# Uradni list L 278/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.278.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 278 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5223. oktober 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.278.slv

Uradni list

Evropske unije

L 278

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5223. oktober 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 989/2009 z dne 19. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 661/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 990/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 991/2009 z dne 22. oktobra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Schwäbische Maultaschen ali Schwäbische Suppenmaultaschen (ZGO)] | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 992/2009 z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Priloge IV k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 993/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 994/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju prašičjega mesa | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 995/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 996/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 997/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 998/2009 z dne 22. oktobra 2009 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 999/2009 z dne 22. oktobra 2009 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 24 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1000/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1001/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 27 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1002/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi stopenj nadomestil za mleko in mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 29 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 989/2009 z dne 19. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 661/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije

1

Uredba Komisije (ES) št. 990/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 991/2009 z dne 22. oktobra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Schwäbische Maultaschen ali Schwäbische Suppenmaultaschen (ZGO)]

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 992/2009 z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Priloge IV k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike

7

Uredba Komisije (ES) št. 993/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

9

Uredba Komisije (ES) št. 994/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju prašičjega mesa

13

Uredba Komisije (ES) št. 995/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc

15

Uredba Komisije (ES) št. 996/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa

17

Uredba Komisije (ES) št. 997/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

19

Uredba Komisije (ES) št. 998/2009 z dne 22. oktobra 2009 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

23

Uredba Komisije (ES) št. 999/2009 z dne 22. oktobra 2009 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

24

Uredba Komisije (ES) št. 1000/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

25

Uredba Komisije (ES) št. 1001/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

27

Uredba Komisije (ES) št. 1002/2009 z dne 22. oktobra 2009 o določitvi stopenj nadomestil za mleko in mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

29

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/775/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2008 o državni pomoči C 10/08 (ex NN 7/08), ki jo je Zvezna republika Nemčija zagotovila za prestrukturiranje družbe IKB Deutsche Industriebank AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6022)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2009/776/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2009 o odstopanju od Sklepa Sveta 2001/822/ES glede pravil o poreklu pripravljenih in konzerviranih kozic iz Grenlandije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7813) | 51 |
| | | 2009/777/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2009 o razširitvi uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7932) | 54 |
| | | 2009/778/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. oktobra 2009 o razširitvi uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7933) | 56 |
| | | 2009/779/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/233/ES glede vnosa za Dansko na seznam laboratorijev, pooblaščenih za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7951)

   (
  1
  ) | 58 |
| | | 2009/780/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. oktobra 2009 o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2010, 2011 in 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8031) | 59 |
| | | 2009/781/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Sklepa 2009/379/ES o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu z uredbami Sveta (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 378/2007, (ES) št. 479/2008 in (ES) št. 73/2009, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS | 60 |
| | | 2009/782/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Odločbe 2006/636/ES o določitvi letne razdelitve zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8033) | 62 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/775/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2008 o državni pomoči C 10/08 (ex NN 7/08), ki jo je Zvezna republika Nemčija zagotovila za prestrukturiranje družbe IKB Deutsche Industriebank AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6022)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6022)

1

32

2009/776/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2009 o odstopanju od Sklepa Sveta 2001/822/ES glede pravil o poreklu pripravljenih in konzerviranih kozic iz Grenlandije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7813)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7813)

51

2009/777/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2009 o razširitvi uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7932)

Ulkenia

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7932)

54

2009/778/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. oktobra 2009 o razširitvi uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7933)

Schizochytrium

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7933)

56

2009/779/ES

*

Sklep Komisije z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/233/ES glede vnosa za Dansko na seznam laboratorijev, pooblaščenih za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7951)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7951)

1

58

2009/780/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. oktobra 2009 o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2010, 2011 in 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8031)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8031)

59

2009/781/ES

*

Sklep Komisije z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Sklepa 2009/379/ES o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu z uredbami Sveta (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 378/2007, (ES) št. 479/2008 in (ES) št. 73/2009, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS

60

2009/782/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. oktobra 2009 o spremembi Odločbe 2006/636/ES o določitvi letne razdelitve zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8033)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8033)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 989/2009

z dne 19. oktobra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 661/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 658/2002 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, uvrščenega v oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Na podlagi zahteve industrije Skupnosti je bil opravljen vmesni pregled obsega izdelka, z Uredbo Sveta (ES) št. 945/2005 (3) pa so bile uvedene dokončne protidampinške dajatve na uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % („AN“) s poreklom iz Rusije, sedaj uvrščenih v oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 658/2002 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, uvrščenega v oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Na podlagi zahteve industrije Skupnosti je bil opravljen vmesni pregled obsega izdelka, z Uredbo Sveta (ES) št. 945/2005 (3) pa so bile uvedene dokončne protidampinške dajatve na uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % („AN“) s poreklom iz Rusije, sedaj uvrščenih v oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91.

| (2) | Po predložitvi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 661/2008 (4) potrdil protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(2)

Po predložitvi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 661/2008 (4) potrdil protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije.

B.   POSTOPEK PRED SODIŠČEM PRVE STOPNJE

| (3) | Dne 14. septembra 2005 je JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, družba, registrirana v skladu z rusko zakonodajo, v sodnem tajništvu vložila vlogo za razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 945/2005. |
| --- | --- |

(3)

Dne 14. septembra 2005 je JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, družba, registrirana v skladu z rusko zakonodajo, v sodnem tajništvu vložila vlogo za razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 945/2005.

| (4) | Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti je v sodbi z dne 10. septembra 2008 v zadevi T-348/05, kakor je bila obrazložena s sodbo z dne 9. julija 2009 v zadevi T-348/05 INTP, razveljavilo Uredbo Sveta (ES) št. 945/2005 z dne 21. junija 2005 v delu, ki se nanaša na JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat. |
| --- | --- |

(4)

Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti je v sodbi z dne 10. septembra 2008 v zadevi T-348/05, kakor je bila obrazložena s sodbo z dne 9. julija 2009 v zadevi T-348/05 INTP, razveljavilo Uredbo Sveta (ES) št. 945/2005 z dne 21. junija 2005 v delu, ki se nanaša na JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat.

C.   SPREMEMBA UKREPOV

| (5) | Glede na zgornje ugotovitve je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije razen amonijevega nitrata iz oznak KN 3102 30 90 in 3102 40 90, ki ga proizvaja in izvaža JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, razveljaviti z retroaktivnim učinkom do začetka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 661/2008. |
| --- | --- |

(5)

Glede na zgornje ugotovitve je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije razen amonijevega nitrata iz oznak KN 3102 30 90 in 3102 40 90, ki ga proizvaja in izvaža JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, razveljaviti z retroaktivnim učinkom do začetka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 661/2008.

| (6) | Povračilo ali odpust dajatev bi bilo treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo – |
| --- | --- |

(6)

Povračilo ali odpust dajatev bi bilo treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Pododstavek (b) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 661/2008 se preštevilči v (c).

2.   V člen 2(2) Uredbe (ES) št. 661/2008 se za pododstavkom (a) vstavi:

| „(b) | za blago, ki ga proizvaja Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959)








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določeni znesek dajatve (v EUR na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah |

„(b)

za blago, ki ga proizvaja Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959)

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določeni znesek dajatve (v EUR na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah

3102 30 90

—

47,07

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %

3102 40 90

—

47,07

Za blago iz člena 2(1), ki ga proizvaja JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat in ni navedeno v zgornji preglednici, se ne uporablja protidampinška dajatev.“

Člen 2

Dokončne protidampinške dajatve, plačane za uvoz zadevnega izdelka, ki ga je v Evropsko skupnost uvozil JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2008, razen dajatev, obračunanih za uvoz izdelkov iz KN oznak 3102 30 90 in 3102 40 90, ki jih je zajemal prvotni obseg izdelka, se povrnejo ali odpustijo. Povračilo ali odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja od 13. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 19. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 160, 23.6.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 185, 12.7.2008, str. 1.

4

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 990/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 42,2 |
| MK | 21,6 |
| TR | 55,3 |
| ZZ | 39,7 |
| 0707 00 05 | MK | 31,4 |
| TR | 124,3 |
| ZZ | 77,9 |
| 0709 90 70 | MA | 66,0 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 50 10 | AR | 43,3 |
| CL | 83,5 |
| TR | 71,9 |
| US | 56,3 |
| ZA | 83,5 |
| ZZ | 67,7 |
| 0806 10 10 | BR | 218,5 |
| EG | 80,3 |
| TR | 119,8 |
| US | 248,7 |
| ZZ | 166,8 |
| 0808 10 80 | CL | 114,8 |
| MK | 16,1 |
| NZ | 81,4 |
| US | 79,3 |
| ZA | 72,7 |
| ZZ | 72,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 70,1 |
| ZZ | 70,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

42,2

MK

21,6

TR

55,3

ZZ

39,7

0707 00 05

MK

31,4

TR

124,3

ZZ

77,9

0709 90 70

MA

66,0

TR

111,9

ZZ

89,0

0805 50 10

AR

43,3

CL

83,5

TR

71,9

US

56,3

ZA

83,5

ZZ

67,7

0806 10 10

BR

218,5

EG

80,3

TR

119,8

US

248,7

ZZ

166,8

0808 10 80

CL

114,8

MK

16,1

NZ

81,4

US

79,3

ZA

72,7

ZZ

72,9

0808 20 50

CN

54,9

TR

85,0

ZA

70,1

ZZ

70,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 991/2009

z dne 22. oktobra 2009

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Schwäbische Maultaschen ali Schwäbische Suppenmaultaschen (ZGO)]

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Schwäbische Maultaschen“ ali „Schwäbische Suppenmaultaschen“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Schwäbische Maultaschen“ ali „Schwäbische Suppenmaultaschen“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 41, 19.2.2009, str. 35.

2

---

PRILOGA

Živila iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 510/2006:

Skupina 2.7   Testenine

NEMČIJA

Schwäbische Maultaschen ali Schwäbische Suppenmaultaschen (ZGO)

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 992/2009

z dne 22. oktobra 2009

o spremembi Priloge IV k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) ter zlasti člena 8(2)(b) in (d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga IV k Uredbi (ES) št. 73/2009 za vsako državo članico določa zgornje meje, ki jih skupni zneski neposrednih plačil, neto zneski modulacije, ki se v zadevni državi članici odobrijo za koledarsko leto, ne smejo preseči. |
| --- | --- |

(1)

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 73/2009 za vsako državo članico določa zgornje meje, ki jih skupni zneski neposrednih plačil, neto zneski modulacije, ki se v zadevni državi članici odobrijo za koledarsko leto, ne smejo preseči.

| (2) | Nemčija in Švedska sta se v skladu s členom 136 Uredbe (ES) št. 73/2009 odločili, da za podporo Skupnosti v okviru programa in financiranja razvoja podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) od obračunskega leta 2011 naprej namenita znesek, izračunan v skladu s členom 69(7) navedene uredbe. Zato je treba v skladu s členom 8(2)(d) navedene uredbe za koledarska leta 2010, 2011 in 2012 zmanjšati nacionalne zgornje meje za Nemčijo in Švedsko, ki so bile določene v Prilogi IV k navedeni uredbi, za zneske, namenjene podpori razvoja podeželja. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija in Švedska sta se v skladu s členom 136 Uredbe (ES) št. 73/2009 odločili, da za podporo Skupnosti v okviru programa in financiranja razvoja podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) od obračunskega leta 2011 naprej namenita znesek, izračunan v skladu s členom 69(7) navedene uredbe. Zato je treba v skladu s členom 8(2)(d) navedene uredbe za koledarska leta 2010, 2011 in 2012 zmanjšati nacionalne zgornje meje za Nemčijo in Švedsko, ki so bile določene v Prilogi IV k navedeni uredbi, za zneske, namenjene podpori razvoja podeželja.

| (3) | Portugalska je Komisiji sporočila, da se je zaradi nepredvidenih težav, ki jih je imel kmetijski sektor zaradi sedanje gospodarske krize, in zaradi negativnega vpliva na gospodarski položaj kmetov, odločila, da v koledarskem letu 2009 ne bo uporabila prostovoljne modulacije. Zato je treba v skladu s členom 8(2)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009 za leto 2009 nacionalni zgornji meji za Portugalsko, ki je bila določena v Prilogi IV navedene uredbe, dodati neto znesek iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem v letu 2009, ki je bil določen v Odločbi Komisije 2008/788/ES (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/505/ES (3). |
| --- | --- |

(3)

Portugalska je Komisiji sporočila, da se je zaradi nepredvidenih težav, ki jih je imel kmetijski sektor zaradi sedanje gospodarske krize, in zaradi negativnega vpliva na gospodarski položaj kmetov, odločila, da v koledarskem letu 2009 ne bo uporabila prostovoljne modulacije. Zato je treba v skladu s členom 8(2)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009 za leto 2009 nacionalni zgornji meji za Portugalsko, ki je bila določena v Prilogi IV navedene uredbe, dodati neto znesek iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem v letu 2009, ki je bil določen v Odločbi Komisije 2008/788/ES (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/505/ES (3).

| (4) | Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 73/2009 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 73/2009 je zato treba spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razpredelnica iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 73/2009 se spremeni:

| 1. | vrstica, ki zadeva Nemčijo, se nadomesti z naslednjim:









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Koledarsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| „Nemčija | 5 524,8 | 5 402,6 | 5 357,1 | 5 329,6“ |

1.

vrstica, ki zadeva Nemčijo, se nadomesti z naslednjim:

(v milijonih EUR)

Koledarsko leto

2009

2010

2011

2012

„Nemčija

5 524,8

5 402,6

5 357,1

5 329,6“

| 2. | vrstica, ki zadeva Švedsko, se nadomesti z naslednjim:









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Koledarsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| „Švedska | 733,1 | 717,5 | 712,1 | 708,5“ |

2.

vrstica, ki zadeva Švedsko, se nadomesti z naslednjim:

(v milijonih EUR)

Koledarsko leto

2009

2010

2011

2012

„Švedska

733,1

717,5

712,1

708,5“

| 3. | vrstica, ki zadeva Portugalsko, se nadomesti z naslednjim:









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Koledarsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| „Portugalska | 590,5 | 545,0 | 545,0 | 545,0“ |

3.

vrstica, ki zadeva Portugalsko, se nadomesti z naslednjim:

(v milijonih EUR)

Koledarsko leto

2009

2010

2011

2012

„Portugalska

590,5

545,0

545,0

545,0“

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 271, 11.10.2008, str. 44.

2

(3)  UL L 171, 1.7.2009, str. 46.

3

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 993/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164 in 167 do 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164 in 167 do 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4).

| (5) | Pogoji iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določajo, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem. |
| --- | --- |

(5)

Pogoji iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določajo, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem.

| (6) | Uredbo Komisije (ES) št. 654/2009 (6) je zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (ES) št. 654/2009 (6) je zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve glede zdravstvene ustreznosti iz naslova III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1359/2007 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 7 EUR/100 kg.

Člen 3

Uredba (ES) št. 654/2009 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

4

(5)  UL L 304, 22.11.2007, str. 21.

5

(6)  UL L 192, 24.7.2009, str. 49.

6

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila v sektorju govejega mesa, ki se uporabljajo od 23. oktobra 2009

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive mase | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive mase | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto mase | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg neto mase | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto mase | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg neto mase | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 20,7 |
| Opomba: Oznake proizvodov in oznake namembne države serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).
  Druge namembne države:







  B00 | : | vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo za izvoz iz Skupnosti). |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovom (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zaloge in oskrba (namembne države iz členov 33 in 42 in, če je ustrezno, iz člena 41 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1)). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Kongo (demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in odvisna ozemlja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in odvisna ozemlja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestil

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg žive mase

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg žive mase

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

48,8

B03

EUR/100 kg neto mase

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

48,8

B03

EUR/100 kg neto mase

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

61,0

B03

EUR/100 kg neto mase

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg neto mase

6,5

CA (5)

EUR/100 kg neto mase

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg neto mase

22,6

B03

EUR/100 kg neto mase

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto mase

84,7

B03

EUR/100 kg neto mase

49,8

EG

EUR/100 kg neto mase

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto mase

50,8

B03

EUR/100 kg neto mase

29,9

EG

EUR/100 kg neto mase

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg neto mase

6,5

CA (5)

EUR/100 kg neto mase

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg neto mase

22,6

B03

EUR/100 kg neto mase

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

20,7

Opomba: Oznake proizvodov in oznake namembne države serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).

Druge namembne države:

B00

:

vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo za izvoz iz Skupnosti).

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovom (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zaloge in oskrba (namembne države iz členov 33 in 42 in, če je ustrezno, iz člena 41 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1)).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Kongo (demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in odvisna ozemlja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in odvisna ozemlja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

---

(1)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

(2)  Za razvrstitev pod to tarifno podštevilko je treba predložiti potrdilo iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 433/2007 (UL L 104, 21.4.2007, str. 3).

(3)  Za dodelitev nadomestila je treba izpolnjevati pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 21), in če je to ustrezno, iz Uredbe Komisije (ES) št. 1741/2006 (UL L 329, 25.11.2006, str. 7).

(4)  Izvedene v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1643/2006 (UL L 308, 8.11.2006, str. 7).

(5)  Izvedene v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1041/2008 (UL L 281, 24.10.2008, str. 3).

(6)  Za dodelitev nadomestila je treba izpolnjevati pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1731/2006 (UL L 325, 24.11.2006, str. 12).

(7)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščobe se določi v skladu s postopkom analize iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39).

Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na količino vzorca iz člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec je vzet iz dela zadevne serije, ki predstavlja največje tveganje.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 994/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju prašičjega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XVII Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XVII Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu prašičjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu prašičjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve glede zdravstvene ustreznosti iz naslova III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

4

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za prašičje meso od 23. oktobra 2009 dalje

| Tarifna oznaka proizvodov | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| N. B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena. |

Tarifna oznaka proizvodov

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

N. B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 995/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XIX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XIX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu jajc morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in določenimi merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu jajc morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in določenimi merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ustrezajo zahtevam Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) ter zahtevam označevanja iz točke A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ustrezajo zahtevam Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) ter zahtevam označevanja iz točke A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve označevanja iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 ter zahteve, določene v točki A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za jajca od 23. oktobra 2009 dalje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 16,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 9,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Drugi namembni kraji so:






  E09 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija. |
| E10 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini. |
| E19 | Vsi namembni kraji razen Švice ter skupin E09 in E10. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 kos

0,39

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 kos

0,20

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

16,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

9,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Drugi namembni kraji so:

E09

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija.

E10

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini.

E19

Vsi namembni kraji razen Švice ter skupin E09 in E10.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/17

---

UREDBA
  KOMISIJE (ES) št. 996/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu perutninskega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu perutninskega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo identifikacijsko oznako iz člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo identifikacijsko oznako iz člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve označevanja iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za perutninsko meso od 23. oktobra 2009

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Drugi namembni kraji so:






  V03 | A24, Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Drugi namembni kraji so:

V03

A24, Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 997/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se lahko razlika med cenami proizvodov iz dela XVI Priloge I k navedeni uredbi na svetovnem trgu in trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se lahko razlika med cenami proizvodov iz dela XVI Priloge I k navedeni uredbi na svetovnem trgu in trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutni položaj na trgu mleka in mlečnih izdelkov je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 162, 163, 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutni položaj na trgu mleka in mlečnih izdelkov je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 162, 163, 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se izvozna nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se izvozna nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Izvozna nadomestila za Dominikansko republiko so bila diferencirana, da se upošteva znižanje uvoznih carin v okviru uvozne tarifne kvote v skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 98/486/ES (3). Zaradi spremenjenega položaja na trgu v Dominikanski republiki, za katerega je značilna večja konkurenca za mleko v prahu, kvota ni več v celoti uporabljena. Da se optimizira uporaba kvote, je treba za Dominikansko republiko ukiniti diferenciacijo izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(4)

Izvozna nadomestila za Dominikansko republiko so bila diferencirana, da se upošteva znižanje uvoznih carin v okviru uvozne tarifne kvote v skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 98/486/ES (3). Zaradi spremenjenega položaja na trgu v Dominikanski republiki, za katerega je značilna večja konkurenca za mleko v prahu, kvota ni več v celoti uporabljena. Da se optimizira uporaba kvote, je treba za Dominikansko republiko ukiniti diferenciacijo izvoznih nadomestil.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so navedeni v Prilogi k tej uredbi v skladu s pogoji, določenimi v členu 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1282/2006 (4).

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 218, 6.8.1998, str. 46.

2

(3)  UL L 218, 6.8.1998, str. 45.

3

(4)  UL L 234, 29.8.2006, str. 4.

