriegumu uztur nominālā sistēmas darbības sprieguma līmenī ±10 %. Jebkuras sprieguma svārstības ir mazākas par 1,5 % no nominālā sistēmas darbības sprieguma, ko mērā AN uzraudzības punktā.

4.3.   Kalibrēšanas fāzē jebkura papildu iekārta, kas nepieciešama testējamā ESA darbības nodrošināšanai, atrodas savā vietā. Kalibrēšanas laikā neviena papildu iekārta nav tuvāk par 1 m no atskaites punkta.

4.4.   Lai nodrošinātu to mērījumu reproducējamību, kas iegūti, atkārtojot testus un mērījums, testa signālu radīšanas iekārta un tās shēma atbilst tai pašai specifikācijai, kura izmantota katrā attiecīgā kalibrēšanas fāzē (7.2,. 7.3.2.3., 8.4., 9.2. un 10.2. punkts).

4.5.   Ja testējamais ESA sastāv no vairākām vienībām, vislabāk ir tad, ja savstarpēji savienojošie kabeļi ir instalācija, ko paredzēts izmantot transportlīdzeklī. Ja tādi nav pieejami, attālums starp elektronisko vadības bloku un AN ir 1 500 ± 75 mm. Lokanajā vadu izolācijas caurulē visiem kabeļiem jābūt savienotiem cik vien iespējams atbilstoši reālajiem izmantošanas apstākļiem un, vēlams, pieslēgtiem pie īstām slodzēm un enerģijas pārveidotājiem.

5.   FREKVENČU DIAPAZONS, AIZTURES LAIKI

5.1.   Mērījumus izdara 20 līdz 1 000 MHz frekvenču diapazonā.

5.2.   Lai apstiprinātu, ka ESA atbilst šā pielikuma prasībām, testus izdara līdz pat 14 izlases frekvencēs šajā diapazonā, piemēram:

27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750 un 900 MHz.

Ņem vērā testējamo ierīču reakcijas laiku un aiztures laiks ir pietiekams, lai normālos apstākļos testējamās ierīces varētu reaģēt. Jebkurā gadījumā tas nav mazāks par divām sekundēm.

6.   ĢENERĒJAMĀ TESTA SIGNĀLA RAKSTUROJUMS

6.1.   Maksimālais signāla apliecējas izvirzījums

Maksimālais testa signāla apliecējas izvirzījums ir vienāds ar tāda nemodulēta sinusoidāla viļņa maksimālo signāla apliecējas izvirzījumu, kura vidējā ģeometriskā vērtība definēta I pielikuma 6.4.2. punktā (sk. VIII pielikuma 3. papildinājumu).

6.2.   Testa signāla viļņa forma

Testa signāls ir augstfrekvences sinusoidāls vilnis, kura amplitūda modulēta ar 1 kHz sinusoidālu vilni ar modulācijas pakāpi m = 0,8 ± 0,04.

6.3.   Modulācijas pakāpe

Modulācijas pakāpi definē kā:

| m | = | ((maksimālais signāla apliecējas izvirzījums – minimālais signāla apliecējas izvirzījums)/(maksimālais signāla apliecējas izvirzījums + minimālais signāla apliecējas izvirzījums)) |
| --- | --- | --- |

m

=

((maksimālais signāla apliecējas izvirzījums – minimālais signāla apliecējas izvirzījums)/(maksimālais signāla apliecējas izvirzījums + minimālais signāla apliecējas izvirzījums))

7.   STRIPLINE TESTĒŠANA

7.1.   Testa metode

Izmantojot šo testa metodi, instalāciju, kas savieno ESA sastāvdaļas, pakļauj noteiktai lauka intensitātei.

7.2.   Lauka intensitātes mērīšana stripline testā

Lai testēšanas platībā bez testējamā ESA radītu noteikto lauka intensitāti, katrā izvēlētajā testa frekvencē stripline ieslēdz ar vajadzīgo jaudu un izmēra šo tiešās jaudas līmeni vai citu ar tiešo jaudas līmeni tieši saistītu parametru, kas nepieciešams lauka definēšanai, un reģistrē rezultātus. Šos rezultātus izmanto tipa apstiprinājuma testos, ja nav tādu izmaiņu objektos vai ierīcēs, kuru dēļ šo procedūru vajag atkārtot. Šā procesa laikā lauka zondes galvas novietojums ir zem aktīvās dzīslas, centrēts gareniskajā, vertikālajā virzienā un šķērsvirzienā. Zondes elektroniku novieto cik vien iespējams tālu no stripline garenvirziena ass.

7.3.   Testējamā ESA uzstādīšana

7.3.1.   150 mm stripline testēšana

Testa metode ļauj radīt viendabīgus laukus starp aktīvo dzīslu (stripline impedance 50 Ω) un iezemēto plati (uzstādīšanas plāksnes vadošo virsmu), starp kurām var novietot daļu no instalācijas. Testējamā ESA elektronisko(-os) kontrolleru(-us) novieto uz iezemētās plates ārpus stripline tā, lai viena mala ir paralēli stripline aktīvajai dzīslai. Tas atrodas 200 ± 10 mm no līnijas uz iezemētās plates tieši zem aktīvās dzīslas malas.

Attālums starp jebkuru aktīvās dzīslas malu un jebkuru perifēro iekārtu, ko izmanto mērīšanai, ir vismaz 200 mm.

Testējamā ESA instalācijas daļu novieto horizontāli starp aktīvo dzīslu un iezemēto plati (sk. 2. papildinājuma 1. un 2. zīmējumu).

7.3.1.1.   Tās instalācijas minimālais garums, kurā ir elektroniskās vadības bloka energoapgādes kabeļi un kuru novieto zem stripline, ir 1,5 m, ja instalācija transportlīdzeklī nav īsāka par 1,5 m. Šajā gadījumā instalācijas garums atbilst transportlīdzekļa instalācijā izmantoto garāko kabeļu garumam. Jebkurus līnijas atzarojumus šajā garumā virza perpendikulāri līnijas garenvirziena asij.

7.3.1.2.   Kā alternatīva pilnībā iztaisnotas instalācijas garums, tostarp jebkura visgarākā atzarojuma garums, ir 1,5 m.

7.3.2.   800 mm stripline testēšana

7.3.2.1.   Testa metode

Stripline sastāv no divām paralēlām metāla plāksnēm, kas novietotas 800 mm attālumā viena no otras. Testējamo iekārtu novieto centrā starp plāksnēm un pakļauj elektromagnētiskā lauka iedarbībai (sk. 1. papildinājuma 3. un 4. zīmējumu).

Ar šo metodi var testēt pabeigtu elektronisku sistēmu, tostarp devējus un enerģijas pārveidotājus, kā arī kontrollerus un lokanās vadu izolācijas caurules. Tā der iekārtām, kam lielākais izmērs ir mazāks par vienu trešo daļu no attāluma starp plāksnēm.

7.3.2.2.   Stripline uzstādīšana

Stripline ievieto ekranētā telpā (lai novērstu ārējas emisijas) un novieto 2 m attālumā no sienām un jebkura metāliska iežogojuma, lai novērstu elektromagnētisko atstarošanos. Drīkst izmantot augstfrekvenci absorbējošu materiālu, lai apslāpētu šos atstarojumus. Stripline novieto uz nevadošiem balstiem vismaz 0,4 m virs grīdas.

7.3.2.3.   Stripline kalibrēšana

Lauka mērīšanas zondi novieto tās telpas garuma, augstuma un platuma vidējā trešdaļā, kas atrodas starp paralēlajām plāksnēm bez testējamās sistēmas. Saistīto mēraparatūru novieto ārpus ekranētās telpas.

Lai pie antenas radītu nepieciešamo lauka intensitāti, katrā izvēlētajā testa frekvencē stripline ieslēdz ar vajadzīgo jaudu. Šo tiešās jaudas līmeni vai citu ar tiešo jaudas līmeni tieši saistītu parametru, kas nepieciešams lauka definēšanai, izmanto tipa apstiprinājuma testos, ja nav tādu izmaiņu objektos vai ierīcēs, kuru dēļ šo procedūru vajag atkārtot.

7.3.2.4.   Testējamā ESA uzstādīšana

Galveno vadības bloku novieto tās telpas garuma, augstuma un platuma vidējā trešdaļā, kas atrodas starp paralēlajām plāksnēm. To balsta statīvs, kas izgatavots no nevadoša materiāla.

7.3.2.5.   Galvenā lokanā vadu izolācijas caurule un devēja/enerģijas pārveidotāja kabeļi

Galvenā lokanā vadu izolācijas caurule un jebkuri devēja/enerģijas pārveidotāja kabeļi iet vertikāli uz augšu no vadības bloka uz augšējo iezemēto plati (tas palīdz maksimāli palielināt elektromagnētiskā lauka iedarbību). Tad tie zem iezemētās plates iet uz vienu no tās brīvajām malām, tai apmet cilpu un pa iezemētas plates virspusi iet līdz savienojumiem ar stripline barošanu. Tad kabeļus virza uz saistīto iekārtu, kas novietota tādā platībā, kas ir ārpus elektromagnētiskā lauka ietekmes, piemēram: uz ekranētās telpas grīdas 1 m gareniski no stripline.

8.   ESA STABILITĀTES TESTS LAUKA STAROJUMĀ

8.1.   Testa metode

Ar šo metodi var testēt transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas, pakļaujot ESA antenas radītajam elektromagnētiskajam starojumam.

8.2.   Testa stenda apraksts

Testu izdara uz stenda daļējas atbalss kamerā.

8.2.1.   Iezemētā plate

8.2.1.1.   Testējot stabilitāti lauka starojumā, testējamo ESA un tā instalāciju atbalsta 50 ± 5 mm virs koka vai līdzvērtīgas nevadošas plāksnes. Taču, ja kādai testējamā ESA daļai paredzēts elektrisks savienojums ar transportlīdzekļa metāla virsbūvi, minēto daļu noliek uz iezemētas plates un elektriski savieno ar iezemēto plati. Iezemētā plate ir metāla loksne, kuras minimālais biezums ir 0,5 mm. Minimālais iezemētās plates izmērs atkarīgs no testējamā ESA izmēra, taču uz tā ir iespējams izvietot ESA instalāciju un sastāvdaļas. Iezemētā plate ir savienota ar zemētājsistēmas aizsargdzīslu. Iezemētā plate ir novietota 1,0 ± 0,1 m virs testa objekta grīdas un atrodas paralēli tai.

8.2.1.2.   Testējamo ESA sakārto un pievieno atbilstoši tā prasībām. Energoapgādes instalāciju novieto gar antenai tuvāko iezemētās plates/plāksnes malu 100 mm robežās no tās.

8.2.1.3.   Testējamo ESA pievieno zemētājsistēmai saskaņā ar ražotāja uzstādīšanas specifikācijām, nepieļaujot nekādus papildu iezemējošus savienojumus.

8.2.1.4.   Minimālajam attālumam starp testējamo ESA un visām citām vadošām konstrukcijām, tādām kā ekranētās platības sienas (izņemot iezemēto plati/plāksni zem testa priekšmeta), jābūt vismaz 1,0 m.

8.2.1.5.   Jebkuras iezemētās plates izmēri ir 2,25 kvadrātmetri vai lielāki platībā, kuras mazākā mala nav īsāka par 750 mm. Iezemētā plate ir pievienota kamerai ar zemētājsloksnēm tā, lai līdzstrāvas zemējuma pretestība nepārsniegtu 2,5 miliomus.

8.2.2.   Testējamā ESA uzstādīšana

Lielai iekārtai, kas uzstādīta uz metāla testa statīva, šo testa statīvu testā uzskata par iezemētās plates daļu un attiecīgi savieno. Testa parauga priekšējās daļas novieto vismaz 200 mm attālumā no iezemētās plates malas. Visi pievadi un kabeļi atrodas vismaz 100 mm no iezemētās plates malas un to attālums līdz iezemētajai platei (no zemākā instalācijas punkta) ir 50 ± 5 mm virs iezemētās plates. Testējamo ESA pieslēdz elektroenerģijai (5 μH/50 Ω) līnijas impedances stabilizācijas tīklā (AN).

8.3.   Laukus radošās ierīces tips, novietojums un virziens

8.3.1.   Lauku radošas ierīces tips

8.3.1.1.   Lauku radošās ierīces tipu(-us) izvēlas tādu(-us), lai attiecīgajās frekvencēs atskaites punktā nodrošinātu izvēlēto lauka intensitāti (sk. 8.3.4. punktu).

8.3.1.2.   Lauku radošā(-ās) ierīce(-es) var būt antena(-as) vai antena ar paralēli novietotām plāksnītēm.

8.3.1.3.   Jebkuras lauku radošās ierīces uzbūve un virziens ir tāds, ka radītais lauks ir polarizēts: no 20 līdz 1 000 MHz horizontāli vai vertikāli.

8.3.2.   Mērījumu augstums un attālums

8.3.2.1.   Augstums

Antenas fāzes centrs ir 150 ± 10 mm virs iezemētās plates, uz kuras atrodas testējamais ESA. Neviena antenas izstarojošo elementu daļa nav tuvāk par 250 mm no objekta grīdas.

8.3.2.2.   Mērīšanas attālums

8.3.2.2.1.   Lai apstākļus varētu labāk tuvināt ekspluatācijas apstākļiem, lauku radošo ierīci novieto cik vien iespējams tālu no ESA. Šis attālums parasti ir no 1 līdz 5 m.

8.3.2.2.2.   Ja testu izdara slēgtā objektā, lauku radošās ierīces izstarojošie elementi nav tuvāk par 0,5 m no jebkura starojumu absorbējoša materiāla un nav tuvāk par 1,5 m no objekta sienas. Starp raidošo antenu un testējamo ESA neatrodas absorbējošs materiāls.

8.3.3.   Antenas atrašanās vieta attiecībā pret testējamo ESA

8.3.3.1.   Lauku radošās ierīces izstarojošie elementi nav tuvāk par 0,5 m no iezemētās plates malas.

8.3.3.2.   Lauku radošās ierīces fāzes centrs atrodas plaknē, kas:

| a) | ir perpendikulāra iezemētajai platei; |
| --- | --- |

a)

ir perpendikulāra iezemētajai platei;

| b) | šķērso iezemētās plates malu un instalācijas lielākās daļas viduspunktu; un |
| --- | --- |

b)

šķērso iezemētās plates malu un instalācijas lielākās daļas viduspunktu; un

| c) | ir perpendikulāra iezemētās plates malai un instalācijas lielākajai daļai. |
| --- | --- |

c)

ir perpendikulāra iezemētās plates malai un instalācijas lielākajai daļai.

Lauku radošo ierīci novieto paralēli šai plaknei (sk. 4. papildinājuma 1. un 2. zīmējumu).

8.3.3.3.   Jebkura lauku radošā ierīce, kas novietota virs iezemētās plates vai testējamā ESA, plešas pāri testējamajam ESA.

8.3.4.   Atskaites punkts

Šajā pielikumā atskaites punkts ir punkts, kurā nosaka lauka intensitāti un ko definē šādi:

8.3.4.1.   vismaz 1 m horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m vertikāli no izstarojošajiem elementiem antenai ar paralēli novietotām plāksnītēm;

8.3.4.2.   plaknē, kas:

| a) | ir perpendikulāra iezemētajai platei; |
| --- | --- |

a)

ir perpendikulāra iezemētajai platei;

| b) | ir perpendikulāra iezemētās plates malai, gar kuru iet instalācijas lielākā daļa; |
| --- | --- |

b)

ir perpendikulāra iezemētās plates malai, gar kuru iet instalācijas lielākā daļa;

| c) | šķērso iezemētās plates malu un instalācijas lielākās daļas viduspunktu; un |
| --- | --- |

c)

šķērso iezemētās plates malu un instalācijas lielākās daļas viduspunktu; un

| d) | sakrīt ar tās instalācijas lielākās daļas viduspunktu, kas iet gar antenai tuvāko iezemētas plates malu; |
| --- | --- |

d)

sakrīt ar tās instalācijas lielākās daļas viduspunktu, kas iet gar antenai tuvāko iezemētas plates malu;

8.3.4.3.   ir 150 ± 10 mm virs iezemētās plates.

8.4.   Nepieciešamās lauka intensitātes radīšana: testa metodoloģija

8.4.1.   lai noteiktu testa lauka apstākļus, izmanto “aizstāšanas metodi”.

8.4.2.   Aizstāšanas metode

Lai atskaites punktā (kā definēts 8.3.4. punktā, testēšanas platībā bez testējamā ESA) radītu vajadzīgo lauka intensitāti, katrā izvēlētajā testa frekvencē lauku radošo ierīci ieslēdz ar vajadzīgo jaudu un izmēra šo tiešo jaudas līmeni vai citu ar tiešo jaudas līmeni tieši saistītu parametru, kas nepieciešams lauka definēšanai, un reģistrē rezultātus. Šos rezultātus izmanto tipa apstiprinājuma testos, ja nav tādu izmaiņu objektos vai ierīcēs, kuru dēļ šo procedūru vajag atkārtot.

8.4.3.   Kalibrēšanas laikā papildu ierīcēm jābūt vismaz 1 m attālumā no atskaites punkta.

8.4.4.   Lauka intensitātes mērīšanas ierīce

Piemērotu kompaktu lauka intensitātes mērīšanas ierīci izmanto, lai noteiktu lauka intensitāti aizstāšanas metodes kalibrēšanas fāzē.

8.4.5.   Lauka intensitātes mērīšanas ierīces fāzes centrs atrodas atskaites punktā.

8.4.6.   Testējamo ESA, kas var būt ar papildu iezemētu plati, ienes testa objektā un novieto saskaņā ar 8.3. punkta prasībām. Ja izmanto otru iezemētu plati, tā atrodas 5 mm robežās no stenda iezemētās plates un ir ar to elektriski savienota. Tad lauku radošo ierīci katrā frekvencē, kas definēta 5. punktā, ieslēdz ar nepieciešamo tiešo jaudu, kura definēta 8.4.2. punktā.

8.4.7.   Neatkarīgi no tā, kāds parametrs izvēlēts 8.4.2. punktā lauka definēšanai, tādu pašu parametru izmanto, lai testā noteiktu lauka intensitāti.

8.5.   Lauka intensitātes līnija

8.5.1.   Aizstāšanas metodes kalibrēšanas fāzē (pirms testējamā ESA ienešanas testēšanas platībā) lauka intensitāte nav mazāka pār 50 % no nominālās lauka intensitātes 0,5 ± 0,05 m abās pusēs no atskaites punkta uz līnijas, kas ir paralēla antenai tuvākajai iezemētās plates malai un iet caur atskaites punktu.

9.   TESTĒŠANA TEM KAMERĀ

9.1.   Testa metode

Šķērseniskā elektromagnētiskā režīma (TEM) kamera rada viendabīgus laukus starp iekšējo vadītāju (starpsienu) un apvalku (iezemētā plate). To izmato ESA testēšanai (sk. 3. papildinājuma 1. zīmējumu).

9.2.   Lauka intensitātes mērīšana TEM kamerā

9.2.1.   Elektrisko lauku TEM kamerā nosaka, izmantojot vienādojumu

|E| = (√(P × Z))/d

| E | = | elektriskais lauks (volti/metrā) |
| --- | --- | --- |
| P | = | kamerai pieslēgtā jauda (W) |
| Z | = | kameras impedance (50 Ω) |
| d | = | attālums (metros) starp augšējo sienu un plati (starpsienu). |

E

=

elektriskais lauks (volti/metrā)

P

=

kamerai pieslēgtā jauda (W)

Z

=

kameras impedance (50 Ω)

d

=

attālums (metros) starp augšējo sienu un plati (starpsienu).

9.2.2.   Kā alternatīvu attiecīgu lauka intensitātes devēju novieto TEM kameras augšējā pusē. Šajā TEM kameras daļā elektroniskās vadības bloks(-i) tikai pavisam nedaudz ietekmē testa lauku. Šī devēja radītie signāli nosaka lauka intensitāti.

9.3.   TEM kameras izmēri

Lai uzturētu viendabīgu lauku TEM kamerā un iegūtu atkārtojamus mērījumu rezultātus, testa priekšmets nedrīkst būt lielāks par vienu trešdaļu no kameras iekšējā augstuma.

Ieteicamie TEM kameras izmēri doti 3. papildinājuma 2. un 3. zīmējumā.

9.4.   Energoapgādes, signālu un vadības kabeļi

TEM kameru pievieno koaksiālo kontaktligzdu panelim un cik vien iespējams cieši savieno ar spraudkontaktsavienotāju, kam ir atbilstošs kājiņu skaits. Barošanas un signālu pievadi no spraudkontaktsavienotāja kameras sienā ir tieši savienoti ar testa priekšmetu.

Ārējās sastāvdaļas, tādās kā devējus, energoapgādes un vadības elementus var savienot:

| a) | ar ekranētu perifēro iekārtu; |
| --- | --- |

a)

ar ekranētu perifēro iekārtu;

| b) | ar transportlīdzekli blakus TEM kamerai; vai |
| --- | --- |

b)

ar transportlīdzekli blakus TEM kamerai; vai

| c) | tieši ar ekranētu komutācijas paneli. |
| --- | --- |

c)

tieši ar ekranētu komutācijas paneli.

Ja perifērā iekārta vai transportlīdzeklis nav tajā pašā vai blakus telpā, kas ekranēta, savienojot TEM kameru ar perifēro iekārtu vai transportlīdzekli, jāizmanto ekranēti kabeļi.

10.   TESTĒŠANA AR STRĀVAS INŽEKCIJU

10.1.   Testa metode

Šī ir tādu stabilitātes testu metode, ko izdara, inducējot strāvu tieši instalācijā ar strāvas inžekcijas zondi. Inžekcijas zonde sastāv no savienošanas skavas, caur kuru laiž testējamā ESA kabeļus. Stabilitātes testus izdara, mainot inducēto signālu frekvenci.

Testējamo ESA drīkst uzstādīt uz iezemētās plates, kā aprakstīts 8.2.1. punktā, vai transportlīdzeklī saskaņā ar transportlīdzekļa konstrukcijas specifikācijām.

10.2.   Strāvas inžekcijas zondes kalibrēšana pirms testu sākšanas

Inžekcijas zondi nostiprina kalibrēšanas spīlēs. Pārbaudot testa frekvenču diapazonu, uzrauga jaudu, kas vajadzīga, lai sasniegtu I pielikuma 6.7.2.1. punktā noteikto strāvas stiprumu. Ar šo metodi pirms testēšanas kalibrē strāvas inžekcijas sistēmas tiešo jaudu attiecībā pret strāvas stiprumu, un ar šo tiešo jaudu inžekcijas zondi ieslēdz, kad tā ir savienota ar testējamo ESA ar kabeļiem, kas tika izmatoti kalibrēšanā. Jāievēro, ka uzraudzītā jauda, ar ko ieslēdz inžekcijas zondi, ir tiešā jauda.

10.3.   Testējamā ESA uzstādīšana

Visiem uz iezemētas plates saskaņā ar 8.2.1. punktu uzstādīta ESA kabeļiem instalācijā jābūt savienotiem cik vien iespējams atbilstoši reālajiem izmantošanas apstākļiem un, vēlams, pieslēgtiem pie īstām slodzēm un enerģijas pārveidotājiem. Gan transportlīdzeklī uzstādītiem, gan uz iezemētas plates uzstādītiem ESA strāvas inžekcijas zondi uzstāda, apliekot to apkārt visiem vadiem instalācijā, uz katra savienojuma un 150 ± 10 mm attālumā no testējamā ESA elektroniskā vadības bloka (ECU), moduļu vai aktīvo devēju katra savienojuma, kā norādīts 2. papildinājumā.

10.4.   Energoapgādes, signālu un vadības vadi

Uz iezemētas plates saskaņā ar 8.2.1. punktu uzstādīta testējamā ESA instalācija atrodas starp līnijas impedances stabilizācijas tīklu (AN) un galveno elektroniskās vadība bloku (ECU). Šī instalācija iet paralēli iezemētās plates malai un atrodas vismaz 200 mm no tās. Šajā instalācijā iekļauts energoapgādes barošanas vads, ko izmanto, lai savienotu transportlīdzekļa akumulatoru ar šo ECU, un energoapgādes atpakaļvads, ja tādu izmanto transportlīdzeklī.

Attālums starp ECU un AN ir 1,0 ±0,1 m vai atbilstošs transportlīdzeklī izmantotās instalācijas starp ECU un akumulatoru garumam, ja tas ir zināms, atkarībā no tā, kurš mazāks. Ja izmanto transportlīdzekļa instalāciju, jebkurus līnijas atzarus visā to garumā virza gar iezemēto plati, bet projām no tās, perpendikulāri iezemētās plates malai. Pretējā gadījumā testējamā ESA vadi šajā garumā atdalās pie AN.

1. papildinājums

1. zīmējums

150 mm stripline testēšana

Image

2. zīmējums

150 mm stripline testēšana

Image

3. zīmējums

800 mm stripline testēšana

Image

| 1 | = | Iezemēta plate |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Galvenā lokanā vadu izolācijas caurule un devēja/enerģijas pārveidotāja kabeļi |
| 3 | = | Koka rāmis |
| 4 | = | Vadāma plate |
| 5 | = | Izolators |
| 6 | = | Testa priekšmets |

1

=

Iezemēta plate

2

=

Galvenā lokanā vadu izolācijas caurule un devēja/enerģijas pārveidotāja kabeļi

3

=

Koka rāmis

4

=

Vadāma plate

5

=

Izolators

6

=

Testa priekšmets

4. zīmējums

800 mm stripline izmēri

Image

2. papildinājums

BCI testa konfigurācijas paraugs

Image

| 1 | = | testa priekšmets |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Augstfrekvences mērīšanas zonde (fakultatīva) |
| 3 | = | Augstfrekvences inžekcijas zonde |
| 4 | = | Līnijas impedances stabilizācijas tīkls |
| 5 | = | Ekranētās telpas filtra tīkls |
| 6 | = | Energoapgādes avots |
| 7 | = | testa priekšmeta pieslēgums: aktivizēšanas un uzraudzības iekārta |
| 8 | = | Signālu ģenerators |
| 9 | = | Platjoslas pastiprinātājs |
| 10 | = | Augstfrekvences 50 Ω sadales komplekss |
| 11 | = | Augstfrekvences jaudas līmeņa mērīšanas ierīce vai tai līdzvērtīga ierīce |
| 12 | = | Spektrometrs vai tam līdzvērtīga ierīce (fakultatīvi) |

1

=

testa priekšmets

2

=

Augstfrekvences mērīšanas zonde (fakultatīva)

3

=

Augstfrekvences inžekcijas zonde

4

=

Līnijas impedances stabilizācijas tīkls

5

=

Ekranētās telpas filtra tīkls

6

=

Energoapgādes avots

7

=

testa priekšmeta pieslēgums: aktivizēšanas un uzraudzības iekārta

8

=

Signālu ģenerators

9

=

Platjoslas pastiprinātājs

10

=

Augstfrekvences 50 Ω sadales komplekss

11

=

Augstfrekvences jaudas līmeņa mērīšanas ierīce vai tai līdzvērtīga ierīce

12

=

Spektrometrs vai tam līdzvērtīga ierīce (fakultatīvi)

3. papildinājums

1. zīmējums

Testēšana TEM kamerā

Image

| 1 | = | Ārējais vadītājs, ekrāns |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Iekšējais vadītājs (starpsiena) |
| 3 | = | Izolators |
| 4 | = | Ievade |
| 5 | = | Izolators |
| 6 | = | Atvere |
| 7 | = | Kontaktligzdu panelis |
| 8 | = | Testa priekšmeta energoapgāde |
| 9 | = | Noslēdzošā pretestība 50 Ω |
| 10 | = | Izolācija |
| 11 | = | Testa priekšmets (maksimālais augstums – viena trešdaļa no attāluma starp kameras grīdu un starpsienu) |

1

=

Ārējais vadītājs, ekrāns

2

=

Iekšējais vadītājs (starpsiena)

3

=

Izolators

4

=

Ievade

5

=

Izolators

6

=

Atvere

7

=

Kontaktligzdu panelis

8

=

Testa priekšmeta energoapgāde

9

=

Noslēdzošā pretestība 50 Ω

10

=

Izolācija

11

=

Testa priekšmets (maksimālais augstums – viena trešdaļa no attāluma starp kameras grīdu un starpsienu)

2. zīmējums

Taisnstūra TEM kameras konstrukcija

Image

3. zīmējums

Šajā tabulā norādīti izmēri kameras būvei atbilstīgi noteiktām augšējo frekvenču robežām:

| Augšējā frekvence
  (MHz) | Kameras formas koeficients
  W:b | Kameras formas koeficients
  L/W | Attālums starp plāksnēm
  b (cm) | Starpsiena
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1,00 | 60 | 50 |

Augšējā frekvence

(MHz)

Kameras formas koeficients

W:b

Kameras formas koeficients

L/W

Attālums starp plāksnēm

b (cm)

Starpsiena

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1,00

60

50

Tipiski TEM kameras izmēri

4. papildinājums

1. zīmējums

Image

2. zīmējums

Image

XII PIELIKUMS

A DAĻA

Atceltā direktīva ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

(minēta 6. pantā)

| Padomes Direktīva 75/322/EEK
  (OV L 147, 9.6.1975., 28. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 82/890/EEK
  (OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 75/322/EEK 1. panta 1. punktā |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/54/EK
  (OV L 277, 10.10.1997., 24. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 75/322/EEK 1. panta pirmajā ievilkumā |
| Komisijas Direktīva 2000/2/EK
  (OV L 21, 26.1.2000., 23. lpp.) | tikai 1. pants un pielikums |
| Komisijas Direktīva 2001/3/EK
  (OV L 28, 30.1.2001., 1. lpp.) | tikai 2. pants un II pielikums |
| 2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 1. punkta A daļas 13. punkts
  (OV L 236, 23.9.2003., 57. lpp.) | |
| Padomes Direktīva 2006/96/EK
  (OV L 363, 20.12.2006., 81. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 75/322/EEK 1. pantā un pielikuma A daļas 12. punktā |

Padomes Direktīva 75/322/EEK

(OV L 147, 9.6.1975., 28. lpp.)

Padomes Direktīva 82/890/EEK

(OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.)

tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 75/322/EEK 1. panta 1. punktā

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/54/EK

(OV L 277, 10.10.1997., 24. lpp.)

tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 75/322/EEK 1. panta pirmajā ievilkumā

Komisijas Direktīva 2000/2/EK

(OV L 21, 26.1.2000., 23. lpp.)

tikai 1. pants un pielikums

Komisijas Direktīva 2001/3/EK

(OV L 28, 30.1.2001., 1. lpp.)

tikai 2. pants un II pielikums

2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 1. punkta A daļas 13. punkts

(OV L 236, 23.9.2003., 57. lpp.)

Padomes Direktīva 2006/96/EK

(OV L 363, 20.12.2006., 81. lpp.)

tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 75/322/EEK 1. pantā un pielikuma A daļas 12. punktā

B DAĻA

Termiņu uzskaitījums transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai

(minēti 6. pantā)

| Direktīva | Termiņš transponēšanai | Piemērošanas datums |
| --- | --- | --- |
| 75/322/EEK | 1976. gada 21. novembris | — |
| 82/890/EEK | 1984. gada 21. jūnijs | — |
| 97/54/EK | 1998. gada 22. septembris | 1998. gada 23. septembris |
| 2000/2/EK | 2000. gada 31. decembris (1) | — |
| 2001/3/EK | 2002. gada 30. jūnijs | — |
| 2006/96/EK | 2006. gada 31. decembris | — |

Direktīva

Termiņš transponēšanai

Piemērošanas datums

75/322/EEK

1976. gada 21. novembris

—

82/890/EEK

1984. gada 21. jūnijs

—

97/54/EK

1998. gada 22. septembris

1998. gada 23. septembris

2000/2/EK

2000. gada 31. decembris (1)

—

2001/3/EK

2002. gada 30. jūnijs

—

2006/96/EK

2006. gada 31. decembris

—

---

(1)  Saskaņā ar Direktīvas 2000/2/EK 2. pantu

“1.   No 2001. gada 1. janvāra, pamatojoties uz elektromagnētisko savietojamību, dalībvalstis nedrīkst:

| — | atteikties piešķirt EK vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru transportlīdzekļa tipu, |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt EK vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru transportlīdzekļa tipu,

| — | atteikties piešķirt EK detaļas vai tehniskas vienības tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru attiecīgo detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipu, |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt EK detaļas vai tehniskas vienības tipa apstiprinājumu attiecībā uz jebkuru attiecīgo detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipu,

| — | aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt transportlīdzekļu ekspluatāciju, |
| --- | --- |

—

aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt transportlīdzekļu ekspluatāciju,

| — | aizliegt pārdot vai izmantot detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, |
| --- | --- |

—

aizliegt pārdot vai izmantot detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības,

ja transportlīdzekļi, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības atbilst ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 75/322/EEK prasībām.

2.   No 2002. gada 1. oktobra dalībvalstis:

| — | vairs nedrīkst piešķirt transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu, detaļas EK tipa apstiprinājumu vai atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājumu un |
| --- | --- |

—

vairs nedrīkst piešķirt transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu, detaļas EK tipa apstiprinājumu vai atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājumu un

| — | var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

—

var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu

jebkuram transportlīdzekļa vai atsevišķas tehniskas vienības tipam, ja nav ievērotas ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 75/322/EEK prasības.

3.   Šā panta 2. punkts neattiecas uz transportlīdzekļu tipiem, kas apstiprināti pirms 2002. gada 1. oktobra, ievērojot Padomes Direktīvu 77/537/EEK (), ne arī uz šo apstiprinājumu turpmāku attiecinājumu.

4.   No 2008. gada 1. oktobra dalībvalstis:

| — | uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas pievienoti jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvas 74/150/EEK noteikumiem, vairs nav derīgi šīs direktīvas 7. panta 1. punkta mērķiem, un |
| --- | --- |

—

uzskata, ka atbilstības sertifikāti, kas pievienoti jauniem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvas 74/150/EEK noteikumiem, vairs nav derīgi šīs direktīvas 7. panta 1. punkta mērķiem, un

| — | var aizliegt jaunu elektrisko vai elektronisko mezglu (kā detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību) pārdošanu un ekspluatāciju, |
| --- | --- |

—

var aizliegt jaunu elektrisko vai elektronisko mezglu (kā detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību) pārdošanu un ekspluatāciju,

ja nav ievērotas šīs direktīvas prasības.

5.   Neierobežojot 2. un 4. punktu, attiecībā uz rezerves daļām dalībvalstis turpina piešķirt EK tipa apstiprinājumu un atļauj pārdot un sākt ekspluatēt detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kas paredzētas izmantošanai tādu tipu transportlīdzekļos, kuri apstiprināti pirms 2002. gada 1. oktobra, ievērojot Direktīvu 75/322/EEK vai Direktīvu 77/537/EEK, un vajadzības gadījumā attiecināt šo apstiprinājumu uz citiem tipiem.

(2)  OV L 220, 29.8.1977., 38. lpp.”

2

XIII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 75/322/EEK | Direktīva 2000/2/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- | --- |
| 1. pants | | 1. pants |
| | 2. pants | 2. pants |
| 4. pants | | 3. pants |
| 5. pants | | 4. pants |
| 6. panta 1. punkts | | — |
| 6. panta 2. punkts | | 5. pants |
| — | | 6. pants |
| — | | 7. pants |
| 7. pants | | 8. pants |
| I pielikums | | I pielikums |
| IIA pielikums | | II pielikums |
| IIB pielikums | | III pielikums |
| IIIA pielikums | | IV pielikums |
| IIIB pielikums | | V pielikums |
| IV pielikums | | VI pielikums |
| V pielikums | | VII pielikums |
| VI pielikums | | VIII pielikums |
| VII pielikums | | IX pielikums |
| VIII pielikums | | X pielikums |
| IX pielikums | | XI pielikums |
| — | | XII pielikums |
| — | | XIII pielikums |

Direktīva 75/322/EEK

Direktīva 2000/2/EEK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

4. pants

3. pants

5. pants

4. pants

6. panta 1. punkts

—

6. panta 2. punkts

5. pants

—

6. pants

—

7. pants

7. pants

8. pants

I pielikums

I pielikums

IIA pielikums

II pielikums

IIB pielikums

III pielikums

IIIA pielikums

IV pielikums

IIIB pielikums

V pielikums

IV pielikums

VI pielikums

V pielikums

VII pielikums

VI pielikums

VIII pielikums

VII pielikums

IX pielikums

VIII pielikums

X pielikums

IX pielikums

XI pielikums

—

XII pielikums

—

XIII pielikums

---

| 20.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 216/76 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 216/76

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/81/EK

(2009. gada 13. jūlijs),

ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu un 55. un 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Valsts drošība ir katras dalībvalsts pašas kompetencē gan aizsardzības, gan drošības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Valsts drošība ir katras dalībvalsts pašas kompetencē gan aizsardzības, gan drošības jomā.

| (2) | Lai nostiprinātu Eiropas Aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecības bāzi un attīstītu militāro potenciālu, kas vajadzīgs Eiropas drošības un aizsardzības politikas ieviešanai, ir pakāpeniski jāveido Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus. |
| --- | --- |

(2)

Lai nostiprinātu Eiropas Aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecības bāzi un attīstītu militāro potenciālu, kas vajadzīgs Eiropas drošības un aizsardzības politikas ieviešanai, ir pakāpeniski jāveido Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus.

| (3) | Dalībvalstis ir vienotas attiecībā uz nepieciešamību sekmēt, attīstīt un uzturēt Eiropas Aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecības bāzi, kas vērsta uz spēju attīstīšanu, ir kompetenta un konkurētspējīga. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis var izmantot dažādus līdzekļus saskaņā ar Kopienas tiesībām, lai nodrošinātu patiesa Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidi un līdzvērtīgus konkurences apstākļus gan Eiropas, gan pasaules mērogā. Tām arī būtu jāsniedz ieguldījums, attīstot un paplašinot ar aizsardzību saistīto piegādātāju bāzi Eiropā, jo īpaši atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un netradicionālo piegādātāju iesaistīšanos Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskajā un rūpniecības bāzē, kā arī sekmējot rūpniecisko sadarbību un atbalstot efektīvus un atbilstīgus zemāka līmeņa piegādātājus. Šajā sakarā tām būtu jāņem vērā Komisijas 2006. gada 7. decembra Skaidrojošais paziņojums par Līguma 296. panta piemērošanu iepirkumam aizsardzības vajadzībām un Komisijas 2007. gada 5. decembra Paziņojums “Stratēģija spēcīgākai un konkurētspējīgākai Eiropas aizsardzības nozarei”. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstis ir vienotas attiecībā uz nepieciešamību sekmēt, attīstīt un uzturēt Eiropas Aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecības bāzi, kas vērsta uz spēju attīstīšanu, ir kompetenta un konkurētspējīga. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis var izmantot dažādus līdzekļus saskaņā ar Kopienas tiesībām, lai nodrošinātu patiesa Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidi un līdzvērtīgus konkurences apstākļus gan Eiropas, gan pasaules mērogā. Tām arī būtu jāsniedz ieguldījums, attīstot un paplašinot ar aizsardzību saistīto piegādātāju bāzi Eiropā, jo īpaši atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un netradicionālo piegādātāju iesaistīšanos Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskajā un rūpniecības bāzē, kā arī sekmējot rūpniecisko sadarbību un atbalstot efektīvus un atbilstīgus zemāka līmeņa piegādātājus. Šajā sakarā tām būtu jāņem vērā Komisijas 2006. gada 7. decembra Skaidrojošais paziņojums par Līguma 296. panta piemērošanu iepirkumam aizsardzības vajadzībām un Komisijas 2007. gada 5. decembra Paziņojums “Stratēģija spēcīgākai un konkurētspējīgākai Eiropas aizsardzības nozarei”.

| (4) | Viens no priekšnoteikumiem Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidē ir atbilstoša tiesiskā regulējuma pieņemšana. Iepirkumu jomā ir vajadzīga iepirkuma procedūru koordinēšanas kārtība, kas atbilst dalībvalstu drošības prasībām un Līgumā noteiktajām saistībām. |
| --- | --- |

(4)

Viens no priekšnoteikumiem Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidē ir atbilstoša tiesiskā regulējuma pieņemšana. Iepirkumu jomā ir vajadzīga iepirkuma procedūru koordinēšanas kārtība, kas atbilst dalībvalstu drošības prasībām un Līgumā noteiktajām saistībām.

| (5) | Lai sasniegtu šo mērķi, Eiropas Parlaments 2005. gada 17. novembra Rezolūcijā par Zaļo grāmatu par iepirkumiem aizsardzības jomā (3) aicināja Komisiju izstrādāt direktīvu, kurā īpaši ņemtas vērā dalībvalstu drošības intereses, turpmāk attīstīta kopējā ārpolitika un drošības politika, veicināta lielāka Eiropas kopība, vienlaikus saglabājot Eiropas Savienības kā “civilās varas” nozīmi. |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu šo mērķi, Eiropas Parlaments 2005. gada 17. novembra Rezolūcijā par Zaļo grāmatu par iepirkumiem aizsardzības jomā (3) aicināja Komisiju izstrādāt direktīvu, kurā īpaši ņemtas vērā dalībvalstu drošības intereses, turpmāk attīstīta kopējā ārpolitika un drošības politika, veicināta lielāka Eiropas kopība, vienlaikus saglabājot Eiropas Savienības kā “civilās varas” nozīmi.

| (6) | Līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru labāka saskaņošana, piemēram, attiecībā uz līgumiem par loģistikas pakalpojumiem, transportu un uzglabāšanu, var palīdzēt arī samazināt aizsardzības nozares izmaksas un būtiski samazināt nozares ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(6)

Līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru labāka saskaņošana, piemēram, attiecībā uz līgumiem par loģistikas pakalpojumiem, transportu un uzglabāšanu, var palīdzēt arī samazināt aizsardzības nozares izmaksas un būtiski samazināt nozares ietekmi uz vidi.

| (7) | Šīm procedūrām būtu jāatspoguļo Savienības vispārējā nostāja drošības jautājumos, kas atbilst izmaiņām stratēģiskajā vidē. Asimetriski draudi starptautiskajai sabiedrībai pakāpeniski izdzēš robežu starp ārējo un iekšējo, kā arī militāro un nemilitāro drošību. |
| --- | --- |

(7)

Šīm procedūrām būtu jāatspoguļo Savienības vispārējā nostāja drošības jautājumos, kas atbilst izmaiņām stratēģiskajā vidē. Asimetriski draudi starptautiskajai sabiedrībai pakāpeniski izdzēš robežu starp ārējo un iekšējo, kā arī militāro un nemilitāro drošību.

| (8) | Aizsardzības un drošības aprīkojums ir būtisks elements gan dalībvalstu drošībai un suverenitātei, gan arī Savienības autonomijai. Tādēļ preču un pakalpojumu iepirkumi, ko veic aizsardzības un drošības nozarē, bieži ir sensitīvi. |
| --- | --- |

(8)

Aizsardzības un drošības aprīkojums ir būtisks elements gan dalībvalstu drošībai un suverenitātei, gan arī Savienības autonomijai. Tādēļ preču un pakalpojumu iepirkumi, ko veic aizsardzības un drošības nozarē, bieži ir sensitīvi.

| (9) | No tā arī izriet īpašās prasības attiecībā uz piegāžu un informācijas drošību. Šīs prasības galvenokārt attiecas gan uz ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma iepirkumiem, kas ir paredzēti bruņotajiem spēkiem, kā arī uz pakalpojumiem un būvdarbiem, kas ar tiem ir tieši saistīti, gan arī uz dažiem īpaši sensitīviem iepirkumiem nemilitārās drošības jomā. Šajās jomās Savienības mēroga režīma trūkums rada kavēkļus aizsardzības un drošības tirgu atvērtībai starp dalībvalstīm. Šī situācija ir steidzami jāuzlabo. Īpaši lietderīgs būtu Savienības mēroga režīms attiecībā uz informācijas drošību, tostarp valsts drošības pārbaužu apliecinājumu savstarpēja atzīšana un iespēja apmainīties ar klasificētu informāciju starp līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un Eiropas uzņēmumiem. Vienlaikus dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai uzlabotu savstarpējo piegāžu drošību, tiecoties pakāpeniski veidot atbilstošu garantiju sistēmu. |
| --- | --- |

(9)

No tā arī izriet īpašās prasības attiecībā uz piegāžu un informācijas drošību. Šīs prasības galvenokārt attiecas gan uz ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma iepirkumiem, kas ir paredzēti bruņotajiem spēkiem, kā arī uz pakalpojumiem un būvdarbiem, kas ar tiem ir tieši saistīti, gan arī uz dažiem īpaši sensitīviem iepirkumiem nemilitārās drošības jomā. Šajās jomās Savienības mēroga režīma trūkums rada kavēkļus aizsardzības un drošības tirgu atvērtībai starp dalībvalstīm. Šī situācija ir steidzami jāuzlabo. Īpaši lietderīgs būtu Savienības mēroga režīms attiecībā uz informācijas drošību, tostarp valsts drošības pārbaužu apliecinājumu savstarpēja atzīšana un iespēja apmainīties ar klasificētu informāciju starp līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un Eiropas uzņēmumiem. Vienlaikus dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai uzlabotu savstarpējo piegāžu drošību, tiecoties pakāpeniski veidot atbilstošu garantiju sistēmu.

| (10) | Šīs direktīvas izpratnē militārais aprīkojums ir jo īpaši tie ražojumu veidi, kuri minēti ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma sarakstā, kas apstiprināts ar Padomes 1958. gada 15. aprīļa Lēmumu 255/58 (4), un, transponējot šo direktīvu, dalībvalstis var ņemt vērā tikai šo sarakstu. Šajā sarakstā ir tikai aprīkojums, kurš paredzēts, izstrādāts un ražots tieši militārām vajadzībām. Tomēr šis saraksts ir vispārīgs un to var plaši interpretēt, ņemot vērā tehnoloģiju, iepirkumu politikas un militāro prasību attīstību, kas sekmē jauna veida aprīkojuma rašanos, piemēram, pamatojoties uz Savienības Kopējo militāro preču sarakstu. Šajā direktīvā militārajam aprīkojumam būtu jāietver arī tādi ražojumi, kas sākotnēji bija paredzēti civilai izmantošanai, taču vēlāk piemēroti militārām vajadzībām, lai tos izmantotu kā ieročus, munīciju vai militāro aprīkojumu. |
| --- | --- |

(10)

Šīs direktīvas izpratnē militārais aprīkojums ir jo īpaši tie ražojumu veidi, kuri minēti ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma sarakstā, kas apstiprināts ar Padomes 1958. gada 15. aprīļa Lēmumu 255/58 (4), un, transponējot šo direktīvu, dalībvalstis var ņemt vērā tikai šo sarakstu. Šajā sarakstā ir tikai aprīkojums, kurš paredzēts, izstrādāts un ražots tieši militārām vajadzībām. Tomēr šis saraksts ir vispārīgs un to var plaši interpretēt, ņemot vērā tehnoloģiju, iepirkumu politikas un militāro prasību attīstību, kas sekmē jauna veida aprīkojuma rašanos, piemēram, pamatojoties uz Savienības Kopējo militāro preču sarakstu. Šajā direktīvā militārajam aprīkojumam būtu jāietver arī tādi ražojumi, kas sākotnēji bija paredzēti civilai izmantošanai, taču vēlāk piemēroti militārām vajadzībām, lai tos izmantotu kā ieročus, munīciju vai militāro aprīkojumu.

| (11) | Specifiskajā nemilitārās drošības jomā šī direktīva būtu jāattiecina uz tādiem iepirkumiem, kuriem ir līdzīgi elementi kā iepirkumiem aizsardzības jomā un uz kuriem attiecas līdzīgas slepenības prasības. Tas jo īpaši var attiekties uz jomām, kurās militāri un nemilitāri spēki sadarbojas, lai veiktu kopējus uzdevumus, un/vai gadījumiem, kad iepirkuma mērķis ir aizsargāt Eiropas Savienības un/vai dalībvalstu drošību vai nu to teritorijā, vai arī ārpus tās pret nopietniem draudiem, kurus rada nemilitāri un/vai nevalstiski subjekti. Tas var attiekties, piemēram, uz robežu aizsardzību, policijas darbībām un krīzes pārvarēšanas misijām. |
| --- | --- |

(11)

Specifiskajā nemilitārās drošības jomā šī direktīva būtu jāattiecina uz tādiem iepirkumiem, kuriem ir līdzīgi elementi kā iepirkumiem aizsardzības jomā un uz kuriem attiecas līdzīgas slepenības prasības. Tas jo īpaši var attiekties uz jomām, kurās militāri un nemilitāri spēki sadarbojas, lai veiktu kopējus uzdevumus, un/vai gadījumiem, kad iepirkuma mērķis ir aizsargāt Eiropas Savienības un/vai dalībvalstu drošību vai nu to teritorijā, vai arī ārpus tās pret nopietniem draudiem, kurus rada nemilitāri un/vai nevalstiski subjekti. Tas var attiekties, piemēram, uz robežu aizsardzību, policijas darbībām un krīzes pārvarēšanas misijām.

| (12) | Šajā direktīvā būtu jāņem vērā līgumslēdzējas iestādes/subjekta vajadzības visā ražojumu aprites ciklā, tas ir gan pētniecības un izstrādes posmā, gan rūpnieciskās attīstības, ražošanas, remonta, modernizācijas, pārveidošanas, uzturēšanas, loģistikas, apmācības, pārbaudes, izņemšanas no lietošanas un ražojuma likvidēšanas posmā. Šie posmi ietver, piemēram, pētījumus, novērtējumu, uzglabāšanu, transportēšanu, integrēšanu, apkalpošanu, demontāžu, likvidēšanu un visas citas darbības pēc ražojuma sākotnējās izstrādes. Dažos līgumos var būt paredzēta tādu daļu, detaļu un/vai mezglu piegāde, kuri ir ražojumu sastāvā vai saistīti ar to, un/vai speciālu instrumentu un pārbaudes aprīkojuma piegāde, kā arī atbalsta nodrošināšana. |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā būtu jāņem vērā līgumslēdzējas iestādes/subjekta vajadzības visā ražojumu aprites ciklā, tas ir gan pētniecības un izstrādes posmā, gan rūpnieciskās attīstības, ražošanas, remonta, modernizācijas, pārveidošanas, uzturēšanas, loģistikas, apmācības, pārbaudes, izņemšanas no lietošanas un ražojuma likvidēšanas posmā. Šie posmi ietver, piemēram, pētījumus, novērtējumu, uzglabāšanu, transportēšanu, integrēšanu, apkalpošanu, demontāžu, likvidēšanu un visas citas darbības pēc ražojuma sākotnējās izstrādes. Dažos līgumos var būt paredzēta tādu daļu, detaļu un/vai mezglu piegāde, kuri ir ražojumu sastāvā vai saistīti ar to, un/vai speciālu instrumentu un pārbaudes aprīkojuma piegāde, kā arī atbalsta nodrošināšana.

| (13) | Šajā direktīvā pētniecībai un izstrādei būtu jāietver fundamentāli pētījumi, lietišķi pētījumi un eksperimentāla izstrāde. Fundamentālie pētījumi ir eksperimentālais vai teorētiskais darbs, ko galvenokārt veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par parādību un konkrētu faktu pamatojumu, neparedzot nekādu praktisko pielietojumu vai izmantošanu. Lietišķie pētījumi ir arī oriģināli darbi, kas veikti jaunu zināšanu ieguvei. Tomēr to galvenais mērķis ir konkrēts praktisks rezultāts vai uzdevums. Eksperimentālā izstrāde ir darbi, kurus veic pamatojoties uz pētniecības un/vai praktiskās pieredzes rezultātā iegūtām zināšanām, lai uzsāktu jaunu materiālu, izstrādājumu vai iekārtu ražošanu, izveidotu jaunus procesus, sistēmas un pakalpojumus vai arī būtiski uzlabotu jau esošos. Eksperimentālās izstrādes posms var ietvert tehnoloģiju demonstrējumus, proti, radītas iekārtas, lai demonstrētu jaunās koncepcijas vai tehnoloģijas sniegumu atbilstošā vai reprezentatīvā vidē.
  “Pētniecība un izstrāde” neietver priekšražošanas prototipu, instrumentu un ražošanas metožu, rūpniecisko dizainparaugu vai ražošanas procesu izstrādi un izmēģināšanu. |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā pētniecībai un izstrādei būtu jāietver fundamentāli pētījumi, lietišķi pētījumi un eksperimentāla izstrāde. Fundamentālie pētījumi ir eksperimentālais vai teorētiskais darbs, ko galvenokārt veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par parādību un konkrētu faktu pamatojumu, neparedzot nekādu praktisko pielietojumu vai izmantošanu. Lietišķie pētījumi ir arī oriģināli darbi, kas veikti jaunu zināšanu ieguvei. Tomēr to galvenais mērķis ir konkrēts praktisks rezultāts vai uzdevums. Eksperimentālā izstrāde ir darbi, kurus veic pamatojoties uz pētniecības un/vai praktiskās pieredzes rezultātā iegūtām zināšanām, lai uzsāktu jaunu materiālu, izstrādājumu vai iekārtu ražošanu, izveidotu jaunus procesus, sistēmas un pakalpojumus vai arī būtiski uzlabotu jau esošos. Eksperimentālās izstrādes posms var ietvert tehnoloģiju demonstrējumus, proti, radītas iekārtas, lai demonstrētu jaunās koncepcijas vai tehnoloģijas sniegumu atbilstošā vai reprezentatīvā vidē.

“Pētniecība un izstrāde” neietver priekšražošanas prototipu, instrumentu un ražošanas metožu, rūpniecisko dizainparaugu vai ražošanas procesu izstrādi un izmēģināšanu.

| (14) | Šajā direktīvā būtu jāņem vērā līgumslēdzējas iestādes/subjekta vajadzības pēc tādiem būvdarbiem un pakalpojumiem, kuri gan tieši nav saistīti ar militārā aprīkojuma vai sensitīva aprīkojuma piegādi, taču ir nepieciešami, lai izpildītu noteiktas militāras vai drošības prasības. |
| --- | --- |

(14)

Šajā direktīvā būtu jāņem vērā līgumslēdzējas iestādes/subjekta vajadzības pēc tādiem būvdarbiem un pakalpojumiem, kuri gan tieši nav saistīti ar militārā aprīkojuma vai sensitīva aprīkojuma piegādi, taču ir nepieciešami, lai izpildītu noteiktas militāras vai drošības prasības.

| (15) | Iepirkuma procedūrās, kurās līgumu slēgšanu dalībvalstīs veic līgumslēdzēji subjekti, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (5), un līgumslēdzējas iestādes, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (6), ir jāievēro Līgumā paredzētie principi, jo īpaši brīva preču aprite, uzņēmējdarbības veikšanas brīvība un brīva pakalpojumu aprite, kā arī tādi no tiem izrietošie principi kā vienlīdzīga attieksme, nediskriminēšana, savstarpēja atzīšana, proporcionalitāte un pārredzamība.
  Līgumiem, kuru robežvērtība ir zemāka par šajā direktīvā noteiktajām robežvērtībām, pārredzamības un konkurences prasības būtu jānosaka dalībvalstīm, ievērojot minētos principus un jo īpaši ņemot vērā situācijas, kad rodas pārrobežu intereses. Jo īpaši dalībvalstu ziņā ir noteikt piemērotākos noteikumus, ar kādiem piešķir šādu līgumu slēgšanas tiesības.
  Līgumiem, kuru vērtība pārsniedz noteikto robežvērtību, ir ieteicams izstrādāt tādus noteikumus attiecībā uz iepirkuma procedūru koordinēšanu Kopienas līmenī, kuru pamatā būtu minētie principi, kas garantētu šo noteikumu iedarbību un nodrošinātu iepirkumiem faktiskus konkurences apstākļus. Tādēļ koordinēšanas noteikumi būtu jāinterpretē saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un principiem, kā arī saskaņā ar pārējiem Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Iepirkuma procedūrās, kurās līgumu slēgšanu dalībvalstīs veic līgumslēdzēji subjekti, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (5), un līgumslēdzējas iestādes, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (6), ir jāievēro Līgumā paredzētie principi, jo īpaši brīva preču aprite, uzņēmējdarbības veikšanas brīvība un brīva pakalpojumu aprite, kā arī tādi no tiem izrietošie principi kā vienlīdzīga attieksme, nediskriminēšana, savstarpēja atzīšana, proporcionalitāte un pārredzamība.

Līgumiem, kuru robežvērtība ir zemāka par šajā direktīvā noteiktajām robežvērtībām, pārredzamības un konkurences prasības būtu jānosaka dalībvalstīm, ievērojot minētos principus un jo īpaši ņemot vērā situācijas, kad rodas pārrobežu intereses. Jo īpaši dalībvalstu ziņā ir noteikt piemērotākos noteikumus, ar kādiem piešķir šādu līgumu slēgšanas tiesības.

Līgumiem, kuru vērtība pārsniedz noteikto robežvērtību, ir ieteicams izstrādāt tādus noteikumus attiecībā uz iepirkuma procedūru koordinēšanu Kopienas līmenī, kuru pamatā būtu minētie principi, kas garantētu šo noteikumu iedarbību un nodrošinātu iepirkumiem faktiskus konkurences apstākļus. Tādēļ koordinēšanas noteikumi būtu jāinterpretē saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un principiem, kā arī saskaņā ar pārējiem Līguma noteikumiem.

| (16) | Līguma 30., 45., 46., 55. un 296. pantā ir paredzēti īpaši izņēmuma gadījumi, kad var atkāpties no Līgumā noteikto principu piemērošanas un, attiecīgi, no to tiesību piemērošanas, kuri izriet no šiem principiem. No tā izriet, ka neviens šīs direktīvas noteikums nedrīkstētu liegt noteikt vai piemērot pasākumus, kas ir vajadzīgi tādu interešu aizsargāšanai, kuras ar Līguma noteikumiem ir atzītas par leģitīmām.
  Tas jo īpaši nozīmē, ka arī uz tādu līgumu slēgšanu, uz kuriem attiecas šīs direktīvas piemērošanas joma, šo direktīvu var neattiecināt, ja to pamato sabiedrības drošība vai arī dalībvalsts būtisku drošības interešu aizsardzība. Tas var attiekties uz tādiem līgumiem gan aizsardzības, gan drošības jomā, attiecībā uz kuriem ir nepieciešamas tik galēji augstas piegāžu drošības prasības un kuri ir tik konfidenciāli un/vai svarīgi valsts suverenitātei, ka pat šīs direktīvas īpašie noteikumi nav pietiekami, lai aizsargātu dalībvalsts svarīgākās drošības intereses, kuru noteikšana ir tikai pašas dalībvalsts ziņā. |
| --- | --- |

(16)

Līguma 30., 45., 46., 55. un 296. pantā ir paredzēti īpaši izņēmuma gadījumi, kad var atkāpties no Līgumā noteikto principu piemērošanas un, attiecīgi, no to tiesību piemērošanas, kuri izriet no šiem principiem. No tā izriet, ka neviens šīs direktīvas noteikums nedrīkstētu liegt noteikt vai piemērot pasākumus, kas ir vajadzīgi tādu interešu aizsargāšanai, kuras ar Līguma noteikumiem ir atzītas par leģitīmām.

Tas jo īpaši nozīmē, ka arī uz tādu līgumu slēgšanu, uz kuriem attiecas šīs direktīvas piemērošanas joma, šo direktīvu var neattiecināt, ja to pamato sabiedrības drošība vai arī dalībvalsts būtisku drošības interešu aizsardzība. Tas var attiekties uz tādiem līgumiem gan aizsardzības, gan drošības jomā, attiecībā uz kuriem ir nepieciešamas tik galēji augstas piegāžu drošības prasības un kuri ir tik konfidenciāli un/vai svarīgi valsts suverenitātei, ka pat šīs direktīvas īpašie noteikumi nav pietiekami, lai aizsargātu dalībvalsts svarīgākās drošības intereses, kuru noteikšana ir tikai pašas dalībvalsts ziņā.

| (17) | Tomēr saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru izņēmumu piemērošanas iespēja būtu jāinterpretē tā, lai izņēmumus piemērotu tikai gadījumos, kad tas tiešām ir vajadzīgs, lai aizsargātu leģitīmās intereses, kuru aizsardzību veicina iepriekšminētie panti. Tādējādi šīs direktīvas nepiemērošanai jābūt samērīgai ar sasniedzamajiem mērķiem jārada iespējami mazāki traucējumi brīvai preču apritei un pakalpojumu sniegšanas brīvībai. |
| --- | --- |

(17)

Tomēr saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru izņēmumu piemērošanas iespēja būtu jāinterpretē tā, lai izņēmumus piemērotu tikai gadījumos, kad tas tiešām ir vajadzīgs, lai aizsargātu leģitīmās intereses, kuru aizsardzību veicina iepriekšminētie panti. Tādējādi šīs direktīvas nepiemērošanai jābūt samērīgai ar sasniedzamajiem mērķiem jārada iespējami mazāki traucējumi brīvai preču apritei un pakalpojumu sniegšanas brīvībai.

| (18) | Uz ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma piegādes līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas darbojas aizsardzības jomā, neattiecina Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumu par publiskiem iepirkumiem (GPA). Uz citiem šajā direktīvā noteiktajiem iepirkuma līgumiem GPA arī neattiecina, pamatojoties uz minētā nolīguma XXIII pantu. Līguma 296. pantam un GPA XXIII panta 1. punktam ir atšķirīga piemērošanas joma, un uz tiem attiecas atšķirīgi juridiskās pārskatīšanas standarti. Dalībvalstis arvien var atsaukties uz GPA XXIII panta 1. punktu situācijās, kurās nevar atsaukties uz Līguma 296. pantu. Tāpēc abiem noteikumiem ir jāatbilst atšķirīgiem piemērošanas nosacījumiem.
  Šis izņēmums nozīmē arī to, ka aizsardzības un drošības tirgu īpašajā kontekstā dalībvalstis saglabā tiesības izlemt, vai to līgumslēdzēja iestāde/subjekts ļauj līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās piedalīties trešo valstu uzņēmējiem. Tām šis lēmums būtu jāpieņem, pamatojoties uz izdevīgumu, atzīstot pasaules mērogā konkurētspējīgas Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskās un rūpniecības bāzes nepieciešamību un to, cik svarīgi ir atvērti un godīgi tirgi, kā arī gūstot abpusēju labumu. Dalībvalstīm būtu jācenšas panākt arvien atvērtākus tirgus. Arī to partneriem būtu jāapliecina atvērtība, kuras pamatā būtu noteikumi, par kuriem panākta starptautiska vienošanās, turklāt tas jo īpaši attiecas uz atklātu un godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(18)

Uz ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma piegādes līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas darbojas aizsardzības jomā, neattiecina Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumu par publiskiem iepirkumiem (GPA). Uz citiem šajā direktīvā noteiktajiem iepirkuma līgumiem GPA arī neattiecina, pamatojoties uz minētā nolīguma XXIII pantu. Līguma 296. pantam un GPA XXIII panta 1. punktam ir atšķirīga piemērošanas joma, un uz tiem attiecas atšķirīgi juridiskās pārskatīšanas standarti. Dalībvalstis arvien var atsaukties uz GPA XXIII panta 1. punktu situācijās, kurās nevar atsaukties uz Līguma 296. pantu. Tāpēc abiem noteikumiem ir jāatbilst atšķirīgiem piemērošanas nosacījumiem.

Šis izņēmums nozīmē arī to, ka aizsardzības un drošības tirgu īpašajā kontekstā dalībvalstis saglabā tiesības izlemt, vai to līgumslēdzēja iestāde/subjekts ļauj līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās piedalīties trešo valstu uzņēmējiem. Tām šis lēmums būtu jāpieņem, pamatojoties uz izdevīgumu, atzīstot pasaules mērogā konkurētspējīgas Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskās un rūpniecības bāzes nepieciešamību un to, cik svarīgi ir atvērti un godīgi tirgi, kā arī gūstot abpusēju labumu. Dalībvalstīm būtu jācenšas panākt arvien atvērtākus tirgus. Arī to partneriem būtu jāapliecina atvērtība, kuras pamatā būtu noteikumi, par kuriem panākta starptautiska vienošanās, turklāt tas jo īpaši attiecas uz atklātu un godīgu konkurenci.

| (19) | Par būvdarbu līgumu var uzskatīt tikai tādu līgumu, kura priekšmets konkrēti ir tādu darbību veikšana, kas paredzētas 45. kategorijā “Kopējā publiskajā iepirkuma vārdnīcā”, kura noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2195/2002 (2002. gada 5. novembris) par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV) (7) (turpmāk “CPV”), pat ja līgumā ir paredzēti citi pakalpojumi, kas vajadzīgi minēto darbību veikšanai. Atsevišķos gadījumos būvdarbus var iekļaut pakalpojumu līgumos. Taču šādi būvdarbi ir uzskatāmi par papilddarbiem, kuri tātad ir tikai līguma galvenā mērķa sastāvdaļa vai papildinājums un kuri nevar pamatot atsevišķa būvdarbu līguma noslēgšanu. |
| --- | --- |

(19)

Par būvdarbu līgumu var uzskatīt tikai tādu līgumu, kura priekšmets konkrēti ir tādu darbību veikšana, kas paredzētas 45. kategorijā “Kopējā publiskajā iepirkuma vārdnīcā”, kura noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2195/2002 (2002. gada 5. novembris) par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV) (7) (turpmāk “CPV”), pat ja līgumā ir paredzēti citi pakalpojumi, kas vajadzīgi minēto darbību veikšanai. Atsevišķos gadījumos būvdarbus var iekļaut pakalpojumu līgumos. Taču šādi būvdarbi ir uzskatāmi par papilddarbiem, kuri tātad ir tikai līguma galvenā mērķa sastāvdaļa vai papildinājums un kuri nevar pamatot atsevišķa būvdarbu līguma noslēgšanu.

| (20) | Līgumos, kuri attiecas uz aizsardzības un drošības jomu, ir bieži iekļauta klasificēta informācija, kuru attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti drošības apsvērumu dēļ prasa aizsargāt pret nesankcionētu piekļuvi. Militārajā jomā dalībvalstīs jau pastāv informācijas klasificēšanas sistēmas militāriem mērķiem. Turpretī nemilitārās drošības jomā dalībvalstu prakse ir atšķirīgākā attiecībā uz to, kādos gadījumos līdzīgi jāaizsargā cita informācija. Tādēļ ir lietderīgi piemērot koncepciju, kura ņemtu vērā dalībvalstu prakses dažādību un palīdzētu apvienot militāro un nemilitāro jomu. Tomēr iepirkumu līgumu noslēgšana šajās jomās nedrīkstētu attiecīgā gadījumā ietekmēt dalībvalstu saistības, kas izriet vai nu no Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (8), vai arī no Lēmuma 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (9).
  Turklāt Līguma 296. panta 1. punkta a) apakšpunkts dod dalībvalstīm iespēju neattiecināt šīs direktīvas noteikumus uz līgumiem gan aizsardzības, gan drošības jomā, ja šo noteikumu piemērošana liktu dalībvalstīm sniegt informāciju, kuras izpaušanu tās uzskata par pretēju savām drošības pamatinteresēm. Tas tā jo īpaši var būt gadījumos, kad pasūtījumi ir tik sensitīvi, ka ir jātur slepenībā pat to pastāvēšana. |
| --- | --- |

(20)

Līgumos, kuri attiecas uz aizsardzības un drošības jomu, ir bieži iekļauta klasificēta informācija, kuru attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti drošības apsvērumu dēļ prasa aizsargāt pret nesankcionētu piekļuvi. Militārajā jomā dalībvalstīs jau pastāv informācijas klasificēšanas sistēmas militāriem mērķiem. Turpretī nemilitārās drošības jomā dalībvalstu prakse ir atšķirīgākā attiecībā uz to, kādos gadījumos līdzīgi jāaizsargā cita informācija. Tādēļ ir lietderīgi piemērot koncepciju, kura ņemtu vērā dalībvalstu prakses dažādību un palīdzētu apvienot militāro un nemilitāro jomu. Tomēr iepirkumu līgumu noslēgšana šajās jomās nedrīkstētu attiecīgā gadījumā ietekmēt dalībvalstu saistības, kas izriet vai nu no Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (8), vai arī no Lēmuma 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (9).

Turklāt Līguma 296. panta 1. punkta a) apakšpunkts dod dalībvalstīm iespēju neattiecināt šīs direktīvas noteikumus uz līgumiem gan aizsardzības, gan drošības jomā, ja šo noteikumu piemērošana liktu dalībvalstīm sniegt informāciju, kuras izpaušanu tās uzskata par pretēju savām drošības pamatinteresēm. Tas tā jo īpaši var būt gadījumos, kad pasūtījumi ir tik sensitīvi, ka ir jātur slepenībā pat to pastāvēšana.

| (21) | Būtu jāatļauj līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem slēgt pamatnolīgumus, un tādēļ ir jāparedz pamatnolīguma definīcija un īpaši noteikumi. Atbilstīgi šiem noteikumiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts noslēdz pamatnolīgumu saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, kuri jo īpaši attiecas uz publicēšanu un piedāvājumu iesniegšanas termiņiem un nosacījumiem, tā drīkst pamatnolīguma darbības laikā slēgt līgumus, kuru pamatā ir attiecīgais pamatnolīgums, vai nu piemērojot pamatnolīgumā paredzētos noteikumus, vai arī – ja tajā sākotnēji netika paredzēti visi noteikumi – vispirms organizējot konkursu pamatnolīguma pusēm. Organizējot konkursu, būtu jāievēro konkrēti noteikumi, lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un garantētu vispārējo principu, jo īpaši vienlīdzīgas attieksmes principa, ievērošanu. Šo iemeslu dēļ pamatnolīguma darbības periods būtu jāierobežo, un tas nedrīkstētu būt ilgāks par septiņiem gadiem, izņemot gadījumus, ko līgumslēdzējas iestādes/subjekti pienācīgi pamato. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāatļauj līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem slēgt pamatnolīgumus, un tādēļ ir jāparedz pamatnolīguma definīcija un īpaši noteikumi. Atbilstīgi šiem noteikumiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts noslēdz pamatnolīgumu saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, kuri jo īpaši attiecas uz publicēšanu un piedāvājumu iesniegšanas termiņiem un nosacījumiem, tā drīkst pamatnolīguma darbības laikā slēgt līgumus, kuru pamatā ir attiecīgais pamatnolīgums, vai nu piemērojot pamatnolīgumā paredzētos noteikumus, vai arī – ja tajā sākotnēji netika paredzēti visi noteikumi – vispirms organizējot konkursu pamatnolīguma pusēm. Organizējot konkursu, būtu jāievēro konkrēti noteikumi, lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un garantētu vispārējo principu, jo īpaši vienlīdzīgas attieksmes principa, ievērošanu. Šo iemeslu dēļ pamatnolīguma darbības periods būtu jāierobežo, un tas nedrīkstētu būt ilgāks par septiņiem gadiem, izņemot gadījumus, ko līgumslēdzējas iestādes/subjekti pienācīgi pamato.

| (22) | Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var izmantot elektroniskā iepirkuma metodes ar nosacījumu, ka šīs metodes izmanto saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajām prasībām un vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un pārskatāmības principu. Tā kā sagaidāms, ka aizvien biežāk tiks izmantota elektronisko izsoļu metode, attiecībā uz šādām izsolēm būtu jāizstrādā Kopienas definīcija un īpaši reglamentējoši noteikumi, lai nodrošinātu to norisi pilnīgā saskaņā ar minētajiem principiem. Tālab būtu jāparedz, ka šādas elektroniskas izsoles var rīkot tikai attiecībā uz tādu būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu līgumiem, kuriem precīzi var noteikt specifikācijas. Tas jo īpaši var būt atkārtotu piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumu gadījumā. Tā paša mērķa labad ir jābūt iespējai noteikt arī pretendentu attiecīgo secību katrā elektroniskās izsoles posmā. Elektronisko izsoļu izmantošana līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem dod iespēju lūgt, lai pretendenti iesniedz jaunas, pārskatītas un pazeminātas cenas, un pēc tam, kad līgumslēgšanas tiesības jau ir piešķirtas ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam, arī pilnveidot citus piedāvājumu aspektus, ne tikai cenas. Lai nodrošinātu pārredzamības principa ievērošanu, elektronisko izsoļu priekšmets var būt tikai tādi elementi, kas ir piemēroti automātiskai izvērtēšanai, izmantojot elektroniskos līdzekļus, bez līgumslēdzējas iestādes/subjekta iejaukšanās un/vai novērtējuma, t. i., tikai tādi elementi, kas ir izskaitļojami, lai tos varētu izteikt skaitļos vai procentos. No otras puses, tiem piedāvājumu aspektiem, par kuriem vajadzīgs neizskaitļojamu elementu novērtējums, nevajadzētu būt elektronisko izsoļu priekšmetam. Tādēļ dažiem būvdarbu līgumiem un pakalpojumu līgumiem, kuru priekšmets ir intelektuāls izpildījums, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevajadzētu būt elektronisko izsoļu priekšmetam. |
| --- | --- |

(22)

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var izmantot elektroniskā iepirkuma metodes ar nosacījumu, ka šīs metodes izmanto saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajām prasībām un vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un pārskatāmības principu. Tā kā sagaidāms, ka aizvien biežāk tiks izmantota elektronisko izsoļu metode, attiecībā uz šādām izsolēm būtu jāizstrādā Kopienas definīcija un īpaši reglamentējoši noteikumi, lai nodrošinātu to norisi pilnīgā saskaņā ar minētajiem principiem. Tālab būtu jāparedz, ka šādas elektroniskas izsoles var rīkot tikai attiecībā uz tādu būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu līgumiem, kuriem precīzi var noteikt specifikācijas. Tas jo īpaši var būt atkārtotu piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumu gadījumā. Tā paša mērķa labad ir jābūt iespējai noteikt arī pretendentu attiecīgo secību katrā elektroniskās izsoles posmā. Elektronisko izsoļu izmantošana līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem dod iespēju lūgt, lai pretendenti iesniedz jaunas, pārskatītas un pazeminātas cenas, un pēc tam, kad līgumslēgšanas tiesības jau ir piešķirtas ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam, arī pilnveidot citus piedāvājumu aspektus, ne tikai cenas. Lai nodrošinātu pārredzamības principa ievērošanu, elektronisko izsoļu priekšmets var būt tikai tādi elementi, kas ir piemēroti automātiskai izvērtēšanai, izmantojot elektroniskos līdzekļus, bez līgumslēdzējas iestādes/subjekta iejaukšanās un/vai novērtējuma, t. i., tikai tādi elementi, kas ir izskaitļojami, lai tos varētu izteikt skaitļos vai procentos. No otras puses, tiem piedāvājumu aspektiem, par kuriem vajadzīgs neizskaitļojamu elementu novērtējums, nevajadzētu būt elektronisko izsoļu priekšmetam. Tādēļ dažiem būvdarbu līgumiem un pakalpojumu līgumiem, kuru priekšmets ir intelektuāls izpildījums, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevajadzētu būt elektronisko izsoļu priekšmetam.

| (23) | Centralizētas iepirkuma metodes palīdz palielināt konkurenci un racionalizēt iepirkumu. Tādējādi dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti var iegādāties preces, būvdarbus un/vai pakalpojumus ar centrālās iepirkumu iestādes starpniecību. Tāpēc būtu jāparedz Kopienas definīcija attiecībā uz centrālajām iepirkumu iestādēm un nosacījumi, saskaņā ar kuriem atbilstīgi nediskriminēšanas un vienādu iespēju principam var uzskatīt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kuru vajadzībām būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepērk centrālā iepirkumu iestāde, ir izpildījuši šīs direktīvas prasības. Līgumslēdzējai iestādei/subjektam, kuram ir pienākums piemērot šo direktīvu, jebkurā gadījumā vajadzētu būt tiesīgam rīkoties kā centrālajai iepirkumu iestādei. Vienlaikus dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām norīkot par centrālo iepirkumu iestādi arī tās Eiropas publiskās struktūras, uz kurām šī direktīva neattiecas, piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūru, ja vien šīs struktūras piemēro iepirkuma normas, kas atbilst visiem šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(23)

Centralizētas iepirkuma metodes palīdz palielināt konkurenci un racionalizēt iepirkumu. Tādējādi dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti var iegādāties preces, būvdarbus un/vai pakalpojumus ar centrālās iepirkumu iestādes starpniecību. Tāpēc būtu jāparedz Kopienas definīcija attiecībā uz centrālajām iepirkumu iestādēm un nosacījumi, saskaņā ar kuriem atbilstīgi nediskriminēšanas un vienādu iespēju principam var uzskatīt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kuru vajadzībām būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepērk centrālā iepirkumu iestāde, ir izpildījuši šīs direktīvas prasības. Līgumslēdzējai iestādei/subjektam, kuram ir pienākums piemērot šo direktīvu, jebkurā gadījumā vajadzētu būt tiesīgam rīkoties kā centrālajai iepirkumu iestādei. Vienlaikus dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām norīkot par centrālo iepirkumu iestādi arī tās Eiropas publiskās struktūras, uz kurām šī direktīva neattiecas, piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūru, ja vien šīs struktūras piemēro iepirkuma normas, kas atbilst visiem šīs direktīvas noteikumiem.

| (24) | Var gadīties, ka līgumslēdzējai iestādei/subjektam ir pienākums piešķirt līgumslēgšanas tiesības par atsevišķu piegādes līgumu, uz kuru šī direktīva attiecas tikai daļēji un uz kura pārējo daļu vai nu attiecas Direktīva 2004/17/EK vai Direktīva 2004/18/EK, vai arī neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīva 2004/17/EK, ne Direktīva 2004/18/EK. Tas attiecas uz gadījumiem, kad attiecīgos iepirkumus objektīvu iemeslu dēļ nevar nodalīt un piešķirt ar atsevišķiem līgumiem. Šādos gadījumos līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem vajadzētu būt iespējai piešķirt līgumslēgšanas tiesības par vienu līgumu, ja vien lēmums nav pieņemts tādēļ, lai uz līgumiem nevajadzētu attiecināt šo direktīvu vai Direktīvu 2004/17/EK, vai Direktīvu 2004/18/EK. |
| --- | --- |

(24)

Var gadīties, ka līgumslēdzējai iestādei/subjektam ir pienākums piešķirt līgumslēgšanas tiesības par atsevišķu piegādes līgumu, uz kuru šī direktīva attiecas tikai daļēji un uz kura pārējo daļu vai nu attiecas Direktīva 2004/17/EK vai Direktīva 2004/18/EK, vai arī neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīva 2004/17/EK, ne Direktīva 2004/18/EK. Tas attiecas uz gadījumiem, kad attiecīgos iepirkumus objektīvu iemeslu dēļ nevar nodalīt un piešķirt ar atsevišķiem līgumiem. Šādos gadījumos līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem vajadzētu būt iespējai piešķirt līgumslēgšanas tiesības par vienu līgumu, ja vien lēmums nav pieņemts tādēļ, lai uz līgumiem nevajadzētu attiecināt šo direktīvu vai Direktīvu 2004/17/EK, vai Direktīvu 2004/18/EK.

| (25) | Saskaņotajos noteikumos paredzēto robežvērtību skaita palielināšana rada grūtības līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem. Ņemot vērā aizsardzības un drošības jomā noslēgto līgumu vidējo vērtību, ir lietderīgi pielāgot šajā direktīvā noteiktās robežvērtības tām robežvērtībām, kuras līgumslēdzējas iestādes/subjekti jau piemēro saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK. Ja tiek pārskatītas Direktīvā 2004/17/EK paredzētās robežvērtības, vienlaikus ar tām būtu jāpārskata arī šajā direktīvā paredzētās robežvērtības. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņotajos noteikumos paredzēto robežvērtību skaita palielināšana rada grūtības līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem. Ņemot vērā aizsardzības un drošības jomā noslēgto līgumu vidējo vērtību, ir lietderīgi pielāgot šajā direktīvā noteiktās robežvērtības tām robežvērtībām, kuras līgumslēdzējas iestādes/subjekti jau piemēro saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK. Ja tiek pārskatītas Direktīvā 2004/17/EK paredzētās robežvērtības, vienlaikus ar tām būtu jāpārskata arī šajā direktīvā paredzētās robežvērtības.

| (26) | Turklāt būtu jāparedz arī gadījumi, kad šī direktīva nav piemērojama tāpēc, ka iepirkumiem piemēro specifiskus noteikumus, kuri izriet no starptautiskiem nolīgumiem vai nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Noteikumiem attiecīgos nolīgumos par dalībvalsts karaspēka izvietošanu citā dalībvalstī vai trešā valstī, kā arī par trešās valsts karaspēka izvietošanu dalībvalstī arī būtu jāparedz šajā direktīvā noteikto piešķiršanas procedūru izmantošana. Šo direktīvu nevajadzētu attiecināt ne uz iepirkuma līgumiem, kurus savām vajadzībām slēdz starptautiskās organizācijas, ne uz līgumiem, kurus dalībvalstis slēdz saskaņā ar šādu organizāciju konkrētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt būtu jāparedz arī gadījumi, kad šī direktīva nav piemērojama tāpēc, ka iepirkumiem piemēro specifiskus noteikumus, kuri izriet no starptautiskiem nolīgumiem vai nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Noteikumiem attiecīgos nolīgumos par dalībvalsts karaspēka izvietošanu citā dalībvalstī vai trešā valstī, kā arī par trešās valsts karaspēka izvietošanu dalībvalstī arī būtu jāparedz šajā direktīvā noteikto piešķiršanas procedūru izmantošana. Šo direktīvu nevajadzētu attiecināt ne uz iepirkuma līgumiem, kurus savām vajadzībām slēdz starptautiskās organizācijas, ne uz līgumiem, kurus dalībvalstis slēdz saskaņā ar šādu organizāciju konkrētajiem noteikumiem.

| (27) | Aizsardzības un drošības jomā daži līgumi ir tik sensitīvi, ka nebūtu lietderīgi tiem piemērot šo direktīvu, pat ņemot vērā tās specifiskumu. Tas attiecas uz izlūkdienestu veiktajiem iepirkumiem vai arī iepirkumiem, kas vajadzīgi visa veida izlūkošanas, tostarp pretizlūkošanas, darbībai, kā to nosaka dalībvalstis. Tas attiecināms arī uz citiem īpaši sensitīviem iepirkumiem, kuros nepieciešama ļoti augsta līmeņa konfidencialitāte, tostarp, piemēram, noteiktiem iepirkumiem robežapsardzības vajadzībām vai cīņai ar terorismu un organizēto noziedzību, kā arī iepirkumiem, kas saistīti ar šifrēšanu vai paredzēti slepenām darbībām un citām līdzīgi sensitīvām darbībām, kuras veic policijas un drošības iestādes. |
| --- | --- |

(27)

Aizsardzības un drošības jomā daži līgumi ir tik sensitīvi, ka nebūtu lietderīgi tiem piemērot šo direktīvu, pat ņemot vērā tās specifiskumu. Tas attiecas uz izlūkdienestu veiktajiem iepirkumiem vai arī iepirkumiem, kas vajadzīgi visa veida izlūkošanas, tostarp pretizlūkošanas, darbībai, kā to nosaka dalībvalstis. Tas attiecināms arī uz citiem īpaši sensitīviem iepirkumiem, kuros nepieciešama ļoti augsta līmeņa konfidencialitāte, tostarp, piemēram, noteiktiem iepirkumiem robežapsardzības vajadzībām vai cīņai ar terorismu un organizēto noziedzību, kā arī iepirkumiem, kas saistīti ar šifrēšanu vai paredzēti slepenām darbībām un citām līdzīgi sensitīvām darbībām, kuras veic policijas un drošības iestādes.

| (28) | Dalībvalstis nereti iesaistās sadarbības programmās, lai kopīgi izstrādātu jaunu aizsardzības aprīkojumu. Šādas programmas ir īpaši svarīgas, jo tās palīdz attīstīt jaunas tehnoloģijas un sadalīt ļoti lielās pētniecības un attīstības izmaksas, kas saistītas ar sarežģītu ieroču sistēmu izstrādi. Dažas no šīm sadarbības programmām pārvalda starptautiskās organizācijas, proti, Kopīgā bruņojuma sadarbības organizācija (Organisation de coopération conjointe en matière d’armement, OCCAR) un NATO (ar attiecīgu aģentūru starpniecību), vai arī Savienības aģentūras, piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūra, kuras tad dalībvalstu vārdā piešķir līgumslēgšanas tiesības. Šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz šādiem līgumiem. Atbilstoši citām sadarbības programmām līgumslēgšanas tiesības piešķir vienas dalībvalsts līgumslēdzējas iestādes/subjekti arī citas vai vairāku citu dalībvalstu vārdā. Arī šādos gadījumos šī direktīva nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstis nereti iesaistās sadarbības programmās, lai kopīgi izstrādātu jaunu aizsardzības aprīkojumu. Šādas programmas ir īpaši svarīgas, jo tās palīdz attīstīt jaunas tehnoloģijas un sadalīt ļoti lielās pētniecības un attīstības izmaksas, kas saistītas ar sarežģītu ieroču sistēmu izstrādi. Dažas no šīm sadarbības programmām pārvalda starptautiskās organizācijas, proti, Kopīgā bruņojuma sadarbības organizācija (Organisation de coopération conjointe en matière d’armement, OCCAR) un NATO (ar attiecīgu aģentūru starpniecību), vai arī Savienības aģentūras, piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūra, kuras tad dalībvalstu vārdā piešķir līgumslēgšanas tiesības. Šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz šādiem līgumiem. Atbilstoši citām sadarbības programmām līgumslēgšanas tiesības piešķir vienas dalībvalsts līgumslēdzējas iestādes/subjekti arī citas vai vairāku citu dalībvalstu vārdā. Arī šādos gadījumos šī direktīva nebūtu jāpiemēro.

| (29) | Ja dalībvalstu bruņotie spēki vai drošības spēki veic operācijas ārpus Savienības teritorijas un ja to nosaka operatīvās prasības, būtu jāatļauj līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem, kuras ir izvietotas operācijas teritorijā, nepiemērot šīs direktīvas noteikumus tad, kad tās slēdz līgumus ar uzņēmējiem, kuri atrodas operācijas teritorijā, tostarp attiecībā uz civilajiem iepirkumiem, kuri tieši saistīti ar šo operāciju veikšanu. |
| --- | --- |

(29)

Ja dalībvalstu bruņotie spēki vai drošības spēki veic operācijas ārpus Savienības teritorijas un ja to nosaka operatīvās prasības, būtu jāatļauj līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem, kuras ir izvietotas operācijas teritorijā, nepiemērot šīs direktīvas noteikumus tad, kad tās slēdz līgumus ar uzņēmējiem, kuri atrodas operācijas teritorijā, tostarp attiecībā uz civilajiem iepirkumiem, kuri tieši saistīti ar šo operāciju veikšanu.

| (30) | Ņemot vērā aizsardzības un drošības nozares īpašo raksturu, no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz aprīkojuma iegāde, kā arī būvdarbu un pakalpojumu iegāde, ko viena valdība veic no otras valdības. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā aizsardzības un drošības nozares īpašo raksturu, no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz aprīkojuma iegāde, kā arī būvdarbu un pakalpojumu iegāde, ko viena valdība veic no otras valdības.

| (31) | Saistībā ar pakalpojumiem – līgumus par nekustamā īpašuma iegādi vai nomu vai par tiesībām uz šādu īpašumu raksturo īpašas iezīmes, kuru dēļ iepirkuma noteikumi nav piemērojami. |
| --- | --- |

(31)

Saistībā ar pakalpojumiem – līgumus par nekustamā īpašuma iegādi vai nomu vai par tiesībām uz šādu īpašumu raksturo īpašas iezīmes, kuru dēļ iepirkuma noteikumi nav piemērojami.

| (32) | Domstarpību izšķiršanas un samierināšanas pakalpojumus parasti sniedz struktūras vai personas, kas norādītas vai izvēlētas tādā veidā, ko nav iespējams reglamentēt ar iepirkuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(32)

Domstarpību izšķiršanas un samierināšanas pakalpojumus parasti sniedz struktūras vai personas, kas norādītas vai izvēlētas tādā veidā, ko nav iespējams reglamentēt ar iepirkuma noteikumiem.

| (33) | Arī finanšu pakalpojumu sniegšana uzticēta personām vai struktūrām ar tādiem nosacījumiem, kuri nav saderīgi ar iepirkuma noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(33)

Arī finanšu pakalpojumu sniegšana uzticēta personām vai struktūrām ar tādiem nosacījumiem, kuri nav saderīgi ar iepirkuma noteikumu piemērošanu.

| (34) | Atbilstīgi Līguma 163. pantam pētniecības un tehnoloģijas attīstības veicināšana ir līdzeklis Kopienas rūpniecības zinātniskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai, un to sekmē pakalpojumu līgumu brīvas pieejamības nodrošināšana. Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz pētniecības un attīstības programmu līdzfinansēšanu. Tāpēc šī direktīva neattiecas uz pētniecības un attīstības līgumiem, kas nav līgumi, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, lai to izmantotu savām vajadzībām, ar nosacījumu, ka sniegto pakalpojumu pilnīgi atlīdzina līgumslēdzēja iestāde/subjekts. |
| --- | --- |

(34)

Atbilstīgi Līguma 163. pantam pētniecības un tehnoloģijas attīstības veicināšana ir līdzeklis Kopienas rūpniecības zinātniskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai, un to sekmē pakalpojumu līgumu brīvas pieejamības nodrošināšana. Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz pētniecības un attīstības programmu līdzfinansēšanu. Tāpēc šī direktīva neattiecas uz pētniecības un attīstības līgumiem, kas nav līgumi, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, lai to izmantotu savām vajadzībām, ar nosacījumu, ka sniegto pakalpojumu pilnīgi atlīdzina līgumslēdzēja iestāde/subjekts.

| (35) | Nodarbinātība un profesija ir galvenie elementi, kas garantē vienādas iespējas visiem un veicina iekļaušanos sabiedrībā. Šajā sakarā aizsargātas darbnīcas un aizsargātas nodarbinātības programmas efektīvi sekmē personu ar spēju traucējumiem iekļaušanos vai atgriešanos darba tirgū. Tomēr šādas darbnīcas parastos konkurences apstākļos var nespēt iegūt līgumslēgšanas tiesības. Tādēļ ieteicams noteikt, ka dalībvalstis var paturēt tiesības piedalīties procedūrās, ko piemēro, lai piešķirtu līgumslēgšanas tiesības šādām darbnīcām, vai rezervēt līgumsaistību izpildi saistībā ar aizsargātas nodarbinātības programmām. |
| --- | --- |

(35)

Nodarbinātība un profesija ir galvenie elementi, kas garantē vienādas iespējas visiem un veicina iekļaušanos sabiedrībā. Šajā sakarā aizsargātas darbnīcas un aizsargātas nodarbinātības programmas efektīvi sekmē personu ar spēju traucējumiem iekļaušanos vai atgriešanos darba tirgū. Tomēr šādas darbnīcas parastos konkurences apstākļos var nespēt iegūt līgumslēgšanas tiesības. Tādēļ ieteicams noteikt, ka dalībvalstis var paturēt tiesības piedalīties procedūrās, ko piemēro, lai piešķirtu līgumslēgšanas tiesības šādām darbnīcām, vai rezervēt līgumsaistību izpildi saistībā ar aizsargātas nodarbinātības programmām.

| (36) | Lai šo direktīvu varētu piemērot pakalpojumu sniegšanas līgumiem, uz kuriem tā attiecas, kā arī lai varētu veikt uzraudzību, pakalpojumi būtu jāiedala kategorijās, kas atbilst CPV nomenklatūras kategorijām, un jāapkopo divos pielikumos atbilstoši režīmam, uz kuru tie attiecas. Attiecībā uz II pielikumā iekļautajiem pakalpojumiem šīs direktīvas attiecīgie noteikumi nedrīkstētu iespaidot īpašu uz konkrētajiem pakalpojumiem attiecināmu Kopienas noteikumu piemērošanu. Tomēr, lai Direktīvas 2004/17/EK vai Direktīvas 2004/18/EK vietā varētu piemērot šo direktīvu noteikumus, ir jānosaka, ka uz attiecīgajiem pakalpojumu sniegšanas līgumiem attiecas šīs direktīvas darbības joma. |
| --- | --- |

(36)

Lai šo direktīvu varētu piemērot pakalpojumu sniegšanas līgumiem, uz kuriem tā attiecas, kā arī lai varētu veikt uzraudzību, pakalpojumi būtu jāiedala kategorijās, kas atbilst CPV nomenklatūras kategorijām, un jāapkopo divos pielikumos atbilstoši režīmam, uz kuru tie attiecas. Attiecībā uz II pielikumā iekļautajiem pakalpojumiem šīs direktīvas attiecīgie noteikumi nedrīkstētu iespaidot īpašu uz konkrētajiem pakalpojumiem attiecināmu Kopienas noteikumu piemērošanu. Tomēr, lai Direktīvas 2004/17/EK vai Direktīvas 2004/18/EK vietā varētu piemērot šo direktīvu noteikumus, ir jānosaka, ka uz attiecīgajiem pakalpojumu sniegšanas līgumiem attiecas šīs direktīvas darbības joma.

| (37) | Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem pārejas laikā visa šī direktīva būtu jāpiemēro tikai tiem līgumiem, attiecībā uz kuriem tās noteikumi ļaus īstenot visas paplašinātas starpvalstu tirdzniecības iespējas. Pārējie pakalpojumu līgumi minētajā pārejas laikā jāuzrauga, pirms attiecībā uz tiem var pieņemt lēmumu par pilnīgu šīs direktīvas piemērošanu. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem pārejas laikā visa šī direktīva būtu jāpiemēro tikai tiem līgumiem, attiecībā uz kuriem tās noteikumi ļaus īstenot visas paplašinātas starpvalstu tirdzniecības iespējas. Pārējie pakalpojumu līgumi minētajā pārejas laikā jāuzrauga, pirms attiecībā uz tiem var pieņemt lēmumu par pilnīgu šīs direktīvas piemērošanu.

| (38) | Tehniskajām specifikācijām, ko nosaka līgumslēdzējas iestādes/subjekti, vajadzētu būt tādām, kas ļautu nodrošināt iepirkumiem konkurences apstākļus. Tādēļ ir jābūt iespējai iesniegt piedāvājumus, kuros ir izklāstīti dažādi tehniskie risinājumi. Šajā nolūkā, pirmkārt, tehniskajās specifikācijās būtu jāiekļauj tehniskie parametri un funkcionālās prasības. Otrkārt, ja ir atsauce uz Eiropas standartu vai uz starptautiskajiem vai valsts standartiem, tostarp standartiem aizsardzības jomā, līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir jāņem vērā piedāvājumi, kuru pamatā ir citi ekvivalenti risinājumi. Ekvivalentos risinājumus var izvērtēt, piemēram, saskaņā ar savstarpējās savietojamības un darbības efektivitātes prasībām. Būtu jāatļauj pretendentiem izmantot visu veidu apliecinājumus, lai pierādītu risinājumu līdzvērtīgumu. Līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem jāspēj pamatot savs lēmums par attiecīga risinājuma neatzīšanu par līdzvērtīgu. Turklāt pastāv starptautiskie standartizācijas nolīgumi, kuri nodrošina bruņoto spēku sadarbspēju un kuriem dalībvalstīs var būt likuma spēks. Ja ir piemērojams viens no šādiem nolīgumiem, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var pieprasīt piedāvājumu atbilstību šo nolīgumu standartiem. Tehniskās specifikācijas būtu jāformulē skaidri, lai visi pretendenti izprastu līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(38)

Tehniskajām specifikācijām, ko nosaka līgumslēdzējas iestādes/subjekti, vajadzētu būt tādām, kas ļautu nodrošināt iepirkumiem konkurences apstākļus. Tādēļ ir jābūt iespējai iesniegt piedāvājumus, kuros ir izklāstīti dažādi tehniskie risinājumi. Šajā nolūkā, pirmkārt, tehniskajās specifikācijās būtu jāiekļauj tehniskie parametri un funkcionālās prasības. Otrkārt, ja ir atsauce uz Eiropas standartu vai uz starptautiskajiem vai valsts standartiem, tostarp standartiem aizsardzības jomā, līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir jāņem vērā piedāvājumi, kuru pamatā ir citi ekvivalenti risinājumi. Ekvivalentos risinājumus var izvērtēt, piemēram, saskaņā ar savstarpējās savietojamības un darbības efektivitātes prasībām. Būtu jāatļauj pretendentiem izmantot visu veidu apliecinājumus, lai pierādītu risinājumu līdzvērtīgumu. Līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem jāspēj pamatot savs lēmums par attiecīga risinājuma neatzīšanu par līdzvērtīgu. Turklāt pastāv starptautiskie standartizācijas nolīgumi, kuri nodrošina bruņoto spēku sadarbspēju un kuriem dalībvalstīs var būt likuma spēks. Ja ir piemērojams viens no šādiem nolīgumiem, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var pieprasīt piedāvājumu atbilstību šo nolīgumu standartiem. Tehniskās specifikācijas būtu jāformulē skaidri, lai visi pretendenti izprastu līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktos kritērijus.

| (39) | Ņemot vērā ierasto praksi dalībvalstīs, tehnisko specifikāciju sīks apraksts un papildu informācija par līgumiem jāiekļauj attiecīgā iepirkuma līguma dokumentos vai citā līdzvērtīgā dokumentā. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā ierasto praksi dalībvalstīs, tehnisko specifikāciju sīks apraksts un papildu informācija par līgumiem jāiekļauj attiecīgā iepirkuma līguma dokumentos vai citā līdzvērtīgā dokumentā.

| (40) | Iespējamos apakšuzņēmējus nedrīkstētu diskriminēt pēc valstspiederības. Aizsardzības un drošības kontekstā var būt lietderīgi, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzdod izraudzītajam pretendentam sarīkot pārredzamu un nediskriminējošu konkursu apakšuzņēmuma līgumu piešķiršanai trešo personu pārstāvjiem. Šī prasība var attiekties uz visiem apakšuzņēmuma līgumiem vai arī tikai uz noteiktiem apakšuzņēmuma līgumiem, kurus izvēlas līgumslēdzējas iestādes/subjekti.
  Turklāt var būt lietderīgi pretendenta tiesības slēgt apakšuzņēmuma līgumu papildināt ar iespēju dalībvalstij ļaut vai aicināt līgumslēdzējas iestādes/subjektus pieprasīt, lai vismaz noteiktu līguma vērtības daļu piešķirtu trešām personām, turklāt ar nosacījumu, ka saistītos uzņēmumus neuzskata par trešām personām. Ja šāda daļa tiek pieprasīta, izraudzītajam pretendentam apakšuzņēmuma līgumi būtu jāpiešķir pārredzamā un nediskriminējošā konkursā, lai visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem būtu vienādas iespējas gūt labumu no apakšuzņēmuma līguma. Vienlaikus nedrīkstētu kaitēt izraudzītā pretendenta piegādes ķēdes sekmīgai darbībai. Tāpēc procentuālajam apjomam, ko pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasījuma nodod trešās personas apakšuzņēmējam, būtu atbilstīgi jāatspoguļo līguma priekšmets un vērtība.
  Sarunu procedūrā vai konkursa dialogā par apakšuzņēmuma līguma prasībām līgumslēdzējas iestādes/subjekti un pretendenti var pārrunāt apakšuzņēmuma līguma prasības vai ierosinājumus, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir pilnībā informēts par dažādo apakšuzņēmuma līguma iespēju ietekmi, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, kvalitāti vai risku. Jebkurā gadījumā izraudzītā pretendenta sākotnēji ierosinātajiem apakšuzņēmējiem būtu jāvar brīvi piedalīties konkursos par apakšuzņēmuma līgumu piešķiršanu.
  Aizsardzības un drošības tirgu īpašajā kontekstā dalībvalstīm un Komisijai būtu arī jāsekmē paraugprakses attīstība un izplatīšana starp dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem, lai veicinātu gan brīvu apriti un konkurētspēju Savienības apakšuzņēmuma līgumu tirgū, gan arī piegādātāju un MVU efektīvu pārvaldību, lai nodrošinātu vislabāko cenas un vērtības attiecību. Dalībvalstīm visi izraudzītie pretendenti būtu jāinformē par tām priekšrocībām, kādas attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumiem sniedz pārredzami piedāvājumu konkursi un piegādātāju daudzveidība, kā arī jāattīsta un jāizplata paraugprakse attiecībā uz piegādes ķēžu pārvaldību aizsardzības un drošības tirgos. |
| --- | --- |

(40)

Iespējamos apakšuzņēmējus nedrīkstētu diskriminēt pēc valstspiederības. Aizsardzības un drošības kontekstā var būt lietderīgi, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzdod izraudzītajam pretendentam sarīkot pārredzamu un nediskriminējošu konkursu apakšuzņēmuma līgumu piešķiršanai trešo personu pārstāvjiem. Šī prasība var attiekties uz visiem apakšuzņēmuma līgumiem vai arī tikai uz noteiktiem apakšuzņēmuma līgumiem, kurus izvēlas līgumslēdzējas iestādes/subjekti.

Turklāt var būt lietderīgi pretendenta tiesības slēgt apakšuzņēmuma līgumu papildināt ar iespēju dalībvalstij ļaut vai aicināt līgumslēdzējas iestādes/subjektus pieprasīt, lai vismaz noteiktu līguma vērtības daļu piešķirtu trešām personām, turklāt ar nosacījumu, ka saistītos uzņēmumus neuzskata par trešām personām. Ja šāda daļa tiek pieprasīta, izraudzītajam pretendentam apakšuzņēmuma līgumi būtu jāpiešķir pārredzamā un nediskriminējošā konkursā, lai visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem būtu vienādas iespējas gūt labumu no apakšuzņēmuma līguma. Vienlaikus nedrīkstētu kaitēt izraudzītā pretendenta piegādes ķēdes sekmīgai darbībai. Tāpēc procentuālajam apjomam, ko pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasījuma nodod trešās personas apakšuzņēmējam, būtu atbilstīgi jāatspoguļo līguma priekšmets un vērtība.

Sarunu procedūrā vai konkursa dialogā par apakšuzņēmuma līguma prasībām līgumslēdzējas iestādes/subjekti un pretendenti var pārrunāt apakšuzņēmuma līguma prasības vai ierosinājumus, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir pilnībā informēts par dažādo apakšuzņēmuma līguma iespēju ietekmi, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, kvalitāti vai risku. Jebkurā gadījumā izraudzītā pretendenta sākotnēji ierosinātajiem apakšuzņēmējiem būtu jāvar brīvi piedalīties konkursos par apakšuzņēmuma līgumu piešķiršanu.

Aizsardzības un drošības tirgu īpašajā kontekstā dalībvalstīm un Komisijai būtu arī jāsekmē paraugprakses attīstība un izplatīšana starp dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem, lai veicinātu gan brīvu apriti un konkurētspēju Savienības apakšuzņēmuma līgumu tirgū, gan arī piegādātāju un MVU efektīvu pārvaldību, lai nodrošinātu vislabāko cenas un vērtības attiecību. Dalībvalstīm visi izraudzītie pretendenti būtu jāinformē par tām priekšrocībām, kādas attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumiem sniedz pārredzami piedāvājumu konkursi un piegādātāju daudzveidība, kā arī jāattīsta un jāizplata paraugprakse attiecībā uz piegādes ķēžu pārvaldību aizsardzības un drošības tirgos.

| (41) | Līguma izpildes nosacījumi ir saderīgi ar šo direktīvu vienīgi tad, ja tie nav tieši vai netieši diskriminējoši un ja tie ir norādīti paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos. |
| --- | --- |

(41)

Līguma izpildes nosacījumi ir saderīgi ar šo direktīvu vienīgi tad, ja tie nav tieši vai netieši diskriminējoši un ja tie ir norādīti paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos.

| (42) | Jo īpaši līguma izpildes nosacījumi var ietvert līgumslēdzēju iestāžu/subjektu prasības attiecībā uz informācijas un piegādes drošību. Šādām prasībām ir liela nozīme, ņemot vērā šajā direktīvā noteiktā aprīkojuma sensitīvo raksturu, un tās attiecas uz visu piegādes ķēdi. |
| --- | --- |

(42)

Jo īpaši līguma izpildes nosacījumi var ietvert līgumslēdzēju iestāžu/subjektu prasības attiecībā uz informācijas un piegādes drošību. Šādām prasībām ir liela nozīme, ņemot vērā šajā direktīvā noteiktā aprīkojuma sensitīvo raksturu, un tās attiecas uz visu piegādes ķēdi.

| (43) | Lai nodrošinātu informācijas drošību, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var īpaši pieprasīt saistības gan no uzņēmējiem, gan apakšuzņēmējiem par klasificētās informācijas aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi, kā arī pieprasīt pietiekamu informāciju par viņu spēju to nodrošināt. Tā kā nav Kopienas mēroga režīma par informācijas drošību, dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem vai dalībvalstīm ir jānosaka šīs prasības saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem, kā arī jānosaka, vai tie saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem izsniegtos valsts drošības pārbaužu apliecinājumus uzskata par līdzvērtīgiem apliecinājumiem, kurus izsniedz attiecīgās valsts kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu informācijas drošību, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var īpaši pieprasīt saistības gan no uzņēmējiem, gan apakšuzņēmējiem par klasificētās informācijas aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi, kā arī pieprasīt pietiekamu informāciju par viņu spēju to nodrošināt. Tā kā nav Kopienas mēroga režīma par informācijas drošību, dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem vai dalībvalstīm ir jānosaka šīs prasības saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem, kā arī jānosaka, vai tie saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem izsniegtos valsts drošības pārbaužu apliecinājumus uzskata par līdzvērtīgiem apliecinājumiem, kurus izsniedz attiecīgās valsts kompetentās iestādes.

| (44) | Piegādes drošība var būt saistīta ar ļoti dažādām prasībām, tostarp, piemēram, meitasuzņēmumu un mātesuzņēmuma iekšējiem noteikumiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, vai ar kritisko pakalpojumu nodrošināšanu, uzturēšanas un remonta jaudām, lai nodrošinātu iegādātā aprīkojuma uzturēšanu visā tā aprites ciklā. |
| --- | --- |

(44)

Piegādes drošība var būt saistīta ar ļoti dažādām prasībām, tostarp, piemēram, meitasuzņēmumu un mātesuzņēmuma iekšējiem noteikumiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, vai ar kritisko pakalpojumu nodrošināšanu, uzturēšanas un remonta jaudām, lai nodrošinātu iegādātā aprīkojuma uzturēšanu visā tā aprites ciklā.

| (45) | Jebkurā gadījumā līguma izpildes nosacījumos drīkst iekļaut tikai tādas prasības, kuras ir saistītas ar paša līguma izpildi. |
| --- | --- |

(45)

Jebkurā gadījumā līguma izpildes nosacījumos drīkst iekļaut tikai tādas prasības, kuras ir saistītas ar paša līguma izpildi.

| (46) | Līguma izpildes laikā piemēro Kopienas un valsts līmenī spēkā esošos normatīvos aktus un koplīgumus par darba apstākļiem un darba drošību ar nosacījumu, ka šie noteikumi un to piemērošana atbilst Kopienas tiesību aktiem. Pārrobežu situācijās, kad vienas dalībvalsts darba ņēmējs saskaņā ar iepirkuma līgumu sniedz pakalpojumus citā dalībvalstī, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/71/EK (1996. gada 16. decembri) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (10) ir paredzēti obligātie nosacījumi, kas uzņēmējā dalībvalstī ir jāievēro attiecībās ar norīkoto darba ņēmēju. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgie noteikumi, tad minēto pienākumu nepildīšanu var uzskatīt par nopietnu kļūdu vai profesionālās ētikas pārkāpumu, kura rezultāts var būt uzņēmēja izslēgšana no dalības iepirkuma procedūrā. |
| --- | --- |

(46)

Līguma izpildes laikā piemēro Kopienas un valsts līmenī spēkā esošos normatīvos aktus un koplīgumus par darba apstākļiem un darba drošību ar nosacījumu, ka šie noteikumi un to piemērošana atbilst Kopienas tiesību aktiem. Pārrobežu situācijās, kad vienas dalībvalsts darba ņēmējs saskaņā ar iepirkuma līgumu sniedz pakalpojumus citā dalībvalstī, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/71/EK (1996. gada 16. decembri) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (10) ir paredzēti obligātie nosacījumi, kas uzņēmējā dalībvalstī ir jāievēro attiecībās ar norīkoto darba ņēmēju. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgie noteikumi, tad minēto pienākumu nepildīšanu var uzskatīt par nopietnu kļūdu vai profesionālās ētikas pārkāpumu, kura rezultāts var būt uzņēmēja izslēgšana no dalības iepirkuma procedūrā.

| (47) | Šajā direktīvā minētajiem iepirkumiem ir īpašas prasības, kuras izriet no to sarežģītības, informācijas vai piegādes drošības apsvērumiem. Lai nodrošinātu šo prasību izpildi, iepirkuma procedūras laikā ir bieži vajadzīgas padziļinātas pārrunas. Tādēļ līgumslēdzējas iestādes/subjekti šajā direktīvā minēto iepirkumu gadījumā var izmantot ne tikai slēgtu procedūru, bet arī sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu. |
| --- | --- |

(47)

Šajā direktīvā minētajiem iepirkumiem ir īpašas prasības, kuras izriet no to sarežģītības, informācijas vai piegādes drošības apsvērumiem. Lai nodrošinātu šo prasību izpildi, iepirkuma procedūras laikā ir bieži vajadzīgas padziļinātas pārrunas. Tādēļ līgumslēdzējas iestādes/subjekti šajā direktīvā minēto iepirkumu gadījumā var izmantot ne tikai slēgtu procedūru, bet arī sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu.

| (48) | Līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem, kas īsteno īpaši sarežģītus projektus, var rasties situācija, kad tie objektīvi nespēj (bez jebkādas to kritikas šajā sakarā) noteikt viņu vajadzībām atbilstošus līdzekļus vai izvērtēt tirgus piedāvājumu tehnisko risinājumu un/vai finanšu vai juridisko risinājumu aspektā. Šī situācija var rasties jo īpaši projektos, kas prasa dažādu tehnoloģisku vai darbības iespēju savienojumu, vai arī projektos, kas prasa sarežģītu un strukturētu finansējumu, kura finansiālo un juridisko uzbūvi nevar noteikt iepriekš. Šajos gadījumos nevarētu izmatot slēgtu procedūru vai sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, jo nebūtu iespējams aprakstīt iepirkuma noteikumus tik precīzi, lai kandidāti varētu izteikt savus piedāvājumus. Tādēļ ir jāparedz elastīga procedūra, kas nodrošina konkurenci starp uzņēmējiem un dod līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem iespēju apspriest ar katru kandidātu visus līguma aspektus. Tomēr šo procedūru nedrīkst izmantot tā, lai ierobežotu vai apietu konkurenci, jo īpaši ja tiek mainīti būtiski piedāvājuma elementi, nosakot izraudzītajam pretendentam būtiskas jaunas prasības vai iesaistot citu pretendentu, kas nav iesniedzis ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. |
| --- | --- |