4

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za mleko in mlečne izdelke, ki se uporabljajo od 23. oktobra 2009

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 20,50 |
| 0402 10 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 21 11 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 21 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 21 91 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,69 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 17,85 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 21 99 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,69 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 17,85 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 18,70 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 20,19 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 20,85 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 18,70 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 1,74 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 2,05 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 4,47 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 39,08 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 35,86 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 45,65 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 11,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,72 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 9,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,27 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,79 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,56 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 8,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,68 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 11,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,51 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 12,34 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,42 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 13,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,24 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 5,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,61 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,11 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,46 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 4,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,77 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,20 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,39 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 12,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,59 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,41 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 14,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,58 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 20,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,39 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,45 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,20 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,25 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,31 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,77 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 16,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,66 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,84 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,53 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 17,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,51 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,78 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,06 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,63 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,90 |
| Opredeljeni namembni kraji:







  L20 | : | Vsi namembni kraji razen:






  (a) | tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn in Združene države Amerike; |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

6,54

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

10,70

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

11,89

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

6,54

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

10,70

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

11,89

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

13,67

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

13,67

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

20,50

0402 10 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 19 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 21 11 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 21 19 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 21 91 9200

L20

EUR/100 kg

17,69

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

17,85

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 21 99 9200

L20

EUR/100 kg

17,69

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

17,85

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

18,70

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

20,19

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

20,85

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

18,70

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

1,74

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

2,05

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

13,67

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

4,47

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

6,54

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

15,90

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

6,54

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

10,70

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

11,89

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

15,90

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

16,51

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

17,50

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

15,90

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

16,51

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

17,50

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

39,08

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

34,48

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

35,86

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

45,65

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

37,70

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

11,78

L40

EUR/100 kg

14,72

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

9,82

L40

EUR/100 kg

12,27

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,03

L40

EUR/100 kg

8,79

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,85

L40

EUR/100 kg

8,56

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

8,54

L40

EUR/100 kg

10,68

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

11,61

L40

EUR/100 kg

14,51

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

12,34

L40

EUR/100 kg

15,42

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

13,79

L40

EUR/100 kg

17,24

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

5,29

L40

EUR/100 kg

6,61

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

5,69

L40

EUR/100 kg

7,11

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,17

L40

EUR/100 kg

6,46

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

4,62

L40

EUR/100 kg

5,77

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,96

L40

EUR/100 kg

6,20

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,31

L40

EUR/100 kg

6,64

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,11

L40

EUR/100 kg

6,39

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

12,47

L40

EUR/100 kg

15,59

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,53

L40

EUR/100 kg

19,41

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

14,06

L40

EUR/100 kg

17,58

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

20,31

L40

EUR/100 kg

25,39

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,56

L40

EUR/100 kg

24,45

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,20

L40

EUR/100 kg

20,25

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,65

L40

EUR/100 kg

18,31

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,02

L40

EUR/100 kg

18,77

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

16,53

L40

EUR/100 kg

20,66

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,87

L40

EUR/100 kg

19,84

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,22

L40

EUR/100 kg

16,53

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

17,30

L40

EUR/100 kg

21,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

15,89

L40

EUR/100 kg

19,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,61

L40

EUR/100 kg

19,51

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

19,78

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,85

L40

EUR/100 kg

21,06

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,50

L40

EUR/100 kg

20,63

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,52

L40

EUR/100 kg

16,90

Opredeljeni namembni kraji:

L20

:

Vsi namembni kraji razen:

(a)

tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn in Združene države Amerike;

| (b) | ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora;

| (c) | evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar.

| (d) | na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| --- | --- |

(d)

na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

L04

:

Albanija, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo (), Črna gora in nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

L40

:

Vsi namembni kraji razen:

| (a) | tretje države: L04, Andora, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Švica, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Združene države Amerike, Hrvaška, Turčija, Avstralija, Kanada, Nova Zelandija in Južna Afrika; |
| --- | --- |

(a)

tretje države: L04, Andora, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Švica, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Združene države Amerike, Hrvaška, Turčija, Avstralija, Kanada, Nova Zelandija in Južna Afrika;

| (b) | ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora;

| (c) | evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar.

| (d) | na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| --- | --- |

(d)

na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

---

(1)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 998/2009

z dne 22. oktobra 2009

o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 20. oktobra 2009, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 20. oktobra 2009, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 20. oktobra 2009, se ne dodeli nobeno izvozno nadomestilo za proizvode in namembne kraje iz člena 1(a) in (b) ter člena 2 navedene uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 999/2009

z dne 22. oktobra 2009

o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 20. oktobra 2009, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 20. oktobra 2009, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 20. oktobra 2009, se za proizvod iz člena 1(c) in namembne kraje iz člena 2 navedene uredbe ne dodeli nobeno nadomestilo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1000/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) in zlasti člena 143 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 614/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (2) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 181, 14.7.2009, str. 8.

2

(3)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. oktobra 2009 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 93,7 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 119,3 | 0 | BR |
| 109,1 | 3 | AR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 206,0 | 28 | BR |
| 196,0 | 32 | AR |
| 283,2 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Piščančja prsa, zamrznjena | 195,0 | 5 | BR |
| 146,3 | 20 | AR |
| 0207 14 60 | Noge piščancev, zamrznjene | 114,9 | 8 | BR |
| 116,1 | 8 | AR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 242,9 | 16 | BR |
| 272,1 | 7 | CL |
| 0408 11 80 | Rumenjaki | 309,7 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 343,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 224,3 | 19 | BR |
| 3502 11 90 | Jajčni albumin, posušen | 595,6 | 0 | AR |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

93,7

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

119,3

0

BR

109,1

3

AR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

206,0

28

BR

196,0

32

AR

283,2

5

CL

0207 14 50

Piščančja prsa, zamrznjena

195,0

5

BR

146,3

20

AR

0207 14 60

Noge piščancev, zamrznjene

114,9

8

BR

116,1

8

AR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

242,9

16

BR

272,1

7

CL

0408 11 80

Rumenjaki

309,7

0

AR

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

343,5

0

AR

1602 32 11

Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

224,3

19

BR

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen

595,6

0

AR

---

(1)  Po nomenklaturi držav, določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚drugo poreklo‘.“

1

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1001/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), in zlasti člena 164(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(s) navedene uredbe dela XIX Priloge I k navedeni uredbi in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če se to blago izvozi kot blago, našteto v delu V Priloge XX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(s) navedene uredbe dela XIX Priloge I k navedeni uredbi in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če se to blago izvozi kot blago, našteto v delu V Priloge XX k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko se ti proizvodi izvozijo kot blago iz dela V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko se ti proizvodi izvozijo kot blago iz dela V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (3) | V skladu s členom 14(2)(b) Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14(2)(b) Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju.

| (4) | Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega med urugvajskim krogom, določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za ta proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(4)

Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega med urugvajskim krogom, določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za ta proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in v členu 1(1)(s) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se izvažajo kot blago, navedeno v delu V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 23. oktobra 2009 uporabljajo za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Poimenovanje | Namembne države (1) | Stopnja nadomestila |
| 0407 00 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana: | | |
| – Perutnine | | |
| 0407 00 30 | – – Druga: | | |
| (a) | Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Poimenovanje

Namembne države (1)

Stopnja nadomestila

0407 00

Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana:

– Perutnine

0407 00 30

– – Druga:

(a)

Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90

02

0,00

03

16,00

04

0,00

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

01

0,00

0408

Ptičja jajca, brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:

– Rumenjaki:

0408 11

– – sušeni:

ex 0408 11 80

– – – primerni za človeško prehrano:

nesladkani

01

84,72

0408 19

– – drugi:

– – – primerni za človeško prehrano:

ex 0408 19 81

– – – – tekoči:

nesladkani

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – zamrznjeni:

nesladkani

01

42,53

– Drugo:

0408 91

– – sušeno:

ex 0408 91 80

– – – primerno za človeško prehrano:

nesladkano

01

53,67

0408 99

– – drugo:

ex 0408 99 80

– – – primerno za človeško prehrano:

nesladkano

01

9,00

---

(1)  Namembne države so naslednje:

| 01 | tretje države. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz preglednic I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, |
| --- | --- |
| 02 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong, JAR in Rusija, |
| 03 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini, |
| 04 | vse namembne države razen Švice in tistih iz 02 in 03. |

01

tretje države. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz preglednic I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972,

02

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong, JAR in Rusija,

03

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini,

04

vse namembne države razen Švice in tistih iz 02 in 03.

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1002/2009

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi stopenj nadomestil za mleko in mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 164(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1)b Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(p) in navedene v delu XVI Priloge I k navedeni uredbi ter cenami v Skupnosti lahko krije z izvoznim nadomestilom, kadar se to blago izvozi kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1)b Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(p) in navedene v delu XVI Priloge I k navedeni uredbi ter cenami v Skupnosti lahko krije z izvoznim nadomestilom, kadar se to blago izvozi kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k navedeni uredbi.

| (2) | V Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2) so opredeljeni proizvodi, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2) so opredeljeni proizvodi, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (3) | V skladu s pododstavkom (a) odstavka 2 člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 se stopnja nadomestila za 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določi za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s pododstavkom (a) odstavka 2 člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 se stopnja nadomestila za 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določi za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju.

| (4) | Člen 162(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(4)

Člen 162(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (5) | Pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila lahko ogrožene zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne previdnostne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za navedene proizvode mora omogočiti izpolnitev navedenih dveh ciljev. |
| --- | --- |

(5)

Pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila lahko ogrožene zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne previdnostne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za navedene proizvode mora omogočiti izpolnitev navedenih dveh ciljev.

| (6) | Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila za osnovne proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode po potrebi upoštevajo podpore ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se uporabljajo v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi kmetijskih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila za osnovne proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode po potrebi upoštevajo podpore ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se uporabljajo v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi kmetijskih trgov.

| (7) | Člen 100(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če takšno mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje. |
| --- | --- |

(7)

Člen 100(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če takšno mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje.

| (8) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in delu XVI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007, izvožene kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 23. oktobra 2009 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi
   (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3)

17,50

17,50

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

38,58

38,58

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

37,70

37,70

---

(1)  Stopnje, določene v tej prilogi, se ne uporabljajo za izvoz

| (a) | v tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn, Združene države Amerike ter za blago iz preglednic I in II Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo; |
| --- | --- |

(a)

v tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn, Združene države Amerike ter za blago iz preglednic I in II Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo;

| (b) | na ozemlje držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia, otok Helgoland, Grenlandija, Ferski otoki in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

na ozemlje držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia, otok Helgoland, Grenlandija, Ferski otoki in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora;

| (c) | na Evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica in niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar; |
| --- | --- |

(c)

na Evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica in niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar;

| (d) | na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| --- | --- |

(d)

na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/32

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2008

o državni pomoči C 10/08 (ex NN 7/08), ki jo je Zvezna republika Nemčija zagotovila za prestrukturiranje družbe IKB Deutsche Industriebank AG

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6022)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/775/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1)

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Postopek se je začel na podlagi informacij, ki jih je Nemčija poslala 3. avgusta 2007. Po večkratni izmenjavi nadaljnjih informacij je Nemčija z dopisom z dne 15. januarja 2008 priglasila ukrepe in trdila, da bi bilo treba ukrepe vsekakor šteti za pomoč za reševanje oziroma prestrukturiranje, ki je združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(1)

Postopek se je začel na podlagi informacij, ki jih je Nemčija poslala 3. avgusta 2007. Po večkratni izmenjavi nadaljnjih informacij je Nemčija z dopisom z dne 15. januarja 2008 priglasila ukrepe in trdila, da bi bilo treba ukrepe vsekakor šteti za pomoč za reševanje oziroma prestrukturiranje, ki je združljiva s skupnim trgom.

| (2) | Z dopisom z dne 27. februarja 2008 je Komisija Nemčijo uradno obvestila o svoji odločitvi, da bo v zvezi z ukrepi sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 27. februarja 2008 je Komisija Nemčijo uradno obvestila o svoji odločitvi, da bo v zvezi z ukrepi sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Odločitev Komisije o sprožitvi uradnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: uvodna odločba) je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o pomoči. Komisija ni prejela nobenih pripomb tretjih oseb. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o sprožitvi uradnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: uvodna odločba) je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o pomoči. Komisija ni prejela nobenih pripomb tretjih oseb.

| (4) | Nemčija je po začetku uradne preiskave 27. marca 2008 predložila svoja stališča do navedb Komisije in je k informacijam, predloženim 15. in 25. januarja, 5. in 25. februarja ter 3., 6., 11., 14., 20. in 27. marca 2008, dodatno predložila nadaljnje informacije 3. in 25. aprila, 7. in 30. maja, 9. in 27. junija, 25. julija, 4., 22. in 26. avgusta, 2., 3., 4., 5., 16., 18., 19. in 25. septembra ter 14. oktobra 2008. Skupaj s temi informacijami je Nemčija predložila 68 pogodb in dokumentov, ki so podlaga za ukrepe. Poleg tega je bila z Nemčijo, upravičencem in Kreditanstalt für Wiederaufbau (v nadaljnjem besedilu: KfW) izvedena vrsta sestankov in telefonskih konferenc. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je po začetku uradne preiskave 27. marca 2008 predložila svoja stališča do navedb Komisije in je k informacijam, predloženim 15. in 25. januarja, 5. in 25. februarja ter 3., 6., 11., 14., 20. in 27. marca 2008, dodatno predložila nadaljnje informacije 3. in 25. aprila, 7. in 30. maja, 9. in 27. junija, 25. julija, 4., 22. in 26. avgusta, 2., 3., 4., 5., 16., 18., 19. in 25. septembra ter 14. oktobra 2008. Skupaj s temi informacijami je Nemčija predložila 68 pogodb in dokumentov, ki so podlaga za ukrepe. Poleg tega je bila z Nemčijo, upravičencem in Kreditanstalt für Wiederaufbau (v nadaljnjem besedilu: KfW) izvedena vrsta sestankov in telefonskih konferenc.

2.   OPIS UKREPOV

2.1   Upravičenec

| (5) | Upravičenec je IKB Deutsche Industriebank AG (v nadaljnjem besedilu: IKB). IKB je srednje velika nemška zasebna banka, ki je vključena v indeks SDAX in ima sedež v Düsseldorfu. Glavni delničar je KfW, ki je v državni lasti in je pred krizo imel 38 % delnic. Poleg tega je imela ustanova Stiftung Industrieforschung, ki se ne ukvarja z nobenim lastnim poslovnim področjem, 12-odstotni delež, s preostalimi 50 % delnic pa se je prosto trgovalo. Po načrtovani dokapitalizaciji bi lahko delež KfW narasel na 91 %. |
| --- | --- |

(5)

Upravičenec je IKB Deutsche Industriebank AG (v nadaljnjem besedilu: IKB). IKB je srednje velika nemška zasebna banka, ki je vključena v indeks SDAX in ima sedež v Düsseldorfu. Glavni delničar je KfW, ki je v državni lasti in je pred krizo imel 38 % delnic. Poleg tega je imela ustanova Stiftung Industrieforschung, ki se ne ukvarja z nobenim lastnim poslovnim področjem, 12-odstotni delež, s preostalimi 50 % delnic pa se je prosto trgovalo. Po načrtovani dokapitalizaciji bi lahko delež KfW narasel na 91 %.

| (6) | Glavni delničar IKB, tj. KfW, je razvojna banka države (80 %) in zveznih dežel (20 %). S skupno bilančno vsoto 360 milijard EUR (stanje na dan 31.12.2006) spada med deset največjih bank v Nemčiji. KfW kot subjekt javnega prava s sedežem v Nemčiji spodbuja gospodarstvo, družbo in varovanje okolja v Nemčiji, Evropi in po vsem svetu. Med nalogami KfW so podpora malim in srednje velikim podjetjem, spodbujanje financiranja in posodobitve stanovanj ter izobraževanja in dodatnega izobraževanja, financiranje komunalne infrastrukture, spodbuda za financiranje izvoza in projektov, podpora državam v razvoju in prehodu ter spodbujanje varovanja podnebja in okolja. KfW pridobiva sredstva za spodbudo večinoma na kapitalskem trgu. Razvojna naloga banke, ki ji jo je dodelila država, je določena v zakonu o KfW (3). Pri izvajanju svojih javnih nalog ima KfW na voljo jamstvo za poslovanje javnih institucij (Anstaltslast). |
| --- | --- |

(6)

Glavni delničar IKB, tj. KfW, je razvojna banka države (80 %) in zveznih dežel (20 %). S skupno bilančno vsoto 360 milijard EUR (stanje na dan 31.12.2006) spada med deset največjih bank v Nemčiji. KfW kot subjekt javnega prava s sedežem v Nemčiji spodbuja gospodarstvo, družbo in varovanje okolja v Nemčiji, Evropi in po vsem svetu. Med nalogami KfW so podpora malim in srednje velikim podjetjem, spodbujanje financiranja in posodobitve stanovanj ter izobraževanja in dodatnega izobraževanja, financiranje komunalne infrastrukture, spodbuda za financiranje izvoza in projektov, podpora državam v razvoju in prehodu ter spodbujanje varovanja podnebja in okolja. KfW pridobiva sredstva za spodbudo večinoma na kapitalskem trgu. Razvojna naloga banke, ki ji jo je dodelila država, je določena v zakonu o KfW (3). Pri izvajanju svojih javnih nalog ima KfW na voljo jamstvo za poslovanje javnih institucij (Anstaltslast).

| (7) | Pred prestrukturiranjem se je dejavnost IKB razdelila na naslednja štiri področja poslovanja:






  1. | Poslovanje s podjetji
  Osnovna dejavnost IKB je zagotavljanje dolgoročnega financiranja za srednja podjetja z letnim prometom nad 7,5 milijona EUR. Storitve kreditiranja, financiranja z lastniškim kapitalom in zakupa/lizinga za srednja podjetja so vedno zajemale glavnino poslovanja s podjetji, pri čemer prednjačijo domača podjetja. Banka IKB ima na področju poslovanja s podjetji samo enoodstotni delež, toda v tržnem segmentu dolgoročnih kreditov se ta delež giblje okoli 10 odstotkov. Njena prednost so dolgoročni odnosi s strankami. Glede na izredno močno konkurenco pa so stopnje dobička nizke. Dejavnost kreditiranja je za [...] (4) manj privlačna in IKB mora zaradi tega za ta del strank nujno razviti druge dejavnosti, ki prinašajo večji dobiček (npr. strukturno financiranje ali nepremičninske produkte), ter za to izkoristiti svoje dolgoletne odnose s strankami. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pred prestrukturiranjem se je dejavnost IKB razdelila na naslednja štiri področja poslovanja:

1.

Poslovanje s podjetji

Osnovna dejavnost IKB je zagotavljanje dolgoročnega financiranja za srednja podjetja z letnim prometom nad 7,5 milijona EUR. Storitve kreditiranja, financiranja z lastniškim kapitalom in zakupa/lizinga za srednja podjetja so vedno zajemale glavnino poslovanja s podjetji, pri čemer prednjačijo domača podjetja. Banka IKB ima na področju poslovanja s podjetji samo enoodstotni delež, toda v tržnem segmentu dolgoročnih kreditov se ta delež giblje okoli 10 odstotkov. Njena prednost so dolgoročni odnosi s strankami. Glede na izredno močno konkurenco pa so stopnje dobička nizke. Dejavnost kreditiranja je za [...] (4) manj privlačna in IKB mora zaradi tega za ta del strank nujno razviti druge dejavnosti, ki prinašajo večji dobiček (npr. strukturno financiranje ali nepremičninske produkte), ter za to izkoristiti svoje dolgoletne odnose s strankami.

| 2. | Strukturirano financiranje
  To področje poslovanja zajema predvsem te dejavnosti: financiranje neposrednih naložb, financiranje izvoza in projektov, financiranje nakupov in infrastrukture ter prestrukturiranje struktur financiranja podjetij in plasiranje posojil iz podjetja (povezovanje) za stranke, ki so srednja podjetja. Podružnice IKB v pomembnih finančnih središčih, v Londonu, Luxembourgu, Madridu, Milanu, New Yorku in Parizu, imajo dober položaj za zagotavljanje financiranja nacionalnih in mednarodnih prevzemov. IKB svojim strankam pomaga pri optimizaciji skupnega financiranja njihovih podjetij in prodaji kreditov. V okviru skupne kreditne dejavnosti se IKB ukvarja tudi s krediti, ki jih izdajo druge kreditne ustanove. Večina strukturiranih financiranj se ponuja v Nemčiji, pri čemer IKB posluje tudi z nemškimi podjetji v Zahodni Evropi.
  S svojimi dejavnostmi na področju strukturiranega financiranja dosega IKB zelo visoke dobičke. V prvotnem načrtu prestrukturiranja, v katerega še niso bili vključeni pozneje dogovorjeni izravnalni ukrepi, je bila za to področje izkazana donosnost na lastni kapital v višini približno [> 10] %. |
| --- | --- |

2.

Strukturirano financiranje

To področje poslovanja zajema predvsem te dejavnosti: financiranje neposrednih naložb, financiranje izvoza in projektov, financiranje nakupov in infrastrukture ter prestrukturiranje struktur financiranja podjetij in plasiranje posojil iz podjetja (povezovanje) za stranke, ki so srednja podjetja. Podružnice IKB v pomembnih finančnih središčih, v Londonu, Luxembourgu, Madridu, Milanu, New Yorku in Parizu, imajo dober položaj za zagotavljanje financiranja nacionalnih in mednarodnih prevzemov. IKB svojim strankam pomaga pri optimizaciji skupnega financiranja njihovih podjetij in prodaji kreditov. V okviru skupne kreditne dejavnosti se IKB ukvarja tudi s krediti, ki jih izdajo druge kreditne ustanove. Večina strukturiranih financiranj se ponuja v Nemčiji, pri čemer IKB posluje tudi z nemškimi podjetji v Zahodni Evropi.