(48)

Līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem, kas īsteno īpaši sarežģītus projektus, var rasties situācija, kad tie objektīvi nespēj (bez jebkādas to kritikas šajā sakarā) noteikt viņu vajadzībām atbilstošus līdzekļus vai izvērtēt tirgus piedāvājumu tehnisko risinājumu un/vai finanšu vai juridisko risinājumu aspektā. Šī situācija var rasties jo īpaši projektos, kas prasa dažādu tehnoloģisku vai darbības iespēju savienojumu, vai arī projektos, kas prasa sarežģītu un strukturētu finansējumu, kura finansiālo un juridisko uzbūvi nevar noteikt iepriekš. Šajos gadījumos nevarētu izmatot slēgtu procedūru vai sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, jo nebūtu iespējams aprakstīt iepirkuma noteikumus tik precīzi, lai kandidāti varētu izteikt savus piedāvājumus. Tādēļ ir jāparedz elastīga procedūra, kas nodrošina konkurenci starp uzņēmējiem un dod līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem iespēju apspriest ar katru kandidātu visus līguma aspektus. Tomēr šo procedūru nedrīkst izmantot tā, lai ierobežotu vai apietu konkurenci, jo īpaši ja tiek mainīti būtiski piedāvājuma elementi, nosakot izraudzītajam pretendentam būtiskas jaunas prasības vai iesaistot citu pretendentu, kas nav iesniedzis ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.

| (49) | Pirms uzsākt līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, līgumslēdzējas iestādes/subjekti tehniskā sarunā var prasīt vai uzsākt konsultācijas, ko var izmantot specifikāciju sagatavošanā, tomēr to var darīt tikai tad, ja šādām konsultācijām nav konkurenci kavējošas ietekmes. |
| --- | --- |

(49)

Pirms uzsākt līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, līgumslēdzējas iestādes/subjekti tehniskā sarunā var prasīt vai uzsākt konsultācijas, ko var izmantot specifikāciju sagatavošanā, tomēr to var darīt tikai tad, ja šādām konsultācijām nav konkurenci kavējošas ietekmes.

| (50) | Konkrētos izņēmuma gadījumos nebūs iespējams piemērot procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem vajadzētu būt iespējai ļoti specifiskos gadījumos un apstākļos piemērot sarunu procedūru, nepublicējot paziņojumu par līgumu. |
| --- | --- |

(50)

Konkrētos izņēmuma gadījumos nebūs iespējams piemērot procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem vajadzētu būt iespējai ļoti specifiskos gadījumos un apstākļos piemērot sarunu procedūru, nepublicējot paziņojumu par līgumu.

| (51) | Dažiem noteikumiem daļēji vajadzētu būt tādiem pašiem, kādi paredzēti Direktīvā 2004/18/EK. Šajā jautājumā jo īpaši būtu jāņem vērā tas, ka aizsardzības un drošības aprīkojums bieži ir tehniski sarežģīts. Tādēļ tehniskā neatbilstība un atšķirības aprīkojuma lietošanā un apkopē, kas pamato sarunu procedūras bez paziņojuma publicēšanas izmantošanu, ja saskaņā ar piegādes līgumu ir jāveic papildu piegādes, būtu jāizvērtē, ņemot vērā konkrētā aprīkojuma sarežģītību un ar to saistītas aprīkojuma savstarpējas savietojamības un standartizācijas prasības. Kā piemēru šādai situācijai var minēt ekspluatācijā esošo sistēmu papildināšanu ar jaunām sastāvdaļām vai modernizēšanu. |
| --- | --- |

(51)

Dažiem noteikumiem daļēji vajadzētu būt tādiem pašiem, kādi paredzēti Direktīvā 2004/18/EK. Šajā jautājumā jo īpaši būtu jāņem vērā tas, ka aizsardzības un drošības aprīkojums bieži ir tehniski sarežģīts. Tādēļ tehniskā neatbilstība un atšķirības aprīkojuma lietošanā un apkopē, kas pamato sarunu procedūras bez paziņojuma publicēšanas izmantošanu, ja saskaņā ar piegādes līgumu ir jāveic papildu piegādes, būtu jāizvērtē, ņemot vērā konkrētā aprīkojuma sarežģītību un ar to saistītas aprīkojuma savstarpējas savietojamības un standartizācijas prasības. Kā piemēru šādai situācijai var minēt ekspluatācijā esošo sistēmu papildināšanu ar jaunām sastāvdaļām vai modernizēšanu.

| (52) | Ir iespējams, ka attiecībā uz dažiem iepirkumiem šīs direktīvas darbības jomā tikai viens uzņēmējs var izpildīt līgumu, jo viņam ir ekskluzīvas tiesības, vai arī to nosaka tehniski iemesli. Šādos gadījumos līgumslēdzējai iestādei/subjektam būtu jāatļauj piešķirt līgumslēgšanas tiesības vai slēgt pamatnolīgumu tieši ar šo vienu uzņēmēju. Tomēr būtu stingri jānosaka tehniskie iemesli, kāpēc tikai viens uzņēmējs var izpildīt līgumu, un šie iemesli katrā konkrētā gadījumā būtu jāpamato. Tas var ietvert, piemēram, apsvērumu, ka nevienam citam kandidātam, izņemot izvēlēto uzņēmēju, nav tehnisko iespēju sasniegt nepieciešamos mērķus, vai arī nepieciešamība izmantot īpašu profesionālo informāciju, rīkus vai līdzekļus, kuri ir tikai viena uzņēmēja rīcībā. Tas ir iespējams, piemēram, pārveidojot vai modernizējot kādu īpaši sarežģītu iekārtu. Tehniskie iemesli arī var rasties, ja ir jāizpilda kādas īpašas savietojamības vai drošības prasības, lai nodrošinātu bruņoto spēku vai drošības spēku darbību. |
| --- | --- |

(52)

Ir iespējams, ka attiecībā uz dažiem iepirkumiem šīs direktīvas darbības jomā tikai viens uzņēmējs var izpildīt līgumu, jo viņam ir ekskluzīvas tiesības, vai arī to nosaka tehniski iemesli. Šādos gadījumos līgumslēdzējai iestādei/subjektam būtu jāatļauj piešķirt līgumslēgšanas tiesības vai slēgt pamatnolīgumu tieši ar šo vienu uzņēmēju. Tomēr būtu stingri jānosaka tehniskie iemesli, kāpēc tikai viens uzņēmējs var izpildīt līgumu, un šie iemesli katrā konkrētā gadījumā būtu jāpamato. Tas var ietvert, piemēram, apsvērumu, ka nevienam citam kandidātam, izņemot izvēlēto uzņēmēju, nav tehnisko iespēju sasniegt nepieciešamos mērķus, vai arī nepieciešamība izmantot īpašu profesionālo informāciju, rīkus vai līdzekļus, kuri ir tikai viena uzņēmēja rīcībā. Tas ir iespējams, piemēram, pārveidojot vai modernizējot kādu īpaši sarežģītu iekārtu. Tehniskie iemesli arī var rasties, ja ir jāizpilda kādas īpašas savietojamības vai drošības prasības, lai nodrošinātu bruņoto spēku vai drošības spēku darbību.

| (53) | Turklāt šajā direktīvā minēto iepirkumu specifika liecina par to, ka ir jāparedz vēl citas situācijas, kas var būt aktuālas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt šajā direktīvā minēto iepirkumu specifika liecina par to, ka ir jāparedz vēl citas situācijas, kas var būt aktuālas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

| (54) | Piemēram, dalībvalstu bruņotie spēki var būt iesaistīti krīzes situācijās ārzemēs, piemēram, piedaloties miera uzturēšanas operācijās. Šādu operāciju sākumā vai gaitā dalībvalstu un to bruņoto spēku drošības apsvērumi var radīt vajadzību dažas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras veikt ātrumā, kas nav savienojams ar termiņiem, kādi paredzēti šajā direktīvā parastajām piešķiršanas procedūrām. Šādas neatliekamas situācijas var rasties arī drošības spēku darbā, piemēram, ja notiek teroristu uzbrukums Savienības teritorijai. |
| --- | --- |

(54)

Piemēram, dalībvalstu bruņotie spēki var būt iesaistīti krīzes situācijās ārzemēs, piemēram, piedaloties miera uzturēšanas operācijās. Šādu operāciju sākumā vai gaitā dalībvalstu un to bruņoto spēku drošības apsvērumi var radīt vajadzību dažas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras veikt ātrumā, kas nav savienojams ar termiņiem, kādi paredzēti šajā direktīvā parastajām piešķiršanas procedūrām. Šādas neatliekamas situācijas var rasties arī drošības spēku darbā, piemēram, ja notiek teroristu uzbrukums Savienības teritorijai.

| (55) | Pētniecības un attīstības veicināšana ir būtisks līdzeklis, ar kuru tiek stiprināta Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskā un rūpniecības bāze, un iepirkuma procedūru atvēršana sekmē šā mērķa sasniegšanu. Pētniecības un attīstības nozīme šajā specifiskajā jomā attaisno maksimālo elastību iepirkuma procedūrās attiecībā uz piegādēm un pakalpojumiem pētniecībai. Tomēr vienlaikus šāda elastība nedrīkstētu kaitēt godīgai konkurencei turpmākajās ražojuma aprites cikla fāzēs. Pētniecības un attīstības līgumiem tāpēc būtu jāattiecas tikai uz darbībām līdz stadijai, kad jauno tehnoloģiju gatavību var atbilstoši novērtēt un konstatēt, ka tās nerada risku. Pētniecības un attīstības līgumus nevajadzētu izmantot pēc šīs pakāpes, lai tādējādi izvairītos no šīs direktīvas noteikumu piemērošanas, tostarp iepriekš nosakot pretendentu izvēli turpmākajos posmos.
  No otras puses, līgumslēdzējai iestādei/subjektam nevajadzētu rīkot atsevišķus konkursus turpmākajiem posmiem, ja līgumā par pētniecības pasākumiem jau paredzēta iespēja attiecībā uz šiem posmiem un ja šis līgums noslēgts pēc slēgtas procedūras vai arī sarunu procedūras ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai, attiecīgā gadījumā, pēc konkursa dialoga. |
| --- | --- |

(55)

Pētniecības un attīstības veicināšana ir būtisks līdzeklis, ar kuru tiek stiprināta Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskā un rūpniecības bāze, un iepirkuma procedūru atvēršana sekmē šā mērķa sasniegšanu. Pētniecības un attīstības nozīme šajā specifiskajā jomā attaisno maksimālo elastību iepirkuma procedūrās attiecībā uz piegādēm un pakalpojumiem pētniecībai. Tomēr vienlaikus šāda elastība nedrīkstētu kaitēt godīgai konkurencei turpmākajās ražojuma aprites cikla fāzēs. Pētniecības un attīstības līgumiem tāpēc būtu jāattiecas tikai uz darbībām līdz stadijai, kad jauno tehnoloģiju gatavību var atbilstoši novērtēt un konstatēt, ka tās nerada risku. Pētniecības un attīstības līgumus nevajadzētu izmantot pēc šīs pakāpes, lai tādējādi izvairītos no šīs direktīvas noteikumu piemērošanas, tostarp iepriekš nosakot pretendentu izvēli turpmākajos posmos.

No otras puses, līgumslēdzējai iestādei/subjektam nevajadzētu rīkot atsevišķus konkursus turpmākajiem posmiem, ja līgumā par pētniecības pasākumiem jau paredzēta iespēja attiecībā uz šiem posmiem un ja šis līgums noslēgts pēc slēgtas procedūras vai arī sarunu procedūras ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai, attiecīgā gadījumā, pēc konkursa dialoga.

| (56) | Lai nodrošinātu pārredzamību, būtu jāizstrādā noteikumi par to, kā līgumslēdzējas iestādes/subjekti publicē attiecīgu informāciju pirms un pēc piešķiršanas procedūras. Turklāt kandidātiem un pretendentiem būtu jāsniedz vēl arī konkrēta papildu informācija par šīs procedūras rezultātiem. Tomēr līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem būtu jāļauj zināmu daļu informācijas nepublicēt, ja šādas informācijas izpaušana kavētu tiesībaizsardzību vai kā citādi būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm, kaitētu uzņēmēju likumīgajām komerciālajām interesēm vai varētu traucēt godīgai konkurencei starp tiem. Ņemot vērā to būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu raksturu un iezīmes, uz kuriem attiecas šī direktīva, īpaši jāņem vērā valsts intereses attiecībā uz obligātajiem noteikumiem saskaņā ar valstu sabiedrisko kārtību, jo īpaši attiecībā uz aizsardzības un drošības jomu. |
| --- | --- |

(56)

Lai nodrošinātu pārredzamību, būtu jāizstrādā noteikumi par to, kā līgumslēdzējas iestādes/subjekti publicē attiecīgu informāciju pirms un pēc piešķiršanas procedūras. Turklāt kandidātiem un pretendentiem būtu jāsniedz vēl arī konkrēta papildu informācija par šīs procedūras rezultātiem. Tomēr līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem būtu jāļauj zināmu daļu informācijas nepublicēt, ja šādas informācijas izpaušana kavētu tiesībaizsardzību vai kā citādi būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm, kaitētu uzņēmēju likumīgajām komerciālajām interesēm vai varētu traucēt godīgai konkurencei starp tiem. Ņemot vērā to būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu raksturu un iezīmes, uz kuriem attiecas šī direktīva, īpaši jāņem vērā valsts intereses attiecībā uz obligātajiem noteikumiem saskaņā ar valstu sabiedrisko kārtību, jo īpaši attiecībā uz aizsardzības un drošības jomu.

| (57) | Ņemot vērā jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un vienkāršojumus, ko tās var sniegt, elektronisko līdzekļu lietojums būtu jāpadara par līdzvērtīgu tradicionālo komunikāciju un informācijas apmaiņas līdzekļu lietojumam. Izvēlētajiem līdzekļiem un tehnoloģijai būtu pēc iespējas jāatbilst citās dalībvalstīs izmantojamām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un vienkāršojumus, ko tās var sniegt, elektronisko līdzekļu lietojums būtu jāpadara par līdzvērtīgu tradicionālo komunikāciju un informācijas apmaiņas līdzekļu lietojumam. Izvēlētajiem līdzekļiem un tehnoloģijai būtu pēc iespējas jāatbilst citās dalībvalstīs izmantojamām tehnoloģijām.

| (58) | Lai panāktu konkurences efektīvu attīstīšanos to iepirkumu jomā, uz kuriem attiecas šī direktīva, dalībvalstu līgumslēdzēju iestāžu/subjektu paziņojumi par līgumu ir jāpublicē Kopienas mērogā. Šajos paziņojumos iekļautajai informācijai jābūt tādai, lai Kopienas uzņēmēji varētu izvērtēt, vai piedāvātie iepirkuma līgumi viņus interesē. Šajā nolūkā būtu uzņēmējiem jāsniedz pietiekama informācija par līguma priekšmetu un noteikumiem, kas ar to saistīti. Tādēļ būtu jānodrošina, ka publicētie paziņojumi ir skaidrāk uztverami, izmantojot piemērotus līdzekļus, piemēram, standarta veidlapas paziņojumam par līgumu un Kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV), kas ir līgumu atsauces nomenklatūra. |
| --- | --- |

(58)

Lai panāktu konkurences efektīvu attīstīšanos to iepirkumu jomā, uz kuriem attiecas šī direktīva, dalībvalstu līgumslēdzēju iestāžu/subjektu paziņojumi par līgumu ir jāpublicē Kopienas mērogā. Šajos paziņojumos iekļautajai informācijai jābūt tādai, lai Kopienas uzņēmēji varētu izvērtēt, vai piedāvātie iepirkuma līgumi viņus interesē. Šajā nolūkā būtu uzņēmējiem jāsniedz pietiekama informācija par līguma priekšmetu un noteikumiem, kas ar to saistīti. Tādēļ būtu jānodrošina, ka publicētie paziņojumi ir skaidrāk uztverami, izmantojot piemērotus līdzekļus, piemēram, standarta veidlapas paziņojumam par līgumu un Kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV), kas ir līgumu atsauces nomenklatūra.

| (59) | Informācijas elektroniskai nosūtīšanai saskaņā ar šo direktīvu būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (12). Iepirkuma procedūrām ir vajadzīgs augstāks drošības un konfidencialitātes līmenis, nekā tas ir noteikts minētajās direktīvās. Tādēļ elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai, būtu jāatbilst īpašām papildu prasībām. Šajā nolūkā pēc iespējas būtu jāveicina elektroniskā paraksta izmantošana un jo īpaši tāda elektroniskā paraksta izmantošana, kurš atbilst jaunākajām prasībām. Turklāt brīvprātīgas akreditācijas sistēmu pastāvēšana varētu būt vēlams ieguldījums, lai paaugstinātu minēto ierīču sertificēšanas pakalpojuma līmeni. |
| --- | --- |

(59)

Informācijas elektroniskai nosūtīšanai saskaņā ar šo direktīvu būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (12). Iepirkuma procedūrām ir vajadzīgs augstāks drošības un konfidencialitātes līmenis, nekā tas ir noteikts minētajās direktīvās. Tādēļ elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai, būtu jāatbilst īpašām papildu prasībām. Šajā nolūkā pēc iespējas būtu jāveicina elektroniskā paraksta izmantošana un jo īpaši tāda elektroniskā paraksta izmantošana, kurš atbilst jaunākajām prasībām. Turklāt brīvprātīgas akreditācijas sistēmu pastāvēšana varētu būt vēlams ieguldījums, lai paaugstinātu minēto ierīču sertificēšanas pakalpojuma līmeni.

| (60) | Paziņojumu par līgumu sūtīšana elektroniski palīdz ietaupīt laiku. Tādēļ būtu jāizstrādā noteikumi par to minimālo termiņu saīsināšanu, kuri paredzēti piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanai ar elektroniskiem līdzekļiem, ar nosacījumu, ka izmantotie elektroniskie līdzekļi atbilst Kopienā paredzētajiem īpašiem noteikumiem par informācijas nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(60)

Paziņojumu par līgumu sūtīšana elektroniski palīdz ietaupīt laiku. Tādēļ būtu jāizstrādā noteikumi par to minimālo termiņu saīsināšanu, kuri paredzēti piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanai ar elektroniskiem līdzekļiem, ar nosacījumu, ka izmantotie elektroniskie līdzekļi atbilst Kopienā paredzētajiem īpašiem noteikumiem par informācijas nosūtīšanu.

| (61) | Kandidātu atbilstības pārbaude un to atlase būtu jāveic atklāti. Šai nolūkā būtu jānorāda kritēriji, kas nav diskriminējoši un ko līgumslēdzējas iestādes/subjekti var izmantot pretendentu atlasē, un līdzekļi, ko uzņēmēji var izmantot, lai pierādītu savu atbilstību minētajiem kritērijiem. Lai nodrošinātu pārskatāmību, būtu jāprasa, lai līgumslēdzēja iestāde/subjekts jau konkursa uzaicinājumā norāda savus atlases kritērijus, kā arī noteikto spēju līmeni, ko tie attiecīgā gadījumā var prasīt no uzņēmējiem, lai atļautu tiem piedalīties iepirkuma procedūrā. |
| --- | --- |

(61)

Kandidātu atbilstības pārbaude un to atlase būtu jāveic atklāti. Šai nolūkā būtu jānorāda kritēriji, kas nav diskriminējoši un ko līgumslēdzējas iestādes/subjekti var izmantot pretendentu atlasē, un līdzekļi, ko uzņēmēji var izmantot, lai pierādītu savu atbilstību minētajiem kritērijiem. Lai nodrošinātu pārskatāmību, būtu jāprasa, lai līgumslēdzēja iestāde/subjekts jau konkursa uzaicinājumā norāda savus atlases kritērijus, kā arī noteikto spēju līmeni, ko tie attiecīgā gadījumā var prasīt no uzņēmējiem, lai atļautu tiem piedalīties iepirkuma procedūrā.

| (62) | Slēgtās procedūrās, sarunu procedūrās ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogā līgumslēdzēja iestāde/subjekts drīkst ierobežot kandidātu skaitu. Jebkāda kandidātu skaita samazināšana būtu jāveic, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas norādīti paziņojumā par līgumu. Attiecībā uz kritērijiem saistībā ar uzņēmēju individuālo situāciju paziņojumā par līgumu pietiek iekļaut vispārīgu atsauci uz šajā direktīvā izklāstītajām iespējamām situācijām. |
| --- | --- |

(62)

Slēgtās procedūrās, sarunu procedūrās ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogā līgumslēdzēja iestāde/subjekts drīkst ierobežot kandidātu skaitu. Jebkāda kandidātu skaita samazināšana būtu jāveic, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas norādīti paziņojumā par līgumu. Attiecībā uz kritērijiem saistībā ar uzņēmēju individuālo situāciju paziņojumā par līgumu pietiek iekļaut vispārīgu atsauci uz šajā direktīvā izklāstītajām iespējamām situācijām.

| (63) | Ņemot vērā to, ka sarunu procedūrās ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogos var būt nepieciešama zināma elastība, un to, ka šo procedūru metodes rada lielas izmaksas, līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem attiecībā uz šīm procedūrām vajadzētu būt iespējai paredzēt procedūras norisi vairākos secīgos posmos, lai pakāpeniski samazinātu to piedāvājumu skaitu, kurus tie turpinās apspriest vai pārrunāt saskaņā ar iepriekš norādītajiem izvēles kritērijiem. Piedāvājumu skaita samazināšanai būtu jānodrošina faktiski konkurences apstākļi, ja vien pieņemamu risinājumu vai kandidātu skaits to atļauj. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā to, ka sarunu procedūrās ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogos var būt nepieciešama zināma elastība, un to, ka šo procedūru metodes rada lielas izmaksas, līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem attiecībā uz šīm procedūrām vajadzētu būt iespējai paredzēt procedūras norisi vairākos secīgos posmos, lai pakāpeniski samazinātu to piedāvājumu skaitu, kurus tie turpinās apspriest vai pārrunāt saskaņā ar iepriekš norādītajiem izvēles kritērijiem. Piedāvājumu skaita samazināšanai būtu jānodrošina faktiski konkurences apstākļi, ja vien pieņemamu risinājumu vai kandidātu skaits to atļauj.

| (64) | Gadījumos, kad dalībai iepirkuma procedūrā ir vajadzīgs konkrētas kvalifikācijas apliecinājums, piemēro Kopienas noteikumus par diplomu, apliecību un citu kvalifikācijas apliecinājuma dokumentu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(64)

Gadījumos, kad dalībai iepirkuma procedūrā ir vajadzīgs konkrētas kvalifikācijas apliecinājums, piemēro Kopienas noteikumus par diplomu, apliecību un citu kvalifikācijas apliecinājuma dokumentu savstarpēju atzīšanu.

| (65) | Būtu jāizvairās no līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas uzņēmējiem, kuri ir piedalījušies noziedzīgā organizācijā vai ir atzīti par vainīgiem korupcijā vai krāpšanā, kas ir kaitējusi Eiropas Kopienu finanšu interesēm, vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, vai terorisma jeb teroristisku vai ar terorismu saistītu darbību finansēšanā. Vajadzības gadījumā līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem būtu jālūdz, lai kandidāti vai pretendenti iesniedz attiecīgus dokumentus un, ja līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir šaubas par kandidāta vai pretendenta individuālo situāciju, tie var prasīt attiecīgās dalībvalsts kompetento iestāžu palīdzību. Šādi uzņēmēji būtu jāizslēdz no dalības iepirkuma procedūrā, tiklīdz līgumslēdzējai iestādei/subjektam kļūst zināms par tādu spriedumu attiecībā uz šādiem pārkāpumiem, kurš pieņemts saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuram ir res judicata spēks. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgi noteikumi, tad par profesionālās ētikas normu pārkāpumu vai par nopietnu kļūdu var uzskatīt rīcību, ar kuru pārkāpj tiesību normas attiecībā uz aizliegtu vienošanos iepirkumos un saistībā ar kuru ir stājies spēkā tiesas spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību Tāpat vajadzētu būt iespējai uzņēmēju izslēgt, ja līgumslēdzējai iestādei/subjektam ir informācija (attiecīgā gadījumā iegūta no aizsargātiem datu avotiem) par to, ka šis uzņēmējs nav pietiekami uzticams, lai tiktu novērsts risks dalībvalsts drošībai. Šādi riski var rasties no kandidāta piegādāto ražojumu noteiktām iezīmēm vai no kandidāta īpašumtiesību struktūras. |
| --- | --- |

(65)

Būtu jāizvairās no līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas uzņēmējiem, kuri ir piedalījušies noziedzīgā organizācijā vai ir atzīti par vainīgiem korupcijā vai krāpšanā, kas ir kaitējusi Eiropas Kopienu finanšu interesēm, vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, vai terorisma jeb teroristisku vai ar terorismu saistītu darbību finansēšanā. Vajadzības gadījumā līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem būtu jālūdz, lai kandidāti vai pretendenti iesniedz attiecīgus dokumentus un, ja līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir šaubas par kandidāta vai pretendenta individuālo situāciju, tie var prasīt attiecīgās dalībvalsts kompetento iestāžu palīdzību. Šādi uzņēmēji būtu jāizslēdz no dalības iepirkuma procedūrā, tiklīdz līgumslēdzējai iestādei/subjektam kļūst zināms par tādu spriedumu attiecībā uz šādiem pārkāpumiem, kurš pieņemts saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuram ir res judicata spēks. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgi noteikumi, tad par profesionālās ētikas normu pārkāpumu vai par nopietnu kļūdu var uzskatīt rīcību, ar kuru pārkāpj tiesību normas attiecībā uz aizliegtu vienošanos iepirkumos un saistībā ar kuru ir stājies spēkā tiesas spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību Tāpat vajadzētu būt iespējai uzņēmēju izslēgt, ja līgumslēdzējai iestādei/subjektam ir informācija (attiecīgā gadījumā iegūta no aizsargātiem datu avotiem) par to, ka šis uzņēmējs nav pietiekami uzticams, lai tiktu novērsts risks dalībvalsts drošībai. Šādi riski var rasties no kandidāta piegādāto ražojumu noteiktām iezīmēm vai no kandidāta īpašumtiesību struktūras.

| (66) | Ja uzņēmējs ir pārkāpis valsts normatīvos aktus, ar kuriem ir transponēta Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (13), un Padomes Direktīva 76/207/EEK (1976. gada 9. februāris) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (14), un ja par šo pārkāpumu ir stājies spēkā tiesas spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību, attiecīgo uzņēmēja rīcību var uzskatīt par pārkāpumu, kas saistīts ar profesionālās ētikas normām, vai par nopietnu kļūdu. |
| --- | --- |

(66)

Ja uzņēmējs ir pārkāpis valsts normatīvos aktus, ar kuriem ir transponēta Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (13), un Padomes Direktīva 76/207/EEK (1976. gada 9. februāris) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (14), un ja par šo pārkāpumu ir stājies spēkā tiesas spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību, attiecīgo uzņēmēja rīcību var uzskatīt par pārkāpumu, kas saistīts ar profesionālās ētikas normām, vai par nopietnu kļūdu.

| (67) | Ņemot vērā nozares sensitīvo raksturu, liela nozīme ir to uzņēmēju reputācijai, ar kuriem paraksta iepirkuma līgumus. Uzņēmēju reputācija ir atkarīga no viņu spējām izpildīt līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības attiecībā uz piegādes un informācijas drošību. Turklāt neviens šīs direktīvas noteikums nedrīkstētu kavēt līgumslēdzēju iestādi/subjektu izslēgt uzņēmēju no dalības iepirkuma procedūrā jebkurā šīs procedūras brīdī, ja līgumslēdzējai iestādei/subjektam ir informācija par to, ka līguma vai līguma daļas slēgšanas tiesību piešķiršana šim uzņēmējam var radīt risku attiecīgās dalībvalsts būtiskām drošības interesēm. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā nozares sensitīvo raksturu, liela nozīme ir to uzņēmēju reputācijai, ar kuriem paraksta iepirkuma līgumus. Uzņēmēju reputācija ir atkarīga no viņu spējām izpildīt līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības attiecībā uz piegādes un informācijas drošību. Turklāt neviens šīs direktīvas noteikums nedrīkstētu kavēt līgumslēdzēju iestādi/subjektu izslēgt uzņēmēju no dalības iepirkuma procedūrā jebkurā šīs procedūras brīdī, ja līgumslēdzējai iestādei/subjektam ir informācija par to, ka līguma vai līguma daļas slēgšanas tiesību piešķiršana šim uzņēmējam var radīt risku attiecīgās dalībvalsts būtiskām drošības interesēm.

| (68) | Tā kā nav Kopienas mēroga režīma attiecībā uz informācijas drošību, dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir jānosaka tehnisko spēju līmenis, kāds šajā jomā nepieciešams, lai būtu iespējams piedalīties piešķiršanas procedūrā, kā arī jānovērtē, vai kandidāti atbilst nepieciešamajam drošības līmenim. Daudzos gadījumos dalībvalstis noslēgušas divpusējus drošības nolīgumus, kuros paredzēti noteikumi par valstu drošības pārbaužu apliecinājumu savstarpēju atzīšanu. Tomēr citas dalībvalsts uzņēmēju spējas informācijas drošības jomā var pārbaudīt, pat ja šādi nolīgumi ir spēkā, un šādas pārbaudes būtu jāveic saskaņā ar nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un proporcionalitātes principiem. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā nav Kopienas mēroga režīma attiecībā uz informācijas drošību, dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir jānosaka tehnisko spēju līmenis, kāds šajā jomā nepieciešams, lai būtu iespējams piedalīties piešķiršanas procedūrā, kā arī jānovērtē, vai kandidāti atbilst nepieciešamajam drošības līmenim. Daudzos gadījumos dalībvalstis noslēgušas divpusējus drošības nolīgumus, kuros paredzēti noteikumi par valstu drošības pārbaužu apliecinājumu savstarpēju atzīšanu. Tomēr citas dalībvalsts uzņēmēju spējas informācijas drošības jomā var pārbaudīt, pat ja šādi nolīgumi ir spēkā, un šādas pārbaudes būtu jāveic saskaņā ar nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un proporcionalitātes principiem.

| (69) | Līgumslēgšanas tiesības būtu jāpiešķir, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas nodrošina atklātuma, nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu un garantē atklātu un objektīvu izvērtēšanas procedūru, kas noris faktiskos konkurences apstākļos. Tāpēc ir lietderīgi atļaut piemērot tikai divus izvēles kritērijus: “piedāvājums ar viszemāko cenu” un “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”. |
| --- | --- |

(69)

Līgumslēgšanas tiesības būtu jāpiešķir, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas nodrošina atklātuma, nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu un garantē atklātu un objektīvu izvērtēšanas procedūru, kas noris faktiskos konkurences apstākļos. Tāpēc ir lietderīgi atļaut piemērot tikai divus izvēles kritērijus: “piedāvājums ar viszemāko cenu” un “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”.

| (70) | Lai piedāvājumu izvēles procedūrā garantētu vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu, ir lietderīgi paredzēt judikatūrā noteikto pienākumu nodrošināt atklātumu, kas vajadzīgs, lai visi pretendenti būtu pareizi informēti par kritērijiem un noteikumiem, kurus piemēros, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Tādēļ līgumslēdzēju iestāžu/subjektu pienākums ir laikus norādīt piedāvājuma izvēles kritērijus, kā arī katra kritērija relatīvo svērumu, lai kandidāti būtu par tiem informēti jau piedāvājumu sagatavošanas laikā. Ja svērumu nevar noteikt iepriekš, jo īpaši līguma komplicētības dēļ, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atkāpties no pienākuma norādīt piedāvājuma izvēles kritēriju svērumu pietiekami pamatotos gadījumos, kurus tie pamato. Šādos gadījumos līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir pienākums norādīt kritērijus to nozīmīguma secībā. |
| --- | --- |

(70)

Lai piedāvājumu izvēles procedūrā garantētu vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu, ir lietderīgi paredzēt judikatūrā noteikto pienākumu nodrošināt atklātumu, kas vajadzīgs, lai visi pretendenti būtu pareizi informēti par kritērijiem un noteikumiem, kurus piemēros, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Tādēļ līgumslēdzēju iestāžu/subjektu pienākums ir laikus norādīt piedāvājuma izvēles kritērijus, kā arī katra kritērija relatīvo svērumu, lai kandidāti būtu par tiem informēti jau piedāvājumu sagatavošanas laikā. Ja svērumu nevar noteikt iepriekš, jo īpaši līguma komplicētības dēļ, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atkāpties no pienākuma norādīt piedāvājuma izvēles kritēriju svērumu pietiekami pamatotos gadījumos, kurus tie pamato. Šādos gadījumos līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir pienākums norādīt kritērijus to nozīmīguma secībā.

| (71) | Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti izvēlas ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, tie piedāvājumus izvērtē tā, lai noteiktu, kuram piedāvājumam ir vislabākā kvalitātes un cenas attiecība. Lai to izdarītu, tie nosaka ekonomiskos un kvalitātes kritērijus, kuriem kopumā ir jānodrošina iespēja noteikt ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Minēto kritēriju noteikšana ir atkarīga no līguma priekšmeta, jo šiem kritērijiem ir jādod iespēja izvērtēt katra piedāvājuma izpildes līmeni saskaņā ar tehniskajās specifikācijās noteikto līguma priekšmetu un novērtēt katra piedāvājuma kvalitātes un cenas attiecību. |
| --- | --- |

(71)

Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti izvēlas ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, tie piedāvājumus izvērtē tā, lai noteiktu, kuram piedāvājumam ir vislabākā kvalitātes un cenas attiecība. Lai to izdarītu, tie nosaka ekonomiskos un kvalitātes kritērijus, kuriem kopumā ir jānodrošina iespēja noteikt ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Minēto kritēriju noteikšana ir atkarīga no līguma priekšmeta, jo šiem kritērijiem ir jādod iespēja izvērtēt katra piedāvājuma izpildes līmeni saskaņā ar tehniskajās specifikācijās noteikto līguma priekšmetu un novērtēt katra piedāvājuma kvalitātes un cenas attiecību.

| (72) | Atbilstība pārredzamības un konkurences noteikumiem būtu jānodrošina ar efektīvu pārskatīšanas sistēmu, ko varētu veidot pēc tās sistēmas parauga, kādu uz Direktīvās 2004/17/EK un 2004/18/EK paredzētajiem līgumiem attiecina ar Padomes Direktīvām 89/665/EEK (15) un 92/13/EEK (16), ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/66/EK (17). Jo īpaši būtu jāparedz iespēja apstrīdēt piešķiršanas procedūru vēl pirms līguma parakstīšanas, kā arī jānodrošina garantijas šādas pārskatīšanas efektivitātei, piemēram, nogaidīšanas termiņš. Būtu jāparedz arī iespēja apstrīdēt nelikumīgu tiešu piešķiršanu vai tādus līgumus, kuri noslēgti, pārkāpjot šīs direktīvas prasības. |
| --- | --- |

(72)

Atbilstība pārredzamības un konkurences noteikumiem būtu jānodrošina ar efektīvu pārskatīšanas sistēmu, ko varētu veidot pēc tās sistēmas parauga, kādu uz Direktīvās 2004/17/EK un 2004/18/EK paredzētajiem līgumiem attiecina ar Padomes Direktīvām 89/665/EEK (15) un 92/13/EEK (16), ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/66/EK (17). Jo īpaši būtu jāparedz iespēja apstrīdēt piešķiršanas procedūru vēl pirms līguma parakstīšanas, kā arī jānodrošina garantijas šādas pārskatīšanas efektivitātei, piemēram, nogaidīšanas termiņš. Būtu jāparedz arī iespēja apstrīdēt nelikumīgu tiešu piešķiršanu vai tādus līgumus, kuri noslēgti, pārkāpjot šīs direktīvas prasības.

| (73) | Tomēr pārskatīšanas procedūrās būtu jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt aizsardzības un drošības intereses saistībā ar pārskatīšanas struktūrām, pagaidu pasākumu izvēli vai sankcijām, ko piemēro par pārredzamības un konkurences noteikumu pārkāpumiem. Dalībvalstīm jo īpaši vajadzētu būt tiesīgām noteikt, ka no līgumslēdzējas iestādes/subjekta neatkarīga pārskatīšanas struktūra nevar līgumu atzīt par spēkā neesošu pat tad, ja tā slēgšanas tiesības ir piešķirtas nelikumīgi kāda no 60. panta 1. punktā minēto iemeslu dēļ, ja pārskatīšanas struktūra pēc visu attiecīgo aspektu izvērtēšanas konstatē, ka izņēmuma apstākļi attiecīgajā gadījumā liek ņemt vērā īpaši svarīgus apsvērumus, kas saistīti ar vispārējām interesēm. Ņemot vērā to būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu raksturu un iezīmes, uz kuriem attiecas šī direktīva, šādiem īpaši svarīgiem apsvērumiem pirmām kārtām vajadzētu būt saistītiem ar dalībvalsts aizsardzības un drošības vispārējām interesēm. Tie, piemēram, var būt gadījumi, kad līguma atzīšana par spēkā neesošu nopietni apdraudētu ne tikai līgumā paredzētā konkrētā projekta īstenošanu, bet arī tādas plašākas aizsardzības un/vai drošības programmas pastāvēšanu kopumā, kuras sastāvdaļa ir minētais projekts. |
| --- | --- |

(73)

Tomēr pārskatīšanas procedūrās būtu jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt aizsardzības un drošības intereses saistībā ar pārskatīšanas struktūrām, pagaidu pasākumu izvēli vai sankcijām, ko piemēro par pārredzamības un konkurences noteikumu pārkāpumiem. Dalībvalstīm jo īpaši vajadzētu būt tiesīgām noteikt, ka no līgumslēdzējas iestādes/subjekta neatkarīga pārskatīšanas struktūra nevar līgumu atzīt par spēkā neesošu pat tad, ja tā slēgšanas tiesības ir piešķirtas nelikumīgi kāda no 60. panta 1. punktā minēto iemeslu dēļ, ja pārskatīšanas struktūra pēc visu attiecīgo aspektu izvērtēšanas konstatē, ka izņēmuma apstākļi attiecīgajā gadījumā liek ņemt vērā īpaši svarīgus apsvērumus, kas saistīti ar vispārējām interesēm. Ņemot vērā to būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu raksturu un iezīmes, uz kuriem attiecas šī direktīva, šādiem īpaši svarīgiem apsvērumiem pirmām kārtām vajadzētu būt saistītiem ar dalībvalsts aizsardzības un drošības vispārējām interesēm. Tie, piemēram, var būt gadījumi, kad līguma atzīšana par spēkā neesošu nopietni apdraudētu ne tikai līgumā paredzētā konkrētā projekta īstenošanu, bet arī tādas plašākas aizsardzības un/vai drošības programmas pastāvēšanu kopumā, kuras sastāvdaļa ir minētais projekts.

| (74) | Ņemot vērā tehnisko prasību attīstību, ir jāpieņem un jāgroza daži tehniskie nosacījumi attiecībā uz paziņojumiem, statistikas pārskatiem un izmantoto nomenklatūru, kā arī nosacījumi, ar kuriem saskaņā atsaucas uz minēto nomenklatūru. Tādēļ šajā nolūkā būtu jāparedz ērta un ātra pieņemšanas procedūra. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā tehnisko prasību attīstību, ir jāpieņem un jāgroza daži tehniskie nosacījumi attiecībā uz paziņojumiem, statistikas pārskatiem un izmantoto nomenklatūru, kā arī nosacījumi, ar kuriem saskaņā atsaucas uz minēto nomenklatūru. Tādēļ šajā nolūkā būtu jāparedz ērta un ātra pieņemšanas procedūra.

| (75) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (18). |
| --- | --- |

(75)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (18).

| (76) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pārskatīt līgumu robežvērtības, pielāgojot tās Direktīvā 2004/17/EK noteiktajām robežvērtībām, un izdarīt grozījumus dažos CPV nomenklatūras atsauces numuros un procedūrās, kas nosaka, kā veidojamas atsauces uz dažām CPV sadaļām, kā arī elektroniskās uztveršanas ierīču tehniskajās detaļās un raksturlielumos.
  Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(76)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pārskatīt līgumu robežvērtības, pielāgojot tās Direktīvā 2004/17/EK noteiktajām robežvērtībām, un izdarīt grozījumus dažos CPV nomenklatūras atsauces numuros un procedūrās, kas nosaka, kā veidojamas atsauces uz dažām CPV sadaļām, kā arī elektroniskās uztveršanas ierīču tehniskajās detaļās un raksturlielumos.

Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (77) | Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu šos pasākumus. |
| --- | --- |

(77)

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu šos pasākumus.

| (78) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (79) | Komisijai būtu jāveic periodisks izvērtējums, lai pārliecinātos par to, vai aizsardzības aprīkojuma tirgus darbojas, atvērti, pārskatāmi un konkurētspējīgi, tostarp lai izvērtētu šīs direktīvas ietekmi uz tirgu, piemēram, saistībā ar MVU iesaistīšanos, |
| --- | --- |

(79)

Komisijai būtu jāveic periodisks izvērtējums, lai pārliecinātos par to, vai aizsardzības aprīkojuma tirgus darbojas, atvērti, pārskatāmi un konkurētspējīgi, tostarp lai izvērtētu šīs direktīvas ietekmi uz tirgu, piemēram, saistībā ar MVU iesaistīšanos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

SATURA RĀDĪTĀJS

| I SADAĻA | DEFINĪCIJAS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI |
| --- | --- |

I SADAĻA

| 1. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Piemērošanas joma |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Jaukti līgumi |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Līgumu slēgšanas principi |
| --- | --- |

4. pants

| II SADAĻA | NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO LĪGUMIEM |
| --- | --- |

II SADAĻA

| I NODAĻA | Vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

I NODAĻA

| 5. pants | Uzņēmēji |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Līgumslēdzējas iestādes/subjekta konfidencialitātes pienākumi |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Klasificētas informācijas aizsardzība |
| --- | --- |

7. pants

| II NODAĻA | Robežvērtības, centrālās iepirkumu iestādes un piemērošanas izņēmumi |
| --- | --- |

II NODAĻA

| 1. iedaļa | Robežvērtības |
| --- | --- |

1. iedaļa

| 8. pants | Līgumu robežvērtības |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Līgumu un pamatnolīgumu paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes |
| --- | --- |

9. pants

| 2. iedaļa | Centrālās iepirkumu iestādes |
| --- | --- |

2. iedaļa

| 10. pants | Līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas centrālās iepirkumu iestādes |
| --- | --- |

10. pants

| 3. iedaļa | Piemērošanas izņēmumi |
| --- | --- |

3. iedaļa

| 11. pants | Izņēmumu piemērošana |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Līgumi, kurus noslēdz saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Īpaši izņēmumi |
| --- | --- |

13. pants

| 4. iedaļa | Īpaša kārtība |
| --- | --- |

4. iedaļa

| 14. pants | Priviliģēto tiesību līgumi |
| --- | --- |

14. pants

| III NODAĻA | Pakalpojumu līgumiem piemērojamā kārtība |
| --- | --- |

III NODAĻA

| 15. pants | Pakalpojumu līgumi, kas minēti I pielikumā |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Pakalpojumu līgumi, kas minēti II pielikumā |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Jaukti līgumi, kas ietver I un II pielikumā uzskaitītos pakalpojumus |
| --- | --- |

17. pants

| IV NODAĻA | Īpaši noteikumi par līguma dokumentāciju |
| --- | --- |

IV NODAĻA

| 18. pants | Tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Piedāvājumu varianti |
| --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Līguma izpildes nosacījumi |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Apakšuzņēmuma līgumi |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Informācijas drošība |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Piegādes drošība |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzību un darba apstākļiem |
| --- | --- |

24. pants

| V NODAĻA | Procedūras |
| --- | --- |

V NODAĻA

| 25. pants | Piemērojamās procedūras |
| --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Sarunu procedūra ar paziņojuma par līgumu publicēšanu |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Konkursa dialogs |
| --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Gadījumi, kuri pamato sarunu procedūras piemērošanu, nepublicējot paziņojumu par līgumu |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Pamatnolīgumi |
| --- | --- |

29. pants

| VI NODAĻA | Publicēšanas un pārredzamības noteikumi |
| --- | --- |

VI NODAĻA

| 1. iedaļa | Paziņojumu publicēšana |
| --- | --- |

1. iedaļa

| 30. pants | Paziņojumi |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Neobligātā publicēšana |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Paziņojumu publicēšanas veidlapas un veids |
| --- | --- |

32. pants

| 2. iedaļa | Termiņi |
| --- | --- |

2. iedaļa

| 33. pants | Dalības pieteikumu iesniegšanas un piedāvājumu iesniegšanas termiņi |
| --- | --- |

33. pants

| 3. iedaļa | Informācijas saturs un nosūtīšanas līdzekļi |
| --- | --- |

3. iedaļa

| 34. pants | Uzaicinājumi uz konkursu, piedalīties sarunās vai konkursa dialogā |
| --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Kandidātu un pretendentu informēšana |
| --- | --- |

35. pants

| 4. iedaļa | Saziņa |
| --- | --- |

4. iedaļa

| 36. pants | Prasības attiecībā uz saziņu |
| --- | --- |

36. pants

| 5. iedaļa | Ziņojumi |
| --- | --- |

5. iedaļa

| 37. pants | Ziņojumu saturs |
| --- | --- |

37. pants

| VII NODAĻA | Procedūras norise |
| --- | --- |

VII NODAĻA

| 1. iedaļa | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

1. iedaļa

| 38. pants | Dalībnieku atbilstības pārbaude un atlase un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana |
| --- | --- |

38. pants

| 2. iedaļa | Kvalitatīvās atlases kritēriji |
| --- | --- |

2. iedaļa

| 39. pants | Kandidāta vai pretendenta individuālā situācija |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Piemērotība profesionālās darbības veikšanai |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Ekonomiskais un finansiālais stāvoklis |
| --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Tehniskās un/vai profesionālās spējas |
| --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Kvalitātes vadības sistēmas standarti |
| --- | --- |

43. pants

| 44. pants | Vides pārvaldības standarti |
| --- | --- |

44. pants

| 45. pants | Papildu dokumentācija un informācija |
| --- | --- |

45. pants

| 46. pants | Oficiālie apstiprināto uzņēmēju saraksti un sertifikācija, ko veic publisko tiesību vai privāttiesību subjekti |
| --- | --- |

46. pants

| 3. iedaļa | Līgumslēgšanas tiesību piešķiršana |
| --- | --- |

3. iedaļa

| 47. pants | Līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji |
| --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Elektronisku izsoļu izmantošana |
| --- | --- |

48. pants

| 49. pants | Nepamatoti lēti piedāvājumi |
| --- | --- |

49. pants

| III SADAĻA | NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ APAKŠUZŅĒMUMA LĪGUMIEM |
| --- | --- |

III SADAĻA

| I NODAĻA | Apakšuzņēmuma līgumi, kurus piešķir izraudzītie pretendenti, kuri nav līgumslēdzējas iestādes/subjekti |
| --- | --- |

I NODAĻA

| 50. pants | Piemērošanas joma |
| --- | --- |

50. pants

| 51. pants | Principi |
| --- | --- |

51. pants

| 52. pants | Robežvērtības un publicēšanas noteikumi |
| --- | --- |

52. pants

| 53. pants | Apakšuzņēmēju kvalitatīvās atlases kritēriji |
| --- | --- |

53. pants

| II NODAĻA | Apakšuzņēmuma līgumi, kurus piešķir izraudzītie pretendenti, kuri ir līgumslēdzējas iestādes/subjekti |
| --- | --- |

II NODAĻA

| 54. pants | Piemērojamie noteikumi |
| --- | --- |

54. pants

| IV SADAĻA | PĀRSKATĪŠANAI PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI |
| --- | --- |

IV SADAĻA

| 55. pants | Darbības joma un pārskatīšanas procedūru pieejamība |
| --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Prasības attiecībā uz pārskatīšanas procedūrām |
| --- | --- |

56. pants

| 57. pants | Nogaidīšanas termiņš |
| --- | --- |

57. pants

| 58. pants | Atkāpes no nogaidīšanas termiņa |
| --- | --- |

58. pants

| 59. pants | Pārskatīšanas pieprasīšanas termiņi |
| --- | --- |

59. pants

| 60. pants | Spēkā neesamība |
| --- | --- |

60. pants

| 61. pants | Šīs sadaļas pārkāpumi un alternatīvas sankcijas |
| --- | --- |

61. pants

| 62. pants | Termiņi |
| --- | --- |

62. pants

| 63. pants | Koriģēšanas mehānisms |
| --- | --- |

63. pants

| 64. pants | Brīvprātīgā ex ante pārredzamības paziņojuma saturs |
| --- | --- |

64. pants

| V SADAĻA | STATISTIKAS PĀRSKATI, IEVIEŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI |
| --- | --- |

V SADAĻA

| 65. pants | Statistikas pārskati |
| --- | --- |

65. pants

| 66. pants | Statistikas pārskata saturs |
| --- | --- |

66. pants

| 67. pants | Komitejas procedūra |
| --- | --- |

67. pants

| 68. pants | Robežvērtību pārskatīšana |
| --- | --- |

68. pants

| 69. pants | Grozījumi |
| --- | --- |

69. pants

| 70. pants | Grozījums Direktīvā 2004/17/EK |
| --- | --- |

70. pants

| 71. pants | Grozījums Direktīvā 2004/18/EK |
| --- | --- |

71. pants

| 72. pants | Transponēšana |
| --- | --- |

72. pants

| 73. pants | Pārskatīšana un ziņojumu iesniegšana |
| --- | --- |

73. pants

| 74. pants | Stāšanās spēkā |
| --- | --- |

74. pants

| 75. pants | Adresāti |
| --- | --- |

75. pants

PIELIKUMI

| I pielikums | Pakalpojumi, kas minēti 2. un 15. pantā |
| --- | --- |

I pielikums

| II pielikums | Pakalpojumi, kas minēti 2. un 16. pantā |
| --- | --- |

II pielikums

| III pielikums | Dažu 18. pantā minēto tehnisko specifikāciju definīcijas |
| --- | --- |

III pielikums

| IV pielikums | Informācija, kas iekļaujama 30. pantā minētajos paziņojumos |
| --- | --- |

IV pielikums

| V pielikums | Apakšuzņēmēju līgumu paziņojumos iekļaujamā informācija, kas minēta 52. pantā |
| --- | --- |

V pielikums

| VI pielikums | Norādījumi par publicēšanu |
| --- | --- |

VI pielikums

| VII pielikums | Reģistri |
| --- | --- |

VII pielikums

| VIII pielikums | Prasības attiecībā uz elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai |
| --- | --- |

VIII pielikums

I SADAĻA

DEFINĪCIJAS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI

1. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā lieto šādas definīcijas:

| 1) | “Kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca” (Common Procurement Vocabulary, CPV) ir atsauces nomenklatūra, ko piemēro līgumslēdzēju iestāžu/subjektu piešķirtiem līgumiem un kas ir pieņemta ar Regulu (EK) Nr. 2195/2002; |
| --- | --- |

1)

“Kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca” (Common Procurement Vocabulary, CPV) ir atsauces nomenklatūra, ko piemēro līgumslēdzēju iestāžu/subjektu piešķirtiem līgumiem un kas ir pieņemta ar Regulu (EK) Nr. 2195/2002;

| 2) | “līgumi” ir līgumi, kas finansiālās interesēs rakstiski noslēgti atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam un Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

2)

“līgumi” ir līgumi, kas finansiālās interesēs rakstiski noslēgti atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam un Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam;

| 3) | “būvdarbu līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir vai nu CPV nomenklatūras 45. kategorijā minēto būvdarbu veikšana, vai arī šo būvdarbu projektēšana un veikšana, vai tādas būves celtniecība (ar jebkādiem līdzekļiem), kas atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajām prasībām. “Būvdarbi” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu rezultāts kopumā, kas pats par sevi ir pietiekams, lai pildītu kādu ekonomisku vai tehnisku funkciju; |
| --- | --- |

3)

“būvdarbu līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir vai nu CPV nomenklatūras 45. kategorijā minēto būvdarbu veikšana, vai arī šo būvdarbu projektēšana un veikšana, vai tādas būves celtniecība (ar jebkādiem līdzekļiem), kas atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajām prasībām. “Būvdarbi” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu rezultāts kopumā, kas pats par sevi ir pietiekams, lai pildītu kādu ekonomisku vai tehnisku funkciju;

| 4) | “piegādes līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu līgumi un kuru priekšmets ir pirkums, nomaksas pirkums, noma vai iznomāšana ar vai bez izpirkuma tiesībām.
  Līgumu, kura priekšmets ir preču piegāde un kurš papildus var ietvert arī izvietošanas un uzstādīšanas darbus, uzskata par “piegādes līgumu”; |
| --- | --- |

4)

“piegādes līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu līgumi un kuru priekšmets ir pirkums, nomaksas pirkums, noma vai iznomāšana ar vai bez izpirkuma tiesībām.

Līgumu, kura priekšmets ir preču piegāde un kurš papildus var ietvert arī izvietošanas un uzstādīšanas darbus, uzskata par “piegādes līgumu”;

| 5) | “pakalpojumu līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu vai piegādes līgumi un kuru priekšmets ir pakalpojumu sniegšana.
  Līgumu, kura priekšmets ir gan preces, gan pakalpojumi, uzskata par pakalpojumu līgumu, ja attiecīgo pakalpojumu vērtība ir lielāka par to preču vērtību, uz kuriem attiecas līgums.
  Līgumu, kura priekšmets ir pakalpojumu sniegšana un kurš ietver darbības, kas paredzētas CPV nomenklatūras 45. kategorijā, bet kas ir nejaušas attiecībā pret līguma galveno priekšmetu, uzskata par pakalpojumu līgumu; |
| --- | --- |

5)

“pakalpojumu līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu vai piegādes līgumi un kuru priekšmets ir pakalpojumu sniegšana.

Līgumu, kura priekšmets ir gan preces, gan pakalpojumi, uzskata par pakalpojumu līgumu, ja attiecīgo pakalpojumu vērtība ir lielāka par to preču vērtību, uz kuriem attiecas līgums.

Līgumu, kura priekšmets ir pakalpojumu sniegšana un kurš ietver darbības, kas paredzētas CPV nomenklatūras 45. kategorijā, bet kas ir nejaušas attiecībā pret līguma galveno priekšmetu, uzskata par pakalpojumu līgumu;

| 6) | “militārais aprīkojums” ir aprīkojums, kas īpaši izstrādāts vai pielāgots militārām vajadzībām un ko var izmantot kā ieročus, munīciju vai militāro aprīkojumu; |
| --- | --- |

6)

“militārais aprīkojums” ir aprīkojums, kas īpaši izstrādāts vai pielāgots militārām vajadzībām un ko var izmantot kā ieročus, munīciju vai militāro aprīkojumu;

| 7) | “sensitīvs aprīkojums”, “sensitīvi būvdarbi” un “sensitīvi pakalpojumi” ir aprīkojums, būvdarbi un pakalpojumi, kuri paredzēti drošības mērķiem un kuri ir saistīti ar, prasa un/vai satur klasificētu informāciju; |
| --- | --- |

7)

“sensitīvs aprīkojums”, “sensitīvi būvdarbi” un “sensitīvi pakalpojumi” ir aprīkojums, būvdarbi un pakalpojumi, kuri paredzēti drošības mērķiem un kuri ir saistīti ar, prasa un/vai satur klasificētu informāciju;

| 8) | “klasificēta informācija” ir jebkāda informācija vai materiāli, neatkarīgi no to formas, būtības vai pārsūtīšanas veida, kuriem ir piemērots drošības klasifikācijas līmenis vai aizsardzības līmenis un kuri valsts drošības interesēs un saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošiem normatīviem un administratīviem aktiem ir jāaizsargā pret nelikumīgu piesavināšanos, sabojāšanu, iznīcināšanu, izplatīšanu, pazaudēšanu vai jebkādas nesankcionētas personas piekļuvi, kā arī jebkāda cita veida negatīvu ietekmi; |
| --- | --- |

8)

“klasificēta informācija” ir jebkāda informācija vai materiāli, neatkarīgi no to formas, būtības vai pārsūtīšanas veida, kuriem ir piemērots drošības klasifikācijas līmenis vai aizsardzības līmenis un kuri valsts drošības interesēs un saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošiem normatīviem un administratīviem aktiem ir jāaizsargā pret nelikumīgu piesavināšanos, sabojāšanu, iznīcināšanu, izplatīšanu, pazaudēšanu vai jebkādas nesankcionētas personas piekļuvi, kā arī jebkāda cita veida negatīvu ietekmi;

| 9) | “valdība” ir dalībvalsts vai trešās valsts centrālā, reģionālā vai vietējā valdība; |
| --- | --- |

9)

“valdība” ir dalībvalsts vai trešās valsts centrālā, reģionālā vai vietējā valdība;

| 10) | “krīze” ir jebkura situācija dalībvalstī vai trešā valstī, kad ir radies kaitējums, kas viennozīmīgi pārsniedz ikdienas sadzīves kaitējumu apmēru, un kura būtiski apdraud vai ierobežo cilvēku dzīvību un veselību vai kurai ir ievērojama ietekme uz materiālām vērtībām, vai kura prasa veikt pasākumus, lai apmierinātu pašas nepieciešamākās iedzīvotāju vajadzības; var uzskatīt, ka krīze ir arī tad, ja šāda kaitējuma rašanās ir tūlīt sagaidāma; bruņotus konfliktus un karus uzskata par krīzēm šīs direktīvas nozīmē; |
| --- | --- |

10)

“krīze” ir jebkura situācija dalībvalstī vai trešā valstī, kad ir radies kaitējums, kas viennozīmīgi pārsniedz ikdienas sadzīves kaitējumu apmēru, un kura būtiski apdraud vai ierobežo cilvēku dzīvību un veselību vai kurai ir ievērojama ietekme uz materiālām vērtībām, vai kura prasa veikt pasākumus, lai apmierinātu pašas nepieciešamākās iedzīvotāju vajadzības; var uzskatīt, ka krīze ir arī tad, ja šāda kaitējuma rašanās ir tūlīt sagaidāma; bruņotus konfliktus un karus uzskata par krīzēm šīs direktīvas nozīmē;

| 11) | “pamatnolīgum” ir tāda vienošanās starp vienu vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kuras mērķis ir noteikt attiecīgā laikposmā slēdzamos līgumus un paredzēt attiecīgo līgumu noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cenām, un, ja nepieciešams, paredzēto daudzumu; |
| --- | --- |

11)

“pamatnolīgum” ir tāda vienošanās starp vienu vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kuras mērķis ir noteikt attiecīgā laikposmā slēdzamos līgumus un paredzēt attiecīgo līgumu noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cenām, un, ja nepieciešams, paredzēto daudzumu;

| 12) | “elektroniska izsole” ir atkārtots process, kurā izmanto elektronisku ierīci, lai paziņotu jaunas cenas, kas pārskatītas to samazināšanas nolūkā, un/vai jaunas vērtības, kas attiecas uz dažiem piedāvājumu elementiem, un kurš norisinās pēc pilnīgas sākotnējās piedāvājumu izvērtēšanas un ļauj tos sadalīt pēc vietām, izmantojot automātiskas vērtēšanas metodes.
  Tādēļ daži būvdarbu līgumi un daži pakalpojumu līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāli pakalpojumi, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevar būt elektronisko izsoļu priekšmets; |
| --- | --- |

12)

“elektroniska izsole” ir atkārtots process, kurā izmanto elektronisku ierīci, lai paziņotu jaunas cenas, kas pārskatītas to samazināšanas nolūkā, un/vai jaunas vērtības, kas attiecas uz dažiem piedāvājumu elementiem, un kurš norisinās pēc pilnīgas sākotnējās piedāvājumu izvērtēšanas un ļauj tos sadalīt pēc vietām, izmantojot automātiskas vērtēšanas metodes.

Tādēļ daži būvdarbu līgumi un daži pakalpojumu līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāli pakalpojumi, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevar būt elektronisko izsoļu priekšmets;

| 13) | “būvuzņēmējs”, “piegādātājs” vai “pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziskā vai juridiskā persona, vai publiska struktūra, vai šādu personu un/vai struktūru apvienība, kas tirgū piedāvā, attiecīgi, veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus; |
| --- | --- |

13)

“būvuzņēmējs”, “piegādātājs” vai “pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziskā vai juridiskā persona, vai publiska struktūra, vai šādu personu un/vai struktūru apvienība, kas tirgū piedāvā, attiecīgi, veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus;

| 14) | “uzņēmējs” ir būvuzņēmējs, piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs. Šo jēdzienu izmanto vienīgi vienkāršošanas nolūkā; |
| --- | --- |

14)

“uzņēmējs” ir būvuzņēmējs, piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs. Šo jēdzienu izmanto vienīgi vienkāršošanas nolūkā;

| 15) | “kandidāts” ir uzņēmējs, kurš ir pieteicis savu dalību slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā; |
| --- | --- |

15)

“kandidāts” ir uzņēmējs, kurš ir pieteicis savu dalību slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā;

| 16) | “pretendents” ir uzņēmējs, kurš ir iesniedzis savu piedāvājumu, piedaloties slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā; |
| --- | --- |

16)

“pretendents” ir uzņēmējs, kurš ir iesniedzis savu piedāvājumu, piedaloties slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā;

| 17) | “līgumslēdzējas iestādes/subjekti” ir līgumslēdzējas iestādes atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktam un līgumslēdzēji subjekti atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 2. pantam; |
| --- | --- |

17)

“līgumslēdzējas iestādes/subjekti” ir līgumslēdzējas iestādes atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktam un līgumslēdzēji subjekti atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 2. pantam;

| 18) | “centrālā iepirkumu iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde/subjekts atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktam un Direktīvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktam vai arī Eiropas publiskā struktūra, kas:






  — | iegādājas līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem paredzētas piegādes un/vai pakalpojumus vai |
| --- | --- | --- |

18)

“centrālā iepirkumu iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde/subjekts atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktam un Direktīvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktam vai arī Eiropas publiskā struktūra, kas:

—

iegādājas līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem paredzētas piegādes un/vai pakalpojumus vai

| — | piešķir līgumslēgšanas tiesības vai slēdz pamatnolīgumus par līgumslēdzēju iestāžu/subjektu vajadzībām paredzētiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

piešķir līgumslēgšanas tiesības vai slēdz pamatnolīgumus par līgumslēdzēju iestāžu/subjektu vajadzībām paredzētiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem;

| 19) | “slēgtas procedūras” ir procedūras, kurām var pieteikties ikviens uzņēmējs, bet piedāvājumus drīkst iesniegt tikai tie uzņēmēji, kurus ir atlasījušas līgumslēdzējas iestādes/subjekti; |
| --- | --- |

19)

“slēgtas procedūras” ir procedūras, kurām var pieteikties ikviens uzņēmējs, bet piedāvājumus drīkst iesniegt tikai tie uzņēmēji, kurus ir atlasījušas līgumslēdzējas iestādes/subjekti;

| 20) | “sarunu procedūras” ir procedūras, kurās līgumslēdzējas iestādes/subjekti aicina atlasītos uzņēmējus uz pārrunām, lai apspriestu līguma nosacījumus ar vienu vai vairākiem no tiem; |
| --- | --- |

20)

“sarunu procedūras” ir procedūras, kurās līgumslēdzējas iestādes/subjekti aicina atlasītos uzņēmējus uz pārrunām, lai apspriestu līguma nosacījumus ar vienu vai vairākiem no tiem;

| 21) | “konkursa dialogs” ir procedūra, kurai var pieteikties ikviens uzņēmējs un kurā līgumslēdzēja iestāde/subjekts risina sarunas ar atlasītajiem kandidātiem, lai sīki izrunātu vienu vai vairākus līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām atbilstošus risinājumus, kas atlasītajiem kandidātiem būs jāņem par pamatu savos piedāvājumos.
  Pirmajā daļā minētās procedūras nolūkos līgumu uzskata par “īpaši sarežģītu” tad, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti:






  — | objektīvi nespēj saskaņā ar 18. panta 3. punkta b), c) vai d) apakšpunktu noteikt tehniskos līdzekļus, kas varētu atbilst tās vajadzībām vai mērķiem, un/vai |
| --- | --- | --- |

21)

“konkursa dialogs” ir procedūra, kurai var pieteikties ikviens uzņēmējs un kurā līgumslēdzēja iestāde/subjekts risina sarunas ar atlasītajiem kandidātiem, lai sīki izrunātu vienu vai vairākus līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām atbilstošus risinājumus, kas atlasītajiem kandidātiem būs jāņem par pamatu savos piedāvājumos.

Pirmajā daļā minētās procedūras nolūkos līgumu uzskata par “īpaši sarežģītu” tad, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti:

—

objektīvi nespēj saskaņā ar 18. panta 3. punkta b), c) vai d) apakšpunktu noteikt tehniskos līdzekļus, kas varētu atbilst tās vajadzībām vai mērķiem, un/vai

| — | objektīvi nespēj noteikt projekta juridisko un/vai finanšu struktūru; |
| --- | --- |

—

objektīvi nespēj noteikt projekta juridisko un/vai finanšu struktūru;

| 22) | “apakšuzņēmuma līgums” ir tāds rakstiski noslēgts līgums starp līguma izpildei izraudzīto pretendentu un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kura mērķis ir īstenot minēto līgumu un kura priekšmets ir būvdarbi, preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana pret finansiālu atlīdzību; |
| --- | --- |

22)

“apakšuzņēmuma līgums” ir tāds rakstiski noslēgts līgums starp līguma izpildei izraudzīto pretendentu un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kura mērķis ir īstenot minēto līgumu un kura priekšmets ir būvdarbi, preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana pret finansiālu atlīdzību;

| 23) | “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, uz kuru izraudzītajam pretendentam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme, vai jebkurš uzņēmums, kam pašam var būt dominējoša ietekme uz izraudzīto pretendentu vai kas, būdams izraudzītais pretendents, ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei īpašumtiesību, finansiālas līdzdalības vai to reglamentējošu noteikumu dēļ. Uzskata, ka uzņēmumam ir dominējoša ietekme, ja tas citā uzņēmumā tieši vai netieši:






  — | ir šā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas īpašnieks, |
| --- | --- | --- |

23)

“saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, uz kuru izraudzītajam pretendentam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme, vai jebkurš uzņēmums, kam pašam var būt dominējoša ietekme uz izraudzīto pretendentu vai kas, būdams izraudzītais pretendents, ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei īpašumtiesību, finansiālas līdzdalības vai to reglamentējošu noteikumu dēļ. Uzskata, ka uzņēmumam ir dominējoša ietekme, ja tas citā uzņēmumā tieši vai netieši:

—

ir šā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas īpašnieks,

| — | kontrolē lielāko daļu balsu, kas saistītas ar šā uzņēmuma emitētajām akcijām, vai |
| --- | --- |

—

kontrolē lielāko daļu balsu, kas saistītas ar šā uzņēmuma emitētajām akcijām, vai

| — | var iecelt vairāk nekā pusi no uzņēmuma vadības, pārvaldes vai uzraudzības struktūru locekļiem; |
| --- | --- |

—

var iecelt vairāk nekā pusi no uzņēmuma vadības, pārvaldes vai uzraudzības struktūru locekļiem;

| 24) | “rakstiski” vai “rakstisks” nozīmē vārdu vai ciparu savienojumu, ko var izlasīt, nokopēt un pēc tam nosūtīt. Šajā vārdu vai ciparu savienojumā var iekļaut informāciju, kas nosūtīta un uzglabāta, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus; |
| --- | --- |

24)

“rakstiski” vai “rakstisks” nozīmē vārdu vai ciparu savienojumu, ko var izlasīt, nokopēt un pēc tam nosūtīt. Šajā vārdu vai ciparu savienojumā var iekļaut informāciju, kas nosūtīta un uzglabāta, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus;

| 25) | “elektroniskie līdzekļi” ir elektronisko sakaru līdzekļi, kas piemēroti elektronisko sakaru tīklā saņemto vai nosūtīto datu apstrādei (arī digitālajai saspiešanai) un uzglabāšanai, kā arī datu pārraidei elektronisko sakaru tīklos, pa radio, ar optiskajiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem sakaru līdzekļiem; |
| --- | --- |

25)

“elektroniskie līdzekļi” ir elektronisko sakaru līdzekļi, kas piemēroti elektronisko sakaru tīklā saņemto vai nosūtīto datu apstrādei (arī digitālajai saspiešanai) un uzglabāšanai, kā arī datu pārraidei elektronisko sakaru tīklos, pa radio, ar optiskajiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem sakaru līdzekļiem;

| 26) | “aprites cikls” ir visi iespējamie ražojuma secīgie posmi, proti, pētniecība un izstrāde, kā arī rūpnieciskās attīstības, ražošanas, remonta, modernizācijas, pārveidošanas, uzturēšanas, loģistikas, apmācības, pārbaudes, izņemšanas no lietošanas un ražojuma likvidēšanas posms; |
| --- | --- |

26)

“aprites cikls” ir visi iespējamie ražojuma secīgie posmi, proti, pētniecība un izstrāde, kā arī rūpnieciskās attīstības, ražošanas, remonta, modernizācijas, pārveidošanas, uzturēšanas, loģistikas, apmācības, pārbaudes, izņemšanas no lietošanas un ražojuma likvidēšanas posms;

| 27) | “pētniecība un izstrāde” ir visas darbības, kas saistītas ar fundamentāliem pētījumiem, lietišķiem pētījumiem un eksperimentālo izstrādi, turklāt pēdējā minētā var ietver tehnoloģiju demonstrējumus, proti, iekārtas, kas demonstrē jaunās koncepcijas vai tehnoloģijas sniegumu atbilstošā vai reprezentatīvā vidē; |
| --- | --- |

27)

“pētniecība un izstrāde” ir visas darbības, kas saistītas ar fundamentāliem pētījumiem, lietišķiem pētījumiem un eksperimentālo izstrādi, turklāt pēdējā minētā var ietver tehnoloģiju demonstrējumus, proti, iekārtas, kas demonstrē jaunās koncepcijas vai tehnoloģijas sniegumu atbilstošā vai reprezentatīvā vidē;

| 28) | “civilie iepirkumi” ir līgumi, uz kuriem neattiecas 2. pants un kuri attiecas uz nemilitāru preču, būvdarbu vai pakalpojumu iegādi loģistikas vajadzībām, un kurus noslēdz saskaņā ar 17. pantā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

28)

“civilie iepirkumi” ir līgumi, uz kuriem neattiecas 2. pants un kuri attiecas uz nemilitāru preču, būvdarbu vai pakalpojumu iegādi loģistikas vajadzībām, un kurus noslēdz saskaņā ar 17. pantā minētajiem nosacījumiem.

2. pants

Piemērošanas joma

Šo direktīvu saskaņā ar Līguma 30., 45., 46., 55. un 296. pantu piemēro tādiem iepirkuma līgumiem aizsardzības un drošības jomā, kuru priekšmets ir:

| a) | militāra aprīkojuma, tostarp jebkādu tā daļu, detaļu un/vai mezglu, piegāde; |
| --- | --- |

a)

militāra aprīkojuma, tostarp jebkādu tā daļu, detaļu un/vai mezglu, piegāde;

| b) | sensitīva aprīkojuma, tostarp jebkādu tā daļu, detaļu un/vai mezglu, piegāde; |
| --- | --- |

b)

sensitīva aprīkojuma, tostarp jebkādu tā daļu, detaļu un/vai mezglu, piegāde;

| c) | būvdarbi, piegādes un pakalpojumi, kas tieši saistīti ar a) un b) apakšpunktā minēto aprīkojumu jebkādā tā aprites cikla posmā; |
| --- | --- |

c)

būvdarbi, piegādes un pakalpojumi, kas tieši saistīti ar a) un b) apakšpunktā minēto aprīkojumu jebkādā tā aprites cikla posmā;

| d) | būvdarbi un pakalpojumi, kas tieši paredzēti militāriem mērķiem vai sensitīviem būvdarbiem un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

d)

būvdarbi un pakalpojumi, kas tieši paredzēti militāriem mērķiem vai sensitīviem būvdarbiem un pakalpojumiem.

3. pants

Jaukti līgumi

1.   Tiesības slēgt līgumu, kura priekšmets ir tādi būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, kuri ietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā un daļēji Direktīvas 2004/17/EK vai Direktīvas 2004/18/EK piemērošanas jomā, piešķir saskaņā ar šo direktīvu, turklāt tikai tad, ja viena līguma noslēgšanai ir objektīvi iemesli.

2.   Tiesības slēgt līgumu, kā priekšmets ir tādi būvdarbi, piegādes un pakalpojumi, uz kuriem šī direktīva attiecas tikai daļēji un uz kuru pārējo daļu neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīva 2004/17/EK, ne Direktīva 2004/18/EK, nepiešķir saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, ja viena līguma noslēgšanai ir objektīvi iemesli.

3.   Tomēr lēmumu piešķirt tiesības slēgt vienu līgumu nedrīkst pieņemt tāpēc, lai uz līgumiem nevajadzētu attiecināt šo direktīvu vai Direktīvu 2004/17/EK, vai Direktīvu 2004/18/EK.

4. pants

Līgumu slēgšanas principi

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret visiem uzņēmējiem un rīkojas pārredzami.

II SADAĻA

NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO LĪGUMIEM

I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

5. pants

Uzņēmēji

1.   Kandidātus vai pretendentus, kas saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie veic uzņēmējdarbību, ir tiesīgi sniegt attiecīgo pakalpojumu, nedrīkst izslēgt no iepirkuma procedūras tikai tādēļ, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā piešķir pasūtījumu, tiem jābūt vai nu fiziskām, vai juridiskām personām.

Tomēr tādu pakalpojumu un būvdarbu, kā arī piegādes līgumu gadījumā, kuros papildus ir iekļauti uzstādīšanas un instalācijas pakalpojumi un/vai darbi, no juridiskām personām var prasīt, lai dalības pieteikumā vai piedāvājumā tās norāda to darbinieku pilnus vārdus un profesionālo kvalifikāciju, kuri būs atbildīgi par attiecīgā līguma izpildi.

2.   Piedāvājumu iesniedzēji vai kandidāti var būt arī uzņēmēju grupas. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst izvirzīt noteikumu par to, ka dalības pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas brīdī attiecīgajai uzņēmēju grupai jābūt organizētai konkrētā juridiskā formā; tomēr izraudzītajai grupai var pieprasīt šādu formu pieņemt pēc tam, kad tai ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, ja šādas izmaiņas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu līguma apmierinošu izpildi.

6. pants

Līgumslēdzējas iestādes/subjekta konfidencialitātes pienākumi

Neskarot šo direktīvu, jo īpaši noteikumus par pienākumu izsludināt piešķirtās līgumslēgšanas tiesības un informēt kandidātus un pretendentus, kā izklāstīts 30. panta 3. punktā un 35. pantā, un ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus, kuri attiecas uz līgumslēdzēju iestādi/subjektu, un jo īpaši tiesību aktus par piekļuvi informācijai, līgumslēdzēja iestāde/subjekts, ievērojot saskaņā ar līgumu iegūtās tiesības, neizpauž uzņēmēju sniegto informāciju, ko šādi uzņēmēji identificējuši kā konfidenciālu; konfidenciāla informācija ir, piemēram, tehniski vai komercdarbības noslēpumi un piedāvājuma konfidenciālie aspekti.

7. pants

Klasificētas informācijas aizsardzība

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt uzņēmējiem prasības aizsargāt klasificētu informāciju, kura tiek darīta zināma konkursa un līguma slēgšanas procedūrā. Uzņēmējiem var arī pieprasīt nodrošināt, lai šādas prasības ievērotu viņu apakšuzņēmēji.

II NODAĻA

Robežvērtības, centrālās iepirkumu iestādes un piemērošanas izņēmumi

1. iedaļa

Robežvērtības

8. pants

Līgumu robežvērtības

Šo direktīvu piemēro līgumiem, kuru paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nav mazāka par šādām robežvērtībām:

| a) | EUR 412 000 piegādes un pakalpojumu līgumiem; |
| --- | --- |

a)

EUR 412 000 piegādes un pakalpojumu līgumiem;

| b) | EUR 5 150 000 būvdarbu līgumiem. |
| --- | --- |

b)

EUR 5 150 000 būvdarbu līgumiem.

9. pants

Līgumu un pamatnolīgumu paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes

1.   Līguma paredzamo vērtību aprēķina, pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes/subjekta plānoto kopējo samaksu bez PVN par līguma izpildi. Plānojot kopējo samaksu, ņem vērā jebkuru izvēles iespēju un jebkuru līguma atjaunošanu.

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts paredz godalgas vai samaksas kandidātiem vai pretendentiem, tās ņem vērā, aprēķinot paredzamo vērtību.

2.   Paredzamajai vērtībai ir jābūt spēkā brīdī, kad tiek nosūtīts paziņojums par līgumu saskaņā ar 32. panta 2. punktu, vai, ja šāda nosūtīšana nav nepieciešama, brīdī, kad līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzsāk līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru.

3.   Nav atļauts sadalīt daļās būvdarbu projektus vai noteiktu paredzamu piegāžu un/vai pakalpojumu apjoma iegādi, lai noslēgtu pēc būtības identiskus līgumus par šādām daļām vai kā citādi pielāgotu atsevišķus daudzumus un tādējādi izvairītos no šīs direktīvas piemērošanas.

4.   Aprēķinot būvdarbu līguma paredzamo vērtību, ņem vērā gan būvdarbu vērtību, gan to preču piegāžu paredzamo kopējo vērtību, kuri ir nepieciešami būvdarbu līguma izpildei un kurus līgumslēdzējas iestādes/subjekti uztic uzņēmējam.

| 5. | a) | Ja plānoto būvdarbu vai pakalpojumu līguma priekšmetu sadala daļās, vienlaikus slēdzot līgumu par katru iepirkuma daļu, paredzamo vērtību nosaka kā visu daļu kopējo vērtību.
  Šo direktīvu piemēro katrai iepirkuma daļai atsevišķi, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.
  Tomēr līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atteikties no šīs piemērošanas attiecībā uz iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība bez PVN pakalpojumu gadījumā ir mazāka par EUR 80 000 un būvdarbu gadījumā – par EUR 1 000 000, ar nosacījumu, ka attiecīgo daļu kopējā paredzamā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās paredzamās vērtības. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ja paredz iepirkt līdzīgas preces, vienlaikus slēdzot vairākus līgumus katrai iepirkuma daļai atsevišķi, paredzamo vērtību nosaka kā visu daļu kopējo vērtību, piemērojot 8. panta a) un b) punktu.
  Šo direktīvu piemēro katrai iepirkuma daļai atsevišķi, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.
  Tomēr līgumslēdzējas iestādes/subjekti var nepiemērot šo noteikumu iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība bez PVN ir mazāka par EUR 80 000, ar nosacījumu, ka attiecīgo daļu kopējā paredzamā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās paredzamās vērtības. |

5.

a)

Ja plānoto būvdarbu vai pakalpojumu līguma priekšmetu sadala daļās, vienlaikus slēdzot līgumu par katru iepirkuma daļu, paredzamo vērtību nosaka kā visu daļu kopējo vērtību.

Šo direktīvu piemēro katrai iepirkuma daļai atsevišķi, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.

Tomēr līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atteikties no šīs piemērošanas attiecībā uz iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība bez PVN pakalpojumu gadījumā ir mazāka par EUR 80 000 un būvdarbu gadījumā – par EUR 1 000 000, ar nosacījumu, ka attiecīgo daļu kopējā paredzamā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās paredzamās vērtības.

b)

Ja paredz iepirkt līdzīgas preces, vienlaikus slēdzot vairākus līgumus katrai iepirkuma daļai atsevišķi, paredzamo vērtību nosaka kā visu daļu kopējo vērtību, piemērojot 8. panta a) un b) punktu.

Šo direktīvu piemēro katrai iepirkuma daļai atsevišķi, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.

Tomēr līgumslēdzējas iestādes/subjekti var nepiemērot šo noteikumu iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība bez PVN ir mazāka par EUR 80 000, ar nosacījumu, ka attiecīgo daļu kopējā paredzamā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās paredzamās vērtības.

6.   Paredzamo vērtību piegādes līgumiem, kuru priekšmets ir preču nomaksas pirkums, noma vai iznomāšana ar izpirkuma tiesībām, aprēķina šādi:

| a) | ja līgumiem ir noteikts termiņš un ja minētais termiņš ir 12 mēneši vai īsāks, paredzamo vērtību aprēķina kā kopējo vērtību līguma darbības laikā vai, ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, – kā kopējo vērtību līguma darbības laikā, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību; |
| --- | --- |

a)

ja līgumiem ir noteikts termiņš un ja minētais termiņš ir 12 mēneši vai īsāks, paredzamo vērtību aprēķina kā kopējo vērtību līguma darbības laikā vai, ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, – kā kopējo vērtību līguma darbības laikā, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību;

| b) | beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuriem nevar noteikt termiņu, paredzamo vērtību aprēķina kā paredzamo mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48. |
| --- | --- |

b)

beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuriem nevar noteikt termiņu, paredzamo vērtību aprēķina kā paredzamo mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48.

7.   Ja slēdz regulārus piegādes jeb pakalpojumu līgumus vai noteiktā laikposmā līguma termiņu plāno pagarināt, paredzamo vērtību nosaka, pamatojoties uz:

| a) | vai nu kopējo iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām atbilstīgo viena veida secīgo līgumu kopējo faktisko vērtību, ņemot vērā, ja ir iespējams, izmaiņas daudzumos vai vērtībā, kuras varētu rasties 12 mēnešos pēc sākotnējā līguma; vai arī |
| --- | --- |

a)

vai nu kopējo iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām atbilstīgo viena veida secīgo līgumu kopējo faktisko vērtību, ņemot vērā, ja ir iespējams, izmaiņas daudzumos vai vērtībā, kuras varētu rasties 12 mēnešos pēc sākotnējā līguma; vai arī

| b) | to secīgo līgumu kopējo paredzamo vērtību, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai finanšu gadā, ja tas ir garāks par 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

b)

to secīgo līgumu kopējo paredzamo vērtību, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai finanšu gadā, ja tas ir garāks par 12 mēnešiem.

Nav atļauts iepirkuma paredzamās vērtības aprēķinam izvēlēties tādu metodi, kas dod iespēju izvairīties no šīs direktīvas piemērošanas.

8.   Pakalpojumu līgumu paredzamo vērtību nosaka, par pamatu ņemot šādas vērtības:

| a) | šādiem turpmāk minētiem pakalpojumiem:






  i) | apdrošināšanas pakalpojumi: maksājamās apdrošināšanas prēmijas un citi atlīdzības veidi; |
| --- | --- | --- |

a)

šādiem turpmāk minētiem pakalpojumiem:

i)

apdrošināšanas pakalpojumi: maksājamās apdrošināšanas prēmijas un citi atlīdzības veidi;

| ii) | projektēšanas līgumi: maksājamie honorāri, komisijas maksas un citi atlīdzības veidi; |
| --- | --- |

ii)

projektēšanas līgumi: maksājamie honorāri, komisijas maksas un citi atlīdzības veidi;

| b) | pakalpojumu līgumi, kuros nenorāda kopējo vērtību:






  i) | līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš, kas ir 48 mēneši vai īsāks: kopējā vērtība līguma darbības laikā; |
| --- | --- | --- |

b)

pakalpojumu līgumi, kuros nenorāda kopējo vērtību:

i)

līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš, kas ir 48 mēneši vai īsāks: kopējā vērtība līguma darbības laikā;

| ii) | beztermiņa līgumam vai līgumam, kura termiņš pārsniedz 48 mēnešus: mēneša vērtība, kas reizināta ar 48. |
| --- | --- |

ii)

beztermiņa līgumam vai līgumam, kura termiņš pārsniedz 48 mēnešus: mēneša vērtība, kas reizināta ar 48.

9.   Pamatnolīgumu gadījumā paredzamā vērtība, kas jāņem vērā, ir visu pamatnolīguma darbības laikā paredzamo līgumu kopējā maksimālā vērtība bez PVN.

2. iedaļa

Centrālās iepirkumu iestādes

10. pants

Līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas centrālās iepirkumu iestādes

1.   Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti var iepirkt būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus no centrālās iepirkumu iestādes vai ar tās starpniecību.

2.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepērk no centrālās iepirkuma iestādes vai ar tās starpniecību, kā paredzēts 1. panta 18. punktā, uzskata par izpildījušiem šīs direktīvas prasības, ja:

| — | direktīvas prasības ir izpildījusi centrālā iepirkumu iestāde vai |
| --- | --- |

—

direktīvas prasības ir izpildījusi centrālā iepirkumu iestāde vai

| — | gadījumā, kad centrālā iepirkumu iestāde nav līgumslēdzēja iestāde/subjekts, tās piemērotie līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi atbilst visiem šīs direktīvas noteikumiem, un piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām var piemērot efektīvu pārskatīšanu, kas ir līdzvērtīga IV sadaļā paredzētajai pārskatīšanai. |
| --- | --- |

—

gadījumā, kad centrālā iepirkumu iestāde nav līgumslēdzēja iestāde/subjekts, tās piemērotie līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi atbilst visiem šīs direktīvas noteikumiem, un piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām var piemērot efektīvu pārskatīšanu, kas ir līdzvērtīga IV sadaļā paredzētajai pārskatīšanai.

3. iedaļa

Piemērošanas izņēmumi

11. pants

Izņēmumu piemērošana

Nevienu no šīs iedaļas noteikumiem, procedūrām, programmām, nolīgumiem, pasākumiem vai līgumiem nedrīkst izmantot tam, lai apietu šīs direktīvas noteikumus.

12. pants

Līgumi, kurus noslēdz saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem

Šo direktīvu nepiemēro līgumiem, kurus reglamentē:

| a) | īpaši procedūras noteikumi saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai vienošanos starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

īpaši procedūras noteikumi saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai vienošanos starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm;

| b) | īpaši procedūras noteikumi saskaņā ar noslēgtu starptautisku nolīgumu vai vienošanos par karaspēka izvietošanu un kuri attiecas uz dalībvalsts vai trešās valsts uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

īpaši procedūras noteikumi saskaņā ar noslēgtu starptautisku nolīgumu vai vienošanos par karaspēka izvietošanu un kuri attiecas uz dalībvalsts vai trešās valsts uzņēmumiem;

| c) | starptautiskas organizācijas īpaša procedūra, vai nu šai organizācijai pašai veicot iepirkumu, vai arī kādai dalībvalstij piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar minēto procedūru. |
| --- | --- |

c)

starptautiskas organizācijas īpaša procedūra, vai nu šai organizācijai pašai veicot iepirkumu, vai arī kādai dalībvalstij piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar minēto procedūru.

13. pants

Īpaši izņēmumi

Šo direktīvu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | līgumiem, saistībā ar kuriem šīs direktīvas noteikumu piemērošana liktu dalībvalstīm sniegt informāciju, kuras izpaušanu tās uzskatīta par pretēju savām drošības pamatinteresēm; |
| --- | --- |

a)

līgumiem, saistībā ar kuriem šīs direktīvas noteikumu piemērošana liktu dalībvalstīm sniegt informāciju, kuras izpaušanu tās uzskatīta par pretēju savām drošības pamatinteresēm;

| b) | līgumiem izlūkošanas darbību vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

līgumiem izlūkošanas darbību vajadzībām;

| c) | līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas saskaņā ar sadarbības programmu, kas balstīta uz pētniecību un attīstību, ko kopīgi veic vismaz divas dalībvalstis, lai radītu jaunu izstrādājumu un, attiecīgā gadījumā, arī turpmākā šī izstrādājuma vai tā daļu aprites ciklā. Ja šāda sadarbības programma tiek noslēgta vienīgi starp dalībvalstīm, tām Komisijai jāsniedz ziņas par pētniecības un attīstības izdevumu daļu attiecībā pret kopējo sadarbības programmas izdevumu daļu, par izmaksu dalīšanas vienošanos, kā arī par paredzēto katras dalībvalsts iepirkumu daļu, ja tāda paredzēta; |
| --- | --- |

c)

līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas saskaņā ar sadarbības programmu, kas balstīta uz pētniecību un attīstību, ko kopīgi veic vismaz divas dalībvalstis, lai radītu jaunu izstrādājumu un, attiecīgā gadījumā, arī turpmākā šī izstrādājuma vai tā daļu aprites ciklā. Ja šāda sadarbības programma tiek noslēgta vienīgi starp dalībvalstīm, tām Komisijai jāsniedz ziņas par pētniecības un attīstības izdevumu daļu attiecībā pret kopējo sadarbības programmas izdevumu daļu, par izmaksu dalīšanas vienošanos, kā arī par paredzēto katras dalībvalsts iepirkumu daļu, ja tāda paredzēta;

| d) | līgumiem, kurus noslēdz trešā valstī, tostarp attiecībā uz civilajiem iepirkumiem, kas tiek veikti situācijā, kad karaspēks ir izvietots ārpus Savienības teritorijas, un ja operāciju nodrošināšanai tie jānoslēdz ar uzņēmējiem, kuri darbojas operāciju zonā; |
| --- | --- |

d)

līgumiem, kurus noslēdz trešā valstī, tostarp attiecībā uz civilajiem iepirkumiem, kas tiek veikti situācijā, kad karaspēks ir izvietots ārpus Savienības teritorijas, un ja operāciju nodrošināšanai tie jānoslēdz ar uzņēmējiem, kuri darbojas operāciju zonā;

| e) | pakalpojumu līgumiem par zemes, esošu būvju vai cita nekustamā īpašuma pirkšanu vai nomu vai citu tiesību iegūšanu uz šādu nekustamo īpašumu, izmantojot jebkādus finanšu nosacījumus; |
| --- | --- |

e)

pakalpojumu līgumiem par zemes, esošu būvju vai cita nekustamā īpašuma pirkšanu vai nomu vai citu tiesību iegūšanu uz šādu nekustamo īpašumu, izmantojot jebkādus finanšu nosacījumus;

| f) | līgumiem, kurus viena valdība slēdz ar otru valdību par:






  i) | militārā aprīkojuma vai sensitīva aprīkojuma piegādi; |
| --- | --- | --- |

f)

līgumiem, kurus viena valdība slēdz ar otru valdību par:

i)

militārā aprīkojuma vai sensitīva aprīkojuma piegādi;

| ii) | būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši saistīti ar šādu aprīkojumu; vai |
| --- | --- |

ii)

būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši saistīti ar šādu aprīkojumu; vai

| iii) | būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši paredzēti militāriem mērķiem vai sensitīviem būvdarbiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

iii)

būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši paredzēti militāriem mērķiem vai sensitīviem būvdarbiem un pakalpojumiem;

| g) | šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

g)

šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumiem;

| h) | finanšu pakalpojumiem, izņemot apdrošināšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

h)

finanšu pakalpojumiem, izņemot apdrošināšanas pakalpojumus;

| i) | darba līgumiem; |
| --- | --- |

i)

darba līgumiem;

| j) | pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, lai to izmantotu paša vajadzībām savu darbību veikšanai, ar nosacījumu, ka visu sniegto pakalpojumu atlīdzina līgumslēdzēja iestāde/subjekts. |
| --- | --- |

j)

pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, lai to izmantotu paša vajadzībām savu darbību veikšanai, ar nosacījumu, ka visu sniegto pakalpojumu atlīdzina līgumslēdzēja iestāde/subjekts.

4. iedaļa

Īpaša kārtība

14. pants

Priviliģēto tiesību līgumi

Dalībvalstis var rezervēt aizsargātām darbnīcām tiesības piedalīties līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās vai paredzēt šādu līgumsaistību izpildi saskaņā ar aizsargātas nodarbinātības programmām, ja lielākā daļa attiecīgo darbinieku ir invalīdi, kas savas invaliditātes veida vai pakāpes dēļ nevar strādāt normālos apstākļos.

Paziņojumā par līgumu ietver atsauci uz šo noteikumu.

III NODAĻA

Pakalpojumu līgumiem piemērojamā kārtība

15. pants

Pakalpojumu līgumi, kas minēti I pielikumā

Tiesības noslēgt līgumus par tādiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2. pants un kuri uzskaitīti I pielikumā, piešķir saskaņā ar 18. līdz 54. pantu.

16. pants

Pakalpojumu līgumi, kas minēti II pielikumā

Uz līgumiem par tādiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2. pants un kuri uzskaitīti II pielikumā, attiecas tikai 18. pants un 30. panta 3. punkts.

17. pants

Jaukti līgumi, kas ietver I un II pielikumā uzskaitītos pakalpojumus

Tiesības noslēgt līgumus par tādiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2. pants un kuri uzskaitīti gan I pielikumā, gan II pielikumā, piešķir saskaņā ar 18. līdz 54. pantu, ja I pielikumā minēto pakalpojumu vērtība ir lielāka, nekā II pielikumā minēto pakalpojumu vērtība. Citos gadījumos tiesības noslēgt līgumus piešķir saskaņā ar 18. pantu un 30. panta 3. punktu.

IV NODAĻA

Īpaši noteikumi par līguma dokumentāciju

18. pants

Tehniskās specifikācijas

1.   Tehniskās specifikācijas, kuru definīcija ir sniegta III pielikuma 1. punktā, norāda līguma dokumentācijā (paziņojumos par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošos dokumentos vai papildu dokumentos).

2.   Tehniskās specifikācijas nodrošina vienādas iespējas visiem pretendentiem un nerada nepamatotus ierobežojumus konkurencei iepirkuma procedūrās.

3.   Neskarot ne valstu obligātos tehniskos noteikumus (tostarp noteikumus, kas saistīti ar produktu drošību), ne tehniskās prasības, kādas jāievēro dalībvalstij saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem par standartizāciju, lai garantētu šajos nolīgumos prasīto savietojamību un ievērojot atbilstību Kopienas tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas sagatavo:

| a) | vai nu atsaucoties uz III pielikumā minētajām tehniskajām specifikācijām un uz standartiem šādā secībā:






  — | valsts civilie standarti, kuros ir transponēti Eiropas standarti, |
| --- | --- | --- |

a)

vai nu atsaucoties uz III pielikumā minētajām tehniskajām specifikācijām un uz standartiem šādā secībā:

—

valsts civilie standarti, kuros ir transponēti Eiropas standarti,

| — | Eiropas tehniskie apstiprinājumi, |
| --- | --- |

—

Eiropas tehniskie apstiprinājumi,

| — | kopējās civilās tehniskās specifikācijas, |
| --- | --- |

—

kopējās civilās tehniskās specifikācijas,

| — | valsts civilie standarti, kuros ir transponēti starptautiskie standarti, |
| --- | --- |

—

valsts civilie standarti, kuros ir transponēti starptautiskie standarti,

| — | citi starptautiskie civilie standarti, |
| --- | --- |

—

citi starptautiskie civilie standarti,

| — | citas tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai – ja minēto standartu nav – citi valsts civilie standarti, valsts tehniskie apstiprinājumi vai valsts tehniskās specifikācijas, kuras piemēro objektu projektēšanā, tāmēšanā un celtniecībā, kā arī produktu izmantošanā, |
| --- | --- |

—

citas tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai – ja minēto standartu nav – citi valsts civilie standarti, valsts tehniskie apstiprinājumi vai valsts tehniskās specifikācijas, kuras piemēro objektu projektēšanā, tāmēšanā un celtniecībā, kā arī produktu izmantošanā,

| — | civilās tehniskās specifikācijas, ko izstrādājuši paši ražotāji un kuras tie plaši atzīst, vai |
| --- | --- |

—

civilās tehniskās specifikācijas, ko izstrādājuši paši ražotāji un kuras tie plaši atzīst, vai

| — | valstu “aizsardzības standarti”, kas definēti III pielikuma 3. punktā, kā arī aizsardzības aprīkojuma specifikācijas, kas līdzīgas šiem standartiem. |
| --- | --- |

—

valstu “aizsardzības standarti”, kas definēti III pielikuma 3. punktā, kā arī aizsardzības aprīkojuma specifikācijas, kas līdzīgas šiem standartiem.

Katrā atsaucē iekļauj vārdus “vai ekvivalents”;

| b) | vai arī nosakot tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības; tās var ietvert arī vides aizsardzības prasības.
  Tomēr šādiem parametriem jābūt pietiekami precīziem, lai pretendenti varētu izvērtēt pasūtījuma priekšmetu un līgumslēdzējas iestādes/subjekti varētu piešķirt līgumslēgšanas tiesības; |
| --- | --- |

b)

vai arī nosakot tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības; tās var ietvert arī vides aizsardzības prasības.

Tomēr šādiem parametriem jābūt pietiekami precīziem, lai pretendenti varētu izvērtēt pasūtījuma priekšmetu un līgumslēdzējas iestādes/subjekti varētu piešķirt līgumslēgšanas tiesības;

| c) | vai arī nosakot b) apakšpunktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības un iekļaujot atsauci uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, tādējādi veidojot pieņēmumu par atbilstību šiem tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

vai arī nosakot b) apakšpunktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības un iekļaujot atsauci uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, tādējādi veidojot pieņēmumu par atbilstību šiem tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām;

| d) | vai arī dažiem parametriem nosakot a) apakšpunktā minētās specifikācijas, bet citiem parametriem nosakot b) apakšpunktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības. |
| --- | --- |

d)

vai arī dažiem parametriem nosakot a) apakšpunktā minētās specifikācijas, bet citiem parametriem nosakot b) apakšpunktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības.

4.   Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti sagatavo tehniskās specifikācijas saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, tie nevar noraidīt piedāvājumu tikai tāpēc, ka piedāvātās preces un pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajām tehniskajām specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, pierāda, ka viņa piedāvātie risinājumi ir ekvivalenti un apmierina līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības, kas definētas tehniskajās specifikācijās.

Kā piemērotu līdzekli var izmantot ražotāja tehnisko dokumentāciju vai kompetentās iestādes izdotu apliecinājumu par pārbaudes rezultātiem.

5.   Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti sagatavo tehniskās specifikācijas, nosakot 3. punktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības, tie nenoraida būvdarbu, preces vai pakalpojumu piedāvājumus, kuri atbilst valsts standartam, kurā transponēti Eiropas standarti, Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, citiem starptautiskajiem standartiem vai citām tehniskās atsauces sistēmām, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas struktūras, ja šīs specifikācijas nosaka tos pašus tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības, kuras noteikusi līgumslēdzēja iestāde/subjekts.

Pretendentam, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, savā piedāvājumā jāpierāda, ka piedāvātie būvdarbi, prece vai pakalpojumi atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajiem tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām.

Kā piemērotu līdzekli var izmantot ražotāja tehnisko dokumentāciju vai kompetentās iestādes izdotu apliecinājumu par pārbaudes rezultātiem.

6.   Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti vides aizsardzības prasības nosaka kā tehniskos parametrus vai kā funkcionālās prasības saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, tās var piemērot detalizētas specifikācijas, kas noteiktas ar Eiropas, daudznacionālu vai jebkuru citu ekomarķējumu, vai, ja tas ir nepieciešams, specifikāciju daļas, ja:

| — | šīs specifikācijas ir pietiekamas, lai aprakstītu preces vai pakalpojumus, kas ir paredzamā līguma priekšmets, |
| --- | --- |

—

šīs specifikācijas ir pietiekamas, lai aprakstītu preces vai pakalpojumus, kas ir paredzamā līguma priekšmets,

| — | prasības ekomarķējumam sagatavotas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju, |
| --- | --- |

—

prasības ekomarķējumam sagatavotas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju,

| — | ekomarķējums apstiprināts, izmantojot procedūras, kurās var piedalīties visas ieinteresētās personas – valdības struktūras, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas, |
| --- | --- |

—

ekomarķējums apstiprināts, izmantojot procedūras, kurās var piedalīties visas ieinteresētās personas – valdības struktūras, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas,

| — | šīs specifikācijas ir pieejamas visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

šīs specifikācijas ir pieejamas visām ieinteresētajām personām.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var norādīt, ka tās pieņem, ka preces vai pakalpojumi, kuriem ir ekomarķējums, atbilst tehniskajām specifikācijām, kas ir noteiktas līguma dokumentos; tām kā citu atbilstības pierādījumu jāpieņem ražotāja tehniskā dokumentācija vai kompetentas iestādes izdots apliecinājums par pārbaudes rezultātiem.

7.   Kompetentās iestādes šā panta nozīmē ir testēšanas un kalibrēšanas laboratorijas un pārraudzības un sertifikācijas iestādes, kuras atbilst Eiropas prasībām.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti pieņem citu dalībvalstu kompetento iestāžu izdotus sertifikātus.

8.   Ja vien tas nav izšķiroši līguma priekšmeta mērķim, tehniskajās specifikācijās nedrīkst norādīt konkrētu ražotāju, vai specifisku izcelsmi, vai īpašu procesu un atsaukties uz konkrētu zīmolu, patentu vai preces paraugu, izcelsmi vai ražošanas veidu, kas dažiem piegādātājiem vai precēm var radīt priekšrocības vai noraidīšanas iemeslu. Izņēmuma gadījumos šādu norādi vai atsauci var iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru līguma priekšmeta aprakstu saskaņā ar 3. un 4. punktu; tādā gadījumā norādi vai atsauci lieto kopā ar vārdiem “vai ekvivalents”.

19. pants

Piedāvājumu varianti

1.   Ja par piedāvājuma izvēles kritēriju noteikts ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atļaut pretendentiem iesniegt piedāvājumu variantus.

2.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti paziņojumā par līgumu norāda, vai ir atļauts iesniegt piedāvājumu variantus. Bez šādas norādes variantu iesniegšana nav pieļaujama.

3.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kuri pieļauj variantu iesniegšanu, iepirkuma tehniskajā uzdevumā norāda minimālo prasību līmeni variantiem un specifiskās prasības variantu norādīšanai piedāvājumā.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti izskata tikai tos piedāvājumu variantus, kuri atbilst to noteiktajam minimālajam prasību līmenim.

4.   Ja iepirkuma procedūrās ir paredzēts noslēgt piegādes vai pakalpojumu līgumu un līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir atļāvuši iesniegt piedāvājumu variantus, tie nenoraida piedāvājuma variantu, pamatojoties tikai uz to, ka piedāvājuma izvēles gadījumā piegādes līguma vietā tiks noslēgts pakalpojumu līgums vai pakalpojumu līguma vietā – piegādes līgums.

20. pants

Līguma izpildes nosacījumi

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir tiesīgi paredzēt speciālus līguma izpildes nosacījumus, ja vien šie nosacījumi nav pretrunā ar Kopienas tiesībām un ir norādīti līguma dokumentācijā (paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošajos dokumentos vai papildu dokumentos). Šādus nosacījumus drīkst paredzēt, lai risinātu ar apakšuzņēmuma līgumiem saistītos jautājumus, garantētu līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteikto klasificētas informācijas drošību vai piegādes drošību saskaņā ar 21., 22. un 23. pantu, vai lai ievērotu sociālos apstākļus vai vides aizsardzības prasības.

21. pants

Apakšuzņēmuma līgumi

1.   Izraudzītais pretendents var brīvi izvēlēties apakšuzņēmējus visiem apakšuzņēmuma līgumiem, uz kuriem neattiecas 3. un 4. punkta minētās prasības, un tam jo īpaši nenosaka prasību diskriminēt iespējamos apakšuzņēmējus pēc to valstspiederības.

2.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai dalībvalsts tai var uzdot lūgt, lai pretendents:

| — | piedāvājumā norāda, kādu līguma daļu tas paredzējis ar apakšuzņēmuma līgumu nodot trešām personām, kādi varētu būt iespējamie apakšuzņēmēji, kā arī par kādu priekšmetu apakšuzņēmuma līgumi varētu tikt slēgti, un/vai |
| --- | --- |

—

piedāvājumā norāda, kādu līguma daļu tas paredzējis ar apakšuzņēmuma līgumu nodot trešām personām, kādi varētu būt iespējamie apakšuzņēmēji, kā arī par kādu priekšmetu apakšuzņēmuma līgumi varētu tikt slēgti, un/vai

| — | norāda jebkādas pārmaiņas, kādas apakšuzņēmēju līmenī notiek līguma izpildes laikā. |
| --- | --- |

—

norāda jebkādas pārmaiņas, kādas apakšuzņēmēju līmenī notiek līguma izpildes laikā.

3.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai dalībvalsts tai var uzdot lūgt izraudzītajam pretendentam piemērot III sadaļas noteikumus visiem vai dažiem apakšuzņēmuma līgumiem, kurus izraudzītais pretendents gatavojas piešķirt trešām personām.

4.   Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai tai var uzdot lūgt izraudzītajam pretendentam ar apakšuzņēmuma līgumu nodot daļu no līguma trešām personām. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, kas pieprasa šāda apakšuzņēmuma līguma noslēgšanu, izsaka minimālo nododamā līguma apjoma procentuālo lielumu, uzrādot minimālo un maksimālo robežu. Maksimālā robeža nedrīkst pārsniegt 30 % no līguma vērtības. Šim apjomam jāatbilst gan līguma priekšmetam un vērtībai, gan arī attiecīgās rūpniecības nozares būtībai, tostarp ņemot vērā konkurences līmeni šajā tirgū un rūpniecības bāzes attiecīgās tehniskās spējas.

Jebkura procentuālā vērtība, kas iekļaujas līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajās robežās, ir uzskatāma par šajā pantā noteiktās apakšuzņēmuma līguma prasības izpildi.

Pretendenti var ierosināt noslēgt apakšuzņēmuma līgumu arī par līguma daļu, kas ir lielāka nekā tā daļa, ko pieprasa līgumslēdzēja iestāde/subjekts.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts prasa pretendentiem savā piedāvājumā precizēt, kādu daļu (daļas) no sava piedāvājuma tie gatavojas nodot apakšuzņēmējiem, lai izpildītu pirmajā daļā noteiktās prasības.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai dalībvalsts tai var uzdot lūgt pretendentam konkretizēt, kādu daļu vai daļas no sava piedāvājuma tie gatavojas nodot apakšuzņēmējiem vēl papildus pieprasītajam apjomam, kā arī informēt par tiem apakšuzņēmējiem, kuri vēl varētu tikt piesaistīti.

Izraudzītais pretendents piešķir apakšuzņēmuma līgumus atbilstoši tam procentuālajam apjomam, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts tam pieprasa saskaņā ar III sadaļā minētajiem noteikumiem.

5.   Visos gadījumos, kad dalībvalsts ļauj līgumslēdzējai iestādei/subjektam noraidīt pretendenta izvēlēto apakšuzņēmēju galvenā līguma piešķiršanas procedūrā vai izraudzītā pretendenta izvēlēto apakšuzņēmēju līguma izpildes laikā, tas darāms vienīgi pamatojoties uz tiem kritērijiem, kurus pielietoja pretendentu izvēlē galvenā līguma izpildei. Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts noraida apakšuzņēmēju, tai jāsagatavo rakstisks paskaidrojums pretendentam vai izraudzītajam pretendentam, kurā jānorāda apakšuzņēmēja (apakšuzņēmēju) nepiemērotības iemesli.

6.   Šā panta 2.līdz 5. punktā paredzētās prasības norāda paziņojumā par līgumu.

7.   Šā panta 1. līdz 5. punkts neskar galvenā uzņēmēja atbildības jautājumu.

22. pants

Informācijas drošība

Ja, pildot līgumu noteikumus, ir nepieciešama klasificēta informācija un/vai šajos līgumos ir iekļauta klasificēta informācija, līgumslēdzēja iestāde/subjekts iepirkuma dokumentācijā (paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošos dokumentos vai papildu dokumentos) precizē visus pasākumus un prasības, kas jāievēro, lai garantētu šīs informācijas drošību noteiktajā līmenī.

Šajā nolūkā līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pieprasīt, lai piedāvājumā būtu iekļauti, inter alia, šādi elementi:

| a) | pretendenta un piedāvājumā jau minēto apakšuzņēmēju apņemšanās atbilstoši nodrošināt visas tās klasificētās informācijas konfidencialitāti, kura būs viņu rīcībā vai par kuru viņi uzzinās visā līguma darbības laikā un pēc līguma pārtraukšanas vai izbeigšanas, atbilstoši attiecīgajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

a)

pretendenta un piedāvājumā jau minēto apakšuzņēmēju apņemšanās atbilstoši nodrošināt visas tās klasificētās informācijas konfidencialitāti, kura būs viņu rīcībā vai par kuru viņi uzzinās visā līguma darbības laikā un pēc līguma pārtraukšanas vai izbeigšanas, atbilstoši attiecīgajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem;

| b) | pretendenta apņemšanās saņemt a) apakšpunktā minēto apņemšanos arī no citiem apakšuzņēmējiem, kuri līguma darbības laikā tiks iesaistīti tā izpildē; |
| --- | --- |

b)

pretendenta apņemšanās saņemt a) apakšpunktā minēto apņemšanos arī no citiem apakšuzņēmējiem, kuri līguma darbības laikā tiks iesaistīti tā izpildē;

| c) | pietiekama informācija par jau zināmajiem apakšuzņēmējiem, kas ļauj līgumslēdzējai iestādei/subjektam konstatēt, vai šie apakšuzņēmēji spēj atbilstoši prasībām nodrošināt un aizsargāt tās klasificētās informācijas konfidencialitāti, kura viņiem būs pieejama vai arī kura viņiem būs jāsagatavo, pildot darbu saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumu; |
| --- | --- |

c)

pietiekama informācija par jau zināmajiem apakšuzņēmējiem, kas ļauj līgumslēdzējai iestādei/subjektam konstatēt, vai šie apakšuzņēmēji spēj atbilstoši prasībām nodrošināt un aizsargāt tās klasificētās informācijas konfidencialitāti, kura viņiem būs pieejama vai arī kura viņiem būs jāsagatavo, pildot darbu saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumu;

| d) | pretendenta apņemšanās iesniegt c) punktā minēto informāciju par visiem turpmākajiem apakšuzņēmējiem, pirms viņiem tiek piešķirtas tiesības slēgt apakšuzņēmuma līgumu. |
| --- | --- |

d)

pretendenta apņemšanās iesniegt c) punktā minēto informāciju par visiem turpmākajiem apakšuzņēmējiem, pirms viņiem tiek piešķirtas tiesības slēgt apakšuzņēmuma līgumu.

Tā kā valstu drošības pārbaužu sistēmas Kopienas līmenī nav saskaņotas, dalībvalstis var noteikt, ka otrajā daļā minētajiem pasākumiem un prasībām ir jāatbilst attiecīgo valstu drošības pārbaužu noteikumiem. Dalībvalstis atzīst drošības pārbaužu apliecinājumus, kurus tās uzskata par līdzvērtīgiem tiem, kuri izsniegti saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem, neskarot iespēju pašām veikt un ņemt vērā turpmākus pašu veiktus izmeklējumus, ja to uzskata par vajadzīgu.