S svojimi dejavnostmi na področju strukturiranega financiranja dosega IKB zelo visoke dobičke. V prvotnem načrtu prestrukturiranja, v katerega še niso bili vključeni pozneje dogovorjeni izravnalni ukrepi, je bila za to področje izkazana donosnost na lastni kapital v višini približno [> 10] %.

| 3. | Financiranje nepremičnin
  Približno [> 10] % tržnih dejavnosti IKB se osredotoča na financiranje nepremičnin. Osrednje področje te poslovne dejavnosti zajema financiranje pisarniških, trgovskih, poslovnih, logističnih in upravnih stavb ter paketno financiranje lokacij, za katere je mogoče pričakovati poznejšo oddajo v najem in prodajo. Na tem področju IKB sodeluje s srednje velikimi in velikimi podjetji, zasebnimi in institucionalnimi vlagatelji, projektanti, podjetji za razvoj podeželja ter investicijskimi skladi. Znesek za financiranje projektov je najmanj 5 milijonov EUR. IKB kot celovit ponudnik za naložbe v nepremičnine razvija tudi celovite pristope in rešitve za novogradnje, sanacijska dela in preurejanje nepremičnin. Storitev za financiranje nepremičnin ne ponuja samo v Nemčiji, temveč tudi v drugih evropskih državah, zlasti v Belgiji, Franciji, Italiji, Luksemburgu, na Nizozemskem, v Španiji in Združenem kraljestvu.
  V prvotnem načrtu prestrukturiranja, v katerega še niso bili vključeni pozneje dogovorjeni izravnalni ukrepi, je bila za to dejavnost navedena donosnost na lastni kapital v višini približno [> 5] %. |
| --- | --- |

3.

Financiranje nepremičnin

Približno [> 10] % tržnih dejavnosti IKB se osredotoča na financiranje nepremičnin. Osrednje področje te poslovne dejavnosti zajema financiranje pisarniških, trgovskih, poslovnih, logističnih in upravnih stavb ter paketno financiranje lokacij, za katere je mogoče pričakovati poznejšo oddajo v najem in prodajo. Na tem področju IKB sodeluje s srednje velikimi in velikimi podjetji, zasebnimi in institucionalnimi vlagatelji, projektanti, podjetji za razvoj podeželja ter investicijskimi skladi. Znesek za financiranje projektov je najmanj 5 milijonov EUR. IKB kot celovit ponudnik za naložbe v nepremičnine razvija tudi celovite pristope in rešitve za novogradnje, sanacijska dela in preurejanje nepremičnin. Storitev za financiranje nepremičnin ne ponuja samo v Nemčiji, temveč tudi v drugih evropskih državah, zlasti v Belgiji, Franciji, Italiji, Luksemburgu, na Nizozemskem, v Španiji in Združenem kraljestvu.

V prvotnem načrtu prestrukturiranja, v katerega še niso bili vključeni pozneje dogovorjeni izravnalni ukrepi, je bila za to dejavnost navedena donosnost na lastni kapital v višini približno [> 5] %.

| 4. | Portfeljske naložbe
  IKB od začetka tega stoletja pospešeno vlaga v mednarodne kreditne portfelje z različnih naložbenih področij. Cilj te razširitve je bila razvejitev profila tveganja v zvezi z regijami in gospodarskimi sektorji ter hkrati povečanje prihodkov iz provizij. S tem ko so bila prek družb, ki niso zajete v bilanci, iz bilance izločena kreditna tveganja, je bilo mogoče sredstva sprostiti, tako da je banka IKB lahko vlagala v druge razrede sredstev, kot so na primer srednjeročna financiranja ali kreditni portfelji. Iz pojasnil v uvodnih izjavah od 10 naprej je mogoče videti, da so obsežne portfeljske naložbe IKB razlog za njene težave. Zato je IKB medtem že tudi izstopila iz te dejavnosti. |
| --- | --- |

4.

Portfeljske naložbe

IKB od začetka tega stoletja pospešeno vlaga v mednarodne kreditne portfelje z različnih naložbenih področij. Cilj te razširitve je bila razvejitev profila tveganja v zvezi z regijami in gospodarskimi sektorji ter hkrati povečanje prihodkov iz provizij. S tem ko so bila prek družb, ki niso zajete v bilanci, iz bilance izločena kreditna tveganja, je bilo mogoče sredstva sprostiti, tako da je banka IKB lahko vlagala v druge razrede sredstev, kot so na primer srednjeročna financiranja ali kreditni portfelji. Iz pojasnil v uvodnih izjavah od 10 naprej je mogoče videti, da so obsežne portfeljske naložbe IKB razlog za njene težave. Zato je IKB medtem že tudi izstopila iz te dejavnosti.

| (8) | V poslovnem letu 2006/2007 so bili na različnih področjih poslovanja doseženi ti rezultati:

  Preglednica 1


  Pregled področij poslovanja








  v milijonih EUR |
| --- | --- |
| | Dobiček iz poslovanja | Obseg posojil |
| Poslovanje s podjetji | 92,8 | 16 065 |
| Strukturirano financiranje | 90,6 | 4 889 |
| Nepremičnine | 23,2 | 7 870 |
| Financiranje z lastniškim kapitalom | 11,3 | 18 260 |
| Osrednje/konsolidacija | – 103 | 4 114 |
| Skupaj | 114,5 | 51 198 |

(8)

V poslovnem letu 2006/2007 so bili na različnih področjih poslovanja doseženi ti rezultati:

Preglednica 1

Pregled področij poslovanja

v milijonih EUR

Dobiček iz poslovanja

Obseg posojil

Poslovanje s podjetji

92,8

16 065

Strukturirano financiranje

90,6

4 889

Nepremičnine

23,2

7 870

Financiranje z lastniškim kapitalom

11,3

18 260

Osrednje/konsolidacija

– 103

4 114

Skupaj

114,5

51 198

| (9) | Pred krizo je bila bilančna vsota IKB 49,1 milijarde EUR (stanje na dan 31. decembra 2006), po popravku z upoštevanjem vseh zunajbilančnih dejavnosti IKB pa je narasla na 63,5 milijarde EUR (stanje na dan 31. marca 2007). |
| --- | --- |

(9)

Pred krizo je bila bilančna vsota IKB 49,1 milijarde EUR (stanje na dan 31. decembra 2006), po popravku z upoštevanjem vseh zunajbilančnih dejavnosti IKB pa je narasla na 63,5 milijarde EUR (stanje na dan 31. marca 2007).

2.2   Razlogi za težave IKB

| (10) | Težave IKB so povezane s še vedno trajajočo ameriško krizo zaradi tveganih hipotekarnih kreditov (subprime kriza), zaradi katere sta bili banka IKB in še zlasti ena od njenih namenskih družb, Rhineland Funding Capital Corporation (v nadaljnjem besedilu: Rhineland), izpostavljeni visokim tveganjem (5). Zaradi krize so nastale likvidnostne težave, ki jih je družba Rhineland (če komercialni zapisi, ki se običajno uporabljajo, ne bi bili v celoti vpisani) premostila s kreditnimi linijami pri poslovnih bankah. |
| --- | --- |

(10)

Težave IKB so povezane s še vedno trajajočo ameriško krizo zaradi tveganih hipotekarnih kreditov (subprime kriza), zaradi katere sta bili banka IKB in še zlasti ena od njenih namenskih družb, Rhineland Funding Capital Corporation (v nadaljnjem besedilu: Rhineland), izpostavljeni visokim tveganjem (5). Zaradi krize so nastale likvidnostne težave, ki jih je družba Rhineland (če komercialni zapisi, ki se običajno uporabljajo, ne bi bili v celoti vpisani) premostila s kreditnimi linijami pri poslovnih bankah.

| (11) | Banka IKB je družbi Rhineland zagotovila več likvidnostnih posojil v višini približno 8,1 milijarde EUR. Družba Rhineland je vložila v strukturirane kreditne portfelje, k čemur spadajo tudi tveganja zaradi ameriških hipotekarnih kreditov s področja subprime, in refinancirala svoje naložbe z izdajo kratkoročnih vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem (Commercial Papers, v nadaljnjem besedilu: CP). Poleg likvidnostnega posojila, ki je bilo neposredno dodeljeno družbi Rhineland, je banka IKB prek tako imenovane strukture Havenrock posredno zagotovila zaščito pred tveganjem za postavke sredstev družbe Rhineland. Tveganje za skupno izgubo IKB pri strukturi Havenrock je obsegalo 1,2 milijarde EUR. Pri neposrednem likvidnostnem posojilu družbi Rhineland in strukturi Havenrock je v obeh primerih šlo za zunajbilančne ukrepe. Poleg tega je imela banka IKB podrejene dolžniške instrumente v strukturiranem naložbenem nosilcu Rhinebridge (v nadaljnjem besedilu: Rhinebridge), v drugih vrstah naložbenih portfeljev (npr. Collateralised Debt Obligations – vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti, CDO), pa tudi neposredne bilančne portfeljske naložbe (delno iz segmenta subprime). Poleti leta 2007 so bonitetne agencije znatno znižale ocene za dele prvotno zelo visoko ovrednotenih strukturiranih portfeljev Rhinelanda in Rhinebridgea ter CDO. |
| --- | --- |

(11)

Banka IKB je družbi Rhineland zagotovila več likvidnostnih posojil v višini približno 8,1 milijarde EUR. Družba Rhineland je vložila v strukturirane kreditne portfelje, k čemur spadajo tudi tveganja zaradi ameriških hipotekarnih kreditov s področja subprime, in refinancirala svoje naložbe z izdajo kratkoročnih vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem (Commercial Papers, v nadaljnjem besedilu: CP). Poleg likvidnostnega posojila, ki je bilo neposredno dodeljeno družbi Rhineland, je banka IKB prek tako imenovane strukture Havenrock posredno zagotovila zaščito pred tveganjem za postavke sredstev družbe Rhineland. Tveganje za skupno izgubo IKB pri strukturi Havenrock je obsegalo 1,2 milijarde EUR. Pri neposrednem likvidnostnem posojilu družbi Rhineland in strukturi Havenrock je v obeh primerih šlo za zunajbilančne ukrepe. Poleg tega je imela banka IKB podrejene dolžniške instrumente v strukturiranem naložbenem nosilcu Rhinebridge (v nadaljnjem besedilu: Rhinebridge), v drugih vrstah naložbenih portfeljev (npr. Collateralised Debt Obligations – vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti, CDO), pa tudi neposredne bilančne portfeljske naložbe (delno iz segmenta subprime). Poleti leta 2007 so bonitetne agencije znatno znižale ocene za dele prvotno zelo visoko ovrednotenih strukturiranih portfeljev Rhinelanda in Rhinebridgea ter CDO.

| (12) | Zaradi trajajoče krize na ameriškem hipotekarnem trgu na področju subprime in neposredno zaradi tega, ker so bonitetne agencije znižale ocene vrednostnih papirjev, zavarovanih s terjatvami subprime, je padla vrednost nekaterim vrednostnim papirjem, s katerimi se trguje v tem tržnem segmentu. To je veljalo zlasti za namensko družbo Rhineland, ki je bila v nevarnosti, da svojega naložbenega portfelja ne bo mogla več refinancirati na trgu CP. Glede na mrtev trg CP je bilo verjetno, da bo družba Rhineland črpala likvidnostna posojila v višini 8,1 milijarde EUR, ki jih je zagotovila banka IKB in za katere v bilanci IKB ni bilo predvideno zavarovanje. Poleg tega so bile druge bilančne portfeljske naložbe, kot je Rhinebridge, močno izpostavljene nihanjem poštene vrednosti, ki jih je bilo treba spremljati v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (International Financial Reporting Standards – IFRS). |
| --- | --- |

(12)

Zaradi trajajoče krize na ameriškem hipotekarnem trgu na področju subprime in neposredno zaradi tega, ker so bonitetne agencije znižale ocene vrednostnih papirjev, zavarovanih s terjatvami subprime, je padla vrednost nekaterim vrednostnim papirjem, s katerimi se trguje v tem tržnem segmentu. To je veljalo zlasti za namensko družbo Rhineland, ki je bila v nevarnosti, da svojega naložbenega portfelja ne bo mogla več refinancirati na trgu CP. Glede na mrtev trg CP je bilo verjetno, da bo družba Rhineland črpala likvidnostna posojila v višini 8,1 milijarde EUR, ki jih je zagotovila banka IKB in za katere v bilanci IKB ni bilo predvideno zavarovanje. Poleg tega so bile druge bilančne portfeljske naložbe, kot je Rhinebridge, močno izpostavljene nihanjem poštene vrednosti, ki jih je bilo treba spremljati v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (International Financial Reporting Standards – IFRS).

| (13) | Razlog za težave IKB so portfeljske naložbe v višini 18,3 milijarde EUR. Portfeljske naložbe, izkazane v popravljeni bilanci za obdobje 2006/2007, v višini 18,3 milijarde EUR so bile prvotno večinoma upoštevane zunajbilančno v družbi Rhineland, v manjšem delu pa so bile izkazane v bilanci IKB. Pri zunajbilančnih aktivnih postavkah v družbi Rhineland je šlo za sredstva v vrednosti 11,5 milijarde EUR (stanje na dan 31. marca 2007 in tudi med krizo). S prodajo in popravki zaradi sprememb menjalnega tečaja se je njihova vrednost vsakič znižala in je avgusta 2008 padla na 6,3 milijarde EUR. V popravljeni bilanci za obdobje 2006/2007 so obračunane portfeljske naložbe obsegale 6,8 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(13)

Razlog za težave IKB so portfeljske naložbe v višini 18,3 milijarde EUR. Portfeljske naložbe, izkazane v popravljeni bilanci za obdobje 2006/2007, v višini 18,3 milijarde EUR so bile prvotno večinoma upoštevane zunajbilančno v družbi Rhineland, v manjšem delu pa so bile izkazane v bilanci IKB. Pri zunajbilančnih aktivnih postavkah v družbi Rhineland je šlo za sredstva v vrednosti 11,5 milijarde EUR (stanje na dan 31. marca 2007 in tudi med krizo). S prodajo in popravki zaradi sprememb menjalnega tečaja se je njihova vrednost vsakič znižala in je avgusta 2008 padla na 6,3 milijarde EUR. V popravljeni bilanci za obdobje 2006/2007 so obračunane portfeljske naložbe obsegale 6,8 milijarde EUR.

2.3   Ukrepi

(a)   Prvi ukrep: zaščita pred tveganjem

| (14) | Ena od nemških bank, ki je banki IKB dala na voljo kreditno linijo, je 27. julija 2007 zvezni urad za finančni nadzor Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (v nadaljnjem besedilu: urad BaFin) obvestila, da bo to linijo zaprla. Zaradi tega je urad BaFin obvestil KfW, zvezno ministrstvo za finance (Bundesministerium der Finanzen) in druge zainteresirane strani, da bo zaprl IKB (6), če navedene strani ne prevzamejo tveganj, ki izhajajo iz vključenosti IKB v družbo Rhineland. Poleg tega se je izkazalo, da postavke subprime IKB niso omejene na družbo Rhineland, temveč so zajemale tudi Rhinebridge in druge portfeljske naložbe subprime. |
| --- | --- |

(14)

Ena od nemških bank, ki je banki IKB dala na voljo kreditno linijo, je 27. julija 2007 zvezni urad za finančni nadzor Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (v nadaljnjem besedilu: urad BaFin) obvestila, da bo to linijo zaprla. Zaradi tega je urad BaFin obvestil KfW, zvezno ministrstvo za finance (Bundesministerium der Finanzen) in druge zainteresirane strani, da bo zaprl IKB (6), če navedene strani ne prevzamejo tveganj, ki izhajajo iz vključenosti IKB v družbo Rhineland. Poleg tega se je izkazalo, da postavke subprime IKB niso omejene na družbo Rhineland, temveč so zajemale tudi Rhinebridge in druge portfeljske naložbe subprime.

| (15) | Urad BaFin, zvezno ministrstvo za finance (Bundesministerium der Finanzen), KfW in tri velika nemška kreditna združenja (7) so se 29. julija 2007 dogovorili, da bo KfW v dogovoru z uradom BaFin posredoval in prevzel zaščito pred tveganjem za IKB. Kreditna združenja so navedla, da so pripravljena prevzeti 30 % tveganj iz zaščite pred tveganjem. To je bilo potrjeno v pisni obliki 16. avgusta 2007 z dogovorom med KfW in temi tremi kreditnimi združenji. |
| --- | --- |

(15)

Urad BaFin, zvezno ministrstvo za finance (Bundesministerium der Finanzen), KfW in tri velika nemška kreditna združenja (7) so se 29. julija 2007 dogovorili, da bo KfW v dogovoru z uradom BaFin posredoval in prevzel zaščito pred tveganjem za IKB. Kreditna združenja so navedla, da so pripravljena prevzeti 30 % tveganj iz zaščite pred tveganjem. To je bilo potrjeno v pisni obliki 16. avgusta 2007 z dogovorom med KfW in temi tremi kreditnimi združenji.

| (16) | KfW je napovedal naslednje ukrepe za zagotovitev bonitete IKB:






  — | od ponedeljka, 30. julija 2007, zavarovanje pred tveganjem za vse pravice (provizije) in obveznosti IKB v okviru likvidnostnih sredstev, ki so dana na voljo družbi Rhineland in obsegajo 8,1 milijarde EUR (ta znesek se je predvsem zaradi sprememb menjalnega tečaja medtem znižal na 6,3 milijarde EUR). Formalni prevzem obveznosti iz likvidnostnih sredstev, ki so bila dana na voljo družbi Rhineland, 29. julija 2007 velja do zapadlosti oziroma prodaje (8) strukturiranih kreditnih portfeljev. Običajna doba trajanja takšnih portfeljev je daljša od pet let, |
| --- | --- | --- |

(16)

KfW je napovedal naslednje ukrepe za zagotovitev bonitete IKB:

—

od ponedeljka, 30. julija 2007, zavarovanje pred tveganjem za vse pravice (provizije) in obveznosti IKB v okviru likvidnostnih sredstev, ki so dana na voljo družbi Rhineland in obsegajo 8,1 milijarde EUR (ta znesek se je predvsem zaradi sprememb menjalnega tečaja medtem znižal na 6,3 milijarde EUR). Formalni prevzem obveznosti iz likvidnostnih sredstev, ki so bila dana na voljo družbi Rhineland, 29. julija 2007 velja do zapadlosti oziroma prodaje (8) strukturiranih kreditnih portfeljev. Običajna doba trajanja takšnih portfeljev je daljša od pet let,

| — | zaščito IKB pred izgubami v višini 1 milijarde EUR zaradi vključenosti v sklad Rhinebridge in v druge bilančne portfeljske naložbe subprime v višini skupaj 6,8 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

zaščito IKB pred izgubami v višini 1 milijarde EUR zaradi vključenosti v sklad Rhinebridge in v druge bilančne portfeljske naložbe subprime v višini skupaj 6,8 milijarde EUR.

| (17) | Prvotno je Nemčija pričakovane izgube v okviru zaščite IKB pred tveganji prek KfW in kreditnih združenj ocenila na skupaj 3,5 milijarde EUR (Rhineland in Havenrock: 2,5 milijarde EUR, Rhinebridge in druge portfeljske naložbe subprime: 1 milijarda EUR (9)). |
| --- | --- |

(17)

Prvotno je Nemčija pričakovane izgube v okviru zaščite IKB pred tveganji prek KfW in kreditnih združenj ocenila na skupaj 3,5 milijarde EUR (Rhineland in Havenrock: 2,5 milijarde EUR, Rhinebridge in druge portfeljske naložbe subprime: 1 milijarda EUR (9)).

| (18) | V prvotnem dogovoru z dne 29. julija 2007 so se KfW in kreditna združenja strinjali, da pričakovane izgube iz zaščite pred tveganjem porazdelijo tako:






  — | KfW načeloma nosi 70 % pričakovanih izgub, vendar brez omejitve tveganja v zvezi z družbo Rhineland; tj. izgube, ki presegajo 30-odstotno udeležbo kreditnih združenj (glej v nadaljevanju), KfW nosi 100-odstotno, |
| --- | --- | --- |

(18)

V prvotnem dogovoru z dne 29. julija 2007 so se KfW in kreditna združenja strinjali, da pričakovane izgube iz zaščite pred tveganjem porazdelijo tako:

—

KfW načeloma nosi 70 % pričakovanih izgub, vendar brez omejitve tveganja v zvezi z družbo Rhineland; tj. izgube, ki presegajo 30-odstotno udeležbo kreditnih združenj (glej v nadaljevanju), KfW nosi 100-odstotno,

| — | kreditna združenja prevzamejo 30 % pričakovanih izgub do največjega zneska 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

kreditna združenja prevzamejo 30 % pričakovanih izgub do največjega zneska 1 milijarde EUR.

| (19) | Razdelitev tveganja med KfW in kreditnimi združenji do najvišje jamstvene meje v višini 1 milijarde EUR velja za kreditna združenja (glej uvodno izjavo 18) neodvisno od tega, na kateri postavki zaščite pred tveganjem (Rhineland, Rhinebridge ali neposredna vlaganja) se realizirajo izgube, pri čemer se obremenitev med partnerji izvrši enakovredno v skladu z dogovorjeno razdelitvijo tveganja. |
| --- | --- |

(19)

Razdelitev tveganja med KfW in kreditnimi združenji do najvišje jamstvene meje v višini 1 milijarde EUR velja za kreditna združenja (glej uvodno izjavo 18) neodvisno od tega, na kateri postavki zaščite pred tveganjem (Rhineland, Rhinebridge ali neposredna vlaganja) se realizirajo izgube, pri čemer se obremenitev med partnerji izvrši enakovredno v skladu z dogovorjeno razdelitvijo tveganja.

| (20) | Poleg svoje udeležbe pri zaščiti pred tveganjem so tri kreditna združenja navedla, da so pripravljena vplivati na svoje članice, tako da bi znova odprle kreditne linije IKB, ki so bile zaprte ob začetku krize. |
| --- | --- |

(20)

Poleg svoje udeležbe pri zaščiti pred tveganjem so tri kreditna združenja navedla, da so pripravljena vplivati na svoje članice, tako da bi znova odprle kreditne linije IKB, ki so bile zaprte ob začetku krize.

| (21) | Poleg tega je v dogovoru z dne 16. avgusta 2007 navedeno, da bo banka KfW v svoji vlogi vodje poola izpogajala primerno nadomestilo za ukrepe za zaščito pred tveganjem in sprejela ukrepe za vračilo vseh izdatkov kreditnih združenj in KfW. Ob tem, ko je bilo v zvezi z vračilom doseženo soglasje in so bili za to sprejeti ustrezni ukrepi, je bilo vprašanje nadomestila opuščeno, saj bi bilo to mogoče razlagati kot vprašanje [...], ki bi zahtevalo odobritev [...]. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega je v dogovoru z dne 16. avgusta 2007 navedeno, da bo banka KfW v svoji vlogi vodje poola izpogajala primerno nadomestilo za ukrepe za zaščito pred tveganjem in sprejela ukrepe za vračilo vseh izdatkov kreditnih združenj in KfW. Ob tem, ko je bilo v zvezi z vračilom doseženo soglasje in so bili za to sprejeti ustrezni ukrepi, je bilo vprašanje nadomestila opuščeno, saj bi bilo to mogoče razlagati kot vprašanje [...], ki bi zahtevalo odobritev [...].

| (22) | Delež tveganja v višini 30 %, ki so ga prevzela združenja, je bil med njimi razdeljen tako:






  — | 50 % prevzame združenje Bundesverband deutscher Banken (BdB), |
| --- | --- | --- |

(22)

Delež tveganja v višini 30 %, ki so ga prevzela združenja, je bil med njimi razdeljen tako:

—

50 % prevzame združenje Bundesverband deutscher Banken (BdB),

| — | 16,7 % prevzame združenje Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR), |
| --- | --- |

—

16,7 % prevzame združenje Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR),

| — | 33,3 % prevzame združenje Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV). |
| --- | --- |

—

33,3 % prevzame združenje Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV).

| (23) | Združenje BdB je prevzelo 50-odstotni delež, ker so bila sredstva vsakega posameznika ali podjetja, ki je stranka, v primeru plačilne nesposobnosti IKB zavarovana s skladi zajamčenih vlog pri zasebnih bankah do višine 30 % zadevnega rizičnega lastnega kapitala IKB (približno 662 milijonov EUR na stranko na dan 26. septembra 2007) (10). |
| --- | --- |

(23)

Združenje BdB je prevzelo 50-odstotni delež, ker so bila sredstva vsakega posameznika ali podjetja, ki je stranka, v primeru plačilne nesposobnosti IKB zavarovana s skladi zajamčenih vlog pri zasebnih bankah do višine 30 % zadevnega rizičnega lastnega kapitala IKB (približno 662 milijonov EUR na stranko na dan 26. septembra 2007) (10).