23. pants

Piegādes drošība

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts līguma dokumentācijā (paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošajos dokumentos vai papildu dokumentos) nosaka piegādes drošības prasības.

Šim nolūkam līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pieprasīt, lai piedāvājumā būtu iekļauti, inter alia, šādi elementi:

| a) | sertifikāts vai dokumentācija, kas līgumslēdzēja iestādei/subjektam apliecina, ka pretendents ievēros saistības attiecībā uz līgumā norādīto preču izvešanu (eksportu), nodošanu un tranzītu; tostarp jebkāda papildu dokumentācija, kas saņemta no attiecīgās(-ajām) dalībvalsts(-īm); |
| --- | --- |

a)

sertifikāts vai dokumentācija, kas līgumslēdzēja iestādei/subjektam apliecina, ka pretendents ievēros saistības attiecībā uz līgumā norādīto preču izvešanu (eksportu), nodošanu un tranzītu; tostarp jebkāda papildu dokumentācija, kas saņemta no attiecīgās(-ajām) dalībvalsts(-īm);

| b) | norādes par jebkādiem ierobežojumiem līgumslēdzēja iestādei/subjektam, kas attiecas uz produktu un pakalpojumu izplatīšanu, nodošanu un izmantošanu vai jebkādu ietekmi uz šiem produktiem un pakalpojumiem, kas izriet no eksporta kontroles vai drošības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

norādes par jebkādiem ierobežojumiem līgumslēdzēja iestādei/subjektam, kas attiecas uz produktu un pakalpojumu izplatīšanu, nodošanu un izmantošanu vai jebkādu ietekmi uz šiem produktiem un pakalpojumiem, kas izriet no eksporta kontroles vai drošības noteikumiem;

| c) | sertifikāts vai dokumentācija, kas apliecina, ka pretendenta piegādes ķēdes organizēšana un izvietojums ļaus tam izpildīt līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības par piegādes drošību, kuri precizēti līguma dokumentos, kā arī apņemšanās nodrošināt, ka iespējamās izmaiņas piegādes ķēdē līguma izpildes laikā negatīvi neietekmēs šo prasību izpildi; |
| --- | --- |

c)

sertifikāts vai dokumentācija, kas apliecina, ka pretendenta piegādes ķēdes organizēšana un izvietojums ļaus tam izpildīt līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības par piegādes drošību, kuri precizēti līguma dokumentos, kā arī apņemšanās nodrošināt, ka iespējamās izmaiņas piegādes ķēdē līguma izpildes laikā negatīvi neietekmēs šo prasību izpildi;

| d) | pretendenta apņemšanās izveidot un uzturēt jaudas, kas nepieciešamas, lai izpildītu līgumslēdzējas iestādes/subjekta papildu uzdevumus krīzes situācijā, atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem jāpanāk vienošanās; |
| --- | --- |

d)

pretendenta apņemšanās izveidot un uzturēt jaudas, kas nepieciešamas, lai izpildītu līgumslēdzējas iestādes/subjekta papildu uzdevumus krīzes situācijā, atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem jāpanāk vienošanās;

| e) | jebkādi papildu dokumenti, kas saņemti no pretendenta valsts iestādēm attiecībā uz papildu uzdevumu izpildi, kuri pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasījuma jāveic saistībā ar krīzi; |
| --- | --- |

e)

jebkādi papildu dokumenti, kas saņemti no pretendenta valsts iestādēm attiecībā uz papildu uzdevumu izpildi, kuri pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasījuma jāveic saistībā ar krīzi;

| f) | pretendenta apņemšanās nepārtraukt, modernizēt vai pielāgot līgumā paredzētās piegādes; |
| --- | --- |

f)

pretendenta apņemšanās nepārtraukt, modernizēt vai pielāgot līgumā paredzētās piegādes;

| g) | pretendenta apņemšanās laikus brīdināt līgumslēdzēju iestādi/subjektu par jebkurām izmaiņām viņa darbības organizēšanā, piegādes ķēdē vai uzņēmuma stratēģijā, kuras var ietekmēt viņa saistības attiecībā pret līgumslēdzēju iestādi/subjektu; |
| --- | --- |

g)

pretendenta apņemšanās laikus brīdināt līgumslēdzēju iestādi/subjektu par jebkurām izmaiņām viņa darbības organizēšanā, piegādes ķēdē vai uzņēmuma stratēģijā, kuras var ietekmēt viņa saistības attiecībā pret līgumslēdzēju iestādi/subjektu;

| h) | pretendenta apņemšanās nodot līgumslēdzējai iestādei/subjektam (atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem jāpanāk vienošanās) visus specifiskos līdzekļus, kuri nepieciešami rezerves daļu, detaļu un mezglu ražošanai, īpašo pārbaužu aprīkojumu, tostarp tehniskos rasējumus, licences un lietošanas instrukcijas gadījumā, ja pretendents vairs nespēj nodrošināt šīs piegādes. |
| --- | --- |

h)

pretendenta apņemšanās nodot līgumslēdzējai iestādei/subjektam (atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem jāpanāk vienošanās) visus specifiskos līdzekļus, kuri nepieciešami rezerves daļu, detaļu un mezglu ražošanai, īpašo pārbaužu aprīkojumu, tostarp tehniskos rasējumus, licences un lietošanas instrukcijas gadījumā, ja pretendents vairs nespēj nodrošināt šīs piegādes.

Pretendentam nevar noteikt prasību saņemt dalībvalsts apliecinājumu, kas ierobežotu dalībvalsts brīvību piemērot šīs valsts eksporta, nodošanas vai tranzīta licencēšanas kritērijus atbilstoši attiecīgiem starptautiskiem vai Kopienas tiesību aktiem apstākļos, kādi ir laikā, kad tiek pieņemts šāds licencēšanas lēmums.

24. pants

Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzību un darba apstākļiem

1.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, pamatojoties uz pašas lēmumu vai dalībvalsts prasībām, līguma dokumentos var norādīt iestādi vai iestādes, kurā(-ās) kandidāti vai pretendenti var saņemt kompetentu informāciju par pienākumiem saistībā ar nodokļiem, vides aizsardzības prasībām, darba aizsardzības un darba apstākļu noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstī, reģionā, pašvaldībā vai trešā valstī, kurā paredzēts sniegt pakalpojumus, un kas attiecas uz līguma izpildes laikā veicamajiem būvdarbiem vai pakalpojumiem.

2.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, kas sniedz 1. punktā minēto informāciju, pieprasa, lai pretendenti savos priekšlikumos norāda, ka tie ir ņēmuši vērā saistības, kuras izriet no spēkā esošajiem noteikumiem par darba aizsardzību un darba apstākļiem un kuras jāievēro pakalpojumu sniegšanas vietā.

Šā punkta pirmā daļa neskar to 49. panta noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz nepamatoti lētu piedāvājumu pārbaudi.

V NODAĻA

Procedūras

25. pants

Piemērojamās procedūras

Piešķirot līgumslēgšanas tiesības, līgumslēdzējas iestādes/subjekti piemēro attiecīgās valsts iepirkuma procedūras, kas pielāgotas šīs direktīvas vajadzībām.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var nolemt piešķirt līgumslēgšanas tiesības, izmantojot slēgtu procedūru vai sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu.

Savukārt 27. pantā paredzētajos gadījumos tās var piešķirt līgumslēgšanas tiesības ar konkursa dialoga palīdzību.

Īpašos gadījumos un apstākļos, kuri ir precīzi noteikti 28. pantā, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var piemērot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu.

26. pants

Sarunu procedūra ar paziņojuma par līgumu publicēšanu

1.   Sarunu procedūrā ar paziņojuma par līgumu publicēšanu līgumslēdzējas iestādes/subjekti ar pretendentiem apspriež iesniegtos piedāvājumus, lai saskaņotu tos ar prasībām, kas minētas paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos un papildu dokumentos, un noteiktu atbilstošāko piedāvājumu saskaņā ar 47. panta kritērijiem.

2.   Sarunu laikā līgumslēdzējas iestādes/subjekti nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pretendentiem. Jo īpaši līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst rīkoties diskriminējoši, darot zināmu kādam pretendentam tādu informāciju, kas attiecībā pret pārējiem pretendentiem radītu viņam labvēlīgākus apstākļus.

3.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt, ka sarunu procedūra norisināsies vairākos secīgos posmos, lai samazinātu to piedāvājumu skaitu, kurus apspriedīs saskaņā ar izvēles kritērijiem, kas noteikti paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos. Paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos norāda, vai ir izmantota šī iespēja.

27. pants

Konkursa dialogs

1.   Ja līgumi ir īpaši sarežģīti, dalībvalstis var atļaut līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem izmantot konkursa dialogu saskaņā ar šo pantu, ja tie uzskata, ka ar slēgtas procedūras vai sarunu procedūras ar paziņojuma par līgumu publicēšanu izmantošanu nebūs iespējams piešķirt līgumslēgšanas tiesības.

Par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas vienīgo izvēles kritēriju noteikts ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums.

2.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti publicē paziņojumu par līgumu, norādot tajā savas vajadzības un prasības, kuru raksturojums sniegts minētajā paziņojumā un/vai aprakstošajā dokumentā.

3.   Ar kandidātiem, kas atlasīti saskaņā ar 38. līdz 46. panta attiecīgajiem noteikumiem, līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzsāk dialogu, kura mērķis ir noteikt un definēt līdzekļus, kas visvairāk piemēroti to vajadzībām. Sarunu laikā līgumslēdzējas iestādes/subjekti ar atlasītajiem kandidātiem var apspriest visus līguma aspektus.

Aptaujas gaitā līgumslēdzējas iestādes/subjekti nodrošina vienādu attieksmi pret visiem pretendentiem. Jo īpaši līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst rīkoties diskriminējoši, darot zināmu kādam pretendentam tādu informāciju, kas attiecībā pret pārējiem pretendentiem radītu viņam labvēlīgākus apstākļus.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst aptaujas dalībniekiem atklāt jau piedāvātos risinājumus vai kādu citu konfidenciālu informāciju, ko tām paziņojis kāds aptaujas dalībnieks, ja vien attiecīgais kandidāts pats nav piekritis šīs informācijas atklāšanai.

4.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt, ka aptauja norisināsies vairākos secīgos posmos, lai samazinātu to risinājumu skaitu, kurus aptaujas laikā apspriedīs saskaņā ar izvēles kritērijiem, kas norādīti paziņojumā par līgumu vai iepirkuma aprakstā. Šo noteikumu iekļauj paziņojumā par līgumu vai iepirkuma aprakstā.

5.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts turpina šādu dialogu tik ilgi, kamēr neatrod vienu vai vairākus risinājumus, kuri varētu atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām, vajadzības gadījumā pirms tam salīdzinot dažādus risinājumus.

6.   Pēc dialoga noslēgšanas un tā rezultātu paziņošanas dalībniekiem līgumslēdzēja iestāde/subjekts aicina tos iesniegt galīgos piedāvājumus, kurus sagatavo, pamatojoties uz dialoga laikā izvirzītajiem un precizētajiem risinājumiem. Šajos piedāvājumos ietver visu pieprasīto informāciju, kas ir vajadzīga, lai realizētu projektu.

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts to pieprasa, pretendenti drīkst savus piedāvājumus izskaidrot, precizēt un uzlabot. Tomēr šie precizējumi, skaidrojumi, uzlabojumi vai papildinājumi nedrīkst izmainīt piedāvājuma vai uzaicinājuma uz konkursu būtiskus elementus, kuru grozīšana var radīt konkurences ierobežojumus vai diskriminējošas sekas.

7.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti novērtē saņemtos piedāvājumus atbilstīgi piedāvājuma izvēles kritērijiem, kas noteikti paziņojumā par līgumu vai iepirkuma aprakstā, un izvēlas ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu saskaņā ar 47. pantu.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt pretendentam, kura piedāvājums atzīts par ekonomiski visizdevīgāko, izskaidrot sava piedāvājuma aspektus vai apstiprināt piedāvājumā minētās saistības ar nosacījumu, ka tas negroza piedāvājuma vai uzaicinājuma uz konkursu būtiskus elementus un nerada konkurences izkropļošanas vai diskriminācijas varbūtību.

8.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var dialoga gaitā precizēt cenas vai maksājumus dalībniekiem.

28. pants

Gadījumi, kuri pamato sarunu procedūras piemērošanu, nepublicējot paziņojumu par līgumu

Turpmāk minētajos gadījumos līgumslēdzējas iestādes/subjekti līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai var piemērot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu, taču pamatojot šādas procedūras piemērošanu paziņojumā par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu saskaņā ar 30. panta 3. punkta prasībām:

| 1) | būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumiem:






  a) | ja slēgtā procedūrā nav iesniegti ne piedāvājumi vai piemēroti piedāvājumi, ne arī pieteikumi – izmanto sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, vai arī konkursa dialogu, taču nodrošinot, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti un Komisijai pēc tās pieprasījuma tiek nosūtīts paziņojums; |
| --- | --- | --- |

1)

būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumiem:

a)

ja slēgtā procedūrā nav iesniegti ne piedāvājumi vai piemēroti piedāvājumi, ne arī pieteikumi – izmanto sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, vai arī konkursa dialogu, taču nodrošinot, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti un Komisijai pēc tās pieprasījuma tiek nosūtīts paziņojums;

| b) | ja slēgtā procedūrā saņemti nestandarta piedāvājumi vai piedāvājumi, kas nav pieņemami saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuri ir saderīgi ar 5., 19., 21., 24. pantu un II sadaļas VII nodaļu, izmanto sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, vai arī konkursa dialogu, ja:






  i) | netiek veiktas sākotnējo līguma noteikumu būtiskas izmaiņas; un |
| --- | --- | --- |

b)

ja slēgtā procedūrā saņemti nestandarta piedāvājumi vai piedāvājumi, kas nav pieņemami saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuri ir saderīgi ar 5., 19., 21., 24. pantu un II sadaļas VII nodaļu, izmanto sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, vai arī konkursa dialogu, ja:

i)

netiek veiktas sākotnējo līguma noteikumu būtiskas izmaiņas; un

| ii) | ja sarunu procedūrā iesaista tikai visus tos pretendentus, kas atbilst 39. līdz 46. panta kritērijiem, un kas iepriekš slēgtā procedūrā vai konkursa dialogā ir iesnieguši piedāvājumus atbilstīgi formālajām konkursa procedūras prasībām; |
| --- | --- |

ii)

ja sarunu procedūrā iesaista tikai visus tos pretendentus, kas atbilst 39. līdz 46. panta kritērijiem, un kas iepriekš slēgtā procedūrā vai konkursa dialogā ir iesnieguši piedāvājumus atbilstīgi formālajām konkursa procedūras prasībām;

| c) | ja termiņi, kas noteikti slēgtai procedūrai un sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp saīsinātie termiņi, kas noteikti 33. panta 7. punktā, nav piemēroti, jo krīzes dēļ ir jārīkojas ātri; tas, piemēram, var attiekties uz 23. panta otrās daļas d) punktā minētajiem gadījumiem; |
| --- | --- |

c)

ja termiņi, kas noteikti slēgtai procedūrai un sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp saīsinātie termiņi, kas noteikti 33. panta 7. punktā, nav piemēroti, jo krīzes dēļ ir jārīkojas ātri; tas, piemēram, var attiekties uz 23. panta otrās daļas d) punktā minētajiem gadījumiem;

| d) | ja tas noteikti nepieciešams, jo citādi nav iespējams ievērot termiņus, kuri noteikti slēgtai procedūrai vai sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp saīsinātos termiņus, kas noteikti 33. panta 7. punktā, turklāt ja šāda ārkārtēja steidzamība radusies attiecīgajām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem neparedzamu iemeslu dēļ. Iemesli ārkārtējas steidzamības pamatošanai nekādā ziņā nedrīkst būt radušies līgumslēdzējas iestādes/subjekta dēļ; |
| --- | --- |

d)

ja tas noteikti nepieciešams, jo citādi nav iespējams ievērot termiņus, kuri noteikti slēgtai procedūrai vai sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp saīsinātos termiņus, kas noteikti 33. panta 7. punktā, turklāt ja šāda ārkārtēja steidzamība radusies attiecīgajām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem neparedzamu iemeslu dēļ. Iemesli ārkārtējas steidzamības pamatošanai nekādā ziņā nedrīkst būt radušies līgumslēdzējas iestādes/subjekta dēļ;

| e) | ja tehnisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar izņēmuma tiesību aizsardzību, līgumu var noslēgt tikai ar konkrētu uzņēmēju; |
| --- | --- |

e)

ja tehnisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar izņēmuma tiesību aizsardzību, līgumu var noslēgt tikai ar konkrētu uzņēmēju;

| 2) | pakalpojumu un piegādes līgumiem:






  a) | pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, kuri minēti 13. pantā; |
| --- | --- | --- |

2)

pakalpojumu un piegādes līgumiem:

a)

pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, kuri minēti 13. pantā;

| b) | precēm, kuras izgatavotas, lai kalpotu vienīgi pētniecībai un attīstībai; šis noteikums neattiecas uz preču ražošanu lielos apjomos, lai izpētītu attiecīgās preces noietu vai segtu pētniecības un attīstības darba izmaksas; |
| --- | --- |

b)

precēm, kuras izgatavotas, lai kalpotu vienīgi pētniecībai un attīstībai; šis noteikums neattiecas uz preču ražošanu lielos apjomos, lai izpētītu attiecīgās preces noietu vai segtu pētniecības un attīstības darba izmaksas;

| 3) | piegādes līgumiem:






  a) | sākotnējā preču piegādātāja veiktām papildu piegādēm, lai daļēji nomainītu bieži izmantojamas preces vai iekārtas, vai arī papildinātu ekspluatācijā esošo preču vai iekārtu krājumus, jo, izvēloties citu preču piegādātāju, līgumslēdzējai iestādei/subjektam vajadzētu iepirkt preces, kuras tehniski atšķirtos no tās rīcībā jau esošajām precēm, un šāda atšķirība radītu nesamērīgas tehniskas grūtības saistībā ar šo preču ekspluatāciju un apkopi.
  Šādu līgumu, kā arī atkārtotu līgumu darbības termiņš nedrīkst pārsniegt piecus gadus, izņemot ārkārtas apstākļus, kurus nosaka, ņemot vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu; |
| --- | --- | --- |

3)

piegādes līgumiem:

a)

sākotnējā preču piegādātāja veiktām papildu piegādēm, lai daļēji nomainītu bieži izmantojamas preces vai iekārtas, vai arī papildinātu ekspluatācijā esošo preču vai iekārtu krājumus, jo, izvēloties citu preču piegādātāju, līgumslēdzējai iestādei/subjektam vajadzētu iepirkt preces, kuras tehniski atšķirtos no tās rīcībā jau esošajām precēm, un šāda atšķirība radītu nesamērīgas tehniskas grūtības saistībā ar šo preču ekspluatāciju un apkopi.

Šādu līgumu, kā arī atkārtotu līgumu darbības termiņš nedrīkst pārsniegt piecus gadus, izņemot ārkārtas apstākļus, kurus nosaka, ņemot vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu;

| b) | piegādēm, ko kotē un iegādājas preču tirgū; |
| --- | --- |

b)

piegādēm, ko kotē un iegādājas preču tirgū;

| c) | preču iegādei uz īpaši izdevīgiem noteikumiem vai nu no piegādātāja, kas pārtrauc saimniecisko darbību pavisam, vai no bankrota administratoriem vai likvidatoriem, atbilstīgi mierizlīgumam ar kreditoru vai tamlīdzīgai procedūrai saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

c)

preču iegādei uz īpaši izdevīgiem noteikumiem vai nu no piegādātāja, kas pārtrauc saimniecisko darbību pavisam, vai no bankrota administratoriem vai likvidatoriem, atbilstīgi mierizlīgumam ar kreditoru vai tamlīdzīgai procedūrai saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem;

| 4) | būvdarbu un pakalpojumu līgumiem:






  a) | papildu būvdarbiem vai pakalpojumiem, kuri sākotnēji netika iekļauti ne projektā, ne līgumā, bet kuri neparedzamu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu vai pakalpojumu izpildei ar nosacījumu, ka šos papildu būvdarbus veiks vai pakalpojumus sniegs sākotnējo būvdarbu vai pakalpojumu izpildītājs:






  i) | ja papildu būvdarbus vai pakalpojumus nevar tehniski vai ekonomiski nodalīt no sākotnējā līgumā noteiktajiem būvdarbiem vai pakalpojumiem, neradot ievērojamas grūtības līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem; vai |
| --- | --- | --- | --- |

4)

būvdarbu un pakalpojumu līgumiem:

a)

papildu būvdarbiem vai pakalpojumiem, kuri sākotnēji netika iekļauti ne projektā, ne līgumā, bet kuri neparedzamu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu vai pakalpojumu izpildei ar nosacījumu, ka šos papildu būvdarbus veiks vai pakalpojumus sniegs sākotnējo būvdarbu vai pakalpojumu izpildītājs:

i)

ja papildu būvdarbus vai pakalpojumus nevar tehniski vai ekonomiski nodalīt no sākotnējā līgumā noteiktajiem būvdarbiem vai pakalpojumiem, neradot ievērojamas grūtības līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem; vai

| ii) | ja papildu būvdarbi vai pakalpojumi ir būtiski nepieciešami sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu vai pakalpojumu pilnveidošanai, kaut arī tos iespējams nodalīt no šajā līgumā paredzēto būvdarbu izpildes vai pakalpojumu sniegšanas.
  Tomēr kopējā summa papildu būvdarbu vai pakalpojumu līgumos nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas; |
| --- | --- |

ii)

ja papildu būvdarbi vai pakalpojumi ir būtiski nepieciešami sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu vai pakalpojumu pilnveidošanai, kaut arī tos iespējams nodalīt no šajā līgumā paredzēto būvdarbu izpildes vai pakalpojumu sniegšanas.

Tomēr kopējā summa papildu būvdarbu vai pakalpojumu līgumos nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas;

| b) | par atkārtotu sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kuru tās pašas līgumslēdzējas iestādes/subjekti uztic sākotnējā līguma izpildītājam ar nosacījumu, ka atkārtoti nepieciešamie būvdarbi vai pakalpojumi atbilst sākotnējā līguma pamatā esošajam projektam, un ka sākotnējais līgums tika piešķirts saskaņā ar slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai konkursa dialogu.
  Izsludinot konkursu par pirmo projektu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti norāda uz iespējamību piemērot šo procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu, un ņem vērā papildu būvdarbu vai pakalpojumu kopējo paredzamo vērtību, ja tie piemēro 8. pantu.
  Šādu procedūru var piemērot tikai piecus gadus no sākotnējā līguma noslēgšanas dienas, izņemot ārkārtas apstākļus, kurus nosaka nepieciešamība ņemt vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu; |
| --- | --- |

b)

par atkārtotu sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kuru tās pašas līgumslēdzējas iestādes/subjekti uztic sākotnējā līguma izpildītājam ar nosacījumu, ka atkārtoti nepieciešamie būvdarbi vai pakalpojumi atbilst sākotnējā līguma pamatā esošajam projektam, un ka sākotnējais līgums tika piešķirts saskaņā ar slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai konkursa dialogu.

Izsludinot konkursu par pirmo projektu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti norāda uz iespējamību piemērot šo procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu, un ņem vērā papildu būvdarbu vai pakalpojumu kopējo paredzamo vērtību, ja tie piemēro 8. pantu.

Šādu procedūru var piemērot tikai piecus gadus no sākotnējā līguma noslēgšanas dienas, izņemot ārkārtas apstākļus, kurus nosaka nepieciešamība ņemt vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu;

| 5) | attiecībā uz līgumiem par gaisa un jūras pārvadājumu pakalpojumiem tiem dalībvalstu bruņotajiem spēkiem vai drošības spēkiem, kuri jau izvietoti vai tiks izvietoti ārzemēs, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts iepērk šādus pakalpojumus no uzņēmējiem, kuri garantē savu piedāvājumu derīgumu vien tik īsu laiku, ka nav iespējams ievērot termiņus, kuri noteikti slēgtai procedūrai vai sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp 33. panta 7. punktā paredzētos saīsinātos termiņus. |
| --- | --- |

5)

attiecībā uz līgumiem par gaisa un jūras pārvadājumu pakalpojumiem tiem dalībvalstu bruņotajiem spēkiem vai drošības spēkiem, kuri jau izvietoti vai tiks izvietoti ārzemēs, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts iepērk šādus pakalpojumus no uzņēmējiem, kuri garantē savu piedāvājumu derīgumu vien tik īsu laiku, ka nav iespējams ievērot termiņus, kuri noteikti slēgtai procedūrai vai sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp 33. panta 7. punktā paredzētos saīsinātos termiņus.

29. pants

Pamatnolīgumi

1.   Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir tiesības slēgt pamatnolīgumus.

2.   Lai noslēgtu pamatnolīgumu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti ievēro šajā direktīvā paredzētos procedūras noteikumus visos posmos līdz pat līgumu noslēgšanai saskaņā ar pamatnolīgumu. Pamatnolīguma dalībniekus nosaka, piemērojot 47. pantā noteiktos piedāvājuma izvēles kritērijus.

Līgumus, kuri pamatojas uz pamatnolīgumu, slēdz saskaņā ar 3. un 4. punktā paredzētajām procedūrām. Šīs procedūras piemēro vienīgi tām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un uzņēmējiem, kuri pamatnolīgumam ir pievienojušies tā noslēgšanas dienā.

Slēdzot līgumus saskaņā ar pamatnolīgumu, puses nekādā gadījumā nedrīkst izdarīt būtiskus grozījumus pamatnolīgumā, jo īpaši 3. punktā paredzētajā gadījumā.

Pamatnolīguma darbības termiņš nedrīkst pārsniegt septiņus gadus, izņemot ārkārtējus apstākļus, kurus nosaka nepieciešamība ņemt vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu.

Šādos ārkārtējos apstākļos līgumslēdzējas iestādes/subjekti 30. panta 3. punktā minētajā paziņojumā sniedz šādu apstākļu atbilstīgu pamatojumu.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst izmantot pamatnolīgumus nelikumīgi vai lai traucētu, ierobežotu vai apietu konkurenci.

3.   Ja pamatnolīgumu slēdz ar vienu uzņēmēju, tiesības slēgt līgumus, kuru pamatā ir šis pamatnolīgums, var piešķirt saskaņā ar pamatnolīgumu.

Lai noslēgtu šādus līgumus, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var konsultēties ar attiecīgo uzņēmēju rakstiski, vajadzības gadījumā prasot papildināt piedāvājumu.

4.   Ja pamatnolīgumu slēdz ar vairākiem uzņēmējiem, to skaits nevar būt mazāks par trim, ja vien konkrētajā tirgū darbojas pietiekams skaits uzņēmēju, kuri atbilst atlases kritērijiem, un/vai ja ir iespējams saņemt pietiekamu skaitu kritērijiem atbilstošu piedāvājumu.

Tiesības slēgt līgumus, kuru pamatā ir pamatnolīgumi, kuri noslēgti ar vairākiem uzņēmējiem, piešķir:

| — | piemērojot pamatnolīgumu un neorganizējot atkārtotu konkursu, |
| --- | --- |

—

piemērojot pamatnolīgumu un neorganizējot atkārtotu konkursu,

| — | ja pamatnolīgumā nav paredzēti visi nepieciešamie noteikumi, ja puses izvērtē atkārtoti, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kurus vajadzības gadījumā formulē precīzāk, vai arī citiem noteikumiem, kuri izklāstīti līguma dokumentos, piemērojot turpmāk minēto procedūru:






  a) | lai noslēgtu konkrētu līgumu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti rakstiski konsultējas ar uzņēmējiem, kas spēj izpildīt attiecīgo līgumu; |
| --- | --- | --- |

—

ja pamatnolīgumā nav paredzēti visi nepieciešamie noteikumi, ja puses izvērtē atkārtoti, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kurus vajadzības gadījumā formulē precīzāk, vai arī citiem noteikumiem, kuri izklāstīti līguma dokumentos, piemērojot turpmāk minēto procedūru:

a)

lai noslēgtu konkrētu līgumu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti rakstiski konsultējas ar uzņēmējiem, kas spēj izpildīt attiecīgo līgumu;

| b) | līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosaka termiņu, kas ir pietiekams attiecīgo piedāvājumu iesniegšanai, ņemot vērā tādus faktorus kā līguma priekšmeta sarežģītības pakāpe un vajadzīgais laiks piedāvājumu iesniegšanai; |
| --- | --- |

b)

līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosaka termiņu, kas ir pietiekams attiecīgo piedāvājumu iesniegšanai, ņemot vērā tādus faktorus kā līguma priekšmeta sarežģītības pakāpe un vajadzīgais laiks piedāvājumu iesniegšanai;

| c) | piedāvājumus iesniedz rakstiski, un to saturam jāpaliek konfidenciālam līdz rezultātu paziņošanas termiņa beigām; |
| --- | --- |

c)

piedāvājumus iesniedz rakstiski, un to saturam jāpaliek konfidenciālam līdz rezultātu paziņošanas termiņa beigām;

| d) | līgumslēdzējas iestādes/subjekti konkrēto līgumu slēdz ar pretendentu, kurš ir iesniedzis labāko piedāvājumu, pamatojoties uz piedāvājuma izvēles kritērijiem, kas noteikti pamatnolīguma tehniskajā uzdevumā. |
| --- | --- |

d)

līgumslēdzējas iestādes/subjekti konkrēto līgumu slēdz ar pretendentu, kurš ir iesniedzis labāko piedāvājumu, pamatojoties uz piedāvājuma izvēles kritērijiem, kas noteikti pamatnolīguma tehniskajā uzdevumā.

VI NODAĻA

Publicēšanas un pārredzamības noteikumi

1. iedaļa

Paziņojumu publicēšana

30. pants

Paziņojumi

1.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti iepriekšējā informatīvajā paziņojumā, kuru publicē Komisija vai pašas iestādes/subjekti savā “pircēja profilā”, kas minēts VI pielikuma 2. punktā, var sniegt šādu informāciju:

| a) | attiecībā uz piegādes līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu kopējo paredzamo vērtību, kurus tie gatavojas slēgt nākamo divpadsmit mēnešu laikā.
  Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosaka preču grupas saskaņā ar CPV nomenklatūru; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz piegādes līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu kopējo paredzamo vērtību, kurus tie gatavojas slēgt nākamo divpadsmit mēnešu laikā.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosaka preču grupas saskaņā ar CPV nomenklatūru;

| b) | pakalpojumu līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu kopējo paredzamo vērtību, kurus tie gatavojas slēgt nākamo divpadsmit mēnešu laikā par katru noteiktu pakalpojumu kategoriju; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumu līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu kopējo paredzamo vērtību, kurus tie gatavojas slēgt nākamo divpadsmit mēnešu laikā par katru noteiktu pakalpojumu kategoriju;

| c) | būvdarbu līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu vispārīgu raksturojumu, kurus tie gatavojas slēgt. |
| --- | --- |

c)

būvdarbu līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu vispārīgu raksturojumu, kurus tie gatavojas slēgt.

Šā punkta pirmajā daļā minēto informāciju nosūta Komisijai vai publicē pircēja profilā iespējami īsā laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par projektu attiecībā uz kuru līgumslēdzējas iestādes/subjekti plāno piešķirt tiesības slēgt līgumus vai pamatnolīgumus.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kuri publicē iepriekšējo informatīvo paziņojumu savā pircēja profilā, nosūta Komisijai paziņojumu par iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanu savā pircēja profilā, izmantojot elektroniskos līdzekļus saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību.

Šā punkta pirmajā daļā minētie paziņojumi obligāti vienīgi tad, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti izmanto iespēju saīsināt piedāvājumu iesniegšanai atvēlēto laiku, kā paredzēts 33. panta 3. punktā.

Šo punktu nepiemēro sarunu procedūrām, kurās iepriekš nepublicē paziņojumu par līgumu.

2.   Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti vēlas noslēgt līgumu vai pamatnolīgumu, piemērojot slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai konkursa dialogu, tie publicē paziņojumu par līgumu.

3.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas ir piešķīruši līgumu vai noslēguši pamatnolīgumu, ne vēlāk kā 48 dienās pēc līguma piešķiršanas vai pēc pamatnolīguma noslēgšanas nosūta paziņojumu par piešķiršanas procedūras rezultātiem.

Ja pamatnolīgums ir noslēgts saskaņā ar 29. pantu, līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem saskaņā ar pamatnolīgumu noslēgto līgumu gadījumā nav pienākuma sūtīt paziņojumu par piešķiršanas procedūras rezultātiem.

Daļu informācijas par līguma vai pamatnolīguma noslēgšanu drīkst nepublicēt, ja šādas informācijas izpaušana kavētu normatīvo aktu piemērošanu vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, jo īpaši aizsardzības un/vai drošības interesēm, kaitētu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgajām komerciālajām interesēm vai varētu ierobežot godīgu konkurenci starp šiem uzņēmumiem.

31. pants

Neobligātā publicēšana

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var saskaņā ar 32. pantu publicēt paziņojumus par līgumiem, uz kuriem neattiecas šajā direktīvā paredzētā prasība par publicēšanu.

32. pants

Paziņojumu publicēšanas veidlapas un veids

1.   Paziņojumos iekļauj IV pielikumā minēto informāciju un vajadzības gadījumā visu pārējo informāciju, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata par lietderīgu; šos paziņojumus sagatavo saskaņā ar standarta veidlapas paraugu, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 67. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosūta Komisijai paziņojumus, izmantojot vai nu elektroniskos līdzekļus saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, vai arī citus saziņas līdzekļus. Ja izmanto paātrināto procedūru, kas paredzēta 33. panta 7. punktā, paziņojumi jāsūta pa faksu vai arī elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā izklāstīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību.

Paziņojumus publicē saskaņā ar tehniskajiem publicēšanas noteikumiem, kas minēti VI pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

3.   Paziņojumus, ko sagatavo un nosūta elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, publicē ne vēlāk kā piecās dienās pēc to nosūtīšanas.

Paziņojumus, kas netika nosūtīti elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, publicē ne vēlāk kā 12 dienās pēc to nosūtīšanas vai, ja piemēro 33. panta 7. punktā minēto paātrināto procedūru, ne vēlāk kā piecās dienās pēc to nosūtīšanas.

4.   Pilnu līguma paziņojuma tekstu publicē līgumslēdzēja iestāde/subjekts izvēlētajā Kopienas oficiālajā valodā, un šajā oriģinālvalodā sagatavotais teksts ir vienīgais autentiskais teksts. Paziņojuma galveno elementu kopsavilkumu publicē citās oficiālajās valodās.

Komisijas veiktās paziņojumu publikācijas apmaksā Kopiena.

5.   Kamēr paziņojums nav nosūtīts Komisijai, ne pašu paziņojumu, ne to saturu valstī vai pircēja profilā publicēt nedrīkst.

Valsts līmenī publicētos paziņojumos ietvertā informācija nedrīkst atšķirties no informācijas paziņojumos, kas nosūtīti Komisijai vai publicēti pircēja profilā saskaņā ar 30. panta 1. punkta pirmo daļu, bet tajos norāda dienu, kad paziņojums ir nosūtīts Komisijai vai publicēts pircēja profilā.

Iepriekšējus informatīvus paziņojumus pircēja profilā publicēt nedrīkst, iekams Komisijai nav nosūtīts paziņojums par to publicēšanu minētajā veidlapā; tajos norāda šīs nosūtīšanas dienu.

6.   To paziņojumu satura apjoms, kuri netika nosūtīti elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, ir ierobežots – apmēram 650 vārdi.

7.   Līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem jābūt apliecinājuma dokumentam par dienu, kad paziņojums ir nosūtīts.

8.   Komisija nosūta līgumslēdzējai iestādei/subjektam apstiprinājumu par attiecīgās informācijas publicēšanu, norādot tajā šīs publikācijas dienu. Šis dokuments ir publikācijas apliecinājums.

2. iedaļa

Termiņi

33. pants

Dalības pieteikumu iesniegšanas un piedāvājumu iesniegšanas termiņi

1.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, nosakot dalības pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus, ņem vērā attiecīgā līguma sarežģītības pakāpi un laiku, kāds nepieciešams piedāvājumu sagatavošanai, neskarot šajā pantā noteiktos minimālos termiņus.

2.   Ja piemēro slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un ja izmanto konkursa dialogu, dalības pieteikumu iesniegšanas minimālais termiņš ir 37 dienas no dienas, kad ir nosūtīts paziņojums par līgumu.

Slēgtā procedūrā piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir vismaz 40 dienas no dienas, kad ir nosūtīts attiecīgais uzaicinājums.

3.   Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir publicējuši iepriekšēju informatīvu paziņojumu, tad minimālo termiņu, kas jāatvēl piedāvājumu saņemšanai saskaņā ar 2. punkta otro daļu, parasti var saīsināt līdz 36 dienām, bet nekādā gadījumā ne līdz laikposmam, kas mazāks par 22 dienām.

Termiņu sāk skaitīt no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums uz konkursu.

Šā punkta pirmajā daļā minētos saīsinātos termiņus atļauts izmantot tad, ja iepriekšējā informatīvajā paziņojumā iekļauj visu informāciju, kas IV pielikumā minēta kā iekļaujama līguma paziņojumā, ciktāl iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanas brīdī šī informācija ir pieejama, un tad, ja iepriekšējo informatīvo paziņojumu publicēšanai nosūta ne agrāk kā 52 dienas un ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.

4.   Ja paziņojumi par līgumu ir sagatavoti un nosūtīti elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā izklāstīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, 2. punkta pirmajā daļā minēto termiņu dalības pieteikumu iesniegšanai var saīsināt par septiņām dienām.

5.   Termiņu, kas jāatvēl 2. punkta otrajā daļā minēto piedāvājumu saņemšanai, var saīsināt par piecām dienām, ja no dienas, kurā publicē paziņojumu saskaņā ar VI pielikumu, līgumslēdzēja iestāde/subjekts elektroniski piedāvā neierobežotu un pilnīgu tiešu piekļuvi līguma dokumentiem un visiem papildu dokumentiem, paziņojuma tekstā norādot interneta adresi, kurā šī dokumentācija ir pieejama.

Šo termiņa saīsinājumu var piemērot papildus 4. punktā minētajam termiņa saīsinājumam.

6.   Ja laikus pieprasītie līguma dokumenti un apliecinošie dokumenti vai papildu informācija kādu iemeslu dēļ tomēr netiek iesniegti 34. pantā paredzētajā termiņā vai ja piedāvājumu iespējams sagatavot tikai pēc vietas apmeklēšanas vai pēc līguma dokumentus apliecinošo dokumentu pārbaudes klātienē, tad termiņu, kas jāatvēl piedāvājumu saņemšanai, pagarina tik ilgi, lai visi attiecīgie uzņēmēji varētu iepazīties ar visu piedāvājuma sagatavošanai vajadzīgo informāciju.

7.   Ja piemēro slēgtu procedūru vai sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un ja galējas nepieciešamības dēļ nav iespējams ievērot šajā pantā minētos termiņus, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt:

| — | dalības pieteikumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 15 dienām no paziņojuma par līgumu nosūtīšanas dienas vai nav īsāks par 10 dienām, ja paziņojums ir nosūtīts elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, un |
| --- | --- |

—

dalības pieteikumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 15 dienām no paziņojuma par līgumu nosūtīšanas dienas vai nav īsāks par 10 dienām, ja paziņojums ir nosūtīts elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, un

| — | slēgtās procedūras gadījumā – piedāvājumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 dienām no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums uz konkursu. |
| --- | --- |

—

slēgtās procedūras gadījumā – piedāvājumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 dienām no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums uz konkursu.

3. iedaļa

Informācijas saturs un nosūtīšanas līdzekļi

34. pants

Uzaicinājumi uz konkursu, piedalīties sarunās vai konkursa dialogā

1.   Slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā ar paziņojuma par līguma publicēšanu un konkursa dialogā līgumslēdzējas iestādes/subjekti vienlaikus rakstiski uzaicina visus atlasītos kandidātus iesniegt to piedāvājumu vai piedalīties sarunās, vai – konkursa dialoga gadījumā – piedalīties šādā dialogā.

2.   Kandidātiem nosūtītajā uzaicinājumā ietver vai nu:

| — | līguma dokumentus vai aprakstošā dokumenta un visu papildu dokumentu eksemplārus, vai |
| --- | --- |

—

līguma dokumentus vai aprakstošā dokumenta un visu papildu dokumentu eksemplārus, vai

| — | norādi par piekļuvi pirmajā ievilkumā minētajiem dokumentiem, ja tie ir tieši pieejami elektroniski saskaņā ar 33. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

—

norādi par piekļuvi pirmajā ievilkumā minētajiem dokumentiem, ja tie ir tieši pieejami elektroniski saskaņā ar 33. panta 5. punktu.

3.   Ja līguma dokumenti, aprakstošais dokuments un/vai citi papildu dokumenti ir tāda subjekta rīcībā, kas nav par piešķiršanas procedūru atbildīgā līgumslēdzēja iestāde/subjekts, uzaicinājumā norāda adresi, kur var pieprasīt minētos dokumentus, un attiecīgā gadījumā šādu dokumentu pieprasīšanas termiņu, summu, kas jāmaksā par to saņemšanu, un maksāšanas kārtību. Saņemot pieprasījumu, kompetentie dienesti šos dokumentus nekavējoties nosūta uzņēmējam.

4.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai kompetentie dienesti nosūta papildu informāciju par līguma dokumentiem, iepirkuma aprakstu un/vai citiem papildu dokumentiem ne vēlāk kā sešas dienas pirms noteiktā piedāvājumu iesniegšanas termiņa, ja pieprasījums ir izdarīts laikus. Slēgtā vai paātrinātā procedūrā šis termiņš ir četras dienas.

5.   Papildus 2., 3. un 4. punktā paredzētajai informācijai uzaicinājumā iekļauj vēl vismaz šādu informāciju:

| a) | atsauce uz publicēto paziņojumu par līgumu; |
| --- | --- |

a)

atsauce uz publicēto paziņojumu par līgumu;

| b) | piedāvājumu iesniegšanas termiņš, adrese, uz kuru jāsūta piedāvājumi, un valoda vai valodas, kurās jāsagatavo piedāvājums. Konkursa dialoga procedūras gadījumā šo informāciju neietver uzaicinājumā piedalīties šajā aptaujā, taču to ietver uzaicinājumā uz konkursu; |
| --- | --- |

b)

piedāvājumu iesniegšanas termiņš, adrese, uz kuru jāsūta piedāvājumi, un valoda vai valodas, kurās jāsagatavo piedāvājums. Konkursa dialoga procedūras gadījumā šo informāciju neietver uzaicinājumā piedalīties šajā aptaujā, taču to ietver uzaicinājumā uz konkursu;

| c) | konkursa dialoga gadījumā – informācija par sarunu uzsākšanas laiku un vietu, kā arī informācija par valodu vai valodām, kurās notiks sarunas; |
| --- | --- |

c)

konkursa dialoga gadījumā – informācija par sarunu uzsākšanas laiku un vietu, kā arī informācija par valodu vai valodām, kurās notiks sarunas;

| d) | atsauce uz jebkādiem papildu dokumentiem, kas iesniedzami, lai apliecinātu pārbaudāmas izziņas, ko kandidāts ir pievienojis saskaņā ar 38. pantu, vai papildinātu šajā pantā norādīto informāciju atbilstīgi 41. un 42. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

d)

atsauce uz jebkādiem papildu dokumentiem, kas iesniedzami, lai apliecinātu pārbaudāmas izziņas, ko kandidāts ir pievienojis saskaņā ar 38. pantu, vai papildinātu šajā pantā norādīto informāciju atbilstīgi 41. un 42. panta nosacījumiem;

| e) | piedāvājumu izvēles kritēriju relatīvais svērums vai, ja tas ir nepieciešams, tādu kritēriju nozīmīguma secība, ar kuriem saskaņā nosaka ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu; šo informāciju iekļauj tikai tad, ja tā nav norādīta paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos vai iepirkuma aprakstā. |
| --- | --- |

e)

piedāvājumu izvēles kritēriju relatīvais svērums vai, ja tas ir nepieciešams, tādu kritēriju nozīmīguma secība, ar kuriem saskaņā nosaka ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu; šo informāciju iekļauj tikai tad, ja tā nav norādīta paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos vai iepirkuma aprakstā.

35. pants

Kandidātu un pretendentu informēšana

1.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti iespējami īsā laikā informē kandidātus un pretendentus par pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz līguma vai pamatnolīguma slēgšanu, tie arī norāda iemeslus, kāpēc ir nolēmuši neslēgt konkrētu iepirkuma līgumu vai pamatnolīgumu, par kuru bijis piedāvājumu konkurss, un atkārtoti organizēt iepirkuma procedūru; ja uzņēmējs to pieprasa, līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosūta šo informāciju rakstiski.

2.   Pamatojoties uz attiecīgās personas pieprasījumu, līgumslēdzēja iestāde/subjekts, ievērojot 3. punktu, iespējami īsā laikā, bet ne vēlāk kā 15 dienās no dienas, kad ir saņemts rakstisks pieprasījums, informē:

| a) | visus konkursu neizturējušos kandidātus par to pieteikuma noraidīšanas iemesliem; |
| --- | --- |

a)

visus konkursu neizturējušos kandidātus par to pieteikuma noraidīšanas iemesliem;

| b) | visus konkursu neizturējušos pretendentus par to piedāvājuma noraidīšanas iemesliem, jo īpaši 18. panta 4. un 5. punktā noteiktajos gadījumos pamato lēmumu par attiecīgā risinājuma neatzīšanu par līdzvērtīgu vai lēmumu par piedāvāto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu neatbilstību tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām, kā arī 22. un 23. pantā minētajos gadījumos – par iemesliem, kāpēc pieņemts lēmums par neatbilstību prasībām attiecībā uz informācijas un piegāžu drošību; |
| --- | --- |

b)

visus konkursu neizturējušos pretendentus par to piedāvājuma noraidīšanas iemesliem, jo īpaši 18. panta 4. un 5. punktā noteiktajos gadījumos pamato lēmumu par attiecīgā risinājuma neatzīšanu par līdzvērtīgu vai lēmumu par piedāvāto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu neatbilstību tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām, kā arī 22. un 23. pantā minētajos gadījumos – par iemesliem, kāpēc pieņemts lēmums par neatbilstību prasībām attiecībā uz informācijas un piegāžu drošību;

| c) | visus pretendentus, kuri ir iesnieguši pieņemamu piedāvājumu, kas ir noraidīts, par izraudzītā piedāvājuma raksturojumu un nosacītajām priekšrocībām, kā arī dara zināmu izraudzītā pretendenta pilnu vārdu vai to personu vārdus, kuri parakstīs pamatnolīgumu. |
| --- | --- |

c)

visus pretendentus, kuri ir iesnieguši pieņemamu piedāvājumu, kas ir noraidīts, par izraudzītā piedāvājuma raksturojumu un nosacītajām priekšrocībām, kā arī dara zināmu izraudzītā pretendenta pilnu vārdu vai to personu vārdus, kuri parakstīs pamatnolīgumu.

3.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var pieņemt lēmumu neizpaust visu 1. punktā minēto informāciju par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu vai pamatnolīguma slēgšanu, ja attiecīgās informācijas publiskošana var kavēt normatīvo aktu piemērošanu vai citādi būt pretrunā sabiedrības interesēm, jo īpaši aizsardzības un/vai drošības interesēm, vai kaitēt gan valsts, gan privātu uzņēmumu likumīgām komerciālajām interesēm, vai arī ierobežot godīgu konkurenci starp šiem uzņēmumiem.

4. iedaļa

Saziņa

36. pants

Prasības attiecībā uz saziņu

1.   Saziņa un apmaiņa ar šajā sadaļā minēto informāciju atkarībā no līgumslēdzējas iestādes/subjekta izvēles notiek pa pastu, faksu, elektroniski saskaņā ar 4. un 5. punktu vai pa tālruni saskaņā ar 6. punktu, vai arī apvienojot šos saziņas veidus.

2.   Izvēlas vispārpieejamus saziņas līdzekļus, lai neapgrūtinātu uzņēmējiem piekļuvi iepirkuma procedūrai.

3.   Saziņu un informācijas apmaiņu un glabāšanu veic tā, lai nodrošinātu datu integritāti un piedāvājumu un dalības pieteikumu konfidencialitāti, un to, lai līgumslēdzējas iestādes/subjekti dalības pieteikumus un piedāvājumus saturiski pārbaudītu tikai pēc to iesniegšanas termiņa beigām.

4.   Elektroniskajai saziņai izmantotajiem līdzekļiem, kā arī to tehniskajiem parametriem jābūt nediskriminējošiem, brīvi pieejamiem un savietojamiem ar vispārlietotiem informācijas un komunikāciju tehnoloģiju produktiem.

5.   Elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto piedāvājumu nosūtīšanai un saņemšanai, kā arī dalības pieteikumu saņemšanai, piemēro šādus noteikumus:

| a) | visām ieinteresētajām personām ir pieejama informācija par specifikācijām, kuras attiecas uz piedāvājumu un dalības pieteikumu elektronisku iesniegšanu, tostarp kodēšanu. Turklāt elektroniskās ierīces, ko izmanto piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanai, atbilst VIII pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

a)

visām ieinteresētajām personām ir pieejama informācija par specifikācijām, kuras attiecas uz piedāvājumu un dalības pieteikumu elektronisku iesniegšanu, tostarp kodēšanu. Turklāt elektroniskās ierīces, ko izmanto piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanai, atbilst VIII pielikuma prasībām;

| b) | saskaņā ar Direktīvas 1999/93/EK 5. pantu dalībvalstis var pieprasīt, lai elektroniski iesniegtajos piedāvājumos būtu iekļauts uzlabots elektroniskais paraksts atbilstīgi minētā panta 1. punktam; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Direktīvas 1999/93/EK 5. pantu dalībvalstis var pieprasīt, lai elektroniski iesniegtajos piedāvājumos būtu iekļauts uzlabots elektroniskais paraksts atbilstīgi minētā panta 1. punktam;

| c) | dalībvalstis var ieviest vai saglabāt brīvprātīgas akreditācijas sistēmas, kas paredzētas, lai paaugstinātu minēto ierīču sertificēšanas pakalpojuma līmeni; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis var ieviest vai saglabāt brīvprātīgas akreditācijas sistēmas, kas paredzētas, lai paaugstinātu minēto ierīču sertificēšanas pakalpojuma līmeni;

| d) | kandidāti apņemas līdz piedāvājumu vai dalības pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām iesniegt 39. līdz 44. pantā un 46. pantā paredzētos dokumentus, izziņas un apliecinājumus, ja tie nav pieejami elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

d)

kandidāti apņemas līdz piedāvājumu vai dalības pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām iesniegt 39. līdz 44. pantā un 46. pantā paredzētos dokumentus, izziņas un apliecinājumus, ja tie nav pieejami elektroniskā formātā.

6.   Dalības pieteikumu nosūtīšanā piemēro šādus noteikumus:

| a) | pieteikumus par dalību līgumu piešķiršanas procedūrās var iesniegt rakstiski vai pa tālruni; |
| --- | --- |

a)

pieteikumus par dalību līgumu piešķiršanas procedūrās var iesniegt rakstiski vai pa tālruni;

| b) | ja dalību piesaka pa tālruni, pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām jāiesniedz rakstisks apstiprinājums; |
| --- | --- |

b)

ja dalību piesaka pa tālruni, pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām jāiesniedz rakstisks apstiprinājums;

| c) | līgumslēdzējas iestādes/subjekti var prasīt, ka pa faksu iesniegtie dalības pieteikumi jāapstiprina pa pastu vai elektroniski, ja tas nepieciešams, lai tiem būtu juridisks spēks. Līgumslēdzējai iestādei/subjektam paziņojumā par līgumu jānorāda jebkāda šāda prasība kopā ar termiņu, kādā tā jāizpilda. |
| --- | --- |

c)

līgumslēdzējas iestādes/subjekti var prasīt, ka pa faksu iesniegtie dalības pieteikumi jāapstiprina pa pastu vai elektroniski, ja tas nepieciešams, lai tiem būtu juridisks spēks. Līgumslēdzējai iestādei/subjektam paziņojumā par līgumu jānorāda jebkāda šāda prasība kopā ar termiņu, kādā tā jāizpilda.

5. iedaļa

Ziņojumi

37. pants

Ziņojumu saturs

1.   Par katru līgumu un pamatnolīgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti sagatavo rakstisku ziņojumu, ar kuru apstiprina, ka atlases procedūra veikta pārredzami un bez diskriminācijas un kurā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | līgumslēdzējas iestādes/subjekta pilns vārds/nosaukums un adrese, kā arī līguma vai pamatnolīguma priekšmets un vērtība; |
| --- | --- |

a)

līgumslēdzējas iestādes/subjekta pilns vārds/nosaukums un adrese, kā arī līguma vai pamatnolīguma priekšmets un vērtība;

| b) | izraudzītās piešķiršanas procedūras veids; |
| --- | --- |

b)

izraudzītās piešķiršanas procedūras veids;

| c) | konkursa dialoga gadījumā – apstākļi, kas pamato šīs procedūras piemērošanu; |
| --- | --- |

c)

konkursa dialoga gadījumā – apstākļi, kas pamato šīs procedūras piemērošanu;

| d) | ja piemēro sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu – 28. pantā minētie apstākļi, kas pamato šīs procedūras piemērošanu; attiecīgā gadījumā – pamatojums 28. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā un 28. panta 4. punkta b) apakšpunkta trešajā daļā noteikto termiņu pagarināšanai un 28. panta 4. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktā 50 % ierobežojuma pārsniegšanai; |
| --- | --- |

d)

ja piemēro sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu – 28. pantā minētie apstākļi, kas pamato šīs procedūras piemērošanu; attiecīgā gadījumā – pamatojums 28. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā un 28. panta 4. punkta b) apakšpunkta trešajā daļā noteikto termiņu pagarināšanai un 28. panta 4. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktā 50 % ierobežojuma pārsniegšanai;

| e) | vajadzības gadījumā, pamatojums tam, ka pamatnolīguma termiņš pārsniedz septiņus gadus; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā, pamatojums tam, ka pamatnolīguma termiņš pārsniedz septiņus gadus;

| f) | izraudzīto kandidātu pilni vārdi/nosaukumi un kandidātu izvēles pamatojums; |
| --- | --- |

f)

izraudzīto kandidātu pilni vārdi/nosaukumi un kandidātu izvēles pamatojums;

| g) | noraidīto kandidātu pilni vārdi/nosaukumi un kandidātu noraidīšanas pamatojums; |
| --- | --- |

g)

noraidīto kandidātu pilni vārdi/nosaukumi un kandidātu noraidīšanas pamatojums;

| h) | piedāvājuma noraidīšanas pamatojums; |
| --- | --- |

h)

piedāvājuma noraidīšanas pamatojums;

| i) | izraudzītā pretendenta pilns vārds/nosaukums un pamatojums tā piedāvājuma izvēlei, kā arī informācija (ja tā ir zināma) par to līguma vai pamatnolīguma daļu, kuru izraudzītais pretendents plāno vai plānos nodot apakšuzņēmējiem; |
| --- | --- |

i)

izraudzītā pretendenta pilns vārds/nosaukums un pamatojums tā piedāvājuma izvēlei, kā arī informācija (ja tā ir zināma) par to līguma vai pamatnolīguma daļu, kuru izraudzītais pretendents plāno vai plānos nodot apakšuzņēmējiem;

| j) | ja nepieciešams – pamatojums, kāpēc līgumslēdzēja iestāde/subjekts pieņēmuši lēmumu neslēgt iepirkuma līgumu vai pamatnolīgumu. |
| --- | --- |

j)

ja nepieciešams – pamatojums, kāpēc līgumslēdzēja iestāde/subjekts pieņēmuši lēmumu neslēgt iepirkuma līgumu vai pamatnolīgumu.

2.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti veic attiecīgus pasākumus, lai dokumentētu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras norisi, izmantojot elektroniskos līdzekļus.

3.   Ja Komisija to pieprasa, līgumslēdzējas iestādes/subjekti dara tai zināmu ziņojumu vai tā būtiskos elementus.

VII NODAĻA

Procedūras norise

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

38. pants

Dalībnieku atbilstības pārbaude un atlase un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana

1.   Līgumslēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties uz 47. un 49. pantā kritērijiem un ievērojot 19. pantu, pēc tam, kad līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir pārbaudījuši saskaņā ar 39. un 40. pantu nenoraidīto uzņēmēju piemērotību, to darot saskaņā ar 41. līdz 46. pantā minētajiem ekonomiskā un finansiālā stāvokļa, profesionālās un tehniskās kompetences vai spēju kritērijiem un, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar šā panta 3. punktā minētajiem nediskriminējošiem noteikumiem un kritērijiem.

2.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt kandidātiem minimālo atbilstības līmeni saskaņā ar 41. un 42. pantu.

Šīs direktīvas 41. un 42. pantā minētās informācijas apjomam un konkrētā līguma sakarā prasīto spēju minimālajam līmenim ir jāatbilst līguma priekšmetam un jābūt samērīgam ar to.

Atbilstības un spēju minimālā līmeņa prasības iekļauj paziņojumā par līgumu.

3.   Slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogā līgumslēdzējas iestādes/subjekti var ierobežot to atbilstošo kandidātu skaitu, kurus aicinās uz konkursu vai piedalīties konkursa dialogā. Šajā gadījumā:

| — | paziņojumā par līgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti norāda objektīvus un nediskriminējošus kritērijus vai noteikumus, ko tās ir nolēmušas piemērot, kā arī minimālo un, ja nepieciešams, maksimālo kandidātu skaitu, kādu paredzēts uzaicināt. Minimālais kandidātu skaits, kādu paredz uzaicināt, ir vismaz trīs kandidāti, |
| --- | --- |

—

paziņojumā par līgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti norāda objektīvus un nediskriminējošus kritērijus vai noteikumus, ko tās ir nolēmušas piemērot, kā arī minimālo un, ja nepieciešams, maksimālo kandidātu skaitu, kādu paredzēts uzaicināt. Minimālais kandidātu skaits, kādu paredz uzaicināt, ir vismaz trīs kandidāti,

| — | pēc tam līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzaicina noteiktu kandidātu skaitu, kas nedrīkst būt mazāks par iepriekš noteikto minimālo skaitu, ja vien atbilstošo kandidātu skaits ir pietiekams. |
| --- | --- |

—

pēc tam līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzaicina noteiktu kandidātu skaitu, kas nedrīkst būt mazāks par iepriekš noteikto minimālo skaitu, ja vien atbilstošo kandidātu skaits ir pietiekams.

Ja to kandidātu skaits, kuri atbilst atlases kritērijiem un minimālajam spēju līmenim, ir mazāks par minimālo skaitu, līgumslēdzēja iestāde/subjekts var turpināt procedūru, uzaicinot pieprasītajām iespējām atbilstošu(-us) kandidātu(-us).

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata, ka piemērotu kandidātu skaits ir par mazu, lai nodrošinātu reālu konkurenci, tie var apturēt procedūru un atkārtoti publicēt sākotnējo paziņojumu par līgumu saskaņā ar 30. panta 2. punktu un 32. pantu, nosakot jaunu dalības pieteikumu iesniegšanas termiņu. Šādā gadījumā tos kandidātus, kuri atlasīti pēc pirmās un otrās publikācijas, uzaicina saskaņā ar 34. pantu. Šī izvēle neskar līgumslēdzējas iestādes/subjekta spēju atcelt notiekošo iepirkuma procedūru un uzsākt jaunu procedūru.

4.   Saistībā ar konkrētu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru līgumslēdzēja iestāde/subjekts nedrīkst uzaicināt uzņēmējus, kuri nav iesnieguši dalības pieteikumus, vai kandidātus, kuriem nav pieprasīto spēju.

5.   Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir nolēmuši samazināt apspriežamo risinājumu vai piedāvājumu skaitu saskaņā ar 26. panta 3. punktu un 27. panta 4. punktu, tie piemēro šim nolūkam izvēles kritērijus, kas norādīti paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos. Noslēguma posmā šis skaits ir tāds, lai panāktu patiesu konkurenci starp kandidātiem, ar nosacījumu, ka pieņemamu risinājumu vai kandidātu skaits ir pietiekams.

2. iedaļa

Kvalitatīvās atlases kritēriji

39. pants

Kandidāta vai pretendenta individuālā situācija

1.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts izslēdz jebkuru kandidātu vai pretendentu no dalības līguma piešķiršanas procedūrā, ja to rīcībā ir informācija par to, ka kandidāts vai pretendents ar tiesas spriedumu, kas stājies spēkā, ir atzīts par vainīgu vienā vai vairākos turpmāk minētajos noziegumos:

| a) | līdzdalība noziedzīgā organizācijā Vienotās rīcības 98/733/TI (20) 2. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

līdzdalība noziedzīgā organizācijā Vienotās rīcības 98/733/TI (20) 2. panta 1. punkta nozīmē;

| b) | korupcija 1997. gada 26. maija Akta (21) 3. panta un Pamatlēmuma 2003/568/TI (22) 2. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

korupcija 1997. gada 26. maija Akta (21) 3. panta un Pamatlēmuma 2003/568/TI (22) 2. panta 1. punkta nozīmē;

| c) | krāpnieciskas darbības Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (23) 1. panta nozīmē; |
| --- | --- |

c)

krāpnieciskas darbības Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (23) 1. panta nozīmē;

| d) | teroristiska rakstura noziegums vai teroristiska rakstura darbības, attiecīgi, Pamatlēmuma 2002/475/TI (24) 1. un 3. panta nozīmē vai kūdīšana, atbalstīšana vai līdzdalība, vai mēģinājums izdarīt noziegumu minētā pamatlēmuma 4. panta nozīmē; |
| --- | --- |

d)

teroristiska rakstura noziegums vai teroristiska rakstura darbības, attiecīgi, Pamatlēmuma 2002/475/TI (24) 1. un 3. panta nozīmē vai kūdīšana, atbalstīšana vai līdzdalība, vai mēģinājums izdarīt noziegumu minētā pamatlēmuma 4. panta nozīmē;

| e) | nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un teroristu finansēšana Direktīvas 2005/60/EK (25) 1. panta nozīmē. |
| --- | --- |

e)

nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un teroristu finansēšana Direktīvas 2005/60/EK (25) 1. panta nozīmē.

Šā punkta piemērošanas nosacījumus dalībvalstis paredz saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem un ievērojot Kopienas tiesību aktus.

Tās var paredzēt atkāpi no šā punkta pirmajā daļā minētās prasības, lai ievērotu sevišķi svarīgas vispārējas intereses.

Šā punkta piemērošanai līgumslēdzējas iestādes/subjekti attiecīgā gadījumā pieprasa, lai kandidāti vai pretendenti iesniedz 3. punktā minētos dokumentus, un, ja tiem rodas šaubas par šo kandidātu vai pretendentu individuālo situāciju, tie var pieprasīt no kompetentajām iestādēm tādu informāciju par attiecīgo kandidātu vai pretendentu individuālo situāciju, ko tie uzskata par vajadzīgu. Ja minētā informācija attiecas uz kandidātu vai pretendentu, kas veic uzņēmējdarbību valstī, kas nav līgumslēdzējas iestādes/subjekta valsts, tad līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt kompetento iestāžu palīdzību. Ņemot vērā tās dalībvalsts tiesību aktus, kurā kandidāti vai pretendenti veic uzņēmējdarbību, šādus pieprasījumus attiecina uz juridiskām un/vai fiziskām personām, tostarp – vajadzības gadījumā – uz sabiedrību direktoriem un citām personām, kam ir pārstāvības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras saistībā ar konkrēto kandidātu vai pretendentu.

2.   Uzņēmēju var izslēgt no dalības iepirkuma procedūrā, ja:

| a) | uzņēmējs ir bankrotējis vai ir likvidācijas procesā, ja tam piemēro sanāciju, ja tas ir noslēdzis mierizlīgumu ar kreditoriem, ja tas ir pārtraucis saimniecisko darbību vai nonācis citā līdzvērtīgā situācijā, kas izriet no līdzīgas procedūras, kura paredzēta valsts normatīvajos aktos; |
| --- | --- |

a)

uzņēmējs ir bankrotējis vai ir likvidācijas procesā, ja tam piemēro sanāciju, ja tas ir noslēdzis mierizlīgumu ar kreditoriem, ja tas ir pārtraucis saimniecisko darbību vai nonācis citā līdzvērtīgā situācijā, kas izriet no līdzīgas procedūras, kura paredzēta valsts normatīvajos aktos;

| b) | pret uzņēmēju ir uzsākta bankrota pasludināšanas, piespiedu likvidācijas vai sanācijas procedūra vai ja ir sākts mierizlīgums ar kreditoriem vai cita līdzīga procedūra, kas paredzēta valsts normatīvajos aktos; |
| --- | --- |

b)

pret uzņēmēju ir uzsākta bankrota pasludināšanas, piespiedu likvidācijas vai sanācijas procedūra vai ja ir sākts mierizlīgums ar kreditoriem vai cita līdzīga procedūra, kas paredzēta valsts normatīvajos aktos;

| c) | uzņēmējs saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar spriedumu, kuram ir res judicata spēks, ir atzīts par vainīgu tādā pārkāpumā, kas saistīts ar profesionālās ētikas normām, kā, piemēram, tādu spēkā esošu tiesību aktu pārkāpšana, kuri attiecas uz aizsardzības un/vai drošības aprīkojuma eksportu; |
| --- | --- |

c)

uzņēmējs saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar spriedumu, kuram ir res judicata spēks, ir atzīts par vainīgu tādā pārkāpumā, kas saistīts ar profesionālās ētikas normām, kā, piemēram, tādu spēkā esošu tiesību aktu pārkāpšana, kuri attiecas uz aizsardzības un/vai drošības aprīkojuma eksportu;

| d) | uzņēmējs savā profesionālajā darbībā pieļāvis nopietnu kļūdu, piemēram, tas nav ievērojis informācijas drošības vai piegādes drošības saistības kāda iepriekšējā iepirkuma līguma darbības laikā, un ja šo faktu līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pierādīt ar jebkādiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

uzņēmējs savā profesionālajā darbībā pieļāvis nopietnu kļūdu, piemēram, tas nav ievērojis informācijas drošības vai piegādes drošības saistības kāda iepriekšējā iepirkuma līguma darbības laikā, un ja šo faktu līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pierādīt ar jebkādiem līdzekļiem;

| e) | uzņēmējs, pamatojoties uz jebkādiem pierādīšanas līdzekļiem, tostarp aizsargātiem datu avotiem, ir atzīts par nepietiekami uzticamu, lai tiktu novērsti riski dalībvalsts drošībai; |
| --- | --- |

e)

uzņēmējs, pamatojoties uz jebkādiem pierādīšanas līdzekļiem, tostarp aizsargātiem datu avotiem, ir atzīts par nepietiekami uzticamu, lai tiktu novērsti riski dalībvalsts drošībai;

| f) | uzņēmējs nav izpildījis saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas ir reģistrēts vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde/subjekts; |
| --- | --- |

f)

uzņēmējs nav izpildījis saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas ir reģistrēts vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde/subjekts;

| g) | uzņēmējs nav izpildījis saistības attiecībā uz nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas ir reģistrēts vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde/subjekts; |
| --- | --- |

g)

uzņēmējs nav izpildījis saistības attiecībā uz nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas ir reģistrēts vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde/subjekts;

| h) | uzņēmējs ir izdarījis smagu pārkāpumu, iesniedzot nepatiesu informāciju, kas ir pieprasīta saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem, vai vispār nav iesniedzis pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

h)

uzņēmējs ir izdarījis smagu pārkāpumu, iesniedzot nepatiesu informāciju, kas ir pieprasīta saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem, vai vispār nav iesniedzis pieprasīto informāciju.

Šā punkta piemērošanas nosacījumus dalībvalstis nosaka saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem un ievērojot Kopienas tiesības.

3.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti kā pietiekamu apliecinājumu tam, ka uzņēmējs nav nonācis nevienā no 1. punktā vai 2. punkta a), b), c), f) un g) apakšpunktā minētajām situācijām, pieņem šādus dokumentus:

| a) | attiecībā uz 1. punktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu – izraksts no Sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, cits līdzvērtīgs dokuments, kuru izdevusi uzņēmēja izcelsmes vai mītnes valsts tiesu vai administratīva iestāde un no kura izriet, ka attiecīgās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 1. punktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu – izraksts no Sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, cits līdzvērtīgs dokuments, kuru izdevusi uzņēmēja izcelsmes vai mītnes valsts tiesu vai administratīva iestāde un no kura izriet, ka attiecīgās prasības ir izpildītas;

| b) | attiecībā uz 2. punkta f) un g) apakšpunktu – izziņa, ko izdevusi attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 2. punkta f) un g) apakšpunktu – izziņa, ko izdevusi attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde.

Ja attiecīgā valsts nav izdevusi minēto dokumentu vai izziņu vai šajos dokumentos nav minēta visa 1. punktā un 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktā paredzētā informācija, tad dokumentu, izziņu vai iztrūkstošu informāciju var aizstāt ar notariāli apliecinātu paziņojumu vai, ja attiecīgajā dalībvalstī šāds paziņojums nav paredzēts, ar oficiālu paziņojumu, kuru ieinteresētā persona sniedz izcelsmes vai mītnes valsts kompetentai tiesu vai administratīvai iestādei, notāram vai kompetentai nozares organizācijai.

4.   Dalībvalstis nosaka kompetentās iestādes un organizācijas, kuras atbild par 3. punktā minēto dokumentu, izziņu vai apliecinājumu izdošanu, un par tām paziņo Komisijai. Šis paziņojums neskar normatīvos aktus par datu aizsardzību.

40. pants

Piemērotība profesionālās darbības veikšanai

Ja kandidātam, lai veiktu profesionālo darbību, ir jābūt reģistrētam kādā no profesiju reģistriem vai komercreģistriem tā izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, viņam var pieprasīt pierādījumus tam, ka viņš ir reģistrēts šādā reģistrā, vai lūgt viņam iesniegt attiecīgu notariāli apliecinātu paziņojumu vai izziņu atbilstīgi VII pielikumā minētajām norādēm, A daļā – attiecībā uz būvdarbu līgumiem, B daļā – attiecībā uz piegādes līgumiem un C daļā – attiecībā uz pakalpojumu līgumiem. Saraksti, kuri minēti VII pielikumā, ir indikatīvi. Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par jebkādām izmaiņām reģistros un šajos sarakstos minētajos pierādījumu veidos.

Pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūrā līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt kandidātiem sniegt pierādījumus tam, ka viņiem ir īpaša atļauja vai ka tie ir kādas noteiktas organizācijas biedri, ja kandidātu izcelsmes valstī ir paredzēta šāda prasība, lai sniegtu attiecīgu pakalpojumu.

Šis pants neskar Kopienas tiesību aktus par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu brīvu apriti.

41. pants

Ekonomiskais un finansiālais stāvoklis

1.   Uzņēmējs sava ekonomiskā un finansiālā stāvokļa atbilstību izvirzītajām prasībām galvenokārt var apliecināt, iesniedzot vienu vai vairākus turpmāk minētos dokumentus:

| a) | kredītiestādes apliecinājumi vai, ja nepieciešams, attiecīgas profesionālā riska apdrošināšanas sabiedrības pierādījumi; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādes apliecinājumi vai, ja nepieciešams, attiecīgas profesionālā riska apdrošināšanas sabiedrības pierādījumi;

| b) | bilances vai izraksti no bilancēm, ja tie jāpublicē saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā uzņēmējs ir reģistrēts; |
| --- | --- |

b)

bilances vai izraksti no bilancēm, ja tie jāpublicē saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā uzņēmējs ir reģistrēts;

| c) | izziņa par savu kopējo finanšu apgrozījumu vai, ja nepieciešams, finanšu apgrozījums attiecībā uz tās darbības veidu, kas ir saistīta ar līguma priekšmetu; šie dati iesniedzami ne vairāk kā par trim iepriekšējiem gadiem, ņemot vērā uzņēmuma dibināšanas dienu vai attiecīgo darbību uzsākšanas dienu un to, kādā mērā šādi dati ir pieejami. |
| --- | --- |

c)

izziņa par savu kopējo finanšu apgrozījumu vai, ja nepieciešams, finanšu apgrozījums attiecībā uz tās darbības veidu, kas ir saistīta ar līguma priekšmetu; šie dati iesniedzami ne vairāk kā par trim iepriekšējiem gadiem, ņemot vērā uzņēmuma dibināšanas dienu vai attiecīgo darbību uzsākšanas dienu un to, kādā mērā šādi dati ir pieejami.

2.   Uzņēmējs var balstīties uz citu uzņēmēju iespējām, ja tas ir nepieciešams konkrētā līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību juridiskā rakstura. Šādā gadījumā uzņēmējs pierāda līgumslēdzējai iestādei/subjektam, ka viņa rīcībā būs nepieciešamie līdzekļi; piemēram, uzņēmējs var iesniegt citu uzņēmēju saistību rakstu par sadarbību konkrētā līguma izpildei.

3.   Ar tādiem pašiem nosacījumiem 4. pantā minētā uzņēmēju grupa var balstīties uz grupas dalībnieku vai citu uzņēmēju iespējām.

4.   Paziņojumā par līgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti precizē, kāds vai kādi no 1. punktā minētajiem dokumentiem vai citiem apliecinošiem dokumentiem uzņēmējiem jāiesniedz.

5.   Ja pamatotu iemeslu dēļ uzņēmējs nespēj iesniegt līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasītos dokumentus, tas ir tiesīgs apliecināt savu ekonomisko vai finansiālo stāvokli ar jebkādiem citiem dokumentiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata tos par pieņemamiem.

42. pants

Tehniskās un/vai profesionālās spējas

1.   Uzņēmēju tehniskās spējas galvenokārt var pierādīt ar vienu vai vairākiem no turpmāk minētajiem līdzekļiem saistībā ar būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu veidu, apjomu vai nozīmīgumu:

| a) | i) | saraksts, kurā uzskaitīti piecos iepriekšējos gados veiktie būvdarbi, pievienojot izziņas/atsauksmes par nozīmīgāko darbu izpildi. Šajās izziņās ietver informāciju par attiecīgo būvdarbu vērtību, laikposmu un vietu, kā arī par to, vai visi darbi ir veikti atbilstoši attiecīgajiem normatīviem un vienmēr ir pienācīgi pabeigti; ja nepieciešams, kompetentā iestāde šādu izziņu iesniedz tieši līgumslēdzējai iestādei/subjektam; |
| --- | --- | --- |

a)

i)

saraksts, kurā uzskaitīti piecos iepriekšējos gados veiktie būvdarbi, pievienojot izziņas/atsauksmes par nozīmīgāko darbu izpildi. Šajās izziņās ietver informāciju par attiecīgo būvdarbu vērtību, laikposmu un vietu, kā arī par to, vai visi darbi ir veikti atbilstoši attiecīgajiem normatīviem un vienmēr ir pienācīgi pabeigti; ja nepieciešams, kompetentā iestāde šādu izziņu iesniedz tieši līgumslēdzējai iestādei/subjektam;

| ii) | saraksts, kurā uzskaitītas būtiskākās veiktās piegādes vai sniegtie pakalpojumi galvenokārt piecos iepriekšējos gados, norādot summas, laiku un saņēmējus (publiskas vai privātas personas). Piegādes un pakalpojumu sniegšanu apliecina šādi:






  — | ja saņēmējs bija līgumslēdzēja iestāde/subjekts – apliecinājumi, kurus izdevusi vai ar parakstu apstiprinājusi kompetentā iestāde, |
| --- | --- | --- |

ii)

saraksts, kurā uzskaitītas būtiskākās veiktās piegādes vai sniegtie pakalpojumi galvenokārt piecos iepriekšējos gados, norādot summas, laiku un saņēmējus (publiskas vai privātas personas). Piegādes un pakalpojumu sniegšanu apliecina šādi:

—

ja saņēmējs bija līgumslēdzēja iestāde/subjekts – apliecinājumi, kurus izdevusi vai ar parakstu apstiprinājusi kompetentā iestāde,

| — | ja saņēmējs bija privāta persona, – pircēja apliecinājums vai, ja tāda nav, vienkārši paša uzņēmēja apliecinājums; |
| --- | --- |

—

ja saņēmējs bija privāta persona, – pircēja apliecinājums vai, ja tāda nav, vienkārši paša uzņēmēja apliecinājums;

| b) | ziņas par tehnisko personālu vai tehniskajam struktūrām – neatkarīgi no tā, vai tās ir tieši integrētas uzņēmumā – jo īpaši tām, kuras atbild par kvalitātes kontroli, bet, ja tiks veikti būvdarbi – par tehnisko personālu vai tehniskajām struktūrām, kuras uzņēmējs iesaistīs būvdarbu veikšanā; |
| --- | --- |

b)

ziņas par tehnisko personālu vai tehniskajam struktūrām – neatkarīgi no tā, vai tās ir tieši integrētas uzņēmumā – jo īpaši tām, kuras atbild par kvalitātes kontroli, bet, ja tiks veikti būvdarbi – par tehnisko personālu vai tehniskajām struktūrām, kuras uzņēmējs iesaistīs būvdarbu veikšanā;

| c) | apraksts gan par tehniskajām iekārtām un pasākumiem, ko veic uzņēmējs, lai nodrošinātu kvalitāti, gan par pētījumu un izmēģinājumu iekārtām, kā arī ar intelektuālo īpašumu saistītiem iekšējiem noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

apraksts gan par tehniskajām iekārtām un pasākumiem, ko veic uzņēmējs, lai nodrošinātu kvalitāti, gan par pētījumu un izmēģinājumu iekārtām, kā arī ar intelektuālo īpašumu saistītiem iekšējiem noteikumiem;

| d) | pārbaude, ko veic līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai to vārdā tās valsts kompetentā iestāde, kurā uzņēmējs ir reģistrēts, ja vien kompetentā iestāde piekrīt šādas pārbaudes veikšanai; minētā pārbaude attiecas uz preču piegādātāja ražošanas iespējām vai uzņēmēja tehniskajām iespējām un, ja nepieciešams, minētā pārbaude var attiekties uz uzņēmēja pētījuma un izmēģinājumu metodēm, kā arī kvalitātes kontroles pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

pārbaude, ko veic līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai to vārdā tās valsts kompetentā iestāde, kurā uzņēmējs ir reģistrēts, ja vien kompetentā iestāde piekrīt šādas pārbaudes veikšanai; minētā pārbaude attiecas uz preču piegādātāja ražošanas iespējām vai uzņēmēja tehniskajām iespējām un, ja nepieciešams, minētā pārbaude var attiekties uz uzņēmēja pētījuma un izmēģinājumu metodēm, kā arī kvalitātes kontroles pasākumiem;

| e) | attiecībā uz būvdarbu līgumiem, pakalpojumu līgumiem vai piegādes līgumiem, kas attiecas arī uz izvietošanas un uzstādīšanas darbiem vai pakalpojumiem, uzņēmēja un/vai tā vadošā personāla izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, jo īpaši par personu(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par pakalpojumu sniegšanu vai būvdarbu vadību; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz būvdarbu līgumiem, pakalpojumu līgumiem vai piegādes līgumiem, kas attiecas arī uz izvietošanas un uzstādīšanas darbiem vai pakalpojumiem, uzņēmēja un/vai tā vadošā personāla izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, jo īpaši par personu(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par pakalpojumu sniegšanu vai būvdarbu vadību;

| f) | būvdarbu un pakalpojumu līgumiem un tikai attiecīgos gadījumos – apraksts, norādot pasākumus vides aizsardzības prasību nodrošināšanai, ko uzņēmējs ir spējīgs īstenot, izpildot līgumu; |
| --- | --- |

f)

būvdarbu un pakalpojumu līgumiem un tikai attiecīgos gadījumos – apraksts, norādot pasākumus vides aizsardzības prasību nodrošināšanai, ko uzņēmējs ir spējīgs īstenot, izpildot līgumu;

| g) | informācija par pakalpojumu sniedzēja vai būvdarbu veicēja vidējo nodarbināto skaitu gadā un vadošā personāla skaitu pēdējos trīs gados; |
| --- | --- |

g)

informācija par pakalpojumu sniedzēja vai būvdarbu veicēja vidējo nodarbināto skaitu gadā un vadošā personāla skaitu pēdējos trīs gados;

| h) | informācija par instrumentiem, materiāliem, tehnisko aprīkojumu, darbinieku skaitu un kvalifikāciju un/vai apgādes avotiem – norādot ģeogrāfisko atrašanās vietu, ja tā ir ārpus Savienības teritorijas – kas pieejami uzņēmējam līguma izpildei, iespējamo papildu līgumslēdzējas iestādes/subjekta uzdevumu veikšanai saistībā ar krīzes situāciju vai līgumā norādīto piegāžu nodrošināšanai, modernizēšanai vai pielāgošanai; |
| --- | --- |

h)

informācija par instrumentiem, materiāliem, tehnisko aprīkojumu, darbinieku skaitu un kvalifikāciju un/vai apgādes avotiem – norādot ģeogrāfisko atrašanās vietu, ja tā ir ārpus Savienības teritorijas – kas pieejami uzņēmējam līguma izpildei, iespējamo papildu līgumslēdzējas iestādes/subjekta uzdevumu veikšanai saistībā ar krīzes situāciju vai līgumā norādīto piegāžu nodrošināšanai, modernizēšanai vai pielāgošanai;

| i) | attiecībā uz piegādājamām precēm nodrošinot:






  i) | paraugus, aprakstus un/vai fotogrāfijas, kuru autentiskumam jābūt apliecinātam, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts to pieprasa; |
| --- | --- | --- |

i)

attiecībā uz piegādājamām precēm nodrošinot:

i)

paraugus, aprakstus un/vai fotogrāfijas, kuru autentiskumam jābūt apliecinātam, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts to pieprasa;

| ii) | sertifikātus, ko izdevuši oficiāli kvalitātes kontroles institūti vai aģentūras, kuru kompetence ir vispāratzīta, un kas apliecina produkcijas atbilstību, to skaidri identificējot ar atsaucēm uz konkrētām specifikācijām vai standartiem; |
| --- | --- |

ii)

sertifikātus, ko izdevuši oficiāli kvalitātes kontroles institūti vai aģentūras, kuru kompetence ir vispāratzīta, un kas apliecina produkcijas atbilstību, to skaidri identificējot ar atsaucēm uz konkrētām specifikācijām vai standartiem;

| j) | iepirkumu līgumiem, kurus izpildot, ir jāsaskaras ar klasificētu informāciju – pierādījums par uzņēmēja spēju apstrādāt, uzglabāt un pārsūtīt šādu informāciju tādā aizsardzības līmenī, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām.
  Tā kā nav valsts drošības pārbaudes sistēmu saskaņotības Kopienas līmenī, dalībvalstis var noteikt, ka šim pierādījumam jāatbilst šo valstu tiesību aktu atbilstīgajiem noteikumiem par valsts drošības pārbaudes apliecinājumu. Dalībvalstis atzīst drošības pārbaudes apliecinājumus, kurus tās uzskata par līdzvērtīgiem un kuri izsniegti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, neskarot iespēju pašām veikt un ņemt vērā turpmākus izmeklējumus, ja to uzskata par vajadzīgu.
  Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vajadzības gadījumā kandidātiem, kuriem vēl nav drošības pārbaudes apliecinājuma, var piešķirt papildu laiku, lai saņemtu šādu apliecinājumu. Šādā gadījumā paziņojumā par līgumu tie paredz šo iespēju un norāda termiņu.
  Līgumslēdzēja iestāde/subjekti var lūgt attiecīgā kandidāta dalībvalsts drošības iestādi vai šīs dalībvalsts nozīmēto drošības iestādi pārbaudīt to telpu un iekārtu atbilstību, kuras paredzēts izmantot, rūpnieciskās un administratīvās procedūras, kuras piemēros, kā arī informācijas apstrādes kārtību un/vai ziņas par personālu, ko paredzēts nodarbināt līguma izpildei. |
| --- | --- |

j)

iepirkumu līgumiem, kurus izpildot, ir jāsaskaras ar klasificētu informāciju – pierādījums par uzņēmēja spēju apstrādāt, uzglabāt un pārsūtīt šādu informāciju tādā aizsardzības līmenī, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām.

Tā kā nav valsts drošības pārbaudes sistēmu saskaņotības Kopienas līmenī, dalībvalstis var noteikt, ka šim pierādījumam jāatbilst šo valstu tiesību aktu atbilstīgajiem noteikumiem par valsts drošības pārbaudes apliecinājumu. Dalībvalstis atzīst drošības pārbaudes apliecinājumus, kurus tās uzskata par līdzvērtīgiem un kuri izsniegti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, neskarot iespēju pašām veikt un ņemt vērā turpmākus izmeklējumus, ja to uzskata par vajadzīgu.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vajadzības gadījumā kandidātiem, kuriem vēl nav drošības pārbaudes apliecinājuma, var piešķirt papildu laiku, lai saņemtu šādu apliecinājumu. Šādā gadījumā paziņojumā par līgumu tie paredz šo iespēju un norāda termiņu.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekti var lūgt attiecīgā kandidāta dalībvalsts drošības iestādi vai šīs dalībvalsts nozīmēto drošības iestādi pārbaudīt to telpu un iekārtu atbilstību, kuras paredzēts izmantot, rūpnieciskās un administratīvās procedūras, kuras piemēros, kā arī informācijas apstrādes kārtību un/vai ziņas par personālu, ko paredzēts nodarbināt līguma izpildei.

2.   Uzņēmējs var balstīties uz citu uzņēmēju iespējām, ja tas ir nepieciešams konkrētā līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību juridiskā rakstura. Šādā gadījumā uzņēmējs pierāda līgumslēdzējai iestādei/subjektam, ka viņa rīcībā būs līguma izpildei vajadzīgie resursi, piemēram, uzrādot minēto juridisko personu apņemšanās rakstu par vajadzīgo resursu nodošanu uzņēmēja rīcībā.

3.   Ar tādiem pašiem nosacījumiem uzņēmēju grupa, kā minēts 5. pantā, var izmantot grupas dalībnieku vai citu juridisko personu spējas.

4.   To līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, kuru priekšmets ir piegādes, kas ietver izvietošanas vai uzstādīšanas darbus, pakalpojumu sniegšanu un/vai būvdarbu realizāciju, uzņēmēju spēju sniegt konkrēto pakalpojumu vai veikt uzstādīšanu vai būvdarbus, var izvērtēt, jo īpaši ņemot vērā to kvalifikāciju, efektivitāti, pieredzi un uzticamību.

5.   Paziņojumā par līgumu līgumslēdzēja iestāde/subjekts precizē, kādu vai kādus no pirmajā punktā minētajiem dokumentiem tie ir izvēlējušies un kādi citi apliecinoši dokumenti uzņēmējiem ir jāiesniedz.

6.   Ja pamatotu iemeslu dēļ uzņēmējs nespēj iesniegt līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasītos dokumentus, tas ir tiesīgs apliecināt savas tehniskās un/vai profesionālās spējas ar jebkādiem citiem dokumentiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata tos par pieņemamiem.

43. pants

Kvalitātes vadības sistēmas standarti

Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti pieprasa, lai būtu iesniegts neatkarīgas akreditētas iestādes sertifikāts par uzņēmēja atbilstību konkrētiem kvalitātes vadības sistēmas standartiem, tie atsaucas uz kvalitātes vadības sistēmām, kas atbilst noteiktiem Eiropas standartiem un ko sertificējušas neatkarīgas akreditētas iestādes, kuras atbilst Eiropas standartiem attiecībā uz akreditāciju un sertifikāciju. Tie atzīst citās dalībvalstīs reģistrētu neatkarīgu akreditētu iestāžu izsniegtus līdzvērtīgus sertifikātus. Tie pieņem arī citus uzņēmēju iesniegtos pierādījumus par līdzvērtīgām kvalitātes vadības sistēmām.

44. pants

Vides pārvaldības standarti

Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti 42. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajos gadījumos pieprasa, lai būtu iesniegts neatkarīgas iestādes sertifikāts par uzņēmēja atbilstību konkrētiem vides pārvaldības standartiem, tie atsaucas uz Kopienas vides vadības un audita sistēmu (EMAS) vai uz vides pārvaldības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas vai starptautiskajām vides pārvaldības normām un ko sertificējušas attiecīgas iestādes, kuras atbilst Kopienas tiesību aktiem vai Eiropas vai starptautiskajiem sertifikācijas standartiem. Tie atzīst līdzvērtīgus sertifikātus, ko izdevušas citu dalībvalstu iestādes. Tie pieņem arī citus uzņēmēju iesniegtos pierādījumus par līdzvērtīgiem vides pārvaldības pasākumiem.

45. pants

Papildu dokumentācija un informācija

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt, lai uzņēmēji papildina vai izskaidro sertifikātus un dokumentus, kas iesniegti saskaņā ar 39. līdz 44. panta prasībām.

46. pants

Oficiālie apstiprināto uzņēmēju saraksti un sertifikācija, ko veic publisko tiesību vai privāttiesību subjekti

1.   Dalībvalstis var ieviest vai nu oficiālus apstiprināto būvuzņēmēju, piegādātāju vai pakalpojumu sniedzēju sarakstus, vai sertificēšanu, kuru veic sertifikācijas struktūra, kas ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekts.

Nosacījumus attiecībā uz reģistrēšanu šajos sarakstos un attiecībā uz sertifikātu izsniegšanu, ko veic sertifikācijas struktūras, dalībvalstis pielāgo noteikumiem, kuri paredzēti 39. panta 1. punktā un 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā un h) apakšpunktā, 40. pantā, 41. panta 1., 4. un 5. punktā, 42. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, 2. un 4. punktā, 43. pantā un, attiecīgā gadījumā, 44. pantā.

Dalībvalstis tos pielāgo arī 41. panta 2. punktam un 42. panta 2. punktam attiecībā uz tādiem pieteikumiem par reģistrēšanu sarakstā, ko iesniedz uzņēmēji, kuri ir uzņēmēju grupā un norāda resursus, ko tiem pieejamus dara citas minētās grupas sabiedrības. Šādā gadījumā minētajiem uzņēmējiem ir jāpierāda oficiālā saraksta reģistrētājai iestādei tas, ka šie resursi būs viņu rīcībā visā tā sertifikāta derīguma laikā, kas apliecina viņu reģistrēšanu oficiālajā sarakstā, un ka visā minētajā laikā grupas sabiedrības atbildīs kvalitatīvās atlases prasībām, kuras paredzētas šā punkta otrajā daļā minētajos pantos un uz kurām uzņēmēji atsaucas minētās reģistrēšanas nolūkā.

2.   Uzņēmēji, kas reģistrēti oficiālajos sarakstos vai kam ir sertifikāts, attiecībā uz katru konkrētu līgumu var iesniegt līgumslēdzējai iestādei/subjektam kompetentās iestādes izsniegtu reģistrācijas apliecību vai kompetentās sertifikācijas struktūras izsniegtu sertifikātu. Sertifikātos norāda atsauces, kas pamato viņu reģistrēšanu sarakstā vai sertificēšanu un norāda klasifikāciju, kas uzņēmējam piešķirta minētajā sarakstā.

3.   Kompetento iestāžu apliecinājumu par reģistrāciju oficiālajos sarakstos vai sertifikācijas struktūras izsniegtu sertifikātu citu dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes/subjekti neuzskata par atbilstības apstiprinājumu, izņemot attiecībā uz 39. panta 1. punktu un 2. punkta a) līdz d) apakšpunktu un h) apakšpunktu, 40. pantu, 41. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu un 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un b) līdz g) punktu – būvuzņēmēju gadījumā, 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, b) līdz e) apakšpunktu un i) apakšpunktu – piegādātāju gadījumā un 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, b) līdz e) apakšpunktu un g) apakšpunktu – pakalpojumu sniedzēju gadījumā.

4.   Informāciju, ko var izsecināt saistībā ar reģistrāciju oficiālajos sarakstos vai ar sertifikāciju, nedrīkst apšaubīt bez attaisnojuma. Piedāvājot līgumu, no reģistrēta uzņēmēja var prasīt apliecinošu dokumentu par sociālās nodrošināšanas iemaksu veikšanu un nodokļu nomaksu.

Citu dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes/subjekti 3. punktu un šā punkta pirmo daļu attiecina tikai uz tiem uzņēmējiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura uztur konkrēto oficiālo sarakstu.

5.   Reģistrējot citu dalībvalstu uzņēmējus oficiālā sarakstā vai 1. punktā minētajām struktūrām tos sertificējot, nedrīkst prasīt citus pierādījumus vai pamatojumus kā tikai tos, ko prasa no attiecīgās valsts uzņēmējiem, un katrā ziņā tikai tos, kas paredzēti saskaņā ar 39. līdz 43. pantu un, attiecīgā gadījumā, 44. pantu.

Tomēr citu dalībvalstu uzņēmējiem nedrīkst likt reģistrēties sarakstā vai sertificēties tālab, lai tie kļūtu par līguma dalībniekiem. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti atzīst citās dalībvalstīs reģistrētu struktūru izsniegtus līdzvērtīgus sertifikātus. Tie atzīst arī citus līdzvērtīgus pierādījumus.

6.   Uzņēmēji jebkurā laikā var prasīt, lai tos reģistrē oficiālā sarakstā vai lai tiem izsniedz sertifikātu. Tie pietiekami īsā laikā jāinformē par sarakstu veidojošās iestādes vai kompetentās sertifikācijas struktūras lēmumu.

7.   Sertifikācijas struktūras, kas minētas 1. punktā, ir Eiropas sertifikācijas standartiem atbilstošas struktūras.

8.   Dalībvalstīm, kam ir oficiālie saraksti vai sertifikācijas struktūras, kā minēts 1. punktā, ir pienākums paziņot Komisijai un citām dalībvalstīm tās struktūras adresi, kurai būtu jāsūta pieteikumi.

3. iedaļa

Līgumslēgšanas tiesību piešķiršana

47. pants

Līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji

1.   Neskarot valsts normatīvos un administratīvos aktus par noteiktu pakalpojumu atalgošanu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti piešķir līgumslēgšanas tiesības, pamatojoties uz vienu no šādiem kritērijiem:

| a) | ja līgumslēgšanas tiesības piešķir pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta ieskatiem ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam – dažādi ar attiecīgā līguma priekšmetu saistīti kritēriji: piemēram, būvdarbu, preču vai pakalpojumu kvalitāte, cena, tehniskās priekšrocības, funkcionālais raksturojums, vides prasību ievērošana, ekspluatācijas izmaksas, citas izmaksas produkta aprites ciklā, rentabilitāte, rezerves daļu pieejamība un tehniskās palīdzības nosacījumi, piegādes diena un piegāžu vai līguma izpildes termiņš, apgādes drošība, savietojamības iespējas un darbības raksturojums; vai |
| --- | --- |

a)

ja līgumslēgšanas tiesības piešķir pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta ieskatiem ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam – dažādi ar attiecīgā līguma priekšmetu saistīti kritēriji: piemēram, būvdarbu, preču vai pakalpojumu kvalitāte, cena, tehniskās priekšrocības, funkcionālais raksturojums, vides prasību ievērošana, ekspluatācijas izmaksas, citas izmaksas produkta aprites ciklā, rentabilitāte, rezerves daļu pieejamība un tehniskās palīdzības nosacījumi, piegādes diena un piegāžu vai līguma izpildes termiņš, apgādes drošība, savietojamības iespējas un darbības raksturojums; vai

| b) | vienīgi viszemākā cena. |
| --- | --- |

b)

vienīgi viszemākā cena.

2.   Neskarot šā punkta trešo daļu, 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā līgumslēdzēja iestāde/subjekts līguma dokumentācijā (paziņojumos par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošajos dokumentos vai papildu dokumentos) precizē kritēriju relatīvo svērumu, ko tā izmantos, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.

Šo svērumu var izteikt, norādot vērtību diapazonu un tam atbilstīgu maksimālo izkliedi.

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata un var pierādīt, ka relatīvā svēruma piemērošana nav iespējama, līgumslēdzēja iestāde/subjekts līguma dokumentācijā (paziņojumos par līgumu, līguma dokumentos, iepirkuma aprakstā vai papildu dokumentos) vērtēšanas kritērijus norāda to nozīmīguma dilstošā secībā.

48. pants

Elektronisku izsoļu izmantošana

1.   Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti drīkst izmantot elektroniskas izsoles.

2.   Slēgtās procedūrās un sarunu procedūrās ar paziņojuma par līgumu publicēšanu līgumslēdzējas iestādes/subjekti var nolemt, ka pirms līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas notiek elektroniska izsole, ja var precīzi noteikt līguma specifikācijas.

Tādos pašos apstākļos elektronisku izsoli var rīkot atkārtotā konkursā starp pamatnolīguma dalībniekiem, kā paredzēts 29. panta 4. punkta otrajā daļā.

Elektroniskā izsole pamatojas:

| — | vai nu tikai uz cenām, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir par zemāko cenu; vai |
| --- | --- |

—

vai nu tikai uz cenām, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir par zemāko cenu; vai

| — | uz cenām un/vai līguma dokumentos norādīto piedāvājumu elementu jaunajām vērtībām, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir tam, kas iesniedzis ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. |
| --- | --- |

—

uz cenām un/vai līguma dokumentos norādīto piedāvājumu elementu jaunajām vērtībām, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir tam, kas iesniedzis ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.

3.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas nolemj rīkot elektronisku izsoli, norāda to līguma paziņojumā.

Līguma dokumentos ietver, inter alia, šādu informāciju:

| a) | elementi, kuru vērtības būs elektroniskās izsoles priekšmets, ja vien šādi elementi ir kvantitatīvi nosakāmi un ja tos ir iespējams izteikt skaitļos vai procentos; |
| --- | --- |

a)

elementi, kuru vērtības būs elektroniskās izsoles priekšmets, ja vien šādi elementi ir kvantitatīvi nosakāmi un ja tos ir iespējams izteikt skaitļos vai procentos;

| b) | ierobežojumi vērtībām, kuras varētu tikt iesniegtas un kuras izriet no līguma priekšmeta specifikācijām; |
| --- | --- |

b)

ierobežojumi vērtībām, kuras varētu tikt iesniegtas un kuras izriet no līguma priekšmeta specifikācijām;

| c) | informācija, kas tiks nodota pretendenta rīcībā elektroniskās izsoles laikā, un vajadzības gadījumā informācija par brīdi, kad tā tiks nodota viņa rīcībā; |
| --- | --- |

c)

informācija, kas tiks nodota pretendenta rīcībā elektroniskās izsoles laikā, un vajadzības gadījumā informācija par brīdi, kad tā tiks nodota viņa rīcībā;

| d) | būtiska informācija par elektroniskās izsoles gaitu; |
| --- | --- |

d)

būtiska informācija par elektroniskās izsoles gaitu;

| e) | nosacījumi, ar kādiem pretendenti varēs piedāvāt cenas, un jo īpaši minimālā starpība, ko attiecīgā gadījumā prasīs ievērot solīšanas gaitā; |
| --- | --- |

e)

nosacījumi, ar kādiem pretendenti varēs piedāvāt cenas, un jo īpaši minimālā starpība, ko attiecīgā gadījumā prasīs ievērot solīšanas gaitā;

| f) | būtiska informācija par izmantojamo elektronisko iekārtu un savienojuma nosacījumiem un tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

f)

būtiska informācija par izmantojamo elektronisko iekārtu un savienojuma nosacījumiem un tehniskajām specifikācijām.

4.   Pirms rīkot elektronisku izsoli, līgumslēdzējas iestādes/subjekti pilnībā paveic piedāvājumu sākotnējo novērtējumu atbilstīgi piešķiršanas kritērijam/kritēriju kopai un atbilstīgi noteiktajam šo kritēriju novērtējumam.

Visi pretendenti, kas ir iesnieguši pieņemamus piedāvājumus, elektroniski tiek vienlaicīgi aicināti iesniegt jaunas cenas un/vai jaunas vērtības; aicinājums ietver visu nepieciešamo informāciju individuālam pieslēgumam izmantojamai elektroniskajai iekārtai un precizē elektroniskās izsoles sākuma dienu un laiku. Elektroniskā izsole var notikt vairākos secīgos posmos. Elektroniskā izsole nevar sākties agrāk par divām darbadienām pēc uzaicinājumu izsūtīšanas dienas.

5.   Ja līgumslēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties uz ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, tad uzaicinājumam pievieno attiecīgā pretendenta pilnīga novērtējuma rezultātu, kas iegūts, vērtējot atbilstīgi 47. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzētajam vērtēšanas modelim.

Uzaicinājumā norāda arī matemātisko formulu, ko izmantos elektroniskajā izsolē, lai automātiski noteiktu pretendentu vietu pārdalīšanu, pamatojoties uz iesniegtajām jaunajām cenām un/vai jaunajām vērtībām. Šajā formulā ietver visu to kritēriju novērtējumu, kas paredzēti, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, kā norādīts līguma paziņojumā vai specifikācijās; šim nolūkam iespējamo amplitūdu iepriekš samazina līdz noteiktai vērtībai.

Gadījumos, ja ir pieļaujami varianti, formulas jāsniedz katram variantam atsevišķi.

6.   Elektroniskās izsoles katrā posmā līgumslēdzējas iestādes/subjekti nekavējoties sniedz visiem pretendentiem vismaz to informāciju, kas tiem ļauj katrā brīdī uzzināt to savstarpējo klasifikāciju. Tie var paziņot arī citu informāciju par citām iesniegtajām cenām vai vērtībām, ja vien tas ir paredzēts līguma dokumentos. Tie var arī jebkurā brīdī paziņot dalībnieku skaitu izsoles posmā. Tomēr nekādā gadījumā tie nedrīkst izpaust pretendentiem identitāti elektroniskās izsoles posmu norises laikā.

7.   Līgumslēdzējas iestādes/subjekti elektronisku izsoli beidz vienā vai vairākos no šādiem veidiem:

| a) | iepriekš noteiktā dienā un laikā, kā norādīts uzaicinājumā piedalīties izsolē; |
| --- | --- |

a)

iepriekš noteiktā dienā un laikā, kā norādīts uzaicinājumā piedalīties izsolē;

| b) | ja vairs netiek saņemtas jaunas cenas un jaunas vērtības, kas atbilst minimālās nobīdes prasībām. Šajā gadījumā līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzaicinājumā piedalīties izsolē precizē termiņu, ko tie ievēros kopš pēdējā iesnieguma saņemšanas, pirms slēgt elektronisko izsoli; |
| --- | --- |

b)

ja vairs netiek saņemtas jaunas cenas un jaunas vērtības, kas atbilst minimālās nobīdes prasībām. Šajā gadījumā līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzaicinājumā piedalīties izsolē precizē termiņu, ko tie ievēros kopš pēdējā iesnieguma saņemšanas, pirms slēgt elektronisko izsoli;

| c) | kad ir pabeigti visi izsoles posmi, kas noteikti uzaicinājumā piedalīties izsolē. |
| --- | --- |

c)

kad ir pabeigti visi izsoles posmi, kas noteikti uzaicinājumā piedalīties izsolē.

Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir nolēmuši slēgt elektronisko izsoli atbilstoši c) apakšpunktam, iespējams, saistībā ar b) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem, uzaicinājumā piedalīties izsolē norāda laika grafiku katram izsoles posmam.

8.   Pēc elektroniskās izsoles slēgšanas līgumslēdzējas iestādes/subjekti piešķir līgumslēgšanas tiesības atbilstoši 47. pantam, pamatojoties uz elektroniskās izsoles rezultātiem.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst izmantot elektroniskas izsoles neatbilstošā veidā, nedz arī tā, lai novērstu, ierobežotu vai kropļotu konkurenci vai lai mainītu līguma priekšmetu, par ko izsole ir izsludināta ar publicēto paziņojumu par līgumu un kas noteikts līguma dokumentos.

49. pants

Nepamatoti lēti piedāvājumi

1.   Ja konkrēta līguma gadījumā piedāvājums ir nepamatoti lēts salīdzinājumā ar precēm, būvdarbiem vai pakalpojumiem, līgumslēdzēja iestāde/subjekts pirms iespējamas šā piedāvājuma noraidīšanas rakstiski pieprasa sīkāku informāciju par piedāvājuma elementiem, ko tie uzskata par būtiskiem.

Minētā informācija jo īpaši var attiekties uz:

| a) | to, kā uzņēmējs būvniecības, preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas procesā var panākt ietaupījumus; |
| --- | --- |

a)

to, kā uzņēmējs būvniecības, preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas procesā var panākt ietaupījumus;

| b) | izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem un/vai kādiem īpaši izdevīgajiem būvdarbu veikšanas vai preču piegādes, vai pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami pretendentam; |
| --- | --- |

b)

izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem un/vai kādiem īpaši izdevīgajiem būvdarbu veikšanas vai preču piegādes, vai pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami pretendentam;

| c) | piedāvāto būvdarbu, preču vai pakalpojumu īpašībām un oriģinalitāti; |
| --- | --- |

c)

piedāvāto būvdarbu, preču vai pakalpojumu īpašībām un oriģinalitāti;

| d) | pretendenta atbilstību darba aizsardzības un darba apstākļu noteikumiem, kas ir spēkā vietā, kur jāveic būvdarbi, jāpiegādā preces vai jāsniedz pakalpojumi; |
| --- | --- |

d)

pretendenta atbilstību darba aizsardzības un darba apstākļu noteikumiem, kas ir spēkā vietā, kur jāveic būvdarbi, jāpiegādā preces vai jāsniedz pakalpojumi;

| e) | pretendenta iespējām saņemt valsts atbalstu. |
| --- | --- |

e)

pretendenta iespējām saņemt valsts atbalstu.

2.   Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, apspriežoties ar pretendentu, pārbauda šos elementus, ņemot vērā sniegtos pierādījumus.

3.   Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts konstatē, ka piedāvājuma nepamatotais lētums ir izskaidrojams ar pretendenta saņemto valsts atbalstu, tad minēto piedāvājumu var noraidīt šā viena iemesla dēļ, taču tikai pēc apspriešanās ar pretendentu, kurš nespēj līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajā pietiekami ilgajā termiņā pierādīt, ka saņemtais atbalsts ir likumīgs. Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts šādos apstākļos piedāvājumu noraida, tie informē Komisiju par to.

III SADAĻA

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ APAKŠUZŅĒMUMA LĪGUMIEM

I NODAĻA

Apakšuzņēmuma līgumi, ko piešķir izraudzītie pretendenti, kuri nav līgumslēdzējas iestādes/subjekti

50. pants

Piemērošanas joma

1.   Ja šī sadaļa ir piemērojama saskaņā ar 21. panta 3. un 4. punktu, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izraudzītie pretendenti, kuri nav līgumslēdzējas iestādes/subjekti, piešķirot apakšuzņēmuma līgumus trešām personām, piemēro 51. līdz 53. pantu.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā uzņēmumu grupas, kas izveidotas līguma saņemšanas nolūkā, vai tiem radniecīgus uzņēmumus neuzskata par trešām personām.

Pretendents savā piedāvājumā iekļauj šādu uzņēmumu pilnīgu sarakstu. Šo sarakstu atjaunina pēc ikvienas turpmākās uzņēmumu attiecību maiņas.

51. pants

Principi

Izraudzītais pretendents darbojas pārredzami un attiecas pret visiem iespējamiem apakšuzņēmējiem vienlīdzīgi un nediskriminējoši.

52. pants

Robežvērtības un publicēšanas noteikumi

1.   Ja izraudzītais pretendents, kas nav līgumslēdzēja iestāde/subjekts, piešķir apakšuzņēmuma līgumu, kura paredzamā vērtība bez PVN nav zemāka par 8. pantā noteiktajām robežvērtībām, tas paziņojumā dara zināmu savu nodomu.

2.   Paziņojumos par apakšuzņēmuma līgumiem iekļauj V pielikumā minēto informāciju un visu pārējo informāciju, ko izraudzītais pretendents uzskata par lietderīgu, un vajadzības gadījumā iekļaujot arī līgumslēdzējas iestādes/subjekta apstiprinājumu.

Paziņojumus par apakšuzņēmuma līgumiem sagatavo uz standarta veidlapas, ko Komisija pieņem saskaņā ar 67. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

3.   Paziņojumus par apakšuzņēmuma līgumiem publicē atbilstīgi 32. panta 2. līdz 5. punktam.

4.   Tomēr paziņojums par apakšuzņēmuma līgumiem nav nepieciešams, ja apakšuzņēmuma līgums atbilst 28. panta nosacījumiem.

5.   Izraudzītie pretendenti var saskaņā ar 32. pantu publicēt paziņojumus par apakšuzņēmumu līgumiem, par kuriem izsludināšana nav nepieciešama.

6.   Dalībvalstis var arī noteikt, ka izraudzītajam pretendentam jāpilda 21. panta 3. vai 4. punktā noteiktā apakšuzņēmuma līguma prasība, piešķirot apakšuzņēmuma līgumus, kuru pamatā ir pamatnolīgums, kas noslēgts saskaņā ar tās procedūras noteikumiem, kas paredzēti 51. un 53. pantā un šā panta 1. līdz 5. punktā.

Apakšuzņēmuma līgumus, kuru pamatā ir šāds pamatnolīgums, slēdz saskaņā ar pamatnolīgumu. Tos var piešķirt vienīgi uzņēmējiem, kuri sākotnēji parakstījuši pamatnolīgumu. Piešķirot līgumslēgšanas tiesības, līgumslēdzējas puses jebkādos apstākļos ierosina tikai tādus nosacījumus, kas ir atbilstīgi pamatnolīgumam.

Pamatnolīguma termiņš nepārsniedz septiņus gadus, izņemot ārkārtas apstākļus, ko nosaka, ņemot vērā jebkādu piegādāto preču, kā arī iekārtu vai sistēmu paredzamo ekspluatācijas laiku un tehniskās grūtības, kuras varētu izraisīt piegādātāja maiņu.

Pamatnolīgumus nedrīkst izmantot nepamatoti vai izmantot tos tā, lai nepieļautu, ierobežotu vai kropļotu konkurenci.

7.   Izraudzītie pretendenti to apakšuzņēmuma līgumu piešķiršanai, kuru paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir mazāka par 8. pantā noteiktajām robežvērtībām, piemēro Līgumā noteiktos principus saistībā ar pārredzamību un konkurenci.

8.   Apakšuzņēmuma līgumu paredzamās vērtības aprēķinā piemēro 9. pantu.

53. pants

Apakšuzņēmēju kvalitatīvās atlases kritēriji

Paziņojumā par apakšuzņēmuma līgumu izraudzītais pretendents norāda līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktos kvalitatīvās atlases kritērijus, kā arī jebkādus citus kritērijus, kurus tas piemēros, veicot apakšuzņēmēju kvalitatīvo atlasi. Visi šie kritēriji ir objektīvi, nediskriminējoši un atbilst tiem kritērijiem, kurus ir piemērojusi līgumslēdzēja iestāde/subjekts pretendentu izvēlē galvenā līguma izpildei. Pieprasītajām iespējām jābūt tieši saistītām ar apakšlīguma priekšmetu, un nepieciešamo spēju līmeņiem ir jābūt samērīgiem ar to.