(b)   Drugi ukrep: dodatna zaščita pred tveganjem

| (24) | Glede na nadaljnje poslabšanje položaja na finančnih trgih je bila zaščita pred tveganjem za izgube IKB v okviru strukture Havenrock v celoti terjana in se je izkazala za nezadostno. Za zagotovitev nadaljevanja poslovanja IKB so bili potrebni dodatni ukrepi za pokritje izgub. KfW in kreditna združenja so 30. novembra 2007 v zvezi s kreditnimi linijami v strukturi Havenrock banke IKB zavarovali dodatna tveganja v višini približno 350 milijonov EUR (440 milijonov USD). Od tega je KfW zavaroval 150 milijonov EUR – 54,3 milijona EUR v obliki zamenljivih vrednostnih papirjev, ki jih je 14. februarja 2008 (z začetkom veljavnosti 28. februarja 2008) KfW zamenjal za delnice, da je povišal svoj delež v IKB na 43 %. Združenje BdB je prevzelo dodatnih 150 milijonov EUR, združenji BVR in DSGV pa dodatnih 50 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(24)

Glede na nadaljnje poslabšanje položaja na finančnih trgih je bila zaščita pred tveganjem za izgube IKB v okviru strukture Havenrock v celoti terjana in se je izkazala za nezadostno. Za zagotovitev nadaljevanja poslovanja IKB so bili potrebni dodatni ukrepi za pokritje izgub. KfW in kreditna združenja so 30. novembra 2007 v zvezi s kreditnimi linijami v strukturi Havenrock banke IKB zavarovali dodatna tveganja v višini približno 350 milijonov EUR (440 milijonov USD). Od tega je KfW zavaroval 150 milijonov EUR – 54,3 milijona EUR v obliki zamenljivih vrednostnih papirjev, ki jih je 14. februarja 2008 (z začetkom veljavnosti 28. februarja 2008) KfW zamenjal za delnice, da je povišal svoj delež v IKB na 43 %. Združenje BdB je prevzelo dodatnih 150 milijonov EUR, združenji BVR in DSGV pa dodatnih 50 milijonov EUR.

(c)   Tretji ukrep: kapitalski vložek in posojila KfW

| (25) | Zvezna vlada je februarja 2008 družbi KfW naročila, naj banki IKB zagotovi dodatnih 2,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(25)

Zvezna vlada je februarja 2008 družbi KfW naročila, naj banki IKB zagotovi dodatnih 2,3 milijarde EUR.

| (26) | Sredstva v višini 1,05 milijarde EUR so bila zagotovljena v obliki posojil, za katera je bila neposredno izdana podreditev terjatev in za katera obstaja „klavzula o izboljšanju stanja“, v skladu s katero bo IKB povrnila zneske, ko bo v prihodnjih letih spet imela dobiček. Ukrepi so bili nujni za vložek kapitala v banko in s tem se je preprečilo, da bi temeljni kapital IKB padel pod zakonsko določen prag. |
| --- | --- |

(26)

Sredstva v višini 1,05 milijarde EUR so bila zagotovljena v obliki posojil, za katera je bila neposredno izdana podreditev terjatev in za katera obstaja „klavzula o izboljšanju stanja“, v skladu s katero bo IKB povrnila zneske, ko bo v prihodnjih letih spet imela dobiček. Ukrepi so bili nujni za vložek kapitala v banko in s tem se je preprečilo, da bi temeljni kapital IKB padel pod zakonsko določen prag.

| (27) | Poleg tega je urad BaFin od KfW zahteval zagotovilo o povečanju kapitala v neomejeni višini. KfW je navedel, da je pripravljen zagotoviti dodatno financiranje v obliki kapitalskega vložka v višini 1,25 milijarde EUR. Ukrepi za to krepitev kapitala so bili načeloma sprejeti avgusta 2008, vendar se lahko dejansko povečanje kapitala izvede šele, ko bi Komisija izdala pozitivno odločbo. Krepitev kapitala tako še ni bila izvedena. Po krepitvi kapitala bi delež KfW v IKB zajemal približno 90,8 %. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega je urad BaFin od KfW zahteval zagotovilo o povečanju kapitala v neomejeni višini. KfW je navedel, da je pripravljen zagotoviti dodatno financiranje v obliki kapitalskega vložka v višini 1,25 milijarde EUR. Ukrepi za to krepitev kapitala so bili načeloma sprejeti avgusta 2008, vendar se lahko dejansko povečanje kapitala izvede šele, ko bi Komisija izdala pozitivno odločbo. Krepitev kapitala tako še ni bila izvedena. Po krepitvi kapitala bi delež KfW v IKB zajemal približno 90,8 %.

| (28) | Tretji ukrep KfW so podprli zvezna vlada s sredstvi v višini 1,2 milijarde EUR, ki je ta sredstva zagotovila KfW, in kreditna združenja s sredstvi v višini 300 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(28)

Tretji ukrep KfW so podprli zvezna vlada s sredstvi v višini 1,2 milijarde EUR, ki je ta sredstva zagotovila KfW, in kreditna združenja s sredstvi v višini 300 milijonov EUR.

(d)   Zagotovitev likvidnosti

| (29) | Poleg tega je družba KfW banki IKB od januarja 2008 zagotovila likvidnostna posojila v skupni vrednosti [> 2,5] milijarde EUR. Sredstva so razdeljena v okvirna vira v višini po [...] milijard EUR, pri čemer je bil prvi okvirni vir z dne 24. januarja 2008 zagotovljen z obrestno mero euribor plus od [< 50] do [> 50] osnovnih točk s [> 100]-odstotnim zavarovanjem. Drugi okvirni vir z dne 18. julija 2008 je bil zagotovljen z obrestno mero euribor plus [> 100] osnovnih točk s [> 100]-odstotnim zavarovanjem. Tako visoko zavarovanje kreditov bi moralo zagotoviti, da bodo zavarovanja tudi v najslabšem primeru zadostovala za pokritje kredita. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega je družba KfW banki IKB od januarja 2008 zagotovila likvidnostna posojila v skupni vrednosti [> 2,5] milijarde EUR. Sredstva so razdeljena v okvirna vira v višini po [...] milijard EUR, pri čemer je bil prvi okvirni vir z dne 24. januarja 2008 zagotovljen z obrestno mero euribor plus od [< 50] do [> 50] osnovnih točk s [> 100]-odstotnim zavarovanjem. Drugi okvirni vir z dne 18. julija 2008 je bil zagotovljen z obrestno mero euribor plus [> 100] osnovnih točk s [> 100]-odstotnim zavarovanjem. Tako visoko zavarovanje kreditov bi moralo zagotoviti, da bodo zavarovanja tudi v najslabšem primeru zadostovala za pokritje kredita.

| (30) | Tudi druge banke so IKB zagotovile likvidnostna posojila. Tako sta [velika ameriška banka] in [druga velika ameriška banka] dali IKB na voljo likvidnostna sredstva v višini [> 0,75] milijarde EUR mesečno po obrestni meri euribor plus [< 100] do [< 100] osnovnih točk z zavarovanjem v višini od [> 100] % do [> 100] %. Banka IKB je poleg tega imela dostop do likvidnostnega posojila v višini do [> 250] milijonov EUR, ki ga je [nemška deželna banka] zagotovila za obdobje enega leta po obrestni meri euribor plus [> 90] do [> 100] osnovnih točk z zavarovanjem v višini od [> 100] % do [> 100] %. Pri [drugi nemški deželni banki] je bilo na voljo dodatno likvidnostno posojilo v višini [> 500] milijonov EUR za obdobje enega leta z obrestno mero euribor plus [> 50] osnovnih točk z ustreznim zavarovanjem. |
| --- | --- |

(30)

Tudi druge banke so IKB zagotovile likvidnostna posojila. Tako sta [velika ameriška banka] in [druga velika ameriška banka] dali IKB na voljo likvidnostna sredstva v višini [> 0,75] milijarde EUR mesečno po obrestni meri euribor plus [< 100] do [< 100] osnovnih točk z zavarovanjem v višini od [> 100] % do [> 100] %. Banka IKB je poleg tega imela dostop do likvidnostnega posojila v višini do [> 250] milijonov EUR, ki ga je [nemška deželna banka] zagotovila za obdobje enega leta po obrestni meri euribor plus [> 90] do [> 100] osnovnih točk z zavarovanjem v višini od [> 100] % do [> 100] %. Pri [drugi nemški deželni banki] je bilo na voljo dodatno likvidnostno posojilo v višini [> 500] milijonov EUR za obdobje enega leta z obrestno mero euribor plus [> 50] osnovnih točk z ustreznim zavarovanjem.

2.4   Rast izgub med prestrukturiranjem

| (31) | Pričakovane izgube, ki naj bi jih pokrila zaščita pred tveganjem za zunajbilančne aktivne postavke v družbi Rhineland, so narasle s prvotno ocenjenih 2,5 milijarde EUR (v najslabšem primeru) na 7 milijard EUR (11). Med trajanjem zaščite pred tveganjem za družbo Rhineland, ki je bila vzpostavljena v juliju 2007, je KfW v okviru likvidnostnega posojila za družbo Rhineland prevzel vsa tveganja v zvezi z zunajbilančnimi aktivnimi postavkami. To pomeni, da je vsa tveganja prevzel na svojo bilanco. To nikakor ne vpliva na najvišje jamstvo v višini 1 milijarde EUR za izgube iz drugih postavk, ki so ga dala kreditna združenja. |
| --- | --- |

(31)

Pričakovane izgube, ki naj bi jih pokrila zaščita pred tveganjem za zunajbilančne aktivne postavke v družbi Rhineland, so narasle s prvotno ocenjenih 2,5 milijarde EUR (v najslabšem primeru) na 7 milijard EUR (11). Med trajanjem zaščite pred tveganjem za družbo Rhineland, ki je bila vzpostavljena v juliju 2007, je KfW v okviru likvidnostnega posojila za družbo Rhineland prevzel vsa tveganja v zvezi z zunajbilančnimi aktivnimi postavkami. To pomeni, da je vsa tveganja prevzel na svojo bilanco. To nikakor ne vpliva na najvišje jamstvo v višini 1 milijarde EUR za izgube iz drugih postavk, ki so ga dala kreditna združenja.

| (32) | Poleg tega je prvi ukrep pokrival izgube do vrednosti 1 milijarde EUR za bilančne portfeljske naložbe v višini 6,8 milijarde EUR. Bilančne naložbe so se spomladi 2008 zaradi sprememb menjalnih tečajev znižale na 6,31 milijarde EUR. Prav tako spomladi 2008 je banka IKB poskušala oba portfelja prodati na javni dražbi. Zaradi še vedno trajajoče krize na finančnem trgu prodaja ni bila izvedena, saj so bile ponudbe veliko nižje od pričakovanih prodajnih cen. Zato je morala banka IKB knjigovodsko vrednost teh portfeljev še dodatno znižati. Do avgusta 2008 je IKB utrpela premoženjsko izgubo v višini [< 750] milijonov EUR. Poleg tega je bilo premoženje mogoče prodati na trgu z nominalno vrednostjo v višini 990 milijonov EUR. Tako je bila nominalna vrednost preostalega portfelja v avgustu 2008 [< 5] milijard EUR. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega je prvi ukrep pokrival izgube do vrednosti 1 milijarde EUR za bilančne portfeljske naložbe v višini 6,8 milijarde EUR. Bilančne naložbe so se spomladi 2008 zaradi sprememb menjalnih tečajev znižale na 6,31 milijarde EUR. Prav tako spomladi 2008 je banka IKB poskušala oba portfelja prodati na javni dražbi. Zaradi še vedno trajajoče krize na finančnem trgu prodaja ni bila izvedena, saj so bile ponudbe veliko nižje od pričakovanih prodajnih cen. Zato je morala banka IKB knjigovodsko vrednost teh portfeljev še dodatno znižati. Do avgusta 2008 je IKB utrpela premoženjsko izgubo v višini [< 750] milijonov EUR. Poleg tega je bilo premoženje mogoče prodati na trgu z nominalno vrednostjo v višini 990 milijonov EUR. Tako je bila nominalna vrednost preostalega portfelja v avgustu 2008 [< 5] milijard EUR.

| (33) | Da bi se naredil jasen rez, je bila v pripravi na morebitno prodajo IKB v avgustu zagotovljena preostala zaščita pred tveganjem za portfelje v bilanci IKB tako, da je KfW predčasno zagotovil preostalih 360 milijonov EUR. Izgube uradno še niso nastale, vendar so aktivne postavke, ki so podlaga za to, že izpadle. Jamstvo v višini 1 milijarde EUR je bilo tako v celoti črpano in ga je mogoče šteti za izpolnjeno. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se naredil jasen rez, je bila v pripravi na morebitno prodajo IKB v avgustu zagotovljena preostala zaščita pred tveganjem za portfelje v bilanci IKB tako, da je KfW predčasno zagotovil preostalih 360 milijonov EUR. Izgube uradno še niso nastale, vendar so aktivne postavke, ki so podlaga za to, že izpadle. Jamstvo v višini 1 milijarde EUR je bilo tako v celoti črpano in ga je mogoče šteti za izpolnjeno.

| (34) | V okviru pogajanj s ponudniki so bile preostale portfeljske naložbe razdeljene v dva strukturirana naložbena portfelja (SIP 1 in SIP 2). Portfelj SIP 1 zajema predvsem [določene vrednostne papirje] z nominalno vrednostjo v višini [...] milijard EUR in knjigovodsko vrednostjo [> 1] milijard EUR (12). Portfelj SIP 2 vsebuje preostale [vrednostne papirje] IKB z nominalno vrednostjo v višini [...] milijard EUR in knjigovodsko vrednostjo [> 1] milijard EUR. |
| --- | --- |

(34)

V okviru pogajanj s ponudniki so bile preostale portfeljske naložbe razdeljene v dva strukturirana naložbena portfelja (SIP 1 in SIP 2). Portfelj SIP 1 zajema predvsem [določene vrednostne papirje] z nominalno vrednostjo v višini [...] milijard EUR in knjigovodsko vrednostjo [> 1] milijard EUR (12). Portfelj SIP 2 vsebuje preostale [vrednostne papirje] IKB z nominalno vrednostjo v višini [...] milijard EUR in knjigovodsko vrednostjo [> 1] milijard EUR.

| (35) | Preglednica 2 vsebuje pregled gibanja vrednosti portfeljskih naložb do konca avgusta 2008. Ustvarjene in pričakovane izgube so ocenjene na približno 10,28 milijarde EUR.

  Preglednica 2


  Portfeljske naložbe med marcem 2007 in avgustom 2008















  (v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| | Nominalna vrednost, popravljena 03/2007 | Popravki zaradi sprememb menjalnega tečaja | Prodaja
  (nominalna vrednost sredstva) | Izguba pri prodaji
  (nominalna vrednost prodajne cene) | Ustvarjena izguba
  (nominalna vrednost sredstva) | Nominalna vrednost 8/2008
  (IKB ali KfW) | Amortizacija | Knjigovodska vrednost 8/2008
  (IFRS) | Izguba skupaj
  (ustvarjena + prričakovana izguba) |
| Rhineland | 11,5 | 3,7 | [< 1] | — | [< 0,5] | [> 5] (KfW) | [> 3] | [< 2,0] | [> 3,5] |
| Havenrock | (1,2) | — | — | — | 1,2 | 0 | 0 | 0 | 1,2 |
| Skupaj v bilanci | 6,81 | 0,5 | [< 2] | [< 0,5] | [< 0,75] | [< 5] (IKB) | [> 1,5] | [> 2] | [> 2,0] |
| — | SIP 1 |

(35)

Preglednica 2 vsebuje pregled gibanja vrednosti portfeljskih naložb do konca avgusta 2008. Ustvarjene in pričakovane izgube so ocenjene na približno 10,28 milijarde EUR.

Preglednica 2

Portfeljske naložbe med marcem 2007 in avgustom 2008

(v milijardah EUR)

Nominalna vrednost, popravljena 03/2007

Popravki zaradi sprememb menjalnega tečaja

Prodaja

(nominalna vrednost sredstva)

Izguba pri prodaji

(nominalna vrednost prodajne cene)

Ustvarjena izguba

(nominalna vrednost sredstva)

Nominalna vrednost 8/2008

(IKB ali KfW)

Amortizacija

Knjigovodska vrednost 8/2008

(IFRS)

Izguba skupaj

(ustvarjena + prričakovana izguba)

Rhineland

11,5

3,7

[< 1]

—

[< 0,5]

[> 5] (KfW)

[> 3]

[< 2,0]

[> 3,5]

Havenrock

(1,2)

—

—

—

1,2

0

0

0

1,2

Skupaj v bilanci

6,81

0,5

[< 2]

[< 0,5]

[< 0,75]

[< 5] (IKB)

[> 1,5]

[> 2]

[> 2,0]

—

SIP 1

ne obstaja

[...] (IKB)

[...]

[> 1]

[...]

| — | SIP 2 |
| --- | --- |

—

SIP 2

ne obstaja

[...] (IKB)

[...]