Izraudzītajam pretendentam neizvirza prasību slēgt apakšuzņēmuma līgumu, ja tas līgumslēdzējai iestādei/subjektam iesniedz pietiekamu pierādījumu par to, ka neviens no apakšuzņēmējiem, kuri piedalās konkursā vai ir norādīti iesniegtajos konkursa piedāvājumos, neatbilst paziņojumā par apakšuzņēmuma līgumu norādītajiem kritērijiem, un tādējādi izraudzītajam pretendentam nebūtu iespējams izpildīt galvenajā līgumā noteiktās prasības.

II NODAĻA

Apakšuzņēmuma līgumi, ko piešķir izraudzītie pretendenti, kuri ir līgumslēdzējas iestādes/subjekti

54. pants

Piemērojamie noteikumi

Ja izraudzītie pretendenti ir līgumslēdzējas iestādes/subjekti, tie, piešķirot apakšuzņēmuma līgumus, ievēro I un II sadaļas noteikumus.

IV SADAĻA

PĀRSKATĪŠANAI PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

55. pants

Darbības joma un pārskatīšanas procedūru pieejamība

1.   Šajā sadaļā noteiktās pārskatīšanas procedūras piemēro 2. pantā minētajiem līgumiem, ņemot vērā 12. un 13. pantā noteiktos izņēmumus.

2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzēju iestāžu/subjektu pieņemtos lēmumus var efektīvi un jo īpaši iespējami ātri pārskatīt saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti 56. līdz 62. pantā, pamatojoties uz to, ka šādos lēmumos ir pārkāpti Kopienas tiesību akti iepirkuma jomā vai valstu tiesību normas, ar kurām transponē minētos tiesību aktus.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka starp uzņēmumiem, kuri līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras sakarā iesniedz prasību par kaitējumu, nerodas diskriminācija tādēļ, ka šajā sadaļā valstu normas, ar ko īsteno Kopienas tiesību aktus, ir nošķirtas no citām valstu normām.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, ko dalībvalstis var pieņemt, pārskatīšanas procedūras ir pieejamas vismaz ikvienai personai, kura ir vai ir bijusi ieinteresēta iegūt konkrēta līguma slēgšanas tiesības un kurai ar varbūtējo pārkāpumu ir vai var tikt nodarīts kaitējums.

5.   Dalībvalstis var prasīt, lai persona, kura vēlas izmantot pārskatīšanas procedūru, būtu paziņojusi līgumslēdzējai iestādei/subjektam par varbūtējo pārkāpumu un par savu nodomu prasīt pārskatīšanu, ja vien tas neietekmē nogaidīšanas termiņu saskaņā ar 57. panta 2. punktu vai jebkādus citus termiņus, kas saskaņā ar 59. pantu attiecas uz pārskatīšanas pieprasīšanu.

6.   Dalībvalstis var prasīt, lai attiecīgā persona pieteikumu par pārskatīšanu vispirms iesniedz līgumslēdzējai iestādei/subjektam. Šādā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka šāda pārskatīšanas pieteikuma iesniegšana nekavējoties aptur iespēju slēgt līgumu.

Dalībvalstis lemj par piemērotiem saziņas līdzekļiem, tostarp faksu un elektroniskiem līdzekļiem, ko izmanto šā punkta pirmajā daļā paredzētā pārskatīšanas pieteikuma nosūtīšanai.

Šā punkta pirmajā daļā minētā apturēšana nebeidzas, kamēr nav pagājis termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir nosūtījusi atbildi, ja izmanto faksu vai elektroniskus saziņas līdzekļus, vai – ja izmanto citus saziņas līdzekļus – vai nu vismaz 15 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir nosūtījis atbildi, vai arī vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemta atbilde.

56. pants

Prasības attiecībā uz pārskatīšanas procedūrām

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka pasākumos attiecībā uz 55. pantā paredzētajām pārskatīšanas procedūrām ir noteikts pilnvarojums:

| a) | tiklīdz rodas izdevība, panākot vienošanos, veikt pagaidu pasākumus, lai labotu varbūtējo pārkāpumu vai novērstu turpmāku kaitējumu attiecīgām interesēm, tostarp pasākumus, lai pārtrauktu līguma piešķiršanas procedūru vai nodrošinātu tās pārtraukšanu, vai pārtrauktu jebkura lēmuma īstenošanu, ko pieņēmusi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, un atcelt nelikumīgi pieņemtus lēmumus vai nodrošināt to atcelšanu, tostarp diskriminējošu tehnisku, ekonomisku vai finanšu norādījumu atcelšanu uzaicinājumā uz konkursu, līguma dokumentos vai jebkurā citā dokumentā, kas attiecas uz konkrēto līguma piešķiršanas procedūru; vai |
| --- | --- |

a)

tiklīdz rodas izdevība, panākot vienošanos, veikt pagaidu pasākumus, lai labotu varbūtējo pārkāpumu vai novērstu turpmāku kaitējumu attiecīgām interesēm, tostarp pasākumus, lai pārtrauktu līguma piešķiršanas procedūru vai nodrošinātu tās pārtraukšanu, vai pārtrauktu jebkura lēmuma īstenošanu, ko pieņēmusi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, un atcelt nelikumīgi pieņemtus lēmumus vai nodrošināt to atcelšanu, tostarp diskriminējošu tehnisku, ekonomisku vai finanšu norādījumu atcelšanu uzaicinājumā uz konkursu, līguma dokumentos vai jebkurā citā dokumentā, kas attiecas uz konkrēto līguma piešķiršanas procedūru; vai

| b) | tiklīdz rodas izdevība, ja iespējams, panākot vienošanos, un, ja vajadzīgs, izlemjot pēc būtības, veikt pasākumus, kas nav paredzēti a) apakšpunktā, lai labotu visus konstatētos pārkāpumus un novērstu kaitējumu attiecīgām interesēm; jo īpaši – izdodot rīkojumu par konkrētas summas samaksu, ja pārkāpums nav izlabots vai novērsts. |
| --- | --- |

b)

tiklīdz rodas izdevība, ja iespējams, panākot vienošanos, un, ja vajadzīgs, izlemjot pēc būtības, veikt pasākumus, kas nav paredzēti a) apakšpunktā, lai labotu visus konstatētos pārkāpumus un novērstu kaitējumu attiecīgām interesēm; jo īpaši – izdodot rīkojumu par konkrētas summas samaksu, ja pārkāpums nav izlabots vai novērsts.

Noteiktais pilnvarojums paredz abos minētajos gadījumos pilnvarojumu atlīdzināt zaudējumus personām, kam pārkāpuma dēļ nodarīts kaitējums.

2.   Pilnvarojumu, kas paredzēts šā panta 1. punktā un 60. un 61. pantā, var piešķirt atsevišķām struktūrām, kuras ir atbildīgas par pārskatīšanas procedūras dažādiem aspektiem.

3.   Kad pirmās instances struktūra, kas ir neatkarīga no līgumslēdzējas iestādes/subjekta, pārskata līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas lēmumu, dalībvalstis nodrošina, ka līgumslēdzēja iestāde/subjekts nevar noslēgt līgumu, kamēr pārskatīšanas struktūra nav pieņēmusi lēmumu par vai nu pagaidu pasākumu, vai pārskatīšanas piemērošanu. Apturēšana beidzas ne agrāk, kā beidzoties 57. panta 2. punktā un 60. panta 4. un 5. punktā minētajam nogaidīšanas termiņam.

4.   Izņemot šā panta 3. punktā un 55. panta 6. punktā paredzētos gadījumus, pārskatīšanas procedūrām nav obligāti automātiski jāaptur līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, uz kurām tās attiecas.

5.   Dalībvalstis var noteikt, ka par pārskatīšanas procedūrām atbildīgā struktūra var ņemt vērā pagaidu pasākumu iespējamās sekas attiecībā uz visām interesēm, kurām varētu būt nodarīts kaitējums, kā arī sabiedrības interesēm, jo īpaši aizsardzības un drošības interesēm, un var nolemt nenoteikt šādus pasākumus, ja to negatīvās sekas varētu būt lielākas par ieguvumiem.

Lēmums nenoteikt pagaidu pasākumus neietekmē citas tās personas prasības, kura lūdz veikt šos pasākumus.

6.   Dalībvalstis var noteikt, ka gadījumos, kad zaudējumu atlīdzināšanu prasa, pamatojoties uz to, ka lēmums ir pieņemts nelikumīgi, struktūrai, kurai ir vajadzīgās pilnvaras, vispirms ir jāatceļ apstrīdētais lēmums.

7.   Izņemot 60. pantā līdz 62. pantā paredzētos gadījumus, šā panta 1. punktā minēto pilnvaru īstenošanas ietekmi uz līgumu, kas noslēgts pēc tā slēgšanas tiesību piešķiršanas, nosaka attiecīgo valstu tiesību aktos.

Turklāt, izņemot gadījumus, kad pirms zaudējumu atlīdzināšanas lēmums ir jāatceļ, dalībvalstis var paredzēt, ka pēc līguma noslēgšanas saskaņā ar 55. panta 6. punktu, šā panta 3. punktu vai 57. pantu līdz 62. pantu par pārskatīšanas procedūrām atbildīgā struktūra ir pilnvarota lemt vienīgi par zaudējumu atlīdzināšanu personām, kurām ar pārkāpumu nodarīts kaitējums.

8.   Dalībvalstis nodrošina to, ka par pārskatīšanas procedūrām atbildīgo struktūru pieņemtos lēmumus var efektīvi izpildīt.

9.   Ja par pārskatīšanas procedūrām atbildīgās struktūras pēc būtības nav tiesu iestādes, to lēmumus vienmēr rakstiski pamato. Turklāt šādā gadījumā jāparedz normas, lai garantētu procedūras, ar kurām jebkurus varbūtēji nelikumīgus pasākumus, ko veikusi pārskatīšanas struktūra, vai jebkuru varbūtēju trūkumu tai piešķirto pilnvaru īstenošanā var izskatīt tiesa vai cita struktūra, kas ir tiesa Līguma 234. panta nozīmē un kas nav atkarīga ne no līgumslēdzējas iestādes/subjekta, ne no pārskatīšanas struktūras.

Šādu neatkarīgu struktūru locekļi tiek iecelti amatā un atstāj to saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tiesneši, ciktāl tas attiecas uz institūciju, kas atbildīga par viņu iecelšanu amatā, pilnvaru laiku un atcelšanu. Vismaz šīs neatkarīgās struktūras priekšsēdētājam ir tāda pati juridiskā un profesionālā kvalifikācija kā tiesnešiem. Neatkarīgās struktūras pieņemtie lēmumi atbilstīgi dalībvalsts noteiktajai kārtībai ir juridiski saistoši.

10.   Dalībvalstis nodrošina, ka par pārskatīšanas procedūrām atbildīgās struktūras garantē atbilstīgu konfidencialitāti klasificētajai informācijai vai citai informācijai, kuru pārsūta puses, un ka visas procedūras laikā tās darbojas atbilstīgi aizsardzības un/vai drošības interesēm.

Šim nolūkam dalībvalstis var izlemt, ka vienīgi īpašas struktūras kompetencē ir aizsardzības un drošības jomas līgumu pārskatīšana.

Jebkurā gadījumā dalībvalstis var nodrošināt, lai vienīgi tie par pārskatīšanu atbildīgo struktūru locekļi, kuriem ir piekļuve klasificētai informācijai, drīkst izskatīt pieteikumus par pārskatīšanu, ja tajā ietverta šāda informācija. Dalībvalstis var paredzēt īpašus drošības pasākumus attiecībā uz pieteikumu reģistrēšanu pārskatīšanai, dokumentu saņemšanu un datu uzglabāšanu.

Dalībvalstis nosaka, kā par pārskatīšanu atbildīgajām struktūrām jāsaskaņo klasificētas informācijas konfidencialitāte ar tiesību ievērošanu saistībā ar aizsardzību, un, ja pārskatīšanu veic tiesa vai cita struktūra, kas ir tiesa Līguma 234. panta nozīmē, rīkojas tā, lai procedūra kopumā atbilstu tiesībām uz taisnīgu tiesu.

57. pants

Nogaidīšanas termiņš

1.   Pieņemot nepieciešamos noteikumus atbilstīgi šā panta 2. punktā un 59. pantā izklāstītajam nosacījumu minimumam, dalībvalstis nodrošina, ka 55. panta 4. punktā minētajām personām ir pietiekami daudz laika, lai efektīvi pārskatītu līgumslēdzēju iestāžu/subjektu pieņemtos lēmumus par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu.

2.   Pēc lēmuma par tāda līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, uz kuru attiecas šī direktīva, līgumu nevar noslēgt, kamēr nav pagājis termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem un kandidātiem ir nosūtīts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, ja izmanto faksu vai elektroniskus līdzekļus, vai – ja izmanto citus saziņas līdzekļus – vai nu vismaz 15 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem un kandidātiem ir nosūtīts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, vai arī vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu.

Pretendentus uzskata par atbilstošiem, ja viņi vēl nav galīgi izslēgti. Izslēgšana ir galīga, ja tā ir paziņota attiecīgiem pretendentiem un ja vai nu neatkarīga pārskatīšanas struktūra to ir atzinusi par likumīgu, vai arī tai vairs nevar piemērot pārskatīšanas procedūru.

Kandidātus uzskata par atbilstošiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts nav darījuši pieejamu informāciju par viņu pieteikuma noraidīšanu, pirms attiecīgajiem pretendentiem paziņots lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu.

Katram attiecīgajam pretendentam vai attiecīgajam kandidātam paziņojot lēmumu par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, tam pievieno:

| — | kopsavilkumu par atbilstīgajiem iemesliem, kā minēts 35. panta 2. punktā, ņemot vērā 35. panta 3. punktu, un |
| --- | --- |

—

kopsavilkumu par atbilstīgajiem iemesliem, kā minēts 35. panta 2. punktā, ņemot vērā 35. panta 3. punktu, un

| — | precīzu norādi par konkrētu nogaidīšanas periodu, ko piemēro saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē šo punktu. |
| --- | --- |

—

precīzu norādi par konkrētu nogaidīšanas periodu, ko piemēro saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē šo punktu.

58. pants

Atkāpes no nogaidīšanas termiņa

Dalībvalstis var noteikt, ka 57. panta 2. punktā minētos termiņus nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | ja šajā direktīvā nav noteikta paziņojuma par līgumu iepriekšēja publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

a)

ja šajā direktīvā nav noteikta paziņojuma par līgumu iepriekšēja publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| b) | ja vienīgais attiecīgais pretendents 57. panta 2. punkta nozīmē ir pretendents, kam ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, un ja nav attiecīgu kandidātu; |
| --- | --- |

b)

ja vienīgais attiecīgais pretendents 57. panta 2. punkta nozīmē ir pretendents, kam ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, un ja nav attiecīgu kandidātu;

| c) | ja pasūtījuma pamatā ir pamatnolīgums saskaņā ar 29. pantu.
  Ja piemēro šo atkāpi, dalībvalstis nodrošina, ka līgums ir spēkā neesošs saskaņā ar šīs direktīvas 60. pantu un 62. pantu, ja:






  — | ir pārkāpts 29. panta 4. punkta otrās daļas otrais ievilkums un |
| --- | --- | --- |

c)

ja pasūtījuma pamatā ir pamatnolīgums saskaņā ar 29. pantu.

Ja piemēro šo atkāpi, dalībvalstis nodrošina, ka līgums ir spēkā neesošs saskaņā ar šīs direktīvas 60. pantu un 62. pantu, ja:

—

ir pārkāpts 29. panta 4. punkta otrās daļas otrais ievilkums un

| — | līguma paredzamā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

—

līguma paredzamā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.

59. pants

Pārskatīšanas pieprasīšanas termiņi

Ja dalībvalsts nosaka, ka jebkāds pieprasījums pārskatīt līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmumu, kas pieņemts saistībā ar vai attiecībā uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, uz kuru attiecas šī direktīva, ir jāiesniedz pirms noteikta termiņa beigām, tas šis termiņš ir vismaz 10 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad pretendentam vai kandidātam ir nosūtīts līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmums, ja izmanto faksu vai elektroniskos saziņas līdzekļus, vai – ja izmanto citus saziņas līdzekļus – vai nu vismaz 15 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad pretendentam vai kandidātam ir nosūtīts līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmums, vai arī vismaz 10 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts līgumslēdzējas iestāde/subjekta lēmums. Katram pretendentam vai kandidātam paziņojot līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmumu, tam pievieno kopsavilkumu par atbilstīgajiem iemesliem. Attiecībā uz pieprasījumiem pārskatīt 56. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos lēmumus, uz ko neattiecas īpaša paziņošana, termiņš ir vismaz 10 kalendārās dienas no attiecīgā lēmuma publicēšanas dienas.

60. pants

Spēkā neesamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visos turpmāk norādītajos gadījumos līgumu par spēkā neesošu atzīst no līgumslēdzējas iestādes/subjekta neatkarīga pārskatīšanas struktūra vai ka tā spēkā neesamība ir šādas pārskatīšanas struktūras lēmuma iznākums:

| a) | ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir līgumslēgšanas tiesības piešķīris bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas nav bijis atļauts saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

a)

ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir līgumslēgšanas tiesības piešķīris bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas nav bijis atļauts saskaņā ar šo direktīvu;

| b) | ir pārkāpts 55. panta 6. punkts, 56. panta 3. punkts vai 57. panta 2. punkts, un ar šādu pārkāpumu pretendentam, kas prasa pārskatīšanu, tika liegta iespēja izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus pirms līguma noslēgšanas, ja šāds pārkāpums ir saistīts ar citu I vai II sadaļas pārkāpumu un ja šāds otrs minētais pārkāpums ir ietekmējis pretendenta, kurš prasa pārskatīšanu, izredzes iegūt līgumslēgšanas tiesības; |
| --- | --- |

b)

ir pārkāpts 55. panta 6. punkts, 56. panta 3. punkts vai 57. panta 2. punkts, un ar šādu pārkāpumu pretendentam, kas prasa pārskatīšanu, tika liegta iespēja izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus pirms līguma noslēgšanas, ja šāds pārkāpums ir saistīts ar citu I vai II sadaļas pārkāpumu un ja šāds otrs minētais pārkāpums ir ietekmējis pretendenta, kurš prasa pārskatīšanu, izredzes iegūt līgumslēgšanas tiesības;

| c) | 58. panta c) apakšpunkta otrajā daļā minētajos gadījumos, ja dalībvalstis ir piemērojušas atkāpi no nogaidīšanas termiņa attiecībā uz līgumiem, kuru pamatā ir pamatnolīgums. |
| --- | --- |

c)

58. panta c) apakšpunkta otrajā daļā minētajos gadījumos, ja dalībvalstis ir piemērojušas atkāpi no nogaidīšanas termiņa attiecībā uz līgumiem, kuru pamatā ir pamatnolīgums.

2.   Sekas tam, ka līgumu atzīst par spēkā neesošu, nosaka attiecīgās valsts tiesību aktos. Attiecīgās valsts tiesību aktos var noteikt visu līgumsaistību atcelšanu ar atpakaļejošu spēku vai noteikt, ka atceļ vienīgi tās saistības, kas vēl jāizpilda. Pēdējā minētajā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka piemēro alternatīvas sankcijas 61. panta 2. punkta nozīmē.

3.   Dalībvalstis var noteikt, ka no līgumslēdzējas iestādes/subjekta neatkarīga pārskatīšanas struktūra nevar, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem iemesliem, līgumu atzīt par spēkā neesošu, pat ja tā slēgšanas tiesības ir piešķirtas nelikumīgi, ja pārskatīšanas struktūra pēc visu attiecīgo aspektu izvērtēšanas konstatē, ka īpaši svarīgi iemesli saistībā ar vispārējām interesēm, pirmām kārtām saistībā ar aizsardzības un drošības interesēm, prasa saglabāt līguma sekas.

Ekonomisko ieinteresētību līguma īstenojamībā var uzskatīt par īpaši svarīgiem iemesliem saistībā ar vispārējām interesēm pirmās daļas nozīmē vienīgi tad, ja izņēmuma apstākļos spēkā neesamība radītu nesamērīgas sekas.

Taču ekonomiskā ieinteresētība, kas tieši saistīta ar attiecīgo līgumu, nav uzskatāma par īpaši svarīgiem iemesliem saistībā ar vispārējām interesēm šā punkta pirmās daļas nozīmē. Ekonomiskā ieinteresētība, kas tieši saistīta ar līgumu, ietver, inter alia, izmaksas, kas rodas līguma izpildes kavējuma rezultātā, izmaksas, kas rodas, sākot jaunu iepirkuma procedūru, izmaksas, kas rodas no tā uzņēmēja maiņas, kurš izpilda līgumu, un izmaksas, ko rada no spēkā neesamības izrietošās juridiskās saistības.

Nekādā gadījumā līgumu neatzīst par spēkā neesamību, ja šī spēkā neesamība nopietni apdraudētu tādas plašākas aizsardzības vai drošības programmas pastāvēšanu kopumā, kura ir būtiska dalībvalsts drošības interesēm.

Visos iepriekšminētajos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tā vietā piemēro alternatīvas sankcijas 61. panta 2. punkta nozīmē.

4.   Dalībvalstis nosaka, ka 1. punkta a) apakšpunktu nepiemēro, ja:

| — | līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršana bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir pieļaujama atbilstīgi šai direktīvai, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršana bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir pieļaujama atbilstīgi šai direktīvai,

| — | līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējuši paziņojumu, kā aprakstīts 64. pantā, darot zināmu savu nodomu slēgt līgumu, un |
| --- | --- |

—

līgumslēdzēja iestāde/subjekts ir Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējuši paziņojumu, kā aprakstīts 64. pantā, darot zināmu savu nodomu slēgt līgumu, un

| — | līgums netika noslēgts, kamēr nebija beidzies termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad ir publicēts minētais paziņojums. |
| --- | --- |

—

līgums netika noslēgts, kamēr nebija beidzies termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad ir publicēts minētais paziņojums.

5.   Dalībvalstis nosaka, ka 1. punkta c) apakšpunktu nepiemēro, ja:

| — | līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršana ir saskaņā ar 29. panta 4. punkta otrās daļas otro ievilkumu, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršana ir saskaņā ar 29. panta 4. punkta otrās daļas otro ievilkumu,

| — | līgumslēdzēja iestāde/subjekts attiecīgajiem pretendentiem ir nosūtījuši lēmumu par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu kopā ar 57. panta 2. punkta ceturtās daļas pirmajā ievilkumā minēto kopsavilkumu par iemesliem un |
| --- | --- |

—

līgumslēdzēja iestāde/subjekts attiecīgajiem pretendentiem ir nosūtījuši lēmumu par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu kopā ar 57. panta 2. punkta ceturtās daļas pirmajā ievilkumā minēto kopsavilkumu par iemesliem un

| — | līgums netika noslēgts, kamēr nebija beidzies termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem nosūtīts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, ja izmanto faksu vai elektroniskus saziņas līdzekļus, vai – ja izmanto citus saziņas līdzekļus – vai nu vismaz 15 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem ir nosūtīts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, vai arī vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

—

līgums netika noslēgts, kamēr nebija beidzies termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem nosūtīts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, ja izmanto faksu vai elektroniskus saziņas līdzekļus, vai – ja izmanto citus saziņas līdzekļus – vai nu vismaz 15 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem ir nosūtīts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, vai arī vismaz 10 kalendārās dienas, skaitot no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu.

61. pants

Šīs sadaļas pārkāpumi un alternatīvas sankcijas

1.   Ja izdarīts 55. panta 6. punkta, 56. panta 3. punkta vai 57. panta 2. punkta pārkāpums, uz kuru neattiecas 60. panta 1. punkta b) apakšpunkts, dalībvalstis paredz spēkā neesamību saskaņā ar 60. panta 1. līdz 3. punktu vai alternatīvas sankcijas. Dalībvalstis var noteikt, ka no līgumslēdzējas iestādes neatkarīga pārskatīšanas struktūra pēc visu attiecīgo aspektu izvērtēšanas pieņem lēmumu par to, vai līgums būtu jāuzskata par spēkā neesošu vai arī būtu jāpiemēro alternatīvas sankcijas.

2.   Alternatīvajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. Alternatīvās sankcijas ir:

| — | naudassodu piemērošana līgumslēdzējai iestādei/subjektam vai |
| --- | --- |

—

naudassodu piemērošana līgumslēdzējai iestādei/subjektam vai

| — | līguma termiņa saīsināšana. |
| --- | --- |

—

līguma termiņa saīsināšana.

Dalībvalstis var piešķirt pārskatīšanas struktūrai plašas iespējas ņemt vērā visus attiecīgos faktorus, tostarp pārkāpuma smagumu, līgumslēdzējas iestādes/subjekta darbību un – 60. panta 2. punktā minētajos gadījumos – apjomu, kādā līgums paliek spēkā.

Šā punkta izpratnē zaudējumu atlīdzināšana nav atbilstīga sankcija.

62. pants

Termiņi

1.   Dalībvalstis var noteikt, ka pārskatīšanas pieteikumu atbilstīgi 60. panta 1. punktam iesniedz:

| a) | pirms pagājušas vismaz 30 kalendārās dienas, ko skaita no nākamās dienas pēc dienas, kad:






  — | līgumslēdzēja iestāde/subjekts publicēja paziņojumu par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu saskaņā ar 30. panta 3. punktu, 31. un 32. pantu, ar nosacījumu, ka minētajā paziņojumā ir ietverts pamatojums līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmumam līgumslēgšanas tiesības piešķirt bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai |
| --- | --- | --- |

a)

pirms pagājušas vismaz 30 kalendārās dienas, ko skaita no nākamās dienas pēc dienas, kad:

—

līgumslēdzēja iestāde/subjekts publicēja paziņojumu par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu saskaņā ar 30. panta 3. punktu, 31. un 32. pantu, ar nosacījumu, ka minētajā paziņojumā ir ietverts pamatojums līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmumam līgumslēgšanas tiesības piešķirt bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai

| — | līgumslēdzēja iestāde/subjekts informēja attiecīgos pretendentus un kandidātus par līguma noslēgšanu, ar nosacījumu, ka minētajā informācijā ir kopsavilkums par attiecīgajiem iemesliem, kā minēts 35. panta 2. punktā, ievērojot 35. panta 3. punktu. Šī iespēja attiecas arī uz 58. panta c) punktā minētajiem gadījumiem; un |
| --- | --- |

—

līgumslēdzēja iestāde/subjekts informēja attiecīgos pretendentus un kandidātus par līguma noslēgšanu, ar nosacījumu, ka minētajā informācijā ir kopsavilkums par attiecīgajiem iemesliem, kā minēts 35. panta 2. punktā, ievērojot 35. panta 3. punktu. Šī iespēja attiecas arī uz 58. panta c) punktā minētajiem gadījumiem; un

| b) | jebkurā gadījumā pirms ir pagājuši vismaz 6 mēneši, ko skaita no nākamās dienas pēc dienas, kad ir noslēgts līgums. |
| --- | --- |

b)

jebkurā gadījumā pirms ir pagājuši vismaz 6 mēneši, ko skaita no nākamās dienas pēc dienas, kad ir noslēgts līgums.

2.   Visos pārējos gadījumos, tostarp attiecībā uz pārskatīšanas pieteikumiem saskaņā ar 61. panta 1. punktu, termiņus pārskatīšanas pieteikumu iesniegšanai nosaka attiecīgās valsts tiesību aktos, ievērojot 59. pantu.

63. pants

Koriģēšanas mehānisms

1.   Komisija var izmantot 2. līdz 5. punktā paredzēto procedūru, ja tā pirms līguma noslēgšanas uzskata, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas šī direktīva, ir nopietni pārkāpti Kopienas tiesību akti iepirkuma jomā.

2.   Komisija attiecīgajai dalībvalstij paziņo iemeslus, kuru dēļ tā ir secinājusi, ka izdarīts nopietns pārkāpums, un lūdz to labot, izmantojot piemērotus līdzekļus.

3.   Attiecīgā dalībvalsts 21 kalendārās dienas laikā pēc 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas Komisijai iesniedz:

| a) | apstiprinājumu, ka pārkāpums ir izlabots; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājumu, ka pārkāpums ir izlabots;

| b) | pamatotu paskaidrojumu par to, kādēļ pārkāpums nav izlabots; vai |
| --- | --- |

b)

pamatotu paskaidrojumu par to, kādēļ pārkāpums nav izlabots; vai

| c) | paziņojumu par to, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ir apturējusi vai nu līgumslēdzēja iestāde/subjekts pēc savas iniciatīvas, vai arī tā apturēta, pamatojoties uz 56. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto pilnvarojumu. |
| --- | --- |

c)

paziņojumu par to, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ir apturējusi vai nu līgumslēdzēja iestāde/subjekts pēc savas iniciatīvas, vai arī tā apturēta, pamatojoties uz 56. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto pilnvarojumu.

4.   Saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu iesniegtajā pamatotajā paskaidrojumā, inter alia, var būt arī pamatojums, ka par varbūtējo pārkāpumu jau notiek tiesvedība vai cita pārskatīšanas procedūra, vai 56. panta 9. punktā minētā pārskatīšana. Šādā gadījumā dalībvalsts informē Komisiju par minētās pārskatīšanas iznākumu, tiklīdz tas kļūst zināms.

5.   Ja ir iesniegts paziņojums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras apturēšanu saskaņā ar 3. punkta c) apakšpunktu, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai, kad pārtraukums ir beidzies vai ir sākta cita līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra, kas pilnīgi vai daļēji attiecas uz to pašu līguma priekšmetu. Šajā jaunajā paziņojumā apstiprina, ka varbūtējais pārkāpums ir izlabots, vai ietver pamatotu paskaidrojumu, kāpēc tas nav izlabots.

64. pants

Brīvprātīgā ex ante pārredzamības paziņojuma saturs

Šīs direktīvas 60. panta 4. punkta otrajā ievilkumā minētajā paziņojumā, kura formātu Komisija pieņem saskaņā ar 67. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, ir šāda informācija:

| a) | līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

a)

līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums un kontaktinformācija;

| b) | līguma priekšmeta apraksts; |
| --- | --- |

b)

līguma priekšmeta apraksts;

| c) | pamatojums līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmumam piešķirt līgumslēgšanas tiesības bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

c)

pamatojums līgumslēdzējas iestādes/subjekta lēmumam piešķirt līgumslēgšanas tiesības bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| d) | tā uzņēmēja vārds vai nosaukums un kontaktinformācija, kuram par labu ir pieņemts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu; un |
| --- | --- |

d)

tā uzņēmēja vārds vai nosaukums un kontaktinformācija, kuram par labu ir pieņemts lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu; un

| e) | attiecīgā gadījumā jebkura cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata par lietderīgu. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā jebkura cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata par lietderīgu.

V SADAĻA

STATISTIKAS PĀRSKATI, IEVIEŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

65. pants

Statistikas pārskati

Lai varētu izvērtēt šīs direktīvas piemērošanas rezultātus, dalībvalstis katru gadu, vēlākais, 31. oktobrī iesniedz Komisijai saskaņā ar 66. pantu sagatavotu statistikas pārskatu par piegāžu, pakalpojumu un būvdarbu līgumiem, ko līgumslēdzējas iestādes/subjekti noslēguši iepriekšējā gadā.

66. pants

Statistikas pārskata saturs

Statistikas pārskatā precizē to līgumu skaitu un vērtību, kura slēgšanas tiesības piešķīrusi izraudzītā pretendenta dalībvalsts vai trešā valsts. Tajā sniedz datus atsevišķi par piegādes līgumiem, pakalpojumu līgumiem un būvdarbu līgumiem.

Šā panta pirmajā daļā minētos datus sadala pa izmantotajām procedūrām, un katrai procedūrai precizē preču, pakalpojumu un būvdarbu grupu saskaņā ar CPV nomenklatūru.

Ja līgumi noslēgti, pamatojoties uz sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu publicēšanas, šā panta pirmajā un otrajā daļā minētos datus papildus sadala kategorijās atbilstoši 28. pantā minētajiem apstākļiem.

Statistikas pārskata saturu nosaka saskaņā ar 67. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

67. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Publisko iepirkumu padomdevēja komiteja (turpmāk “komiteja”), kas izveidota ar Padomes Lēmuma 71/306/EEK (26) 1. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Ja pārskata 8. pantā noteiktās robežvērtības, Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3.c, 4.b un 4.e punktā paredzētais termiņš ir, attiecīgi, četras, divas un sešas nedēļas, ņemot vērā laika ierobežojumus, kas ir saistīti ar aprēķina un publicēšanas metodēm, kas noteiktas Direktīvas 2004/17/EK 69. panta 1. punkta otrajā daļā un 3. punktā.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

68. pants

Robežvērtību pārskatīšana

1.   Pārskatot Direktīvas 2004/17/EK 69. pantā noteiktās robežvērtības, Komisija vienlaikus pārskata un attiecīgi saskaņo šīs direktīvas 9. pantā noteiktās robežvērtības:

| a) | šīs direktīvas 8. panta a) punktā noteikto robežvērtību saskaņo ar pārskatīto robežvērtību, kas noteikta Direktīvas 2004/17/EK 16. panta a) punktā; |
| --- | --- |

a)

šīs direktīvas 8. panta a) punktā noteikto robežvērtību saskaņo ar pārskatīto robežvērtību, kas noteikta Direktīvas 2004/17/EK 16. panta a) punktā;

| b) | šīs direktīvas 8. panta b) punktā noteikto robežvērtību saskaņo ar pārskatīto robežvērtību, kas noteikta Direktīvas 2004/17/EK 16. panta b) punktā. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 8. panta b) punktā noteikto robežvērtību saskaņo ar pārskatīto robežvērtību, kas noteikta Direktīvas 2004/17/EK 16. panta b) punktā.

Šādu pārskatīšanu un saskaņošanu, kas paredzēta, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, veic saskaņā ar 67. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 67. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

2.   Šā panta 1. punktā minēto robežvērtību ekvivalentus to dalībvalstu valsts valūtās, kurās nav ieviests euro, saskaņo ar Direktīvas 2004/17/EK 1. punktā noteikto robežvērtību attiecīgajiem ekvivalentiem, ko aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 69. panta 2. punkta otro daļu.

3.   Pēc pārskatīšanas Komisija novembra sākumā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 1. punktā minētās pārskatītās robežvērtības un to ekvivalentus valstu valūtās.

69. pants

Grozījumi

1.   Komisija saskaņā ar 67. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru var grozīt:

| a) | kārtību, kādā sagatavo, iesniedz, saņem, tulko, sakopo un izplata 30. pantā minētos paziņojumus, kā arī 65. pantā minētos statistikas pārskatus; |
| --- | --- |

a)

kārtību, kādā sagatavo, iesniedz, saņem, tulko, sakopo un izplata 30. pantā minētos paziņojumus, kā arī 65. pantā minētos statistikas pārskatus;

| b) | kārtību, kādā nosūta un publicē VI pielikumā minēto informāciju, ja grozījumus izdara tādēļ, lai pielāgotos tehnikas attīstībai vai administratīvai kārtībai; |
| --- | --- |

b)

kārtību, kādā nosūta un publicē VI pielikumā minēto informāciju, ja grozījumus izdara tādēļ, lai pielāgotos tehnikas attīstībai vai administratīvai kārtībai;

| c) | reģistru, deklarāciju un apliecību sarakstu, kas minēts VII pielikumā, ja, pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem paziņojumiem, tas ir bijis nepieciešams. |
| --- | --- |

c)

reģistru, deklarāciju un apliecību sarakstu, kas minēts VII pielikumā, ja, pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem paziņojumiem, tas ir bijis nepieciešams.

2.   Komisija saskaņā ar 67. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru var grozīt turpmāk norādītos nebūtiskos šīs direktīvas elementus:

| a) | I un II pielikumos paredzētās CPV nomenklatūras atsauces numurus, ja grozījumi nemaina šīs direktīvas piemērošanas jomas būtību, un kārtību, kā paziņojumos atsaucas uz CPV nomenklatūras īpašām pozīcijām, kuras attiecas uz minētajos pielikumos uzskaitītajām pakalpojumu kategorijām; |
| --- | --- |

a)

I un II pielikumos paredzētās CPV nomenklatūras atsauces numurus, ja grozījumi nemaina šīs direktīvas piemērošanas jomas būtību, un kārtību, kā paziņojumos atsaucas uz CPV nomenklatūras īpašām pozīcijām, kuras attiecas uz minētajos pielikumos uzskaitītajām pakalpojumu kategorijām;

| b) | VIII pielikuma a), f) un g) apakšpunktā minētos noteikumus un tehniskās prasības, ko piemēro elektroniskajām ierīcēm dokumentu saņemšanai. |
| --- | --- |

b)

VIII pielikuma a), f) un g) apakšpunktā minētos noteikumus un tehniskās prasības, ko piemēro elektroniskajām ierīcēm dokumentu saņemšanai.

Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 67. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

70. pants

Grozījums Direktīvā 2004/17/EK

Direktīvā 2004/17/EK iekļauj šādu pantu:

“22.a pants

Līgumi aizsardzības un drošības jomā

Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kuriem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (27), ne arī uz līgumiem, uz kuriem neattiecas minētās direktīvas piemērošanas joma saskaņā ar tās 8., 12. un 13. pantu.

71. pants

Grozījumi Direktīvā 2004/18/EK

Direktīvas 2004/18/EK 10. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“10. pants

Līgumi aizsardzības un drošības jomā

Ievērojot Līguma 296. pantu, šo direktīvu piemēro valsts līgumiem aizsardzības un drošības jomā, izņemot līgumus, kuriem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (28).

Šo direktīvu nepiemēro līgumiem, uz kuriem neattiecas Direktīvas 2009/81/EK piemērošanas joma saskaņā ar tās 8., 12. un 13. pantu.

72. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2011. gada 21. augustam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņemot minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

73. pants

Pārskatīšana un ziņojumu iesniegšana

1.   Komisija līdz 2012. gada 21. augustam ziņo par pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas šīs direktīvas un jo īpaši 21. panta un 50. līdz 54. panta transponēšanas nolūkā.

2.   Komisija pārskata šīs direktīvas darbību un līdz 2016. gada 21. augustam par to ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā jo īpaši novērtē, vai un ciktāl ir sasniegti šīs direktīvas mērķi attiecībā uz iekšējā tirgus darbību, kā arī uz Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus un Eiropas Aizsardzības tehnoloģiskās un rūpniecības bāzes attīstību, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu stāvokli. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno likumdošanas priekšlikumu.

3.   Komisija pārskata arī 39. panta 1. punkta piemērošanu, jo īpaši izpētot iespējas saskaņot tos pieņemšanas nosacījumus attiecībā uz kandidātiem vai pretendentiem ar iepriekšēju sodāmību, ar kuriem šos uzņēmējus izslēdz no dalības publiskajā iepirkumā, un vajadzības gadījumā šajā nolūkā iesniedz likumdošanas priekšlikumu.

74. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

75. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV C 100, 30.4.2009., 114. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 14. janvāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 7. jūlija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV C 280 E, 18.11.2006., 463. lpp.

3

(4)  Lēmums, ar kuru nosaka to preču (ieroči, munīcija un militārs aprīkojums) sarakstu, kurām piemēro Līguma 223. panta 1. punkta b) apakšpunkta (tagad – 296. panta 1. punkta b) apakšpunkts) noteikumus. 1958. gada 15. aprīļa protokols – dok. 368/58.

4

(5)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

6

(7)  OV L 340, 16.12.2002., 1. lpp.

7

(8)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

8

(9)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

9

(10)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

10

(11)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.

11

(12)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

12

(13)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

13

(14)  OV L 39, 14.2.1976., 40. lpp.

14

(15)  Padomes Direktīva 89/665/EEK (1989. gada 21. decembris) par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz pārskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.).

15

(16)  Padomes Direktīva 92/13/EEK (1992. gada 25. februāris), ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/66/EK (2007. gada 11. decembris), ar ko Padomes Direktīvas 89/665/EEK un 92/13/EEK groza attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes uzlabošanu valsts līgumu piešķiršanas jomā (OV L 335, 20.12.2007., 31. lpp.).

17

(18)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

18

(19)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

19

(20)  Padomes Vienotā rīcība 98/733/TI (1998. gada 21. decembris), kas pieņemta, pamatojoties uz K.3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par dalības kriminālās organizācijās uzskatīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs par noziedzīgu nodarījumu (OV L 351, 29.12.1998., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes Akts (1997. gada 26. maijs), kas pieņemts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un ar ko sastāda Konvenciju par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu (OV C 195, 25.6.1997., 1. lpp.).

21

(22)  Padomes Pamatlēmums 2003/568/TI (2003. gada 22. jūlijs) par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā (OV L 192, 31.7.2003., 54. lpp.).

22

(23)  OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.

23

(24)  Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšana (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.).

25

(26)  OV L 185, 16.8.1971., 15. lpp.

26

(27)  OV L 217, 20.8.2009., 76. lpp.”

27

(28)  OV L 217, 20.8.2009., 76. lpp.”

28

---

I PIELIKUMS

Pakalpojumi, kas minēti 2. un 15. pantā

| Kategorijas Nr. | Temats | CPV atsauces numurs |
| --- | --- | --- |
| 1. | Apkope un remonts | 50000000–5, no 50100000–6 līdz 50884000–5 (izņemot no 50310000–1 līdz 50324200–4 un 50116510–9, 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0) un no 51000000–9 līdz 51900000–1 |
| 2. | Ar ārējo militāro palīdzību saistītie pakalpojumi | 75211300–1 |
| 3. | Aizsardzības pakalpojumi, militārās aizsardzības pakalpojumi un civilās aizsardzības pakalpojumi | 75220000–4, 75221000–1, 75222000–8 |
| 4. | Izmeklēšanas un apsardzes pakalpojumi | No 79700000–1 līdz 79720000–7 |
| 5. | Autopārvadājumu pakalpojumi | 60000000–8, no 60100000–9 līdz 60183000–4 (izņemot 60160000–7, 60161000–4), un no 64120000–3 līdz 64121200–2 |
| 6. | Pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus | 60400000–2, no 60410000–5 līdz 60424120–3 (izņemot 60411000–2, 60421000–5), no 60440000–4 līdz 60445000–9 un 60500000–3 |
| 7. | Pasta pārvadājumi ar autotransportu un ar gaisa transportu | 60160000–7, 60161000–4, 60411000–2, 60421000–5 |
| 8. | Dzelzceļa transporta pakalpojumi | No 60200000–0 līdz 60220000–6 |
| 9. | Ūdens transporta pakalpojumi | No 60600000–4 līdz 60653000–0 un no 63727000–1 līdz 63727200–3 |
| 10. | Atbalsta un palīgtransporta pakalpojumi | No 63100000–0 līdz 63111000–0, no 63120000–6 līdz 63121100–4, 63122000–0, 63512000–1 un no 63520000–0 līdz 6370000–6 |
| 11. | Telekomunikāciju pakalpojumi | No 64200000–8 līdz 64228200–2, 72318000–7 un no 72700000–7 līdz 72720000–3 |
| 12. | Finanšu pakalpojumi: apdrošināšanas pakalpojumi | No 66500000–5 līdz 66720000–3 |
| 13. | Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi | No 50310000–1 līdz 50324200–4, no 72000000–5 līdz 72920000–5 (izņemot 72318000–7 un no 72700000–7 līdz 72720000–3), 79342410–4, 9342410–4 |
| 14. | Pētniecības un attīstības pakalpojumi (1) un novērtējuma pārbaudes | No 73000000–2 līdz 73436000–7 |
| 15. | Grāmatvedības, revīzijas un grāmatvedības uzskaites pakalpojumi | No 79210000–9 līdz 79212500–8 |
| 16. | Vadībzinību konsultāciju pakalpojumi (2) un ar to saistītie pakalpojumi | No 73200000–4 līdz 73220000–0, no 79400000–8 līdz 79421200–3 un 79342000–3, 79342100–4, 79342300–6, 79342320–2, 79342321–9, 79910000–6, 79991000–7, 98362000–8 |
| 17. | Arhitektūras pakalpojumi: inženiertehniskie pakalpojumi, integrētie inženiertehniskie pakalpojumi; pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi; ar to saistītie zinātniskās un tehniskās konsultēšanas pakalpojumi; tehnoloģisko pārbaužu un analīžu pakalpojumi | No 71000000–8 līdz 71900000–7 (izņemot 71550000–8) un 79994000–8 |
| 18. | Ēku tīrīšanas un īpašumu pārvaldīšanas pakalpojumi | No 70300000–4 līdz 70340000–6 un no 90900000–6 līdz 90924000–0 |
| 19. | Notekūdeņu un atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumi; sanitārijas un līdzīgi pakalpojumi | No 90400000–1 līdz 90743200–9 (izņemot 90712200–3), no 90910000–9 līdz 90920000–2 un 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0 |
| 20. | Apmācības un imitētu darbību pakalpojumi aizsardzības un drošības jomā | 80330000–6, 80600000–0, 80610000–3, 80620000–6, 80630000–9, 80640000–2, 80650000–5, 80660000–8 |

Kategorijas Nr.

Temats

CPV atsauces numurs

1.

Apkope un remonts

50000000–5, no 50100000–6 līdz 50884000–5 (izņemot no 50310000–1 līdz 50324200–4 un 50116510–9, 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0) un no 51000000–9 līdz 51900000–1

2.

Ar ārējo militāro palīdzību saistītie pakalpojumi

75211300–1

3.

Aizsardzības pakalpojumi, militārās aizsardzības pakalpojumi un civilās aizsardzības pakalpojumi

75220000–4, 75221000–1, 75222000–8

4.

Izmeklēšanas un apsardzes pakalpojumi

No 79700000–1 līdz 79720000–7

5.

Autopārvadājumu pakalpojumi

60000000–8, no 60100000–9 līdz 60183000–4 (izņemot 60160000–7, 60161000–4), un no 64120000–3 līdz 64121200–2

6.

Pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus

60400000–2, no 60410000–5 līdz 60424120–3 (izņemot 60411000–2, 60421000–5), no 60440000–4 līdz 60445000–9 un 60500000–3

7.

Pasta pārvadājumi ar autotransportu un ar gaisa transportu

60160000–7, 60161000–4, 60411000–2, 60421000–5

8.

Dzelzceļa transporta pakalpojumi

No 60200000–0 līdz 60220000–6

9.

Ūdens transporta pakalpojumi

No 60600000–4 līdz 60653000–0 un no 63727000–1 līdz 63727200–3

10.

Atbalsta un palīgtransporta pakalpojumi

No 63100000–0 līdz 63111000–0, no 63120000–6 līdz 63121100–4, 63122000–0, 63512000–1 un no 63520000–0 līdz 6370000–6

11.

Telekomunikāciju pakalpojumi

No 64200000–8 līdz 64228200–2, 72318000–7 un no 72700000–7 līdz 72720000–3

12.

Finanšu pakalpojumi: apdrošināšanas pakalpojumi

No 66500000–5 līdz 66720000–3

13.

Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi

No 50310000–1 līdz 50324200–4, no 72000000–5 līdz 72920000–5 (izņemot 72318000–7 un no 72700000–7 līdz 72720000–3), 79342410–4, 9342410–4

14.

Pētniecības un attīstības pakalpojumi (1) un novērtējuma pārbaudes

No 73000000–2 līdz 73436000–7

15.

Grāmatvedības, revīzijas un grāmatvedības uzskaites pakalpojumi

No 79210000–9 līdz 79212500–8

16.

Vadībzinību konsultāciju pakalpojumi (2) un ar to saistītie pakalpojumi

No 73200000–4 līdz 73220000–0, no 79400000–8 līdz 79421200–3 un 79342000–3, 79342100–4, 79342300–6, 79342320–2, 79342321–9, 79910000–6, 79991000–7, 98362000–8

17.

Arhitektūras pakalpojumi: inženiertehniskie pakalpojumi, integrētie inženiertehniskie pakalpojumi; pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi; ar to saistītie zinātniskās un tehniskās konsultēšanas pakalpojumi; tehnoloģisko pārbaužu un analīžu pakalpojumi

No 71000000–8 līdz 71900000–7 (izņemot 71550000–8) un 79994000–8

18.

Ēku tīrīšanas un īpašumu pārvaldīšanas pakalpojumi

No 70300000–4 līdz 70340000–6 un no 90900000–6 līdz 90924000–0

19.

Notekūdeņu un atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumi; sanitārijas un līdzīgi pakalpojumi

No 90400000–1 līdz 90743200–9 (izņemot 90712200–3), no 90910000–9 līdz 90920000–2 un 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0

20.

Apmācības un imitētu darbību pakalpojumi aizsardzības un drošības jomā

80330000–6, 80600000–0, 80610000–3, 80620000–6, 80630000–9, 80640000–2, 80650000–5, 80660000–8

---

(1)  Izņemot pētniecības un attīstības pakalpojumus, kuri minēti 13.panta j) punktā

(2)  Izņemot šķīrējtiesas un mierizlīguma pakalpojumus.

---

II PIELIKUMS

Pakalpojumi, kas minēti 2. un 16. pantā

| Kategorijas Nr. | Temats | CPV atsauces numurs |
| --- | --- | --- |
| 21. | Viesnīcu un restorānu pakalpojumi | No 55100000–1 līdz 55524000–9 un no 98340000–8 līdz 98341100–6 |
| 22. | Papildu un saistīti pārvadājumu pakalpojumi | No 63000000–9 līdz 63734000–3 (izņemot 63711200–8, 63712700–0, 63712710–3), no 63727000–1 līdz 63727200–3) un 98361000–1 |
| 23. | Juridiskie pakalpojumi | No 79100000–5 līdz 79140000–7 |
| 24. | Personāla darbā iekārtošanas un atlases pakalpojumi (1) | No 79600000–0 līdz 79635000–4 (izņemot 79611000–0, 79632000–3, 79633000–0) un no 98500000–8 līdz 98514000–9 |
| 25. | Veselības un sociālie pakalpojumi | 79611000–0 un no 85000000–9 līdz 85323000–9 (izņemot 85321000–5un 85322000–2) |
| 26. | Citi pakalpojumi | |

Kategorijas Nr.

Temats

CPV atsauces numurs

21.

Viesnīcu un restorānu pakalpojumi

No 55100000–1 līdz 55524000–9 un no 98340000–8 līdz 98341100–6

22.

Papildu un saistīti pārvadājumu pakalpojumi

No 63000000–9 līdz 63734000–3 (izņemot 63711200–8, 63712700–0, 63712710–3), no 63727000–1 līdz 63727200–3) un 98361000–1

23.

Juridiskie pakalpojumi

No 79100000–5 līdz 79140000–7

24.

Personāla darbā iekārtošanas un atlases pakalpojumi (1)

No 79600000–0 līdz 79635000–4 (izņemot 79611000–0, 79632000–3, 79633000–0) un no 98500000–8 līdz 98514000–9

25.

Veselības un sociālie pakalpojumi

79611000–0 un no 85000000–9 līdz 85323000–9 (izņemot 85321000–5un 85322000–2)

26.

Citi pakalpojumi

---

(1)  Izņemot darba līgumus.

---

III PIELIKUMS

Dažu 18. pantā minēto tehnisko specifikāciju definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | a) | “tehniskās specifikācijas” būvdarbu līgumos ir tehniskajā uzdevumā iekļauto tehnisko norādījumu apkopojums, kas nosaka prasības attiecībā uz materiāliem, izstrādājumiem vai iekārtām un raksturo šos materiālus, izstrādājumus un iekārtas tā, lai, tos iegūstot, tie atbilstu līgumslēdzējas iestādes/subjekta paredzētajiem mērķiem. Šie apraksti ietver vides aizsardzības noteikumus, projektēšanas prasības dažādiem mērķiem (arī prasības attiecībā uz invalīdu piekļuves iespējām), atbilstības novērtējuma prasības, lietošanas prasības, drošības noteikumus vai prasības attiecībā uz izmēriem, tostarp kvalitātes nodrošināšanas procedūras, terminoloģiju, simbolus, pārbaudes noteikumus un metodes, noteikumus par iesaiņojumu, marķēšanu, etiķetēm, kā arī ražošanas procesus un metodes. Tehniskajās specifikācijās iekļauj arī noteikumus par būvprojektēšanu un tāmēšanu, testēšanas nosacījumus, noteikumus par darbu izpildes pārbaudēm un darbu pieņemšanu, kā arī prasības attiecībā uz celtniecības tehnoloģijām un metodēm un citus tehniskos nosacījumus, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts pati/pats norāda saskaņā ar vispārīgām vai īpašām normām attiecībā uz pabeigtām būvēm vai materiāliem vai citiem elementiem, kādi izmantoti šo būvju celtniecībā; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

“tehniskās specifikācijas” būvdarbu līgumos ir tehniskajā uzdevumā iekļauto tehnisko norādījumu apkopojums, kas nosaka prasības attiecībā uz materiāliem, izstrādājumiem vai iekārtām un raksturo šos materiālus, izstrādājumus un iekārtas tā, lai, tos iegūstot, tie atbilstu līgumslēdzējas iestādes/subjekta paredzētajiem mērķiem. Šie apraksti ietver vides aizsardzības noteikumus, projektēšanas prasības dažādiem mērķiem (arī prasības attiecībā uz invalīdu piekļuves iespējām), atbilstības novērtējuma prasības, lietošanas prasības, drošības noteikumus vai prasības attiecībā uz izmēriem, tostarp kvalitātes nodrošināšanas procedūras, terminoloģiju, simbolus, pārbaudes noteikumus un metodes, noteikumus par iesaiņojumu, marķēšanu, etiķetēm, kā arī ražošanas procesus un metodes. Tehniskajās specifikācijās iekļauj arī noteikumus par būvprojektēšanu un tāmēšanu, testēšanas nosacījumus, noteikumus par darbu izpildes pārbaudēm un darbu pieņemšanu, kā arī prasības attiecībā uz celtniecības tehnoloģijām un metodēm un citus tehniskos nosacījumus, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts pati/pats norāda saskaņā ar vispārīgām vai īpašām normām attiecībā uz pabeigtām būvēm vai materiāliem vai citiem elementiem, kādi izmantoti šo būvju celtniecībā;

| b) | “tehniskā specifikācija” piegādes vai pakalpojumu līgumos ir attiecīgajā dokumentā iekļautā specifikācija, kas nosaka tādas prasības attiecībā uz izstrādājumu vai pakalpojumu kā kvalitātes līmenis, noteikumi par vides aizsardzību, projektēšanas prasības dažādiem mērķiem (arī prasības attiecībā uz invalīdu piekļuves iespējām), atbilstības novērtējuma prasības, lietošanas prasības, izstrādājuma pielietojums, drošums vai izmēri, tostarp norādījumi attiecībā uz preces tirdzniecības nosaukumu, terminoloģija, simboli, pārbaudes noteikumi un metodes, iesaiņojums, marķēšana, etiķetes, lietošanas norādījumi, ražošanas procesi un metodes, kā arī atbilstības novērtējuma procedūras; |
| --- | --- |

b)

“tehniskā specifikācija” piegādes vai pakalpojumu līgumos ir attiecīgajā dokumentā iekļautā specifikācija, kas nosaka tādas prasības attiecībā uz izstrādājumu vai pakalpojumu kā kvalitātes līmenis, noteikumi par vides aizsardzību, projektēšanas prasības dažādiem mērķiem (arī prasības attiecībā uz invalīdu piekļuves iespējām), atbilstības novērtējuma prasības, lietošanas prasības, izstrādājuma pielietojums, drošums vai izmēri, tostarp norādījumi attiecībā uz preces tirdzniecības nosaukumu, terminoloģija, simboli, pārbaudes noteikumi un metodes, iesaiņojums, marķēšana, etiķetes, lietošanas norādījumi, ražošanas procesi un metodes, kā arī atbilstības novērtējuma procedūras;

| 2) | “standarts” ir tehniskā specifikācija, kuru apstiprinājusi atzīta standartizācijas struktūra atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai un atbilstība kurai nav obligāta, turklāt tā ir iekļaujama vienā no šādām kategorijām:






  — | “starptautiskais standarts” ir standarts, ko pieņēmusi starptautiska standartizācijas struktūra un kas ir publiski pieejams, |
| --- | --- | --- |

2)

“standarts” ir tehniskā specifikācija, kuru apstiprinājusi atzīta standartizācijas struktūra atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai un atbilstība kurai nav obligāta, turklāt tā ir iekļaujama vienā no šādām kategorijām:

—

“starptautiskais standarts” ir standarts, ko pieņēmusi starptautiska standartizācijas struktūra un kas ir publiski pieejams,

| — | “Eiropas standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Eiropas standartizācijas struktūra un kas ir publiski pieejams, |
| --- | --- |

—

“Eiropas standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Eiropas standartizācijas struktūra un kas ir publiski pieejams,

| — | “valsts standarts” ir standarts, ko pieņēmusi valsts standartizācijas struktūra un kas ir publiski pieejams; |
| --- | --- |

—

“valsts standarts” ir standarts, ko pieņēmusi valsts standartizācijas struktūra un kas ir publiski pieejams;

| 3) | “aizsardzības standarts” ir tehniskā specifikācija, atbilstība kurai nav obligāta un ko apstiprinājusi tāda standartizācijas struktūra, kura izstrādā tehniskās specifikācijas atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

3)

“aizsardzības standarts” ir tehniskā specifikācija, atbilstība kurai nav obligāta un ko apstiprinājusi tāda standartizācijas struktūra, kura izstrādā tehniskās specifikācijas atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai aizsardzības jomā;

| 4) | “Eiropas tehniskais apstiprinājums” ir tāds labvēlīgs tehnisks vērtējums izstrādājuma lietošanas piemērotībai, kurš pamatojas uz izstrādājuma galvenajām īpašībām un paredzētiem piemērošanas un lietošanas nosacījumiem, nodrošinot būvdarbu pamatprasību ievērošanu. Eiropas tehnisko apstiprinājumu izdod attiecīgā struktūra, ko šim mērķim ir apstiprinājusi dalībvalsts; |
| --- | --- |

4)

“Eiropas tehniskais apstiprinājums” ir tāds labvēlīgs tehnisks vērtējums izstrādājuma lietošanas piemērotībai, kurš pamatojas uz izstrādājuma galvenajām īpašībām un paredzētiem piemērošanas un lietošanas nosacījumiem, nodrošinot būvdarbu pamatprasību ievērošanu. Eiropas tehnisko apstiprinājumu izdod attiecīgā struktūra, ko šim mērķim ir apstiprinājusi dalībvalsts;

| 5) | “kopējā tehniskā specifikācija” ir tehniskā specifikācija, kas izstrādāta saskaņā ar dalībvalstīs atzīto procedūru un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5)

“kopējā tehniskā specifikācija” ir tehniskā specifikācija, kas izstrādāta saskaņā ar dalībvalstīs atzīto procedūru un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6) | “tehniskā atsauce” ir jebkurš Eiropas standartizācijas struktūru produkts, izņemot oficiālos standartus, kas noteikts saskaņā ar tirgus vajadzībām pielāgotām procedūrām. |
| --- | --- |

6)

“tehniskā atsauce” ir jebkurš Eiropas standartizācijas struktūru produkts, izņemot oficiālos standartus, kas noteikts saskaņā ar tirgus vajadzībām pielāgotām procedūrām.