[> 1]

[...]

| — | druge |
| --- | --- |

—

druge

6,81

0,5

[< 2]

[< 0,5]

[> 0,5]

0

0

0

[> 0,5]

Skupaj (1–3)

18,3

4,5

[< 2]

[< 0,5]

[> 1,7]

[> 7,5]

[> 4,5]

[> 3,0]

[> 6,0]

2.5   Prodaja

| (36) | Prodaja delnic IKB, ki jih je imel v lasti KfW, se je začela v januarju 2008 in je bila končana 21. avgusta 2008 na podlagi odločitve, da se bo banka IKB prodala družbi Lone Star Funds VI Financial Holdings, L. P. Dallas, ZDA (v nadaljnjem besedilu: Lone Star). |
| --- | --- |

(36)

Prodaja delnic IKB, ki jih je imel v lasti KfW, se je začela v januarju 2008 in je bila končana 21. avgusta 2008 na podlagi odločitve, da se bo banka IKB prodala družbi Lone Star Funds VI Financial Holdings, L. P. Dallas, ZDA (v nadaljnjem besedilu: Lone Star).

| (37) | Prodaja je bila izvedena v okviru odprtega, nediskriminatornega in preglednega razpisnega postopka. Po splošni objavi v začetku januarja 2008 je v prvem krogu svoje zanimanje izrazilo [> 40] ponudnikov (vključno z nemškimi in mednarodnimi bankami ter finančnimi vlagatelji). [> 20] ponudnikov je po podpisu izjave o zaupnosti prejelo informacijski memorandum (konec januarja). [> 5] ponudnikov je predložilo prvo ponudbo (konec februarja). [> 5] ponudnikov je dobilo dostop do podatkovne sobe. Skupno [< 5] ponudniki so predložili podrobno ponudbo (v sredini maja). |
| --- | --- |

(37)

Prodaja je bila izvedena v okviru odprtega, nediskriminatornega in preglednega razpisnega postopka. Po splošni objavi v začetku januarja 2008 je v prvem krogu svoje zanimanje izrazilo [> 40] ponudnikov (vključno z nemškimi in mednarodnimi bankami ter finančnimi vlagatelji). [> 20] ponudnikov je po podpisu izjave o zaupnosti prejelo informacijski memorandum (konec januarja). [> 5] ponudnikov je predložilo prvo ponudbo (konec februarja). [> 5] ponudnikov je dobilo dostop do podatkovne sobe. Skupno [< 5] ponudniki so predložili podrobno ponudbo (v sredini maja).

| (38) | KfW je konec maja 2008 tri od teh [< 5] ponudnikov ([finančni in strateški vlagatelji iz različnih držav]) pozval, naj predložijo zavezujočo ponudbo. Od [< 5] ponudnikov, ki so predložili veljavno ponudbo, je bila na podlagi gospodarske primerjave [< 5] ponudb izbrana družba Lone Star, saj je ponudila višjo neto ceno. |
| --- | --- |

(38)

KfW je konec maja 2008 tri od teh [< 5] ponudnikov ([finančni in strateški vlagatelji iz različnih držav]) pozval, naj predložijo zavezujočo ponudbo. Od [< 5] ponudnikov, ki so predložili veljavno ponudbo, je bila na podlagi gospodarske primerjave [< 5] ponudb izbrana družba Lone Star, saj je ponudila višjo neto ceno.

| (39) | Dogovor o prodaji IKB vključuje zlasti prodajno ceno v višini približno [...] milijonov EUR (za 90,8 % delnic) in zagotovilo finančnega vlagatelja Lone Star, da bo v IKB vložil [> 400] milijonov EUR. Družba Lone Star je pri svoji ponudbi izhajala iz predpostavke, da bo klavzula o izboljšanju stanja opuščena. Po drugi strani pa se je družba Lone Star zavezala, da bo s prej omenjenimi [> 400] milijoni EUR financirala portfelj SIP 2. IKB trenutno razmišlja o prodaji aktivnih postavk portfelja SIP 2 namenski družbi. KfW je izjavil, da je pripravljen sodelovati pri refinanciranju portfelja SIP 2 s kreditom v višini 775 milijonov EUR, ki se vrača po obrestni meri euribor plus [> 80] osnovnih točk in ima prednost pred kapitalskimi zapisi v višini [> 200] milijonov EUR ter podrejenimi dolžniškimi zapisi v višini [> 150] milijonov EUR družbe Lone Star in banke IKB. |
| --- | --- |

(39)

Dogovor o prodaji IKB vključuje zlasti prodajno ceno v višini približno [...] milijonov EUR (za 90,8 % delnic) in zagotovilo finančnega vlagatelja Lone Star, da bo v IKB vložil [> 400] milijonov EUR. Družba Lone Star je pri svoji ponudbi izhajala iz predpostavke, da bo klavzula o izboljšanju stanja opuščena. Po drugi strani pa se je družba Lone Star zavezala, da bo s prej omenjenimi [> 400] milijoni EUR financirala portfelj SIP 2. IKB trenutno razmišlja o prodaji aktivnih postavk portfelja SIP 2 namenski družbi. KfW je izjavil, da je pripravljen sodelovati pri refinanciranju portfelja SIP 2 s kreditom v višini 775 milijonov EUR, ki se vrača po obrestni meri euribor plus [> 80] osnovnih točk in ima prednost pred kapitalskimi zapisi v višini [> 200] milijonov EUR ter podrejenimi dolžniškimi zapisi v višini [> 150] milijonov EUR družbe Lone Star in banke IKB.

| (40) | KfW je kupil portfelj SIP 1 za 1 milijardo EUR (13). Družba KfW nosi prvo tveganje izgube v višini 150 milijonov EUR, na podlagi jamstva Nemčija nosi naslednje tveganje v višini 600 milijonov EUR (gre za nepričakovane izgube (14)), preostalih 250 milijonov EUR tveganja pa nosi KfW. KfW meni, da so vse izgube, ki jih je mogoče pričakovati pri portfelju, že vključene v ceni in tako niso potrebni nobeni nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

(40)

KfW je kupil portfelj SIP 1 za 1 milijardo EUR (13). Družba KfW nosi prvo tveganje izgube v višini 150 milijonov EUR, na podlagi jamstva Nemčija nosi naslednje tveganje v višini 600 milijonov EUR (gre za nepričakovane izgube (14)), preostalih 250 milijonov EUR tveganja pa nosi KfW. KfW meni, da so vse izgube, ki jih je mogoče pričakovati pri portfelju, že vključene v ceni in tako niso potrebni nobeni nadaljnji ukrepi.

| (41) | Poleg tega bosta okvirna vira IKB v višini [> 2,5] milijarde EUR, ki ju je KfW prevzel, podaljšana največ do [...] (prvotno naj bi potekla aprila oz. julija 2009). Pogoji so bili rahlo spremenjeni. Zavarovanje prvega vira je bilo zmanjšano z [> 100] % na [> 100] % in obrestna mera drugega vira je bila znižana s stopnje euribor plus [> 100] osnovnih točk na stopnjo euribor plus [> 100] osnovnih točk. Po mnenju KfW so te spremembe upravičene, ker je banka IKB povečala svoj lastni kapital. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega bosta okvirna vira IKB v višini [> 2,5] milijarde EUR, ki ju je KfW prevzel, podaljšana največ do [...] (prvotno naj bi potekla aprila oz. julija 2009). Pogoji so bili rahlo spremenjeni. Zavarovanje prvega vira je bilo zmanjšano z [> 100] % na [> 100] % in obrestna mera drugega vira je bila znižana s stopnje euribor plus [> 100] osnovnih točk na stopnjo euribor plus [> 100] osnovnih točk. Po mnenju KfW so te spremembe upravičene, ker je banka IKB povečala svoj lastni kapital.

| (42) | Kupna pogodba poleg tega ne vsebuje nobenih posebnih pogojev za nakup, z izjemo odškodninske klavzule, v skladu s katero so [določene okoliščine] s finančnim učinkom do največ [...] EUR izvzete. To se nanaša zlasti na [...]. Čeprav gre tukaj za [...], ki bi lahko bila visoka do [...] EUR, je tveganje, [...], po mnenju Nemčije zelo majhno, saj je bila banka IKB en mesec pred začetkom finančne krize zaradi svojih dobrih poslovnih rezultatov na drugem mestu bonitetne lestvice za banke v Nemčiji in ker banka pri vrednotenju [...] glede na informacije, ki so na voljo, ni odstopala od običajne poslovne prakse. Glede na to, da je po eni strani verjetnost, da se [...] zgodi, zelo majhna, po drugi strani pa bi lahko [...] učinki [...] bili hudi, je ta [...] težko ovrednotiti. Nemčija trdi, da pri prevzemih takšna [...] tveganja običajno ostanejo v breme nekdanjega lastnika. Zaradi tega je KfW to tveganje že od začetka izvzel iz prodaje. Ker je dejanski nastop takšnega tveganja zelo malo verjeten, banka IKB v svojih poslovnih knjigah ni predvidela rezervacij za morebitne terjatve. |
| --- | --- |

(42)

Kupna pogodba poleg tega ne vsebuje nobenih posebnih pogojev za nakup, z izjemo odškodninske klavzule, v skladu s katero so [določene okoliščine] s finančnim učinkom do največ [...] EUR izvzete. To se nanaša zlasti na [...]. Čeprav gre tukaj za [...], ki bi lahko bila visoka do [...] EUR, je tveganje, [...], po mnenju Nemčije zelo majhno, saj je bila banka IKB en mesec pred začetkom finančne krize zaradi svojih dobrih poslovnih rezultatov na drugem mestu bonitetne lestvice za banke v Nemčiji in ker banka pri vrednotenju [...] glede na informacije, ki so na voljo, ni odstopala od običajne poslovne prakse. Glede na to, da je po eni strani verjetnost, da se [...] zgodi, zelo majhna, po drugi strani pa bi lahko [...] učinki [...] bili hudi, je ta [...] težko ovrednotiti. Nemčija trdi, da pri prevzemih takšna [...] tveganja običajno ostanejo v breme nekdanjega lastnika. Zaradi tega je KfW to tveganje že od začetka izvzel iz prodaje. Ker je dejanski nastop takšnega tveganja zelo malo verjeten, banka IKB v svojih poslovnih knjigah ni predvidela rezervacij za morebitne terjatve.

2.6   Ukrepi pomoči

Preglednica 3

Ukrepi za pomoč IKB med prestrukturiranjem

| Št. | Ukrep | Nominalna vrednost
  (v milijardah EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Zaščita pred tveganjem (Rhineland: 5,8 milijarde EUR; Havenrock: 0,85 milijarde EUR; obračunane aktivne postavke: 1 milijarda EUR) | pribl. 7,65
  (od tega 1,00 od kreditnih združenj) |
| 2. | Dodatna zaščita pred tveganjem (350 milijonov EUR za zavarovanje pred dodatnimi izgubami – Havenrock) | 0,35
  (od tega 0,20 od kreditnih združenj) |
| 3. | Povečanje kapitala in nepovratna posojila (kritje amortizacije aktivnih postavk iz bilance) | 2,30
  (od tega 0,30 od kreditnih združenj) |
| 4. | Likvidnostno posojilo | [> 2,5] |
| 5. | Prodaja delnic IKB | [...] |
| 5.1 | Prednostni kredit za refinanciranje portfelja SIP 2 | 0,78 |
| 5.2 | Prenos portfelja SIP 1 na KfW | 1,00 |
| 5.3 | Odškodninska klavzula [...] | [...] |
| Skupaj | [> 15] |

Št.

Ukrep

Nominalna vrednost

(v milijardah EUR)

1.

Zaščita pred tveganjem (Rhineland: 5,8 milijarde EUR; Havenrock: 0,85 milijarde EUR; obračunane aktivne postavke: 1 milijarda EUR)

pribl. 7,65

(od tega 1,00 od kreditnih združenj)

2.

Dodatna zaščita pred tveganjem (350 milijonov EUR za zavarovanje pred dodatnimi izgubami – Havenrock)

0,35

(od tega 0,20 od kreditnih združenj)

3.

Povečanje kapitala in nepovratna posojila (kritje amortizacije aktivnih postavk iz bilance)

2,30

(od tega 0,30 od kreditnih združenj)

4.

Likvidnostno posojilo

[> 2,5]

5.

Prodaja delnic IKB

[...]

5.1

Prednostni kredit za refinanciranje portfelja SIP 2

0,78

5.2

Prenos portfelja SIP 1 na KfW

1,00

5.3

Odškodninska klavzula [...]

[...]

Skupaj

[> 15]

2.7   Načrt prestrukturiranja

| (43) | Nemčija je predložila več spremenjenih različic načrta za prestrukturiranje IKB. V dokumentaciji iz avgusta 2007 so bili opisani ukrepi za premostitev bančne krize in preprečevanje težav v prihodnosti. Neposredno po odobritvi prvega ukrepa je banka IKB pooblastila družbo PriceWaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: PWC), naj preuči takratno stanje. Na podlagi te študije je IKB 3. septembra 2007 sporočila, da se bo umaknila s področja mednarodnih strukturiranih naložb. |
| --- | --- |

(43)

Nemčija je predložila več spremenjenih različic načrta za prestrukturiranje IKB. V dokumentaciji iz avgusta 2007 so bili opisani ukrepi za premostitev bančne krize in preprečevanje težav v prihodnosti. Neposredno po odobritvi prvega ukrepa je banka IKB pooblastila družbo PriceWaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: PWC), naj preuči takratno stanje. Na podlagi te študije je IKB 3. septembra 2007 sporočila, da se bo umaknila s področja mednarodnih strukturiranih naložb.

| (44) | Medtem je banka IKB uresničila načrt in je bila prodana družbi Lone Star. Družba Lone Star je predložila sanacijski načrt IKB, ki ga je revizijska družba KPMG preverjala od 16. julija do 25. septembra 2008. Sanacijski načrt vsebuje pregled pomembnih osrednjih trgov IKB, pojasnjuje vzroke za krizo, preučuje težave in predlaga ukrepe za njihovo odpravljanje. Cilj tega načrta je po eni strani kratkoročno stabilizirati finančni položaj banke z zagotovitvijo potrebne likvidnosti, po drugi strani pa znova vzpostaviti dolgoročno donosnost z zmanjševanjem tveganih postavk in osredotočanjem na osrednjo poslovno dejavnost. Sanacijski načrt dolgoročno predvideva, da se bo banka IKB osredotočila na poslovanje s srednje velikimi podjetji in da bodo strukturirana financiranja ohranjena samo v obsegu, potrebnem za poslovanje s podjetji. |
| --- | --- |

(44)

Medtem je banka IKB uresničila načrt in je bila prodana družbi Lone Star. Družba Lone Star je predložila sanacijski načrt IKB, ki ga je revizijska družba KPMG preverjala od 16. julija do 25. septembra 2008. Sanacijski načrt vsebuje pregled pomembnih osrednjih trgov IKB, pojasnjuje vzroke za krizo, preučuje težave in predlaga ukrepe za njihovo odpravljanje. Cilj tega načrta je po eni strani kratkoročno stabilizirati finančni položaj banke z zagotovitvijo potrebne likvidnosti, po drugi strani pa znova vzpostaviti dolgoročno donosnost z zmanjševanjem tveganih postavk in osredotočanjem na osrednjo poslovno dejavnost. Sanacijski načrt dolgoročno predvideva, da se bo banka IKB osredotočila na poslovanje s srednje velikimi podjetji in da bodo strukturirana financiranja ohranjena samo v obsegu, potrebnem za poslovanje s podjetji.

| (45) | Sanacijski načrt potrjuje umik iz dejavnosti portfeljskih naložb, za katerega se je banka IKB odločila takoj po pojavu krize. |
| --- | --- |

(45)

Sanacijski načrt potrjuje umik iz dejavnosti portfeljskih naložb, za katerega se je banka IKB odločila takoj po pojavu krize.

| (46) | Med potekom pogovorov s Komisijo je banka IKB poleg tega sprejela tudi izravnalni ukrep, da bo izstopila iz dejavnosti financiranja nepremičnin. To pomeni, da IKB od konca leta 2008 naprej ne bo več sklepala novih pogodb za financiranje nepremičnin, obstoječe aktivne postavke pa bo hitro zaprla (kreditnih linij ni mogoče razveljaviti brez roka). Pri tem mora biti na koncu obdobja prestrukturiranja, tj. 30. septembra 2011, zaprtih vsaj 60 % postavk, IKB pa mora prodati svoje odvisne družbe IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG in IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH. (15) Preostali portfelj v višini [< 3 milijarde] milijard EUR se pri zapadlosti preostalih aktivnih postavk likvidira. Popolna odsvojitev omogoča zmanjšanje zneska posojil za 4,9 milijarde EUR na področju financiranja nepremičnin. |
| --- | --- |

(46)

Med potekom pogovorov s Komisijo je banka IKB poleg tega sprejela tudi izravnalni ukrep, da bo izstopila iz dejavnosti financiranja nepremičnin. To pomeni, da IKB od konca leta 2008 naprej ne bo več sklepala novih pogodb za financiranje nepremičnin, obstoječe aktivne postavke pa bo hitro zaprla (kreditnih linij ni mogoče razveljaviti brez roka). Pri tem mora biti na koncu obdobja prestrukturiranja, tj. 30. septembra 2011, zaprtih vsaj 60 % postavk, IKB pa mora prodati svoje odvisne družbe IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG in IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH. (15) Preostali portfelj v višini [< 3 milijarde] milijard EUR se pri zapadlosti preostalih aktivnih postavk likvidira. Popolna odsvojitev omogoča zmanjšanje zneska posojil za 4,9 milijarde EUR na področju financiranja nepremičnin.

| (47) | Nemčija je poleg tega kot izravnalni ukrep predlagala, naj se IKB loči od nekaterih svojih odvisnih družb:






  — | družba IKB International S.A. iz Luxembourga bo aktivno ukinjena do 30. septembra 2011 (16): ta družba je bila z bilančno vsoto približno [< 10] milijard EUR pomembna na kapitalskem trgu. Od 31. marca 2009 se ne bodo sklepali novi posli. Vsi posli, ki so pomembni za prvi ali drugi steber, se bodo opravili na sedežu IKB v Düsseldorfu (17), |
| --- | --- | --- |

(47)

Nemčija je poleg tega kot izravnalni ukrep predlagala, naj se IKB loči od nekaterih svojih odvisnih družb:

—

družba IKB International S.A. iz Luxembourga bo aktivno ukinjena do 30. septembra 2011 (16): ta družba je bila z bilančno vsoto približno [< 10] milijard EUR pomembna na kapitalskem trgu. Od 31. marca 2009 se ne bodo sklepali novi posli. Vsi posli, ki so pomembni za prvi ali drugi steber, se bodo opravili na sedežu IKB v Düsseldorfu (17),

| — | družba IKB Capital Corporation New York z bilančno vsoto v višini [< 2] milijard EUR je delovala v ZDA na področju strukturiranega financiranja. Aktivno bo ukinjena do 30. septembra 2011. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli, |
| --- | --- |

—

družba IKB Capital Corporation New York z bilančno vsoto v višini [< 2] milijard EUR je delovala v ZDA na področju strukturiranega financiranja. Aktivno bo ukinjena do 30. septembra 2011. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli,

| — | poleg tega bo družba IKB AG opustila svoj sedež v Amsterdamu; tamkajšnja poslovalnica s kreditnim poslovanjem v višini [< 500] milijonov EUR je bila osredotočena na financiranje MSP in poslovanje z nepremičninami. Aktivno bo ukinjena do 30. marca 2010. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli, |
| --- | --- |

—

poleg tega bo družba IKB AG opustila svoj sedež v Amsterdamu; tamkajšnja poslovalnica s kreditnim poslovanjem v višini [< 500] milijonov EUR je bila osredotočena na financiranje MSP in poslovanje z nepremičninami. Aktivno bo ukinjena do 30. marca 2010. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli,

| — | 50-odstotni delež v družbi Movesta Lease and Finance GmbH s trenutno bilančno vsoto v višini [< 500] milijonov EUR bo prodan do 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

50-odstotni delež v družbi Movesta Lease and Finance GmbH s trenutno bilančno vsoto v višini [< 500] milijonov EUR bo prodan do 30. septembra 2011,

| — | poleg tega bo banka IKB odsvojila še nekatere aktivne postavke v vrednosti 1,7 milijarde EUR (bilančna vrednost na dan 31. marca 2007), ki nimajo strateškega pomena. Aktivno bodo ukinjene do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

—

poleg tega bo banka IKB odsvojila še nekatere aktivne postavke v vrednosti 1,7 milijarde EUR (bilančna vrednost na dan 31. marca 2007), ki nimajo strateškega pomena. Aktivno bodo ukinjene do 30. septembra 2011.

| (48) | Glede na napete razmere na trgu se je Nemčija dogovorila o gospodarski klavzuli, ki daje banki IKB možnost, da v primeru nepredvidenih okoliščin, še posebej pri trajanju krize na finančnem trgu ali pri neuspešni prodaji določenih aktivnih postavk, spremeni ali nadomesti ukrep ali podaljša rok, če je to dovolj utemeljeno in če Komisija ne poda ugovora. |
| --- | --- |

(48)

Glede na napete razmere na trgu se je Nemčija dogovorila o gospodarski klavzuli, ki daje banki IKB možnost, da v primeru nepredvidenih okoliščin, še posebej pri trajanju krize na finančnem trgu ali pri neuspešni prodaji določenih aktivnih postavk, spremeni ali nadomesti ukrep ali podaljša rok, če je to dovolj utemeljeno in če Komisija ne poda ugovora.

| (49) | Poleg tega se je Nemčija zavezala, da bo zagotovila, da bo skupna bilančna vsota IKB do 30. septembra 2011 največ 33,5 milijarde EUR (18); to ustreza zmanjšanju bilance za 47,2 % glede na 63,5 milijarde EUR, izkazanih v popravljeni bilanci za marec 2007. Nemčija je za izvedbo izravnalnih ukrepov in umik iz dejavnosti portfeljskih naložb predlagala naslednje:

  Preglednica 4


  Ukrepi za zmanjševanje









  (v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| Št. | Ukrep | Aktiva na dan 31.3.2007 | Aktiva na dan 30.9.2011 |
| | Preostale aktivne postavke v osnovni dejavnosti | [< 35,0] | [< 35,0] |
| Ukrepi za vnovično vzpostavljanje donosnosti |
| | Umik iz portfeljskih naložb | 18,30 | 0,00 |
| Izravnalni ukrepi |
| 1. | Financiranje nepremičnin | 4,90 | [< 3,0] |
| 2. | IKB International S.A., Luxembourg | [< 10,0] | 0,00 |
| 3. | IKB Capital Corporation, New York | [< 2,0] | 0,00 |
| 4. | Amsterdam AG | [< 0,5] | 0,00 |
| 5. | Odsvojitev aktivnih postavk, ki nimajo strateškega pomena | 1,70 | 0,00 |
| 6. | Odsvojitev 50-odstotnega deleža v družbi Movesta | [< 0,5] | 0,00 |
| | Vmesna vsota: odprti izravnalni ukrepi (vmesna vsota: izvedeni izravnalni ukrepi) | [> 15,0]
  (0) | [< 3,0]
  [> 12,0] |
| | Vnovična vzpostavitev določenih poslov, ki so bili prej razviti v Luxembourgu) | — | [> 2,0] |
| | Skupna bilanca brez rasti | 63,50 | [...] |
| | Maksimalni bilančni obseg | 33,50 | 33,50 |
| | Preostali znesek za nove posle | — | [...] |

(49)

Poleg tega se je Nemčija zavezala, da bo zagotovila, da bo skupna bilančna vsota IKB do 30. septembra 2011 največ 33,5 milijarde EUR (18); to ustreza zmanjšanju bilance za 47,2 % glede na 63,5 milijarde EUR, izkazanih v popravljeni bilanci za marec 2007. Nemčija je za izvedbo izravnalnih ukrepov in umik iz dejavnosti portfeljskih naložb predlagala naslednje:

Preglednica 4

Ukrepi za zmanjševanje

(v milijardah EUR)

Št.