---

IV PIELIKUMS

Informācija, kas iekļaujama 30. pantā minētajos paziņojumos

PAZIŅOJUMS PAR IEPRIEKŠĒJA INFORMATĪVA PAZIŅOJUMA PUBLICĒŠANU “PIRCĒJA PROFILĀ”

| 1. | Līgumslēdzējas iestādes/subjekta valsts. |
| --- | --- |

1.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekta valsts.

| 2. | Līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums. |
| --- | --- |

2.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums.

| 3. | Interneta adrese, kurā ir pieejams “pircēja profils” (URL). |
| --- | --- |

3.

Interneta adrese, kurā ir pieejams “pircēja profils” (URL).

| 4. | CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). |
| --- | --- |

4.

CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).

IEPRIEKŠĒJS INFORMATĪVS PAZIŅOJUMS

| 1. | Nosaukums, adrese, faksa numurs, e-pasta adrese līgumslēdzējai iestādei/subjektam un dienestam (ja minētajam dienestam šie dati ir atšķirīgi), no kā vajadzības gadījumā var iegūt papildu informāciju; pakalpojuma un būvdarbu līgumu gadījumā – kompetentā valdības dienesta tīmekļa vietne, kurā var saņemt informāciju par vispārīgo regulējumu, ko pakalpojumu sniegšanas vietā piemēro attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzību un darba apstākļiem. |
| --- | --- |

1.

Nosaukums, adrese, faksa numurs, e-pasta adrese līgumslēdzējai iestādei/subjektam un dienestam (ja minētajam dienestam šie dati ir atšķirīgi), no kā vajadzības gadījumā var iegūt papildu informāciju; pakalpojuma un būvdarbu līgumu gadījumā – kompetentā valdības dienesta tīmekļa vietne, kurā var saņemt informāciju par vispārīgo regulējumu, ko pakalpojumu sniegšanas vietā piemēro attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzību un darba apstākļiem.

| 2. | Attiecīgā gadījumā norāde, vai līgums ir ierobežots attiecībā uz aizsargātām darbnīcām un vai tā izpilde ir ierobežota saskaņā ar aizsargāta darba programmām. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā gadījumā norāde, vai līgums ir ierobežots attiecībā uz aizsargātām darbnīcām un vai tā izpilde ir ierobežota saskaņā ar aizsargāta darba programmām.

| 3. | Būvdarbu līgumiem: paredzēto būvdarbu veids, apjoms un vieta; ja būvdarbi ir sadalīti vairākās iepirkuma daļās, – katras daļas būtiskie elementi saskaņā ar atsauci uz konkrētiem būvdarbiem; paredzamo darbu plānoto izmaksu robežvērtības, ja šāds aprēķins ir pieejams; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).
  Piegādes līgumiem: piegādājamo preču veids un daudzums vai vērtība; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).
  Pakalpojumu līgumiem: katrai pakalpojumu kategorijai – pirkumu plānotā kopsumma, CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). |
| --- | --- |

3.

Būvdarbu līgumiem: paredzēto būvdarbu veids, apjoms un vieta; ja būvdarbi ir sadalīti vairākās iepirkuma daļās, – katras daļas būtiskie elementi saskaņā ar atsauci uz konkrētiem būvdarbiem; paredzamo darbu plānoto izmaksu robežvērtības, ja šāds aprēķins ir pieejams; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).

Piegādes līgumiem: piegādājamo preču veids un daudzums vai vērtība; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).

Pakalpojumu līgumiem: katrai pakalpojumu kategorijai – pirkumu plānotā kopsumma, CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).

| 4. | Provizoriska norāde par dienām, kad paredzēts sākt iepirkuma procedūras vai slēgt līgumus, ja pakalpojumu līgumi ir sadalīti kategorijās. |
| --- | --- |

4.

Provizoriska norāde par dienām, kad paredzēts sākt iepirkuma procedūras vai slēgt līgumus, ja pakalpojumu līgumi ir sadalīti kategorijās.

| 5. | Attiecīgā gadījumā norāda, ka tiek slēgts pamatnolīgums. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgā gadījumā norāda, ka tiek slēgts pamatnolīgums.

| 6. | Cita informācija, ja nepieciešama. |
| --- | --- |

6.

Cita informācija, ja nepieciešama.

| 7. | Paziņojuma nosūtīšanas diena vai diena, kad nosūtīts paziņojums par šā paziņojuma publicēšanu pircēja profilā. |
| --- | --- |

7.

Paziņojuma nosūtīšanas diena vai diena, kad nosūtīts paziņojums par šā paziņojuma publicēšanu pircēja profilā.

PAZIŅOJUMI PAR LĪGUMU

Slēgtas procedūras, sarunu procedūras ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogs

| 1. | Līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs, e-pasta adrese. |
| --- | --- |

1.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs, e-pasta adrese.

| 2. | Attiecīgā gadījumā norāde, vai līgums ir ierobežots attiecībā uz aizsargātām darbnīcām un vai tā izpilde ir ierobežota saskaņā ar aizsargāta darba programmām. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā gadījumā norāde, vai līgums ir ierobežots attiecībā uz aizsargātām darbnīcām un vai tā izpilde ir ierobežota saskaņā ar aizsargāta darba programmām.

| 3. | a) | Izraudzītās procedūras veids. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Izraudzītās procedūras veids.

| b) | Attiecīgā gadījumā pamatojums paātrinātas procedūras piemērošanai (slēgtām un sarunu procedūrām). |
| --- | --- |

b)

Attiecīgā gadījumā pamatojums paātrinātas procedūras piemērošanai (slēgtām un sarunu procedūrām).

| c) | Attiecīgā gadījumā norādīt, ka tiek slēgts pamatnolīgums. |
| --- | --- |

c)

Attiecīgā gadījumā norādīt, ka tiek slēgts pamatnolīgums.

| d) | Attiecīgā gadījumā norādīt par elektroniskās izsoles rīkošanu. |
| --- | --- |

d)

Attiecīgā gadījumā norādīt par elektroniskās izsoles rīkošanu.

| 4. | Līguma veids. |
| --- | --- |

4.

Līguma veids.

| 5. | Būvdarbu izpildes/veikšanas vieta, preču piegādes vieta vai pakalpojumu sniegšanas vieta. |
| --- | --- |

5.

Būvdarbu izpildes/veikšanas vieta, preču piegādes vieta vai pakalpojumu sniegšanas vieta.

| 6. | a) | Būvdarbu līgumiem:






  — | paredzēto būvdarbu veids un apjoms, būves vispārējs raksturojums. Norādīt iespējamos papildu darbus un, ja zināms, šo darbu pagaidu grafiku, kā arī iespējamo līguma papildinājumu skaitu. Ja būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās iepirkuma daļās, norādīt atsevišķu daļu apjomu; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i), |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Būvdarbu līgumiem:

—

paredzēto būvdarbu veids un apjoms, būves vispārējs raksturojums. Norādīt iespējamos papildu darbus un, ja zināms, šo darbu pagaidu grafiku, kā arī iespējamo līguma papildinājumu skaitu. Ja būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās iepirkuma daļās, norādīt atsevišķu daļu apjomu; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i),

| — | norādīt būvdarbu vai līguma mērķi gadījumā, ja līgumā ir paredzēta būvprojektēšana, |
| --- | --- |

—

norādīt būvdarbu vai līguma mērķi gadījumā, ja līgumā ir paredzēta būvprojektēšana,

| — | attiecībā uz pamatnolīgumu norādīt arī šādu informāciju: pamatnolīguma plānotais darbības periods, visu darbības periodā paredzēto būvdarbu kopējā vērtība; iespēju robežās norādīt, cik bieži tiks slēgti līgumi un par kādu summu. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pamatnolīgumu norādīt arī šādu informāciju: pamatnolīguma plānotais darbības periods, visu darbības periodā paredzēto būvdarbu kopējā vērtība; iespēju robežās norādīt, cik bieži tiks slēgti līgumi un par kādu summu.

| b) | Piegādes līgumiem:






  — | piegādājamo preču veids, jo īpaši norādot, vai piedāvājumus iesniegs preces pirkumam, nomaksas pirkumam, nomai jeb iznomāšanai ar izpirkuma tiesībām vai arī kādam no šo darbību apvienojumiem, CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). Piegādājamo preču daudzums, jo īpaši norādot iespējamos papildu pirkumus, un, ja zināms, – šo pirkumu pagaidu grafiku, kā arī iespējamo līguma papildinājumu skaitu; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i), |
| --- | --- | --- |

b)

Piegādes līgumiem:

—

piegādājamo preču veids, jo īpaši norādot, vai piedāvājumus iesniegs preces pirkumam, nomaksas pirkumam, nomai jeb iznomāšanai ar izpirkuma tiesībām vai arī kādam no šo darbību apvienojumiem, CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). Piegādājamo preču daudzums, jo īpaši norādot iespējamos papildu pirkumus, un, ja zināms, – šo pirkumu pagaidu grafiku, kā arī iespējamo līguma papildinājumu skaitu; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i),

| — | ja līgumus konkrētajā periodā slēgs regulāri vai atkārtoti, norādīt arī turpmāko preču piegādes līgumu slēgšanas grafiku, ja zināms, |
| --- | --- |

—

ja līgumus konkrētajā periodā slēgs regulāri vai atkārtoti, norādīt arī turpmāko preču piegādes līgumu slēgšanas grafiku, ja zināms,

| — | attiecībā uz pamatnolīgumu norādīt arī šādu informāciju: pamatnolīguma plānotais darbības periods, visu darbības periodā paredzēto piegāžu kopējā vērtība; iespēju robežās norādīt, cik bieži tiks slēgti līgumi un par kādu summu. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pamatnolīgumu norādīt arī šādu informāciju: pamatnolīguma plānotais darbības periods, visu darbības periodā paredzēto piegāžu kopējā vērtība; iespēju robežās norādīt, cik bieži tiks slēgti līgumi un par kādu summu.

| c) | Pakalpojumu līgumiem:






  — | pakalpojuma kategorija un apraksts. CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). Sniedzamo pakalpojumu daudzums. Norādīt iespējamos papildu pakalpojumus un, ja zināms, šo pakalpojumu pagaidu grafiku, kā arī iespējamo līguma papildinājumu skaitu. Ja līgumus konkrētajā periodā slēgs atkārtoti, norādīt arī turpmāko pakalpojumu līgumu slēgšanas grafiku, ja zināms.
  Attiecībā uz pamatnolīgumu norādīt arī šādu informāciju: pamatnolīguma plānotais darbības periods, visu darbības periodā paredzēto pakalpojumu kopējā vērtība; iespēju robežās norādīt, cik bieži tiks noslēgti līgumi un par kādu summu, |
| --- | --- | --- |

c)

Pakalpojumu līgumiem:

—

pakalpojuma kategorija un apraksts. CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). Sniedzamo pakalpojumu daudzums. Norādīt iespējamos papildu pakalpojumus un, ja zināms, šo pakalpojumu pagaidu grafiku, kā arī iespējamo līguma papildinājumu skaitu. Ja līgumus konkrētajā periodā slēgs atkārtoti, norādīt arī turpmāko pakalpojumu līgumu slēgšanas grafiku, ja zināms.

Attiecībā uz pamatnolīgumu norādīt arī šādu informāciju: pamatnolīguma plānotais darbības periods, visu darbības periodā paredzēto pakalpojumu kopējā vērtība; iespēju robežās norādīt, cik bieži tiks noslēgti līgumi un par kādu summu,

| — | iekļaut attiecīgo norādi, ja saskaņā ar normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem attiecīgo pakalpojumu drīkst sniegt tikai konkrētas profesijas pārstāvji.
  Atsauce uz šiem normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, |
| --- | --- |

—

iekļaut attiecīgo norādi, ja saskaņā ar normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem attiecīgo pakalpojumu drīkst sniegt tikai konkrētas profesijas pārstāvji.

Atsauce uz šiem normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem,

| — | norādīt, vai juridiskajām personām ir jāpaziņo to darbinieku pilni vārdi un kvalifikācija, kas tieši izpildīs darbu. |
| --- | --- |

—

norādīt, vai juridiskajām personām ir jāpaziņo to darbinieku pilni vārdi un kvalifikācija, kas tieši izpildīs darbu.

| 7. | Ja līgumi ir sadalīti daļās, norādīt vai uzņēmēji var iesniegt piedāvājumus vienai, vairākām un/vai visām daļām. |
| --- | --- |

7.

Ja līgumi ir sadalīti daļās, norādīt vai uzņēmēji var iesniegt piedāvājumus vienai, vairākām un/vai visām daļām.

| 8. | Norādīt, vai ir atļauti vai aizliegti piedāvājumu varianti. |
| --- | --- |

8.

Norādīt, vai ir atļauti vai aizliegti piedāvājumu varianti.

| 9. | Attiecīgā gadījumā norādīt līguma kopējās vērtības procentuālo apjomu, kas saskaņā ar piešķiršanas procedūru jānodod apakšuzņēmējam, kurš ir trešā persona (21. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

9.

Attiecīgā gadījumā norādīt līguma kopējās vērtības procentuālo apjomu, kas saskaņā ar piešķiršanas procedūru jānodod apakšuzņēmējam, kurš ir trešā persona (21. panta 4. punkts).

| 10. | Attiecīgā gadījumā norādīt atlases kritērijus, ar kuriem saskaņā izvērtēs ziņas par apakšuzņēmēju individuālo situāciju un pamatojoties uz kuriem tos var noraidīt, un nepieciešamo informāciju, kas iesniedzama, lai apliecinātu, ka viņi nav noraidāmi. Norādīt informāciju un nepieciešamās formalitātes, lai izvērtētu, vai apakšuzņēmējs atbilst minimālajam ekonomisko un tehnisko iespēju līmenim. Iespējamās prasības attiecībā uz kompetenču minimālo līmeni. |
| --- | --- |

10.

Attiecīgā gadījumā norādīt atlases kritērijus, ar kuriem saskaņā izvērtēs ziņas par apakšuzņēmēju individuālo situāciju un pamatojoties uz kuriem tos var noraidīt, un nepieciešamo informāciju, kas iesniedzama, lai apliecinātu, ka viņi nav noraidāmi. Norādīt informāciju un nepieciešamās formalitātes, lai izvērtētu, vai apakšuzņēmējs atbilst minimālajam ekonomisko un tehnisko iespēju līmenim. Iespējamās prasības attiecībā uz kompetenču minimālo līmeni.

| 11. | Būvdarbu/piegāžu/pakalpojumu izpildes termiņš vai būvdarbu/piegāžu/pakalpojumu līguma darbības periods. Ja iespējams, galīgā norāde par dienu, kad sāks būvdarbus, vai galīgā norāde par dienu, kad sāks vai beigs veikt piegādes vai sniegt pakalpojumus. |
| --- | --- |

11.

Būvdarbu/piegāžu/pakalpojumu izpildes termiņš vai būvdarbu/piegāžu/pakalpojumu līguma darbības periods. Ja iespējams, galīgā norāde par dienu, kad sāks būvdarbus, vai galīgā norāde par dienu, kad sāks vai beigs veikt piegādes vai sniegt pakalpojumus.

| 12. | Attiecīgā gadījumā īpaši līguma izpildes nosacījumi. |
| --- | --- |

12.

Attiecīgā gadījumā īpaši līguma izpildes nosacījumi.

| 13. | a) | Dalības pieteikumu iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Dalības pieteikumu iesniegšanas termiņš;

| b) | adrese, uz kādu tie jāsūta; |
| --- | --- |

b)

adrese, uz kādu tie jāsūta;

| c) | valoda vai valodas, kādās sagatavojami pieteikumi. |
| --- | --- |

c)

valoda vai valodas, kādās sagatavojami pieteikumi.

| 14. | Attiecīgā gadījumā pieprasītā drošības nauda un garantijas. |
| --- | --- |

14.

Attiecīgā gadījumā pieprasītā drošības nauda un garantijas.

| 15. | Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti. |
| --- | --- |

15.

Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.

| 16. | Attiecīgā gadījumā informācija par to, kādam jābūt izraudzītās uzņēmēju grupas juridiskajam statusam. |
| --- | --- |

16.

Attiecīgā gadījumā informācija par to, kādam jābūt izraudzītās uzņēmēju grupas juridiskajam statusam.

| 17. | Atlases kritēriji, ar kuriem saskaņā izvērtēs ziņas par uzņēmēja individuālo situāciju un pamatojoties uz kuriem uzņēmēju var noraidīt, un nepieciešamā informācija, kas iesniedzama, lai apliecinātu, ka uzņēmējs nav noraidāms. Atlases kritēriji, informācija un nepieciešamās formalitātes, lai izvērtētu, vai uzņēmējs atbilst minimālajam ekonomisko un tehnisko spēju līmenim. Iespējamās prasības attiecībā uz specifiskās(-o) kvalifikācijas(-u) minimālo līmeni. |
| --- | --- |

17.

Atlases kritēriji, ar kuriem saskaņā izvērtēs ziņas par uzņēmēja individuālo situāciju un pamatojoties uz kuriem uzņēmēju var noraidīt, un nepieciešamā informācija, kas iesniedzama, lai apliecinātu, ka uzņēmējs nav noraidāms. Atlases kritēriji, informācija un nepieciešamās formalitātes, lai izvērtētu, vai uzņēmējs atbilst minimālajam ekonomisko un tehnisko spēju līmenim. Iespējamās prasības attiecībā uz specifiskās(-o) kvalifikācijas(-u) minimālo līmeni.

| 18. | Attiecībā uz pamatnolīgumiem: to uzņēmēju paredzētais skaits un, attiecīgā gadījumā, maksimālais skaits, kuri parakstīs pamatnolīgumu, un pamatnolīguma darbības periods. |
| --- | --- |

18.

Attiecībā uz pamatnolīgumiem: to uzņēmēju paredzētais skaits un, attiecīgā gadījumā, maksimālais skaits, kuri parakstīs pamatnolīgumu, un pamatnolīguma darbības periods.

| 19. | Attiecībā uz konkursa dialogu un sarunu procedūrām ar paziņojuma par līgumu publicēšanu attiecīgā gadījuma norādīt, vai ir paredzēts piemērot procedūru, kura noris vairākos secīgos posmos, lai pakāpeniski samazinātu apspriežamo risinājumu un pārrunājamo piedāvājumu skaitu. |
| --- | --- |

19.

Attiecībā uz konkursa dialogu un sarunu procedūrām ar paziņojuma par līgumu publicēšanu attiecīgā gadījuma norādīt, vai ir paredzēts piemērot procedūru, kura noris vairākos secīgos posmos, lai pakāpeniski samazinātu apspriežamo risinājumu un pārrunājamo piedāvājumu skaitu.

| 20. | Slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā, ja tiks samazināts to kandidātu skaits, kurus aicinās iesniegt, apspriest vai pārrunāt piedāvājumu: plānotais minimālais un, ja nepieciešams, maksimālais kandidātu skaits un objektīvi kritēriji, ko piemēros, lai izvēlētos šo kandidātu skaitu. |
| --- | --- |

20.

Slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā, ja tiks samazināts to kandidātu skaits, kurus aicinās iesniegt, apspriest vai pārrunāt piedāvājumu: plānotais minimālais un, ja nepieciešams, maksimālais kandidātu skaits un objektīvi kritēriji, ko piemēros, lai izvēlētos šo kandidātu skaitu.

| 21. | Direktīvas 47. pantā minētais kritērijs, ko izmantos piedāvājuma izvēlē, – “piedāvājums ar viszemāko cenu” vai “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”. Ir jānorāda arī kritēriji, ar kuriem saskaņā noteiks ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, kā arī šo kritēriju svērums vai šie kritēriji nozīmīguma dilstošā secībā, – ja vien šī informācija nav iekļauta tehniskajā uzdevumā vai konkursa dialoga gadījumā – iepirkuma aprakstā. |
| --- | --- |

21.

Direktīvas 47. pantā minētais kritērijs, ko izmantos piedāvājuma izvēlē, – “piedāvājums ar viszemāko cenu” vai “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”. Ir jānorāda arī kritēriji, ar kuriem saskaņā noteiks ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, kā arī šo kritēriju svērums vai šie kritēriji nozīmīguma dilstošā secībā, – ja vien šī informācija nav iekļauta tehniskajā uzdevumā vai konkursa dialoga gadījumā – iepirkuma aprakstā.

| 22. | Attiecīgā gadījumā diena(-as), kad publicēts iepriekšējs informatīvs paziņojums saskaņā ar publicēšanas tehniskajām specifikācijām, kā norādīts IV pielikumā, vai paziņojums, ka šāda publicēšana nav veikta. |
| --- | --- |

22.

Attiecīgā gadījumā diena(-as), kad publicēts iepriekšējs informatīvs paziņojums saskaņā ar publicēšanas tehniskajām specifikācijām, kā norādīts IV pielikumā, vai paziņojums, ka šāda publicēšana nav veikta.

| 23. | Šā paziņojuma nosūtīšanas diena. |
| --- | --- |

23.

Šā paziņojuma nosūtīšanas diena.

PAZIŅOJUMS PAR PIEŠĶIRTAJĀM LĪGUMSLĒGŠANAS TIESĪBĀM

| 1. | Līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

1.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekta nosaukums un adrese.

| 2. | Izraudzītās procedūras veids. Ja piemēro sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu (28. pants), norādīt šādas izvēles pamatojumu. |
| --- | --- |

2.

Izraudzītās procedūras veids. Ja piemēro sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu (28. pants), norādīt šādas izvēles pamatojumu.

| 3. | Būvdarbu līgumiem: būvdarbu veids un apjoms.
  Piegādes līgumiem: piegādājamo preču veids un daudzums, attiecīgā gadījumā atsevišķi par katru piegādātāju; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).
  Pakalpojumu līgumiem: pakalpojuma kategorija un apraksts; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i); nopirkto pakalpojumu daudzums. |
| --- | --- |

3.

Būvdarbu līgumiem: būvdarbu veids un apjoms.

Piegādes līgumiem: piegādājamo preču veids un daudzums, attiecīgā gadījumā atsevišķi par katru piegādātāju; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).

Pakalpojumu līgumiem: pakalpojuma kategorija un apraksts; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i); nopirkto pakalpojumu daudzums.

| 4. | Līguma noslēgšanas diena. |
| --- | --- |

4.

Līguma noslēgšanas diena.

| 5. | Piedāvājuma izvēles kritēriji. |
| --- | --- |

5.

Piedāvājuma izvēles kritēriji.

| 6. | Saņemto piedāvājumu skaits. |
| --- | --- |

6.

Saņemto piedāvājumu skaits.

| 7. | Izraudzītā(-o) pretendenta(-u) pilns vārds vai nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

7.

Izraudzītā(-o) pretendenta(-u) pilns vārds vai nosaukums un adrese.

| 8. | Samaksātā cena vai cenu diapazons (mazākā/lielākā). |
| --- | --- |

8.

Samaksātā cena vai cenu diapazons (mazākā/lielākā).

| 9. | Izraudzītā(-o) piedāvājuma(-u) vērtība vai piedāvājums ar visaugstāko un viszemāko cenu, pamatojoties uz kuru tika veikta piedāvājuma izvēle. |
| --- | --- |

9.

Izraudzītā(-o) piedāvājuma(-u) vērtība vai piedāvājums ar visaugstāko un viszemāko cenu, pamatojoties uz kuru tika veikta piedāvājuma izvēle.

| 10. | Attiecīgā gadījumā līguma daļa, kas nododama izpildei apakšuzņēmējiem, un tās vērtība. |
| --- | --- |

10.

Attiecīgā gadījumā līguma daļa, kas nododama izpildei apakšuzņēmējiem, un tās vērtība.

| 11. | Vajadzības gadījumā, ja pamatnolīguma darbības termiņš pārsniedz septiņus gadus – termiņa pārsnieguma pamatojums. |
| --- | --- |

11.

Vajadzības gadījumā, ja pamatnolīguma darbības termiņš pārsniedz septiņus gadus – termiņa pārsnieguma pamatojums.

| 12. | Diena, kurā atbilstīgi VI pielikumā tehniskajām prasībām ir publicēts paziņojums par līgumu. |
| --- | --- |

12.

Diena, kurā atbilstīgi VI pielikumā tehniskajām prasībām ir publicēts paziņojums par līgumu.

| 13. | Šā paziņojuma nosūtīšanas diena. |
| --- | --- |

13.

Šā paziņojuma nosūtīšanas diena.

---

V PIELIKUMS

Apakšuzņēmēju līgumu paziņojumos iekļaujamā informācija, kas minēta 52. pantā

| 1. | Nosaukums, adrese, faksa numurs, e-pasta adrese izraudzītajam pretendentam un dienestam (ja minētajam dienestam šie dati ir atšķirīgi), no kā vajadzības gadījumā var iegūt papildu informāciju. |
| --- | --- |

1.

Nosaukums, adrese, faksa numurs, e-pasta adrese izraudzītajam pretendentam un dienestam (ja minētajam dienestam šie dati ir atšķirīgi), no kā vajadzības gadījumā var iegūt papildu informāciju.

| 2. | a) | Būvdarbu izpildes/realizēšanas vieta, preču piegādes vieta vai pakalpojumu sniegšanas vieta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Būvdarbu izpildes/realizēšanas vieta, preču piegādes vieta vai pakalpojumu sniegšanas vieta;

| b) | paredzēto būvdarbu veids, daudzums un apjoms un būvdarbu vispārējs raksturojums; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i); |
| --- | --- |

b)

paredzēto būvdarbu veids, daudzums un apjoms un būvdarbu vispārējs raksturojums; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i);

| c) | piegādājamo preču veids, jo īpaši norādot, vai piedāvājumus iesniegs preces pirkumam, nomaksas pirkumam, nomai jeb iznomāšanai ar izpirkuma tiesībām vai arī kādam no šo darbību apvienojumiem, CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i); |
| --- | --- |

c)

piegādājamo preču veids, jo īpaši norādot, vai piedāvājumus iesniegs preces pirkumam, nomaksas pirkumam, nomai jeb iznomāšanai ar izpirkuma tiesībām vai arī kādam no šo darbību apvienojumiem, CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i);

| d) | pakalpojuma kategorija un apraksts; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i). |
| --- | --- |

d)

pakalpojuma kategorija un apraksts; CPV nomenklatūras atsauces numurs(-i).

| 3. | Jebkādi noteikti termiņi darbu izpildei. |
| --- | --- |

3.

Jebkādi noteikti termiņi darbu izpildei.

| 4. | Nosaukums un adrese struktūrai, kam var lūgt specifikācijas un papildu dokumentus. |
| --- | --- |

4.

Nosaukums un adrese struktūrai, kam var lūgt specifikācijas un papildu dokumentus.

| 5. | a) | Dalības pieteikumu saņemšanas un/vai piedāvājumu saņemšanas termiņi; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Dalības pieteikumu saņemšanas un/vai piedāvājumu saņemšanas termiņi;

| b) | adrese, uz kādu tie jāsūta; |
| --- | --- |

b)

adrese, uz kādu tie jāsūta;

| c) | valoda(-as), kādā(-ās) tie jāsagatavo. |
| --- | --- |

c)

valoda(-as), kādā(-ās) tie jāsagatavo.

| 6. | Prasītās iemaksas vai garantijas. |
| --- | --- |

6.

Prasītās iemaksas vai garantijas.

| 7. | Objektīvi kritēriji, kurus piemēros apakšuzņēmēju atlasē attiecībā uz to individuālo situāciju vai to piedāvājuma novērtējumu. |
| --- | --- |

7.

Objektīvi kritēriji, kurus piemēros apakšuzņēmēju atlasē attiecībā uz to individuālo situāciju vai to piedāvājuma novērtējumu.

| 8. | Cita informācija. |
| --- | --- |

8.

Cita informācija.

| 9. | Šā paziņojuma nosūtīšanas diena. |
| --- | --- |

9.

Šā paziņojuma nosūtīšanas diena.

---

VI PIELIKUMS

NORĀDĪJUMI PAR PUBLICĒŠANU

| 1. | Paziņojumu publicēšana






  a) | Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai izraudzītie pretendenti 30. pantā un 52. pantā minētos paziņojumus sūta Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju biroja, izmantojot 32. pantā noteikto formātu. Iepriekšējiem informatīviem paziņojumiem, kas minēti 30. panta 1. punkta un publicēti pircēja profilā, kas noteikts 2. punktā, arī izmanto minēto formātu, tāpat kā paziņojumiem par šādu publicēšanu.
  Paziņojumus, kas minēti 30. pantā un 52. pantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju biroja vai līgumslēdzējas iestādes/subjekti, ja iepriekšējs informatīvs paziņojums publicējams pircēja profilā saskaņā ar 30. panta 1. punkta pirmo daļu.
  Turklāt līgumslēdzējas iestādes/subjekti var publicēt šo informāciju internetā “pircēja profilā”, kas noteikts 2. punktā. |
| --- | --- | --- |

1.

Paziņojumu publicēšana

a)

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai izraudzītie pretendenti 30. pantā un 52. pantā minētos paziņojumus sūta Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju biroja, izmantojot 32. pantā noteikto formātu. Iepriekšējiem informatīviem paziņojumiem, kas minēti 30. panta 1. punkta un publicēti pircēja profilā, kas noteikts 2. punktā, arī izmanto minēto formātu, tāpat kā paziņojumiem par šādu publicēšanu.

Paziņojumus, kas minēti 30. pantā un 52. pantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju biroja vai līgumslēdzējas iestādes/subjekti, ja iepriekšējs informatīvs paziņojums publicējams pircēja profilā saskaņā ar 30. panta 1. punkta pirmo daļu.

Turklāt līgumslēdzējas iestādes/subjekti var publicēt šo informāciju internetā “pircēja profilā”, kas noteikts 2. punktā.

| b) | Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju biroja sniedz līgumslēdzējai iestādei/subjektam 32. panta 8. punktā minēto publikācijas apliecinājumu. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju biroja sniedz līgumslēdzējai iestādei/subjektam 32. panta 8. punktā minēto publikācijas apliecinājumu.

| 2. | Papildu informācijas publicēšana
  Pircēja profilā var iekļaut iepriekšējus informatīvus paziņojumus, kas minēti 30. panta 1. punkta pirmajā daļā, informāciju par izsludinātajiem konkursiem, plānotajiem iepirkumiem, noslēgtajiem līgumiem, atceltajām procedūrām, kā arī citu vispārīgu informāciju, piemēram, kontaktpersonas vārdu, tālruņa un faksa numuru, pasta un e-pasta adresi. |
| --- | --- |

2.

Papildu informācijas publicēšana

Pircēja profilā var iekļaut iepriekšējus informatīvus paziņojumus, kas minēti 30. panta 1. punkta pirmajā daļā, informāciju par izsludinātajiem konkursiem, plānotajiem iepirkumiem, noslēgtajiem līgumiem, atceltajām procedūrām, kā arī citu vispārīgu informāciju, piemēram, kontaktpersonas vārdu, tālruņa un faksa numuru, pasta un e-pasta adresi.

| 3. | Kārtība, kādā paziņojumi ir nosūtami elektroniski, un attiecīgais formāts
  Kārtība, kādā paziņojumi ir nosūtami elektroniski, un attiecīgais formāts ir pieejams tīmekļa vietnē http://simap.europa.eu. |
| --- | --- |

3.

Kārtība, kādā paziņojumi ir nosūtami elektroniski, un attiecīgais formāts

Kārtība, kādā paziņojumi ir nosūtami elektroniski, un attiecīgais formāts ir pieejams tīmekļa vietnē http://simap.europa.eu.

---

VII PIELIKUMS

REĢISTRI (1)

A DAĻA

Būvdarbu līgumi

Dalībvalstu profesionālie reģistri, kā arī attiecīgās deklarācijas un apliecības:

| — | Beļģijā – “Registre du Commerce”/“Handelsregister”, |
| --- | --- |

—

Beļģijā – “Registre du Commerce”/“Handelsregister”,

| — | Bulgārijā – “Търговски регистър”, |
| --- | --- |

—

Bulgārijā – “Търговски регистър”,

| — | Čehijas Republikā – “obchodní rejstřík”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – “obchodní rejstřík”,

| — | Dānijā – “Erhvervs- og Selskabsstyrelsen”, |
| --- | --- |

—

Dānijā – “Erhvervs- og Selskabsstyrelsen”,

| — | Vācijā – “Handelsregister” un “Handwerksrolle”, |
| --- | --- |

—

Vācijā – “Handelsregister” un “Handwerksrolle”,

| — | Igaunijā – “Registrite ja Infosüsteemide Keskus”, |
| --- | --- |

—

Igaunijā – “Registrite ja Infosüsteemide Keskus”,

| — | Īrijā uzņēmējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” vai “Registrar of Friendly Societies” izdotu apliecību vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu, |
| --- | --- |

—

Īrijā uzņēmējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” vai “Registrar of Friendly Societies” izdotu apliecību vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu,

| — | Grieķijā – “Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων- MEΕΠ”, ko izdevusi Vides, reģionālās plānošanas un publisko iepirkumu ministrija (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε), |
| --- | --- |

—

Grieķijā – “Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων- MEΕΠ”, ko izdevusi Vides, reģionālās plānošanas un publisko iepirkumu ministrija (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε),

| — | Spānijā – “Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Ministerio de Estado”, |
| --- | --- |

—

Spānijā – “Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Ministerio de Estado”,

| — | Francijā – “Registre du commerce et des sociétés” un “Répertoire des métiers”, |
| --- | --- |

—

Francijā – “Registre du commerce et des sociétés” un “Répertoire des métiers”,

| — | Itālijā – “Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato”, |
| --- | --- |

—

Itālijā – “Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato”,

| — | Kiprā uzņēmējam var lūgt iesniegt “Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβούλιο Εγγραφήςκαι Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)” izdotu apliecību saskaņā ar “Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law”, |
| --- | --- |

—

Kiprā uzņēmējam var lūgt iesniegt “Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβούλιο Εγγραφήςκαι Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)” izdotu apliecību saskaņā ar “Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law”,

| — | Latvijā – “Uzņēmumu reģistrs”, |
| --- | --- |

—

Latvijā – “Uzņēmumu reģistrs”,

| — | Lietuvā – “Juridinių asmenų registras”, |
| --- | --- |

—

Lietuvā – “Juridinių asmenų registras”,

| — | Luksemburgā – “Registre aux firmes” un “Rôle de la Chambre des métiers”, |
| --- | --- |

—

Luksemburgā – “Registre aux firmes” un “Rôle de la Chambre des métiers”,

| — | Ungārijā – “Cégnyilvántartás”, “egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”, |
| --- | --- |

—

Ungārijā – “Cégnyilvántartás”, “egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”,

| — | Maltā uzņēmējs uzrāda “numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc”, bet līgumsabiedrības vai uzņēmumi – oficiālo reģistrācijas numuru, ko izsniedzis Maltas kompetentais finanšu dienests, |
| --- | --- |

—

Maltā uzņēmējs uzrāda “numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc”, bet līgumsabiedrības vai uzņēmumi – oficiālo reģistrācijas numuru, ko izsniedzis Maltas kompetentais finanšu dienests,

| — | Nīderlandē – “Handelsregister”, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē – “Handelsregister”,

| — | Austrijā – “Firmenbuch”, “Gewerberegister”, “Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”, |
| --- | --- |

—

Austrijā – “Firmenbuch”, “Gewerberegister”, “Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”,

| — | Polijā – “Krajowy Rejestr Sądowy”, |
| --- | --- |

—

Polijā – “Krajowy Rejestr Sądowy”,

| — | Portugālē – “Instituto da Construção e do Imobiliário” (INCI), |
| --- | --- |

—

Portugālē – “Instituto da Construção e do Imobiliário” (INCI),

| — | Rumānijā – “Registrul Comerțului”, |
| --- | --- |

—

Rumānijā – “Registrul Comerțului”,

| — | Slovēnijā – “Sodni register” un “obrtni register”, |
| --- | --- |

—

Slovēnijā – “Sodni register” un “obrtni register”,

| — | Slovākijā – “Obchodný register”, |
| --- | --- |

—

Slovākijā – “Obchodný register”,

| — | Somijā – “Kaupparekisteri”/“Handelsregistret”, |
| --- | --- |

—

Somijā – “Kaupparekisteri”/“Handelsregistret”,

| — | Zviedrijā – “aktiebolags -, handels – eller föreningsregistren”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – “aktiebolags -, handels – eller föreningsregistren”,

| — | Apvienotajā Karalistē uzņēmējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” izdotu apliecību vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētā vietā un ar konkrētu komerciālo nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē uzņēmējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” izdotu apliecību vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētā vietā un ar konkrētu komerciālo nosaukumu.

B DAĻA

Piegādes līgumi

Profesiju reģistri vai komercreģistri, kā arī attiecīgās deklarācijas un apliecības:

| — | Beļģijā – “Registre du Commerce”/“Handelsregister”, |
| --- | --- |

—

Beļģijā – “Registre du Commerce”/“Handelsregister”,

| — | Bulgārijā – “Търговски регистър”, |
| --- | --- |

—

Bulgārijā – “Търговски регистър”,

| — | Čehijas Republikā – “obchodní rejstřík”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – “obchodní rejstřík”,

| — | Dānijā – “Erhvervs- og Selskabsstyrelsen”, |
| --- | --- |

—

Dānijā – “Erhvervs- og Selskabsstyrelsen”,

| — | Vācijā – “Handelsregister” un “Handwerksrolle”, |
| --- | --- |

—

Vācijā – “Handelsregister” un “Handwerksrolle”,

| — | Igaunijā – “Registrite ja Infosüsteemide Keskus”, |
| --- | --- |

—

Igaunijā – “Registrite ja Infosüsteemide Keskus”,

| — | Grieķijā – “Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο” un “Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού”, |
| --- | --- |

—

Grieķijā – “Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο” un “Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού”,

| — | Spānijā – “Registro Mercantil”, bet nereģistrētiem uzņēmējiem – apliecinājums tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību, |
| --- | --- |

—

Spānijā – “Registro Mercantil”, bet nereģistrētiem uzņēmējiem – apliecinājums tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību,

| — | Francijā – “Registre du commerce et des sociétés” un “Répertoire des métiers”, |
| --- | --- |

—

Francijā – “Registre du commerce et des sociétés” un “Répertoire des métiers”,

| — | Īrijā piegādātājam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” vai “Registrar of Friendly Societies” izdotu apliecību, kura apstiprina, ka piegādātajam ir uzņēmuma statuss vai ka viņš ir reģistrēts komercreģistrā, bet, ja tādas apliecības nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētajā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu, |
| --- | --- |

—

Īrijā piegādātājam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” vai “Registrar of Friendly Societies” izdotu apliecību, kura apstiprina, ka piegādātajam ir uzņēmuma statuss vai ka viņš ir reģistrēts komercreģistrā, bet, ja tādas apliecības nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētajā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu,

| — | Itālijā – “Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato” un “Registro delle Commissioni provinciali per l’artigianato”, |
| --- | --- |

—

Itālijā – “Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato” un “Registro delle Commissioni provinciali per l’artigianato”,

| — | Kiprā piegādātājam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies and Official Receiver” (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) izdotu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētajā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu, |
| --- | --- |

—

Kiprā piegādātājam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies and Official Receiver” (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) izdotu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētajā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu,

| — | Latvijā – “Uzņēmumu reģistrs”, |
| --- | --- |

—

Latvijā – “Uzņēmumu reģistrs”,

| — | Lietuvā – “Juridinių asmenų registras”, |
| --- | --- |

—

Lietuvā – “Juridinių asmenų registras”,

| — | Luksemburgā – “Registre aux firmes” un “Rôle de la Chambre des métiers”, |
| --- | --- |

—

Luksemburgā – “Registre aux firmes” un “Rôle de la Chambre des métiers”,

| — | Ungārijā – “Cégnyilvántartás”, “egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”, |
| --- | --- |

—

Ungārijā – “Cégnyilvántartás”, “egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”,

| — | Maltā piegādātājs uzrāda “numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja ta “kummerc”, bet līgumsabiedrības vai uzņēmumi –oficiālo reģistrācijas numuru, ko izsniedzis Maltas kompetentais finanšu dienests, |
| --- | --- |

—

Maltā piegādātājs uzrāda “numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja ta “kummerc”, bet līgumsabiedrības vai uzņēmumi –oficiālo reģistrācijas numuru, ko izsniedzis Maltas kompetentais finanšu dienests,

| — | Nīderlandē – “Handelsregister”, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē – “Handelsregister”,

| — | Austrijā – “Firmenbuch”, “Gewerberegister”, “Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”, |
| --- | --- |

—

Austrijā – “Firmenbuch”, “Gewerberegister”, “Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”,

| — | Polijā – “Krajowy Rejestr Sądowy”, |
| --- | --- |

—

Polijā – “Krajowy Rejestr Sądowy”,

| — | Portugālē – “Registo Nacional das Pessoas Colectivas”, |
| --- | --- |

—

Portugālē – “Registo Nacional das Pessoas Colectivas”,

| — | Rumānijā – “Registrul Comerțului”, |
| --- | --- |

—

Rumānijā – “Registrul Comerțului”,

| — | Slovēnijā – “Sodni register” un “obrtni register”, |
| --- | --- |

—

Slovēnijā – “Sodni register” un “obrtni register”,

| — | Slovākijā – “Obchodný register”, |
| --- | --- |

—

Slovākijā – “Obchodný register”,

| — | Somijā – “Kaupparekisteri”/“Handelsregistret”, |
| --- | --- |

—

Somijā – “Kaupparekisteri”/“Handelsregistret”,

| — | Zviedrijā – “aktiebolags -, handels – eller föreningsregistren”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – “aktiebolags -, handels – eller föreningsregistren”,

| — | Apvienotajā Karalistē piegādātājam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” izdotu apliecību, kura apstiprina, ka piegādātajam ir uzņēmuma statuss vai ka viņš ir reģistrēts komercreģistrā, bet ja tādas apliecības nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā reģistrēta viņa juridiskā adrese un komerciālais nosaukums. |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē piegādātājam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” izdotu apliecību, kura apstiprina, ka piegādātajam ir uzņēmuma statuss vai ka viņš ir reģistrēts komercreģistrā, bet ja tādas apliecības nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā reģistrēta viņa juridiskā adrese un komerciālais nosaukums.

C DAĻA

Pakalpojumu līgumi

Profesiju reģistri vai komercreģistri, kā arī attiecīgās deklarācijas un apliecības:

| — | Beļģijā – “Registre du Commerce”/“Handelsregister” un “Ordres professionnels -/Beroepsorden”, |
| --- | --- |

—

Beļģijā – “Registre du Commerce”/“Handelsregister” un “Ordres professionnels -/Beroepsorden”,

| — | Bulgārijā – “Търговски регистър”, |
| --- | --- |

—

Bulgārijā – “Търговски регистър”,

| — | Čehijas Republikā – “obchodní rejstřík”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – “obchodní rejstřík”,

| — | Dānijā – “Erhvervs- og Selskabsstyrelsen”, |
| --- | --- |

—

Dānijā – “Erhvervs- og Selskabsstyrelsen”,

| — | Vācijā – “Handelsregister”, “Handwerksrolle”, “Vereinsregister”, “Partnerschaftsregister” un “Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder”, |
| --- | --- |

—

Vācijā – “Handelsregister”, “Handwerksrolle”, “Vereinsregister”, “Partnerschaftsregister” un “Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder”,

| — | Igaunijā – “Registrite ja Infosüsteemide Keskus”, |
| --- | --- |

—

Igaunijā – “Registrite ja Infosüsteemide Keskus”,

| — | Īrijā pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” vai “Registrar of Friendly Societies” izdotu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētajā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu, |
| --- | --- |

—

Īrijā pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” vai “Registrar of Friendly Societies” izdotu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, konkrētajā vietā un ar konkrēto komerciālo nosaukumu,

| — | Grieķijā pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt notāra apliecinātu oficiālu paziņojumu (zvērestu) par attiecīgās profesionālas darbības veikšanu; pētniecības pakalpojumiem gadījumos, kas paredzēti spēkā esošajos valsts normatīvajos aktos, kā minēts I pielikumā – profesionālais reģistrs “Μητρώο Μελετητών”, kā arī “Μητρώο Γραφείων Μελετών”, |
| --- | --- |

—

Grieķijā pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt notāra apliecinātu oficiālu paziņojumu (zvērestu) par attiecīgās profesionālas darbības veikšanu; pētniecības pakalpojumiem gadījumos, kas paredzēti spēkā esošajos valsts normatīvajos aktos, kā minēts I pielikumā – profesionālais reģistrs “Μητρώο Μελετητών”, kā arī “Μητρώο Γραφείων Μελετών”,

| — | Spānijā – “Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Ministerio del Estado”, |
| --- | --- |

—

Spānijā – “Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Ministerio del Estado”,

| — | Francijā – “Registre du commerce et des sociétés” un “Répertoire des métiers”, |
| --- | --- |

—

Francijā – “Registre du commerce et des sociétés” un “Répertoire des métiers”,

| — | Itālijā – “Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato”, “Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato”, “Consiglio nazionale degli ordini professionali”, |
| --- | --- |

—

Itālijā – “Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato”, “Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato”, “Consiglio nazionale degli ordini professionali”,

| — | Kiprā pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies and Official Receiver” (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) izdotu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā reģistrēta viņa juridiskā adrese un komerciālais nosaukums, |
| --- | --- |

—

Kiprā pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies and Official Receiver” (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) izdotu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību valstī, kurā reģistrēta viņa juridiskā adrese un komerciālais nosaukums,

| — | Latvijā – “Uzņēmumu reģistrs”, |
| --- | --- |

—

Latvijā – “Uzņēmumu reģistrs”,

| — | Lietuvā – “Juridinių asmenų registras”, |
| --- | --- |

—

Lietuvā – “Juridinių asmenų registras”,

| — | Luksemburgā – “Registre aux firmes” un “Rôle de la Chambre des métiers”, |
| --- | --- |

—

Luksemburgā – “Registre aux firmes” un “Rôle de la Chambre des métiers”,

| — | Ungārijā – “Cégnyilvántartás”, “egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”, atsevišķi “szakmai kamarák nyilvántartása” vai dažām profesionālām darbībām – izziņa par to, ka attiecīgā persona ir tiesīga veikt konkrētu komerciālo vai profesionālo darbību, |
| --- | --- |

—

Ungārijā – “Cégnyilvántartás”, “egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”, atsevišķi “szakmai kamarák nyilvántartása” vai dažām profesionālām darbībām – izziņa par to, ka attiecīgā persona ir tiesīga veikt konkrētu komerciālo vai profesionālo darbību,

| — | Maltā pakalpojumu sniedzējs uzrāda “numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja ta’ kummerc”, bet ja pakalpojumu sniedzējam ir līgumsabiedrības vai uzņēmuma statuss, viņš uzrāda oficiālo reģistrācijas numuru, ko izsniedzis Maltas kompetentais finanšu dienests, |
| --- | --- |

—

Maltā pakalpojumu sniedzējs uzrāda “numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja ta’ kummerc”, bet ja pakalpojumu sniedzējam ir līgumsabiedrības vai uzņēmuma statuss, viņš uzrāda oficiālo reģistrācijas numuru, ko izsniedzis Maltas kompetentais finanšu dienests,

| — | Nīderlandē – “Handelsregister”, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē – “Handelsregister”,

| — | Austrijā – “Firmenbuch”, “Gewerberegister”, “Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”, |
| --- | --- |

—

Austrijā – “Firmenbuch”, “Gewerberegister”, “Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”,

| — | Polijā – “Krajowy Rejestr Sądowy”, |
| --- | --- |

—

Polijā – “Krajowy Rejestr Sądowy”,

| — | Portugālē – “Registo Nacional das Pessoas Colectivas”, |
| --- | --- |

—

Portugālē – “Registo Nacional das Pessoas Colectivas”,

| — | Rumānijā – “Registrul Comerțului”, |
| --- | --- |

—

Rumānijā – “Registrul Comerțului”,

| — | Slovēnijā – “Sodni register” un “obrtni register”, |
| --- | --- |

—

Slovēnijā – “Sodni register” un “obrtni register”,

| — | Slovākijā – “Obchodný register”, |
| --- | --- |

—

Slovākijā – “Obchodný register”,

| — | Somijā – “Kaupparekisteri”/“Handelsregistret”, |
| --- | --- |

—

Somijā – “Kaupparekisteri”/“Handelsregistret”,

| — | Zviedrijā – “aktiebolags -, handels – eller föreningsregistren”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – “aktiebolags -, handels – eller föreningsregistren”,

| — | Apvienotajā Karalistē pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” izdotu apliecību vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību konkrētā vietā un ar konkrētu komerciālo nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē pakalpojumu sniedzējam var lūgt iesniegt “Registrar of Companies” izdotu apliecību vai, ja tādas nav, apliecinājumu tam, ka uzņēmējs ir oficiāli deklarējis (zvērējis), ka veic attiecīgo profesionālo darbību konkrētā vietā un ar konkrētu komerciālo nosaukumu.

---

(1)  Šīs direktīvas 40. pantā minētie reģistri ir reģistri, kas ir uzskaitīti šajā pielikumā, kā arī reģistri, kuri aizstās pielikumā uzskaitītos reģistrus, ja valstis savos normatīvajos aktos izdarīs attiecīgus grozījumus. Šis pielikums ir vienīgi indikatīvs un nenorāda uz šo reģistru atbilstību Kopienas tiesību aktiem par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu brīvu apriti.

---

VIII PIELIKUMS

Prasības attiecībā uz elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai

Elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai, jābūt tādām, lai ar attiecīgo tehnisko līdzekļu un procedūru palīdzību varētu nodrošināt vismaz šādu prasību izpildi:

| a) | elektroniskie paraksti, kas pievienojami dalības pieteikumiem un piedāvājumiem, atbilst valsts noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši Direktīvai 1999/93/EK; |
| --- | --- |

a)

elektroniskie paraksti, kas pievienojami dalības pieteikumiem un piedāvājumiem, atbilst valsts noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši Direktīvai 1999/93/EK;

| b) | dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanas laiks un diena ir precīzi nosakāms; |
| --- | --- |

b)

dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanas laiks un diena ir precīzi nosakāms;

| c) | nevienai personai līdz noteiktajiem termiņiem nav pieejami dokumenti, kas nosūtīti saskaņā ar šīm prasībām; |
| --- | --- |

c)

nevienai personai līdz noteiktajiem termiņiem nav pieejami dokumenti, kas nosūtīti saskaņā ar šīm prasībām;

| d) | ja minētais piekļuves aizliegums ir pārkāpts – šis pārkāpums ir precīzi atklājams; |
| --- | --- |

d)

ja minētais piekļuves aizliegums ir pārkāpts – šis pārkāpums ir precīzi atklājams;

| e) | vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt dienu, kurā atver saņemtos dokumentus; |
| --- | --- |

e)

vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt dienu, kurā atver saņemtos dokumentus;

| f) | dažādos piedāvājuma izvēles procedūras posmos visiem iesniegtajiem dokumentiem vai to daļai var piekļūt tikai tad, ja to vienlaicīgi dara vairākas pilnvarotas personas; |
| --- | --- |

f)

dažādos piedāvājuma izvēles procedūras posmos visiem iesniegtajiem dokumentiem vai to daļai var piekļūt tikai tad, ja to vienlaicīgi dara vairākas pilnvarotas personas;

| g) | pilnvaroto personu vienlaicīga piekļuve iesniegtajiem dokumentiem ir atļauta tikai pēc attiecīgi noteiktās dienas; |
| --- | --- |

g)

pilnvaroto personu vienlaicīga piekļuve iesniegtajiem dokumentiem ir atļauta tikai pēc attiecīgi noteiktās dienas;

| h) | saņemtie un saskaņā ar šīm prasībām atvērtie dokumenti ir pieejami tikai tām pilnvarotām personām, kuras ir tiesīgas ar tiem iepazīties. |
| --- | --- |

h)

saņemtie un saskaņā ar šīm prasībām atvērtie dokumenti ir pieejami tikai tām pilnvarotām personām, kuras ir tiesīgas ar tiem iepazīties.

---