Ukrep

Aktiva na dan 31.3.2007

Aktiva na dan 30.9.2011

Preostale aktivne postavke v osnovni dejavnosti

[< 35,0]

[< 35,0]

Ukrepi za vnovično vzpostavljanje donosnosti

Umik iz portfeljskih naložb

18,30

0,00

Izravnalni ukrepi

1.

Financiranje nepremičnin

4,90

[< 3,0]

2.

IKB International S.A., Luxembourg

[< 10,0]

0,00

3.

IKB Capital Corporation, New York

[< 2,0]

0,00

4.

Amsterdam AG

[< 0,5]

0,00

5.

Odsvojitev aktivnih postavk, ki nimajo strateškega pomena

1,70

0,00

6.

Odsvojitev 50-odstotnega deleža v družbi Movesta

[< 0,5]

0,00

Vmesna vsota: odprti izravnalni ukrepi (vmesna vsota: izvedeni izravnalni ukrepi)

[> 15,0]

(0)

[< 3,0]

[> 12,0]

Vnovična vzpostavitev določenih poslov, ki so bili prej razviti v Luxembourgu)

—

[> 2,0]

Skupna bilanca brez rasti

63,50

[...]

Maksimalni bilančni obseg

33,50

33,50

Preostali znesek za nove posle

—

[...]

| (50) | Poleg tega je v sanacijskem načrtu navedeno, da ima banka IKB, katere ocena je po Fitchu padla z A + na BBB–, pri trenutnih tržnih pogojih težave s financiranjem. Največja potreba po likvidnih sredstvih do konca prestrukturiranja je ocenjena na [> 10 milijard] EUR. Ta primanjkljaj naj bi se pokril s povečanjem kapitala, podaljšanjem likvidnostnih posojil KfW in refinanciranjem, ki temelji na terjatvah. Del likvidnostnega primanjkljaja bo pokrit z zmanjšanjem novega poslovanja. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega je v sanacijskem načrtu navedeno, da ima banka IKB, katere ocena je po Fitchu padla z A + na BBB–, pri trenutnih tržnih pogojih težave s financiranjem. Največja potreba po likvidnih sredstvih do konca prestrukturiranja je ocenjena na [> 10 milijard] EUR. Ta primanjkljaj naj bi se pokril s povečanjem kapitala, podaljšanjem likvidnostnih posojil KfW in refinanciranjem, ki temelji na terjatvah. Del likvidnostnega primanjkljaja bo pokrit z zmanjšanjem novega poslovanja.

| (51) | Sanacijski načrt poleg tega vsebuje domneve o prihodnjem razvoju banke v dobrem, osnovnem in slabem primeru. V skladu s temi predpostavkami bi banka IKB lahko v slabem primeru na koncu obdobja prestrukturiranja v septembru 2011 dosegla donos na lastni kapital v višini [...] %. Dobiček pred plačilom davka bi bil [...] milijonov EUR z [...] zaposlenimi s polnim delovnim časom. Primarni kazalnik kapitalske ustreznosti bi narasel na [...] % in razmerje med stroški in prihodki (cost-income ratio) bi padlo na [...] %. |
| --- | --- |

(51)

Sanacijski načrt poleg tega vsebuje domneve o prihodnjem razvoju banke v dobrem, osnovnem in slabem primeru. V skladu s temi predpostavkami bi banka IKB lahko v slabem primeru na koncu obdobja prestrukturiranja v septembru 2011 dosegla donos na lastni kapital v višini [...] %. Dobiček pred plačilom davka bi bil [...] milijonov EUR z [...] zaposlenimi s polnim delovnim časom. Primarni kazalnik kapitalske ustreznosti bi narasel na [...] % in razmerje med stroški in prihodki (cost-income ratio) bi padlo na [...] %.

| (52) | Nemčija je predložila podatke o stroških prestrukturiranja, ki jih je mogoče razčleniti takole: stroški zaradi izgub v portfeljskih naložbah v višini [> 6] milijard EUR (Rhineland: 5,8 milijarde EUR, Havenrock: 1,2 milijarde EUR) in bilančnih portfeljskih naložbah ([...] milijard EUR) (19), dejanski stroški prestrukturiranja (vključno z zaščito pred tveganjem, stroški za izstop iz portfelja in upravni stroški v višini približno [> 0,25] milijarde EUR), kapitalske izgube v višini približno [> 1] milijarde EUR, stroški zaradi skrčenja poslovnih dejavnosti, kar je deloma že izvedeno in bo deloma še izvedeno, ker so bile že veljavne pogodbe podaljšane, v višini [> 1] milijarde EUR ter [...] v višini [...] milijard EUR (20). Nemčija zato stroške za prestrukturiranje IKB ocenjuje na skupaj približno [> 15] milijard EUR. |
| --- | --- |

(52)

Nemčija je predložila podatke o stroških prestrukturiranja, ki jih je mogoče razčleniti takole: stroški zaradi izgub v portfeljskih naložbah v višini [> 6] milijard EUR (Rhineland: 5,8 milijarde EUR, Havenrock: 1,2 milijarde EUR) in bilančnih portfeljskih naložbah ([...] milijard EUR) (19), dejanski stroški prestrukturiranja (vključno z zaščito pred tveganjem, stroški za izstop iz portfelja in upravni stroški v višini približno [> 0,25] milijarde EUR), kapitalske izgube v višini približno [> 1] milijarde EUR, stroški zaradi skrčenja poslovnih dejavnosti, kar je deloma že izvedeno in bo deloma še izvedeno, ker so bile že veljavne pogodbe podaljšane, v višini [> 1] milijarde EUR ter [...] v višini [...] milijard EUR (20). Nemčija zato stroške za prestrukturiranje IKB ocenjuje na skupaj približno [> 15] milijard EUR.

3.   FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

| (53) | Komisija je v uvodni odločbi dvomila, ali ukrepi KfW v korist IKB ustrezajo načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj tveganje za KfW, povezano z ukrepi, ni bilo omejeno, medtem ko so kreditna združenja svojo udeležbo pri zaščiti pred tveganjem omejila in drugi delničarji IKB sploh niso sodelovali. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je v uvodni odločbi dvomila, ali ukrepi KfW v korist IKB ustrezajo načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj tveganje za KfW, povezano z ukrepi, ni bilo omejeno, medtem ko so kreditna združenja svojo udeležbo pri zaščiti pred tveganjem omejila in drugi delničarji IKB sploh niso sodelovali.

| (54) | Komisija je takrat tudi dvomila, ali je mogoče ukrepe šteti za združljive s skupnim trgom v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES. Po mnenju Komisije ukrepov ni bilo mogoče šteti za pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, ki je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(b) Pogodbe ES. Poleg tega po mnenju Komisije ni bilo nobenega razloga, da bi se ukrepe štelo za pomoč za reševanje, ker ni šlo za prehodne ukrepe. Do tistega časa pogoji, navedeni v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (21), niso bili v celoti izpolnjeni. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je takrat tudi dvomila, ali je mogoče ukrepe šteti za združljive s skupnim trgom v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES. Po mnenju Komisije ukrepov ni bilo mogoče šteti za pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, ki je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(b) Pogodbe ES. Poleg tega po mnenju Komisije ni bilo nobenega razloga, da bi se ukrepe štelo za pomoč za reševanje, ker ni šlo za prehodne ukrepe. Do tistega časa pogoji, navedeni v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (21), niso bili v celoti izpolnjeni.

4.   PRIPOMBE NEMČIJE NA UVODNO ODLOČBO

| (55) | Nemčija je vztrajala pri svojem prvotnem mnenju, da pri ukrepih ne gre za državno pomoč, ker ustrezajo načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi so bili izvedeni v skladu z razmišljanjem vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj bi bila za KfW plačilna nesposobnost IKB povezana z višjimi stroški kot podporni ukrepi med prestrukturiranjem IKB. V zvezi s tem Nemčija poudarja, da vprašanje primernega donosa na kapital ni pomembno. Poleg tega bi se moral pregled, ali je bilo upoštevano načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, izvesti vnaprej. |
| --- | --- |

(55)

Nemčija je vztrajala pri svojem prvotnem mnenju, da pri ukrepih ne gre za državno pomoč, ker ustrezajo načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi so bili izvedeni v skladu z razmišljanjem vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj bi bila za KfW plačilna nesposobnost IKB povezana z višjimi stroški kot podporni ukrepi med prestrukturiranjem IKB. V zvezi s tem Nemčija poudarja, da vprašanje primernega donosa na kapital ni pomembno. Poleg tega bi se moral pregled, ali je bilo upoštevano načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, izvesti vnaprej.

| (56) | Pri presoji prvega ukrepa bi se morale po mnenju Nemčije upoštevati samo prvotno ocenjene izgube, tj. izgube v višini 3,5 milijarde EUR v najslabšem primeru in izgube v višini [< 2,5] milijarde EUR v srednjem primeru. Nemčija trdi, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu za osnovo vzel neposredne stroške plačilne nesposobnosti IKB, tj. v tem primeru 1,5 milijarde EUR, ki izhajajo iz ohranjanja knjigovodske vrednosti IKB v višini okoli 620 milijonov EUR (22) (po nemških računovodskih standardih) in odpisa kreditov v višini okoli 850 milijonov EUR, ki jih je banka IKB v okviru dejavnosti KfW za pospeševanje dodelila tretjim stranem (23). Poleg tega bi plačilna nesposobnost banke IKB privedla do tega, da bi bilo treba odpisati dodatne kredite iz dejavnosti za pospeševanje v višini najmanj 1,1 milijarde EUR, tako da bi stroški refinanciranja narasli. Končno pa bi škodo utrpelo tudi dobro ime KfW. |
| --- | --- |

(56)

Pri presoji prvega ukrepa bi se morale po mnenju Nemčije upoštevati samo prvotno ocenjene izgube, tj. izgube v višini 3,5 milijarde EUR v najslabšem primeru in izgube v višini [< 2,5] milijarde EUR v srednjem primeru. Nemčija trdi, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu za osnovo vzel neposredne stroške plačilne nesposobnosti IKB, tj. v tem primeru 1,5 milijarde EUR, ki izhajajo iz ohranjanja knjigovodske vrednosti IKB v višini okoli 620 milijonov EUR (22) (po nemških računovodskih standardih) in odpisa kreditov v višini okoli 850 milijonov EUR, ki jih je banka IKB v okviru dejavnosti KfW za pospeševanje dodelila tretjim stranem (23). Poleg tega bi plačilna nesposobnost banke IKB privedla do tega, da bi bilo treba odpisati dodatne kredite iz dejavnosti za pospeševanje v višini najmanj 1,1 milijarde EUR, tako da bi stroški refinanciranja narasli. Končno pa bi škodo utrpelo tudi dobro ime KfW.

| (57) | Nemčija še navaja, da bi bilo treba pomoč, tudi če bi ukrepe pomoči šteli za državno pomoč, zmanjšati za izgube, ki bi jih utrpel KfW v primeru plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(57)

Nemčija še navaja, da bi bilo treba pomoč, tudi če bi ukrepe pomoči šteli za državno pomoč, zmanjšati za izgube, ki bi jih utrpel KfW v primeru plačilne nesposobnosti.

| (58) | Nemčija v zvezi z drugim ukrepom opozarja na to, da gre samo za dopolnitev prvega ukrepa in da so ga večinoma financirala kreditna združenja. Glede na sodbo v zadevi Alitalia naj bi izhajali iz tega, „da dokapitalizacija iz javnih sredstev ustreza načelu zasebnega vlagatelja in ne pomeni državne pomoči, če je izvedena skupaj z večjo dokapitalizacijo zasebnega vlagatelja, ki je bila izvedena pod primerljivimi pogoji“ (24). |
| --- | --- |

(58)

Nemčija v zvezi z drugim ukrepom opozarja na to, da gre samo za dopolnitev prvega ukrepa in da so ga večinoma financirala kreditna združenja. Glede na sodbo v zadevi Alitalia naj bi izhajali iz tega, „da dokapitalizacija iz javnih sredstev ustreza načelu zasebnega vlagatelja in ne pomeni državne pomoči, če je izvedena skupaj z večjo dokapitalizacijo zasebnega vlagatelja, ki je bila izvedena pod primerljivimi pogoji“ (24).

| (59) | Nemčija ne zanika, da ima tretji ukrep značilnosti pomoči. |
| --- | --- |

(59)

Nemčija ne zanika, da ima tretji ukrep značilnosti pomoči.

| (60) | Tudi pri prodaji IKB po mnenju Nemčije ne gre za državno pomoč, ker je KfW deloval kot odsvojitelj v tržnem gospodarstvu. Nakupna cena naj bi bila rezultat pogajanj z različnimi potencialnimi kupci in torej posledično v skladu s tržnimi pogoji. Dodatni ukrepi naj bi bili nujni za prodajo banke in so bili prav tako v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(60)

Tudi pri prodaji IKB po mnenju Nemčije ne gre za državno pomoč, ker je KfW deloval kot odsvojitelj v tržnem gospodarstvu. Nakupna cena naj bi bila rezultat pogajanj z različnimi potencialnimi kupci in torej posledično v skladu s tržnimi pogoji. Dodatni ukrepi naj bi bili nujni za prodajo banke in so bili prav tako v skladu s tržnimi pogoji.

| (61) | To se prvič nanaša na portfelj SIP 1, ki je bil KfW prodan za [< 10] % nižjo ceno od knjigovodske vrednosti. Ta cena je dejansko boljša od cene, ki jo je s pogajanji dosegla družba Lone Star za portfelj SIP 2 ([odbitek > 10] %), pri čemer je seveda treba upoštevati, da je bil portfelj SIP 2 v nasprotju s portfeljem SIP 1 sestavljen predvsem iz [...]. Zaradi tega Nemčija trdi, da bi KfW lahko portfelj prodal ali ga obdržal do zapadlosti brez izgub. Poleg tega je KfW za prodajo portfelja SIP 1 potreboval podporo svoje lastnice, Zvezne republike Nemčije, ker [...]; to je bilo premoščeno z državnim jamstvom, da bi se preprečilo, da bi moral KfW vezati lastni kapital v višini približno [...] milijonov EUR ([...]). Drugič je bila udeležba KfW v portfelju SIP 2 ravno tako ekonomsko utemeljena, saj je kljub prednosti kredita vsebovala manj tveganja in donos (euribor plus [> 80] osnovnih točk), za katerega je Nemčija posredovala tržne primerjave, je bil visok. Dejstvo, da je moral KfW prevzeti tveganje zaradi jamstva (rezerve) v višini [...] EUR za [...], ni nenavadno v primerih z majhno verjetnostjo uresničitve in visoko vrednostjo spornega predmeta in so ga v zadnjem krogu pogajanj vsi sodelujoči postavili za pogoj. |
| --- | --- |

(61)

To se prvič nanaša na portfelj SIP 1, ki je bil KfW prodan za [< 10] % nižjo ceno od knjigovodske vrednosti. Ta cena je dejansko boljša od cene, ki jo je s pogajanji dosegla družba Lone Star za portfelj SIP 2 ([odbitek > 10] %), pri čemer je seveda treba upoštevati, da je bil portfelj SIP 2 v nasprotju s portfeljem SIP 1 sestavljen predvsem iz [...]. Zaradi tega Nemčija trdi, da bi KfW lahko portfelj prodal ali ga obdržal do zapadlosti brez izgub. Poleg tega je KfW za prodajo portfelja SIP 1 potreboval podporo svoje lastnice, Zvezne republike Nemčije, ker [...]; to je bilo premoščeno z državnim jamstvom, da bi se preprečilo, da bi moral KfW vezati lastni kapital v višini približno [...] milijonov EUR ([...]). Drugič je bila udeležba KfW v portfelju SIP 2 ravno tako ekonomsko utemeljena, saj je kljub prednosti kredita vsebovala manj tveganja in donos (euribor plus [> 80] osnovnih točk), za katerega je Nemčija posredovala tržne primerjave, je bil visok. Dejstvo, da je moral KfW prevzeti tveganje zaradi jamstva (rezerve) v višini [...] EUR za [...], ni nenavadno v primerih z majhno verjetnostjo uresničitve in visoko vrednostjo spornega predmeta in so ga v zadnjem krogu pogajanj vsi sodelujoči postavili za pogoj.

| (62) | Če bi Komisija menila, da ukrepi vsebujejo značilnosti pomoči, Nemčija trdi, da bi bilo treba te ukrepe v vsakem primeru šteti za pomoč pri prestrukturiranju, ki je združljiva s skupnim trgom. Poslovna dejavnost banke, ki jo je privedla v težave, je bila opuščena in banka se bo od zdaj osredotočala na svojo osnovno dejavnost. |
| --- | --- |

(62)

Če bi Komisija menila, da ukrepi vsebujejo značilnosti pomoči, Nemčija trdi, da bi bilo treba te ukrepe v vsakem primeru šteti za pomoč pri prestrukturiranju, ki je združljiva s skupnim trgom. Poslovna dejavnost banke, ki jo je privedla v težave, je bila opuščena in banka se bo od zdaj osredotočala na svojo osnovno dejavnost.

| (63) | Poleg tega se je Nemčija zavezala, da bo sprejela vse ukrepe, navedene v uvodni izjavi 46. |
| --- | --- |

(63)

Poleg tega se je Nemčija zavezala, da bo sprejela vse ukrepe, navedene v uvodni izjavi 46.

| (64) | Nemčija še zatrjuje, da je banka k prestrukturiranju prispevala znatna lastna sredstva (najmanj [> 10] milijard EUR). Nemčija je svoje podatke v zvezi s to točko večkrat spremenila in je nazadnje navedla lastni prispevek kot vsoto vseh prispevkov za prestrukturiranje, za katere ni bila priznana pomoč, prihodkov zaradi zmanjšanja poslovnih dejavnosti in donosov zaradi odsvojitev, zmanjšano za izgube. Neto prihodki zaradi odsvojitev so bili ocenjeni na [> 5] milijard EUR; osnova za to so bile aktivne postavke, namenjene prodaji v obdobju prestrukturiranja, zmanjšane za [...], preostalo dejavnost v Luxembourgu in nekatere portfeljske naložbe v Luxembourgu. Podrobno je Nemčija ocenila [...] milijard EUR za dejavnost nepremičnin, [...] milijard EUR za odvisno družbo iz Luxembourga, [...] milijard EUR za odvisno družbo iz New Yorka, [...] milijonov EUR za Amsterdam, [...] milijard EUR za družbo Movesta in [...] milijard EUR za drugo nestrateško premoženje. |
| --- | --- |

(64)

Nemčija še zatrjuje, da je banka k prestrukturiranju prispevala znatna lastna sredstva (najmanj [> 10] milijard EUR). Nemčija je svoje podatke v zvezi s to točko večkrat spremenila in je nazadnje navedla lastni prispevek kot vsoto vseh prispevkov za prestrukturiranje, za katere ni bila priznana pomoč, prihodkov zaradi zmanjšanja poslovnih dejavnosti in donosov zaradi odsvojitev, zmanjšano za izgube. Neto prihodki zaradi odsvojitev so bili ocenjeni na [> 5] milijard EUR; osnova za to so bile aktivne postavke, namenjene prodaji v obdobju prestrukturiranja, zmanjšane za [...], preostalo dejavnost v Luxembourgu in nekatere portfeljske naložbe v Luxembourgu. Podrobno je Nemčija ocenila [...] milijard EUR za dejavnost nepremičnin, [...] milijard EUR za odvisno družbo iz Luxembourga, [...] milijard EUR za odvisno družbo iz New Yorka, [...] milijonov EUR za Amsterdam, [...] milijard EUR za družbo Movesta in [...] milijard EUR za drugo nestrateško premoženje.

5.   OCENA

5.1   Obstoj pomoči

| (65) | Komisija bo najprej preverila, ali ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. V skladu s tem odstavkom je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(65)

Komisija bo najprej preverila, ali ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. V skladu s tem odstavkom je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(a)   Zaščita pred tveganjem in povečanje kapitala (ukrepi od 1 do 3)

| (66) | Komisija vztraja pri svojem stališču, ki ga je zagovarjala v uvodni odločbi, da vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi uporabil nobenega od treh finančnih ukrepov in da zaradi tega vsi pomenijo državno pomoč. Ker je delovanje IKB mednarodno in presega meje, je jasno, da bi dajanje prednosti z zagotovitvijo državnih sredstev oviralo konkurenco v bančnem sektorju in vplivalo na trgovino v Skupnosti (25). |
| --- | --- |

(66)

Komisija vztraja pri svojem stališču, ki ga je zagovarjala v uvodni odločbi, da vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi uporabil nobenega od treh finančnih ukrepov in da zaradi tega vsi pomenijo državno pomoč. Ker je delovanje IKB mednarodno in presega meje, je jasno, da bi dajanje prednosti z zagotovitvijo državnih sredstev oviralo konkurenco v bančnem sektorju in vplivalo na trgovino v Skupnosti (25).

| (67) | Komisija je upoštevala argument Nemčije, da zadevni ukrepi niso dali nobene prednosti IKB, ker je KfW deloval izključno v svoji vlogi lastnika in s tem zasebnega vlagatelja. Nemčija kljub temu ne zanika, da je KfW državna kreditna ustanova, ki opravlja javne storitve, in je treba ravnanje KfW pripisati državi. S tem ko Nemčija priznava, da zvezno ministrstvo za finance na sestankih upravnega odbora, ki je sodeloval pri vseh odločitvah med 27. in 29. julijem 2007, ni samo sodelovalo, temveč je med odločitvijo celo predsedovalo, Nemčija v bistvu potrjuje, da je treba odločitve KfW pripisati državi (26). |
| --- | --- |

(67)

Komisija je upoštevala argument Nemčije, da zadevni ukrepi niso dali nobene prednosti IKB, ker je KfW deloval izključno v svoji vlogi lastnika in s tem zasebnega vlagatelja. Nemčija kljub temu ne zanika, da je KfW državna kreditna ustanova, ki opravlja javne storitve, in je treba ravnanje KfW pripisati državi. S tem ko Nemčija priznava, da zvezno ministrstvo za finance na sestankih upravnega odbora, ki je sodeloval pri vseh odločitvah med 27. in 29. julijem 2007, ni samo sodelovalo, temveč je med odločitvijo celo predsedovalo, Nemčija v bistvu potrjuje, da je treba odločitve KfW pripisati državi (26).

| (68) | Zaradi tega se je Komisija pri svoji preiskavi osredotočila na vprašanje, ali je imela banka IKB zaradi posredovanja KfW prednost, ki bi ji jo pod enakimi pogoji zagotovil tudi vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Komisija navaja, da naj bi po vnaprej opravljenih ocenah zaščita pred tveganjem za IKB v najmanj ugodnem primeru pokrila izgube v skupni višini 2,5 milijarde EUR. Kot pri podobnih primerih (27) Komisija tudi tukaj izhaja iz dejstva, da bi v takšni nepregledni situaciji zasebni vlagatelj pričakovane izgube ocenjeval glede na najmanj ugoden primer in ne po srednjem primeru. Poleg tega je treba poudariti, da KfW ni izključil, da bi jamstvo lahko naraslo tudi do 8,1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(68)

Zaradi tega se je Komisija pri svoji preiskavi osredotočila na vprašanje, ali je imela banka IKB zaradi posredovanja KfW prednost, ki bi ji jo pod enakimi pogoji zagotovil tudi vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Komisija navaja, da naj bi po vnaprej opravljenih ocenah zaščita pred tveganjem za IKB v najmanj ugodnem primeru pokrila izgube v skupni višini 2,5 milijarde EUR. Kot pri podobnih primerih (27) Komisija tudi tukaj izhaja iz dejstva, da bi v takšni nepregledni situaciji zasebni vlagatelj pričakovane izgube ocenjeval glede na najmanj ugoden primer in ne po srednjem primeru. Poleg tega je treba poudariti, da KfW ni izključil, da bi jamstvo lahko naraslo tudi do 8,1 milijarde EUR.

| (69) | Trditev, da naj bi bil ukrep za KfW in Nemčijo cenejši od likvidacije IKB, ne drži (28), niti takrat ne, ko za podlago vzamemo vnaprejšnjo oceno položaja v času, ko je bila odločitev sprejeta (29). Komisija ne more sprejeti vseh stroškov likvidacije, ki jih navaja Nemčija. Tudi če je bila knjigovodska vrednost IKB dejansko 620 milijonov EUR, je Komisija že v uvodni odločbi opozorila na to, da je cena delnice IKB znatno padla že pred posredovanjem KfW, tako da vrednost deleža KfW v IKB ob času posredovanja najverjetneje ni ustrezala tej knjigovodski vrednosti. Poleg tega je Komisija v uvodni odločbi dvomila, ali je bilo upoštevano tveganje zaradi neplačil v višini približno [> 15] % pri kreditih, dodeljenih v okviru dejavnosti za pospeševanje, realno. Nemčija ni predložila zadostnih trdnih dokazov, ki bi podprli verjetnost ocene, ki jo je izvedel KfW. |
| --- | --- |

(69)

Trditev, da naj bi bil ukrep za KfW in Nemčijo cenejši od likvidacije IKB, ne drži (28), niti takrat ne, ko za podlago vzamemo vnaprejšnjo oceno položaja v času, ko je bila odločitev sprejeta (29). Komisija ne more sprejeti vseh stroškov likvidacije, ki jih navaja Nemčija. Tudi če je bila knjigovodska vrednost IKB dejansko 620 milijonov EUR, je Komisija že v uvodni odločbi opozorila na to, da je cena delnice IKB znatno padla že pred posredovanjem KfW, tako da vrednost deleža KfW v IKB ob času posredovanja najverjetneje ni ustrezala tej knjigovodski vrednosti. Poleg tega je Komisija v uvodni odločbi dvomila, ali je bilo upoštevano tveganje zaradi neplačil v višini približno [> 15] % pri kreditih, dodeljenih v okviru dejavnosti za pospeševanje, realno. Nemčija ni predložila zadostnih trdnih dokazov, ki bi podprli verjetnost ocene, ki jo je izvedel KfW.

| (70) | Po mnenju Komisije niso dovolj utemeljene niti trditve o nevarnosti posrednih izgub zaradi splošne bančne krize, ki se, kot je že bilo navedeno v uvodni odločbi, zdijo popolnoma hipotetične. Komisija še vztraja, da strukturirano financiranje v okviru dejavnosti za pospeševanje spada med javne storitve KfW in ni del dejavnosti KfW kot običajne kreditne ustanove. Zaradi tega izgub iz te dejavnosti ni mogoče šteti za stroške, ki bi jih upošteval tudi vlagatelj v tržnem gospodarstvu (30). |
| --- | --- |

(70)

Po mnenju Komisije niso dovolj utemeljene niti trditve o nevarnosti posrednih izgub zaradi splošne bančne krize, ki se, kot je že bilo navedeno v uvodni odločbi, zdijo popolnoma hipotetične. Komisija še vztraja, da strukturirano financiranje v okviru dejavnosti za pospeševanje spada med javne storitve KfW in ni del dejavnosti KfW kot običajne kreditne ustanove. Zaradi tega izgub iz te dejavnosti ni mogoče šteti za stroške, ki bi jih upošteval tudi vlagatelj v tržnem gospodarstvu (30).

| (71) | Odločilni argument za Komisijo je, da ocenjene izgube v okviru zaščite pred tveganjem dejansko niso bile omejene na 2,5 milijarde EUR, temveč so bile odprte navzgor. Tudi če bi bilo mogoče trditi, da je urad BaFin to neomejeno jamstvo zahteval kot nujen pogoj za opustitev moratorija, še vedno ni mogoče dvomiti, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu to okoliščino prav tako upošteval pri tehtanju. To je očitno, če opazujemo zasebno udeležbo pri zaščiti pred tveganjem. |
| --- | --- |

(71)

Odločilni argument za Komisijo je, da ocenjene izgube v okviru zaščite pred tveganjem dejansko niso bile omejene na 2,5 milijarde EUR, temveč so bile odprte navzgor. Tudi če bi bilo mogoče trditi, da je urad BaFin to neomejeno jamstvo zahteval kot nujen pogoj za opustitev moratorija, še vedno ni mogoče dvomiti, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu to okoliščino prav tako upošteval pri tehtanju. To je očitno, če opazujemo zasebno udeležbo pri zaščiti pred tveganjem.

| (72) | V zvezi z ravnanjem KfW in kreditnih združenj Komisija opozarja, da mora biti v primeru javnega delničarja, ki deluje vzporedno z zasebnimi vlagatelji, dodelitev kapitala sorazmerna ter izvedena pod enakimi pogoji (31) in zaradi enakih poslovnih pričakovanj (32). Ta pričakovanja so bila tudi podlaga za sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi Alitalia, na katero se je sklicevala Nemčija in v kateri je bilo zahtevano priznanje podobnih okoliščin. |
| --- | --- |

(72)

V zvezi z ravnanjem KfW in kreditnih združenj Komisija opozarja, da mora biti v primeru javnega delničarja, ki deluje vzporedno z zasebnimi vlagatelji, dodelitev kapitala sorazmerna ter izvedena pod enakimi pogoji (31) in zaradi enakih poslovnih pričakovanj (32). Ta pričakovanja so bila tudi podlaga za sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi Alitalia, na katero se je sklicevala Nemčija in v kateri je bilo zahtevano priznanje podobnih okoliščin.

| (73) | V zvezi s tem Komisija meni, da so kreditna združenja svojo udeležbo pri pokritju izgub v okviru prvega ukrepa omejila na 1 milijardo EUR (približno 30 %), medtem ko KfW ni določil zgornje meje in je tako prevzel veliko večje tveganje kot kreditna združenja. Tudi če bi odšteli morebitne neposredne izgube na podlagi lastništva KfW in kreditov (glej uvodno izjavo 56), kar naj bi skupaj obsegalo [...] milijard EUR, in bi za osnovo vzeli najmanj ugodne ocene, bi bila udeležba KfW pri zaščiti pred tveganjem še vedno enako visoka kot udeležba vseh kreditnih združenj skupaj. Zaradi tega je treba ugotoviti, da KfW ni deloval podobno kot bančni pool. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s tem Komisija meni, da so kreditna združenja svojo udeležbo pri pokritju izgub v okviru prvega ukrepa omejila na 1 milijardo EUR (približno 30 %), medtem ko KfW ni določil zgornje meje in je tako prevzel veliko večje tveganje kot kreditna združenja. Tudi če bi odšteli morebitne neposredne izgube na podlagi lastništva KfW in kreditov (glej uvodno izjavo 56), kar naj bi skupaj obsegalo [...] milijard EUR, in bi za osnovo vzeli najmanj ugodne ocene, bi bila udeležba KfW pri zaščiti pred tveganjem še vedno enako visoka kot udeležba vseh kreditnih združenj skupaj. Zaradi tega je treba ugotoviti, da KfW ni deloval podobno kot bančni pool.

| (74) | Poleg tega tudi argument o splošni krizi v nemškem bančnem sektorju, ki je imela katastrofalne posledice za KfW, ni trden. Kriza je podobno vplivala tudi na vse druge banke. Vendar pa na 1 milijardo EUR (približno 30 %) omejena udeležba kreditnih združenj pri zaščiti pred tveganjem ni v nobenem razmerju z več kot 95-odstotnim tržnim deležem njihovih bank članic v Nemčiji (33). Komisija tako ne more ugotoviti nobenega ekonomskega razloga za nesorazmerno visok vložek KfW. KfW je mogoče do določene mere deloval v interesu svojih odvisnih družb, vendar je kljub vsemu nedvomno šel dlje, kot bi šel zasebni vlagatelj. Zasebni lastnik bi se zavzel veliko manj in bi zahteval dodatno podporo kreditnih združenj ali države. Zaradi tega se KfW vsaj v določeni meri ni obnašal kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega tudi argument o splošni krizi v nemškem bančnem sektorju, ki je imela katastrofalne posledice za KfW, ni trden. Kriza je podobno vplivala tudi na vse druge banke. Vendar pa na 1 milijardo EUR (približno 30 %) omejena udeležba kreditnih združenj pri zaščiti pred tveganjem ni v nobenem razmerju z več kot 95-odstotnim tržnim deležem njihovih bank članic v Nemčiji (33). Komisija tako ne more ugotoviti nobenega ekonomskega razloga za nesorazmerno visok vložek KfW. KfW je mogoče do določene mere deloval v interesu svojih odvisnih družb, vendar je kljub vsemu nedvomno šel dlje, kot bi šel zasebni vlagatelj. Zasebni lastnik bi se zavzel veliko manj in bi zahteval dodatno podporo kreditnih združenj ali države. Zaradi tega se KfW vsaj v določeni meri ni obnašal kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (75) | Enako velja za drugi ukrep, pri katerem je po navedbah Nemčije šlo le za ukrep za podporo prvi zaščiti pred tveganjem. Tudi če bi se udeležba KfW in kreditnih združenj v absolutnih številkah zdela bolj uravnotežena (vendar bi morala biti udeležba kreditnih združenj relativno gledano znatno višja), bi bilo treba ta ukrep ovrednotiti skupaj s prvim ukrepom glede na celotno prestrukturiranje, tako da KfW, potem ko ni ravnal kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, po ustaljeni sodni praksi ne more več uveljavljati argumenta vlagatelja v tržnem gospodarstvu (34). |
| --- | --- |

(75)

Enako velja za drugi ukrep, pri katerem je po navedbah Nemčije šlo le za ukrep za podporo prvi zaščiti pred tveganjem. Tudi če bi se udeležba KfW in kreditnih združenj v absolutnih številkah zdela bolj uravnotežena (vendar bi morala biti udeležba kreditnih združenj relativno gledano znatno višja), bi bilo treba ta ukrep ovrednotiti skupaj s prvim ukrepom glede na celotno prestrukturiranje, tako da KfW, potem ko ni ravnal kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, po ustaljeni sodni praksi ne more več uveljavljati argumenta vlagatelja v tržnem gospodarstvu (34).

| (76) | To velja toliko bolj za tretji ukrep, pri katerem je Nemčija KfW naročila, naj ukrepa, in podprla nadaljnji ukrep v višini 2,3 milijarde EUR s sredstvi v višini 1,2 milijarde EUR. Zaradi tega je bil KfW izpostavljen veliko bolj kot kreditna združenja, celo če bi v primeru plačilne nesposobnosti IKB uporabil varnostni mehanizem, s katerim bi se breme porazdelilo na celotni bančni sektor. |
| --- | --- |

(76)

To velja toliko bolj za tretji ukrep, pri katerem je Nemčija KfW naročila, naj ukrepa, in podprla nadaljnji ukrep v višini 2,3 milijarde EUR s sredstvi v višini 1,2 milijarde EUR. Zaradi tega je bil KfW izpostavljen veliko bolj kot kreditna združenja, celo če bi v primeru plačilne nesposobnosti IKB uporabil varnostni mehanizem, s katerim bi se breme porazdelilo na celotni bančni sektor.

| (77) | V drugih primerih je Komisija zagovarjala trditev, da je znesek pomoči težko izračunati, če je pomoč zavarovana z zavarovanjem pred tveganjem (35). V skladu s smernicami in sodno prakso je element pomoči pri jamstvu za podjetje v težavah lahko natanko tako visok kot znesek, ki je potencialno pokrit z jamstvom, od primera do primera pa tudi nižji (36). Vendar pa tudi, če bi bil element pomoči vnaprej ocenjen na manj kot 8,1 milijarde EUR (Rhineland, Havenrock in 1 milijarda EUR bilančnih aktivnih postavk), ostaja realistična ocena izgub s 6,8 milijarde EUR medtem nad ocenami za najmanj ugoden primer (glej preglednico 3, brez tretjega ukrepa). Komisija zato ugotavlja, da pomoč, ki je bila dodeljena v okviru zaščite pred tveganjem in s kapitalskimi vložki, znaša 8,8 milijarde EUR (glej preglednico 3 št. 1 do 3). |
| --- | --- |

(77)

V drugih primerih je Komisija zagovarjala trditev, da je znesek pomoči težko izračunati, če je pomoč zavarovana z zavarovanjem pred tveganjem (35). V skladu s smernicami in sodno prakso je element pomoči pri jamstvu za podjetje v težavah lahko natanko tako visok kot znesek, ki je potencialno pokrit z jamstvom, od primera do primera pa tudi nižji (36). Vendar pa tudi, če bi bil element pomoči vnaprej ocenjen na manj kot 8,1 milijarde EUR (Rhineland, Havenrock in 1 milijarda EUR bilančnih aktivnih postavk), ostaja realistična ocena izgub s 6,8 milijarde EUR medtem nad ocenami za najmanj ugoden primer (glej preglednico 3, brez tretjega ukrepa). Komisija zato ugotavlja, da pomoč, ki je bila dodeljena v okviru zaščite pred tveganjem in s kapitalskimi vložki, znaša 8,8 milijarde EUR (glej preglednico 3 št. 1 do 3).

(b)   Likvidnostno posojilo

| (78) | KfW poslovanja IKB ni podprl samo s kapitalskimi vložki in ukrepi za izravnavo izgub, ampak tudi z dvema okvirnima viroma v višini po [> 1] milijard EUR. Ta ukrepa sta bila izvedena med prestrukturiranjem in ju ni mogoče ločiti od prvega in drugega ukrepa, tako da se KfW tudi v tem primeru ne more več sklicevati na argument vlagatelja v tržnem gospodarstvu (37). Komisija ni prepričana, da bi zasebni vlagatelj – še zlasti brez zavarovanja pred tveganjem – sprejel tako visoko tveganje. Če bi se družba KfW kljub temu morala opirati na določene tržne primerjave, bi se to moralo pokazati v količinski opredelitvi elementa pomoči. |
| --- | --- |

(78)

KfW poslovanja IKB ni podprl samo s kapitalskimi vložki in ukrepi za izravnavo izgub, ampak tudi z dvema okvirnima viroma v višini po [> 1] milijard EUR. Ta ukrepa sta bila izvedena med prestrukturiranjem in ju ni mogoče ločiti od prvega in drugega ukrepa, tako da se KfW tudi v tem primeru ne more več sklicevati na argument vlagatelja v tržnem gospodarstvu (37). Komisija ni prepričana, da bi zasebni vlagatelj – še zlasti brez zavarovanja pred tveganjem – sprejel tako visoko tveganje. Če bi se družba KfW kljub temu morala opirati na določene tržne primerjave, bi se to moralo pokazati v količinski opredelitvi elementa pomoči.

| (79) | Komisija vztraja, da je bila za prvi okvirni vir, ki je že bil črpan, določena fiksna obrestna mera euribor plus [< 50] do [> 50] osnovnih točk, za drugo likvidnostno posojilo je bila določena obrestna mera euribor plus [> 100] osnovnih točk in vsak vir je bil zavarovan za [...] nad 100 % ([...] %). Zavarovana sta bila z aktivnimi postavkami IKB s polno vrednostjo, ki ne izvirajo iz portfeljskih naložb in običajno ne bi smele izostati. Zavarovanje je urejeno tako, da dejansko nikoli ne more pasti pod 100 %. Tako za dodeljeno likvidnostno posojilo dejansko obstaja visoko zavarovanje in razmeroma nizko tveganje izpada. KfW se tako ni zanašal samo na finančno moč IKB, temveč je imel tudi polnovredna zavarovanja. |
| --- | --- |

(79)

Komisija vztraja, da je bila za prvi okvirni vir, ki je že bil črpan, določena fiksna obrestna mera euribor plus [< 50] do [> 50] osnovnih točk, za drugo likvidnostno posojilo je bila določena obrestna mera euribor plus [> 100] osnovnih točk in vsak vir je bil zavarovan za [...] nad 100 % ([...] %). Zavarovana sta bila z aktivnimi postavkami IKB s polno vrednostjo, ki ne izvirajo iz portfeljskih naložb in običajno ne bi smele izostati. Zavarovanje je urejeno tako, da dejansko nikoli ne more pasti pod 100 %. Tako za dodeljeno likvidnostno posojilo dejansko obstaja visoko zavarovanje in razmeroma nizko tveganje izpada. KfW se tako ni zanašal samo na finančno moč IKB, temveč je imel tudi polnovredna zavarovanja.

| (80) | Vendar pa bi temeljne meje tveganja morale biti v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (38) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah). Ker je bila bonitetna ocena podjetja dobljena na podlagi zaščite pred tveganjem in je bilo doseženo soglasje o tem, da gre za podjetje v težavah (glej uvodno izjavo 96), mora Komisija za osnovo vzeti meje za podjetja v težavah. V primeru visokega zavarovanja je ta meja 400 osnovnih točk (39). Komisija tako izhaja iz tega, da korist zaradi prvega likvidnostnega posojila v višini [> 1] milijard EUR v desetih mesecih (od januarja do oktobra 2008) v povprečju ustreza [> 300] osnovnim točkam. Drugo likvidnostno posojilo iz julija 2008, ki do zdaj še ni bilo črpano, je v devetih mesecih (od februarja do oktobra 2008) zagotovilo korist v višini [> 200] osnovnih točk. S tema posojiloma povezana pomoč bi bila tako za prvo likvidnostno posojilo [...] milijonov EUR in za drugo likvidnostno posojilo [...] milijonov EUR, kar ustreza skupnemu znesku pomoči v višini [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(80)

Vendar pa bi temeljne meje tveganja morale biti v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (38) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah). Ker je bila bonitetna ocena podjetja dobljena na podlagi zaščite pred tveganjem in je bilo doseženo soglasje o tem, da gre za podjetje v težavah (glej uvodno izjavo 96), mora Komisija za osnovo vzeti meje za podjetja v težavah. V primeru visokega zavarovanja je ta meja 400 osnovnih točk (39). Komisija tako izhaja iz tega, da korist zaradi prvega likvidnostnega posojila v višini [> 1] milijard EUR v desetih mesecih (od januarja do oktobra 2008) v povprečju ustreza [> 300] osnovnim točkam. Drugo likvidnostno posojilo iz julija 2008, ki do zdaj še ni bilo črpano, je v devetih mesecih (od februarja do oktobra 2008) zagotovilo korist v višini [> 200] osnovnih točk. S tema posojiloma povezana pomoč bi bila tako za prvo likvidnostno posojilo [...] milijonov EUR in za drugo likvidnostno posojilo [...] milijonov EUR, kar ustreza skupnemu znesku pomoči v višini [...] milijonov EUR.

| (81) | V zvezi z likvidnostnima posojiloma [deželne banke] in [druge deželne banke] Komisija ne vidi nobenega povoda za domnevo, da posojili nista bili dani na razpolago v skladu z razmišljanjem tržnega vlagatelja in da naj bi IKB morda dali prednost. Okoliščine, v katerih sta bili ti posojili dodeljeni, še posebej dejstvo, da medbančno poslovanje spada k vsakodnevnemu in običajnemu poslovanju banke, hkratna obsežna udeležba zasebnih gospodarskih subjektov in dejstvo, da [deželna banka] in [druga deželna banka] nista pripravili teh kreditnih linij po navodilu države, so Komisijo privedli do sklepa, da ni dokazov, da bi bilo mogoče prej omenjene posle pripisati državi (40). Zato ta posojila po mnenju Komisije ne vsebujejo državne pomoči. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi z likvidnostnima posojiloma [deželne banke] in [druge deželne banke] Komisija ne vidi nobenega povoda za domnevo, da posojili nista bili dani na razpolago v skladu z razmišljanjem tržnega vlagatelja in da naj bi IKB morda dali prednost. Okoliščine, v katerih sta bili ti posojili dodeljeni, še posebej dejstvo, da medbančno poslovanje spada k vsakodnevnemu in običajnemu poslovanju banke, hkratna obsežna udeležba zasebnih gospodarskih subjektov in dejstvo, da [deželna banka] in [druga deželna banka] nista pripravili teh kreditnih linij po navodilu države, so Komisijo privedli do sklepa, da ni dokazov, da bi bilo mogoče prej omenjene posle pripisati državi (40). Zato ta posojila po mnenju Komisije ne vsebujejo državne pomoči.

(c)   Prodaja IKB

| (82) | Komisija je še preučila, ali je odsvojitev banke IKB družbi Lone Star vsebovala državno pomoč. To bi držalo, če bi bila banka IKB prodana družbi Lone Star pod tržno ceno. Nemčija je v zvezi s tem Komisiji predložila številne podatke (glej oddelek 2.5), v katerih pa ni znakov za to, da cena, ki jo je plačala družba Lone Star, ne bi ustrezala najvišji ponudbi, ki bi bila dosežena v odprti, pregledni, nediskriminatorni in brezpogojni prodaji. Ker je to v skladu z načeli Komisije za privatizacijo (41) odločilno merilo, je mogoče skleniti, da prodaja ne vsebuje nobene pomoči v korist družbe Lone Star. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je še preučila, ali je odsvojitev banke IKB družbi Lone Star vsebovala državno pomoč. To bi držalo, če bi bila banka IKB prodana družbi Lone Star pod tržno ceno. Nemčija je v zvezi s tem Komisiji predložila številne podatke (glej oddelek 2.5), v katerih pa ni znakov za to, da cena, ki jo je plačala družba Lone Star, ne bi ustrezala najvišji ponudbi, ki bi bila dosežena v odprti, pregledni, nediskriminatorni in brezpogojni prodaji. Ker je to v skladu z načeli Komisije za privatizacijo (41) odločilno merilo, je mogoče skleniti, da prodaja ne vsebuje nobene pomoči v korist družbe Lone Star.

| (83) | Poleg tega je Komisija preučila, ali prodaja vsebuje dodatno pomoč v korist IKB, kar bi držalo, če bi bila za KfW likvidacija banke IKB cenejša od njene prodaje; preverjeno je bilo torej, ali gre za običajno tržno ravnanje pri odsvojitvi. V zvezi s tem Komisija meni, da s prodajo ni dobljena samo prodajna cena, temveč tudi dodatni kapitalski prilivi KfW, ki jih je treba šteti za del prodaje. K temu se šteje ohranitev obeh kreditnih linij v višini [> 2,5] milijarde EUR, prednostni kredit KfW za refinanciranje portfelja SIP 2, pred prodajo IKB izveden prenos portfelja SIP 1 na KfW in upoštevanje jamstvenega tveganja [...]. KfW je te ukrepe nedvomno izvedel, da bi omogočil prodajo IKB in da bi v čim krajšem času prodal čim več aktivnih postavk. Čeprav se na prvi pogled zdi, da je KfW dosegel pozitivno prodajno ceno, so prodajo spremljali ukrepi, ki so na koncu privedli do negativne prodajne cene. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega je Komisija preučila, ali prodaja vsebuje dodatno pomoč v korist IKB, kar bi držalo, če bi bila za KfW likvidacija banke IKB cenejša od njene prodaje; preverjeno je bilo torej, ali gre za običajno tržno ravnanje pri odsvojitvi. V zvezi s tem Komisija meni, da s prodajo ni dobljena samo prodajna cena, temveč tudi dodatni kapitalski prilivi KfW, ki jih je treba šteti za del prodaje. K temu se šteje ohranitev obeh kreditnih linij v višini [> 2,5] milijarde EUR, prednostni kredit KfW za refinanciranje portfelja SIP 2, pred prodajo IKB izveden prenos portfelja SIP 1 na KfW in upoštevanje jamstvenega tveganja [...]. KfW je te ukrepe nedvomno izvedel, da bi omogočil prodajo IKB in da bi v čim krajšem času prodal čim več aktivnih postavk. Čeprav se na prvi pogled zdi, da je KfW dosegel pozitivno prodajno ceno, so prodajo spremljali ukrepi, ki so na koncu privedli do negativne prodajne cene.

| (84) | Vendar ne smemo pozabiti, da so bili ti ukrepi izvedeni v okviru prestrukturiranja IKB in tako v zvezi s prvimi tremi ukrepi pomoči. Komisija jih zaradi tega ne more obravnavati ločeno od prvih treh ukrepov in tako ne more argumenta vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki ga je navedel KfW, šteti za utemeljenega (42). |
| --- | --- |

(84)

Vendar ne smemo pozabiti, da so bili ti ukrepi izvedeni v okviru prestrukturiranja IKB in tako v zvezi s prvimi tremi ukrepi pomoči. Komisija jih zaradi tega ne more obravnavati ločeno od prvih treh ukrepov in tako ne more argumenta vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki ga je navedel KfW, šteti za utemeljenega (42).

| (85) | Ne glede na to se zdi, da merilo za običajno tržno ravnanje odsvojitelja v tem primeru tako ali tako ni izpolnjeno. Konec koncev je odločilno, ali je bila določena negativna cena, ker Nemčija ni mogla utemeljiti nobenih verjetnih dodatnih likvidacijskih stroškov, ki bi jih odsvojitelj v tržnem gospodarstvu upošteval. Tako Komisija ne more upoštevati zlasti ocenjenih izgub iz tveganja zaradi neplačila kreditov, dodeljenih v okviru dejavnosti za pospeševanje. Po mnenju Komisije spada strukturirano financiranje v okviru dejavnosti za pospeševanje pod javne storitve KfW in ni del nalog KfW kot običajne kreditne ustanove. Zaradi tega se ne more šteti za stroškovno postavko, ki bi bila pomembna tudi za vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ker ta obveznosti iz državnih ukrepov pomoči sploh ne bi prevzel (43). |
| --- | --- |

(85)

Ne glede na to se zdi, da merilo za običajno tržno ravnanje odsvojitelja v tem primeru tako ali tako ni izpolnjeno. Konec koncev je odločilno, ali je bila določena negativna cena, ker Nemčija ni mogla utemeljiti nobenih verjetnih dodatnih likvidacijskih stroškov, ki bi jih odsvojitelj v tržnem gospodarstvu upošteval. Tako Komisija ne more upoštevati zlasti ocenjenih izgub iz tveganja zaradi neplačila kreditov, dodeljenih v okviru dejavnosti za pospeševanje. Po mnenju Komisije spada strukturirano financiranje v okviru dejavnosti za pospeševanje pod javne storitve KfW in ni del nalog KfW kot običajne kreditne ustanove. Zaradi tega se ne more šteti za stroškovno postavko, ki bi bila pomembna tudi za vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ker ta obveznosti iz državnih ukrepov pomoči sploh ne bi prevzel (43).

| (86) | Zaradi tega je Komisija preučila, ali so ukrepi pomoči dejansko privedli do negativne cene. Ker pri ukrepih pomoči ne gre za subvencije, ampak večinoma za kredite in garancije, je treba kot pri vsaki drugi oceni pomoči določiti gospodarsko prednost za IKB zaradi teh ukrepov. |
| --- | --- |

(86)

Zaradi tega je Komisija preučila, ali so ukrepi pomoči dejansko privedli do negativne cene. Ker pri ukrepih pomoči ne gre za subvencije, ampak večinoma za kredite in garancije, je treba kot pri vsaki drugi oceni pomoči določiti gospodarsko prednost za IKB zaradi teh ukrepov.

| (87) | Prvič, KfW banki IKB še vedno zagotavlja likvidnostno posojilo. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 77, je težko ovrednotiti dano prednost, saj so bili sčasoma tudi zasebni vlagatelji pripravljeni pod določenimi pogoji zagotoviti likvidnostna sredstva, dokler je bila zagotovljena zaščita pred tveganjem. Po prodaji IKB družbi Lone Star je bila zaščita pred tveganjem umaknjena. Prevzem IKB, ki ga je izvedla družba Lone Star, ter dejstvo, da je Komisija odobrila pomoč za prestrukturiranje in načrt sanacije, kažeta, da se vnovična vzpostavitev donosnosti šteje za mogočo. Glede na to, da se IKB v fazi prestrukturiranja uradno šteje za podjetje v težavah, je družbo za namene izračuna elementa pomoči upravičeno šteti za „šibko“ (bonitetna ocena B) v skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah (44). V skladu s tem sporočilom je bila meja za posojilo 220 osnovnih točk, kar bi pomenilo, da je bilo drugo likvidnostno posojilo za [> 100] osnovnih točk nižje od referenčne meje in prvo posojilo za [> 125] osnovnih točk nižje od referenčne meje. Če to preračunamo na [...] let (od oktobra 2008 do aprila [...]), dobimo dodatno pomoč v višini [približno 90] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(87)

Prvič, KfW banki IKB še vedno zagotavlja likvidnostno posojilo. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 77, je težko ovrednotiti dano prednost, saj so bili sčasoma tudi zasebni vlagatelji pripravljeni pod določenimi pogoji zagotoviti likvidnostna sredstva, dokler je bila zagotovljena zaščita pred tveganjem. Po prodaji IKB družbi Lone Star je bila zaščita pred tveganjem umaknjena. Prevzem IKB, ki ga je izvedla družba Lone Star, ter dejstvo, da je Komisija odobrila pomoč za prestrukturiranje in načrt sanacije, kažeta, da se vnovična vzpostavitev donosnosti šteje za mogočo. Glede na to, da se IKB v fazi prestrukturiranja uradno šteje za podjetje v težavah, je družbo za namene izračuna elementa pomoči upravičeno šteti za „šibko“ (bonitetna ocena B) v skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah (44). V skladu s tem sporočilom je bila meja za posojilo 220 osnovnih točk, kar bi pomenilo, da je bilo drugo likvidnostno posojilo za [> 100] osnovnih točk nižje od referenčne meje in prvo posojilo za [> 125] osnovnih točk nižje od referenčne meje. Če to preračunamo na [...] let (od oktobra 2008 do aprila [...]), dobimo dodatno pomoč v višini [približno 90] milijonov EUR.

| (88) | Drugič, KfW je pridobil portfelj SIP 1 za 1 milijardo EUR. Komisija meni, da je cena, ki jo je s pogajanji dosegel KfW, za [< 10] % nižja od knjigovodske vrednosti po standardih IFRS in da bi banka IKB pred tem lahko nekatere dele portfelja prodala po cenah, višjih od knjigovodske vrednosti po standardih IFRS. Pri trenutnih tržnih razmerah bi bil redkokateri zasebni vlagatelj sposoben ali pripravljen kupiti takšen portfelj (vsaj v celoti ne). Dejstvi, da družbe Lone Star nakup ni zanimal in da KfW ni bil sposoben opraviti takšnega nakupa brez državne pomoči, govorita sami za sebe. Nujnosti nadaljnjih odpisov za portfelj ni mogoče izključiti. V najslabšem primeru bi to prizadelo podrejeno tranšo v višini [< 200] milijonov EUR. Ker ni na voljo nobenih drugih primerjav, Komisija izhaja iz tega, da KfW nosi dodatno tveganje v višini do [< 200] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(88)

Drugič, KfW je pridobil portfelj SIP 1 za 1 milijardo EUR. Komisija meni, da je cena, ki jo je s pogajanji dosegel KfW, za [< 10] % nižja od knjigovodske vrednosti po standardih IFRS in da bi banka IKB pred tem lahko nekatere dele portfelja prodala po cenah, višjih od knjigovodske vrednosti po standardih IFRS. Pri trenutnih tržnih razmerah bi bil redkokateri zasebni vlagatelj sposoben ali pripravljen kupiti takšen portfelj (vsaj v celoti ne). Dejstvi, da družbe Lone Star nakup ni zanimal in da KfW ni bil sposoben opraviti takšnega nakupa brez državne pomoči, govorita sami za sebe. Nujnosti nadaljnjih odpisov za portfelj ni mogoče izključiti. V najslabšem primeru bi to prizadelo podrejeno tranšo v višini [< 200] milijonov EUR. Ker ni na voljo nobenih drugih primerjav, Komisija izhaja iz tega, da KfW nosi dodatno tveganje v višini do [< 200] milijonov EUR.

| (89) | Tretjič, KfW je za portfelj SIP 2 dal na voljo prednostni kredit v višini 775 milijonov EUR, ki se za prednost vrača po obrestni meri euribor plus [> 90] osnovnih točk (to pomeni, da se kredit izplačuje predvsem iz tekočih dohodkov). Kredit je odobren namenski družbi, ki kot jemalec kredita še ni znana. Obrestna mera, dodeljena takšni namenski družbi, bi morala biti v skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah vsaj euribor plus 400 osnovnih točk (45). Ker pa gre za prednostni kredit, ki je podrejen udeležbi IKB in se tako pravzaprav šteje v korist IKB, Komisija v tem primeru sprejema tudi mejo za posojilo v višini 220 osnovnih točk. Element pomoči v povezavi z zagotovitvijo nadrejene tranše v višini 775 milijard EUR je tako mogoče povečati za približno [< 30] milijonov EUR ([> 100] osnovnih točk v [...] letih, tj. od oktobra 2008 do [...]). |
| --- | --- |

(89)

Tretjič, KfW je za portfelj SIP 2 dal na voljo prednostni kredit v višini 775 milijonov EUR, ki se za prednost vrača po obrestni meri euribor plus [> 90] osnovnih točk (to pomeni, da se kredit izplačuje predvsem iz tekočih dohodkov). Kredit je odobren namenski družbi, ki kot jemalec kredita še ni znana. Obrestna mera, dodeljena takšni namenski družbi, bi morala biti v skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah in diskontnih stopnjah vsaj euribor plus 400 osnovnih točk (45). Ker pa gre za prednostni kredit, ki je podrejen udeležbi IKB in se tako pravzaprav šteje v korist IKB, Komisija v tem primeru sprejema tudi mejo za posojilo v višini 220 osnovnih točk. Element pomoči v povezavi z zagotovitvijo nadrejene tranše v višini 775 milijard EUR je tako mogoče povečati za približno [< 30] milijonov EUR ([> 100] osnovnih točk v [...] letih, tj. od oktobra 2008 do [...]).

| (90) | Četrtič, razlog za prevzem tveganja za [...] je bil ta, da v primeru prevzema tveganja skupaj z IKB tega tveganja ne bi bilo mogoče zadovoljivo oceniti v znesku. Ker obstaja manjše tveganje zaradi jamstva in ker je iz podatkov mogoče razbrati, da je uresničitev tega tveganja zelo malo verjetna, tega tveganja ne bi bilo primerno šteti za del prodaje. Nizko tveganje potrjuje tudi dejstvo, da revizorji od IKB niso zahtevali nobenih rezerv. Glede na nekatera nadomestila za škodo [...] določeno tveganje seveda še vedno ostaja. Ker kvantitativna ocena tveganja ni bila posredovana, Komisija izhaja iz tega, da je za trenutne ukrepe treba sprejeti oceno v višini [...] EUR, kar ustreza tveganju v višini [...] %. |
| --- | --- |

(90)

Četrtič, razlog za prevzem tveganja za [...] je bil ta, da v primeru prevzema tveganja skupaj z IKB tega tveganja ne bi bilo mogoče zadovoljivo oceniti v znesku. Ker obstaja manjše tveganje zaradi jamstva in ker je iz podatkov mogoče razbrati, da je uresničitev tega tveganja zelo malo verjetna, tega tveganja ne bi bilo primerno šteti za del prodaje. Nizko tveganje potrjuje tudi dejstvo, da revizorji od IKB niso zahtevali nobenih rezerv. Glede na nekatera nadomestila za škodo [...] določeno tveganje seveda še vedno ostaja. Ker kvantitativna ocena tveganja ni bila posredovana, Komisija izhaja iz tega, da je za trenutne ukrepe treba sprejeti oceno v višini [...] EUR, kar ustreza tveganju v višini [...] %.

| (91) | Ukrepi, ki jih je sprejel KfW v okviru prodaje IKB, skupaj vključujejo pomoč v višini 390 milijonov EUR; ta znesek presega prodajno ceno v višini [> 100] milijonov EUR za [> 250] milijonov EUR, tako da dobimo negativno prodajno ceno. Zaradi tega se ugotavlja, da prodaja IKB vključuje pomoč v korist IKB. |
| --- | --- |

(91)

Ukrepi, ki jih je sprejel KfW v okviru prodaje IKB, skupaj vključujejo pomoč v višini 390 milijonov EUR; ta znesek presega prodajno ceno v višini [> 100] milijonov EUR za [> 250] milijonov EUR, tako da dobimo negativno prodajno ceno. Zaradi tega se ugotavlja, da prodaja IKB vključuje pomoč v korist IKB.

(d)   Pregled državnih pomoči

| (92) | Kot je mogoče razbrati iz preglednice 5, obsega skupna vrednost pomoči, dodeljenih v okviru vseh ukrepov, 9,155 milijarde EUR.

  Preglednica 5


  Pomoč v korist banke IKB med njenim prestrukturiranjem









  Št. | Ukrep | V milijonih EUR | Znesek pomoči
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Prva zaščita pred tveganjem (Rhineland: 5,8 milijarde EUR; Havenrock: 0,85 milijarde EUR; bilančne aktivne postavke: 1 milijarda EUR) | | 6 650 |
| 2. | Druga zaščita pred tveganjem (350 milijonov EUR za dodatno pokritje izgub – Havenrock) | | 200 |
| 3. | Povečanje kapitala in nepovratno posojilo (za kritje amortizacije aktivnih postavk iz bilance) | | 2 000 |
| 4. | Likvidnostno posojilo za IKB (pred prodajo) | | [...] |
| 5. | Prodaja IKB | | |
| 5a. | Cena delnic IKB | [...] | |
| 5b. | Likvidnostno posojilo za IKB (po prodaji) | [...] | |
| 5c. | Prednostni kredit za refinanciranje portfelja SIP 2 | [...] | |
| 5d. | Prenos portfelja SIP 1 na KfW | [...] | |
| 5e. | Zagotovitev jamstva [...] | [...] | |
| | Prodaja IKB (neto) | | [> 250] |
| Skupaj | [< 10 000] |

(92)

Kot je mogoče razbrati iz preglednice 5, obsega skupna vrednost pomoči, dodeljenih v okviru vseh ukrepov, 9,155 milijarde EUR.

Preglednica 5

Pomoč v korist banke IKB med njenim prestrukturiranjem

Št.

Ukrep

V milijonih EUR

Znesek pomoči

(v milijonih EUR)

1.

Prva zaščita pred tveganjem (Rhineland: 5,8 milijarde EUR; Havenrock: 0,85 milijarde EUR; bilančne aktivne postavke: 1 milijarda EUR)

6 650

2.

Druga zaščita pred tveganjem (350 milijonov EUR za dodatno pokritje izgub – Havenrock)

200

3.

Povečanje kapitala in nepovratno posojilo (za kritje amortizacije aktivnih postavk iz bilance)

2 000

4.

Likvidnostno posojilo za IKB (pred prodajo)

[...]

5.

Prodaja IKB

5a.

Cena delnic IKB

[...]

5b.

Likvidnostno posojilo za IKB (po prodaji)

[...]

5c.

Prednostni kredit za refinanciranje portfelja SIP 2

[...]

5d.

Prenos portfelja SIP 1 na KfW

[...]

5e.

Zagotovitev jamstva [...]

[...]

Prodaja IKB (neto)

[> 250]

Skupaj

[< 10 000]

5.2   Združljivost ukrepov s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES: pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice

| (93) | Komisija vztraja pri svojem stališču iz uvodne odločbe, da se člen 87(3)(b) Pogodbe ES v zadevnem primeru ne uporablja. V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES je pomoč dovoljeno zagotoviti za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice. Komisija opozarja, da je Sodišče prve stopnje poudarilo, da je treba člen 87(3)(b) Pogodbe ES uporabljati v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(93)

Komisija vztraja pri svojem stališču iz uvodne odločbe, da se člen 87(3)(b) Pogodbe ES v zadevnem primeru ne uporablja. V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES je pomoč dovoljeno zagotoviti za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice. Komisija opozarja, da je Sodišče prve stopnje poudarilo, da je treba člen 87(3)(b) Pogodbe ES uporabljati v omejenem obsegu.

| (94) | Preiskava je potrdila opažanje Komisije, da se je banka IKB znašla v težavah zaradi dogodkov, značilnih za podjetja. Poleg tega informacije, ki jih je predložila Nemčija, Komisije niso prepričale o tem, da bi sistemski učinki, ki bi bili posledica plačilne nesposobnosti IKB, lahko dosegli tak obseg, ki bi pomenil „resno motnjo v gospodarstvu“ Nemčije v smislu člena 87(3)(b) (46). Ta primer temelji na posebnih težavah IKB, tako da so potrebni natančno usmerjeni ukrepi pomoči, ki se lahko sprejmejo po pravilih za podjetja v težavah. Obravnavanih ukrepov tako ni mogoče razglasiti za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(94)

Preiskava je potrdila opažanje Komisije, da se je banka IKB znašla v težavah zaradi dogodkov, značilnih za podjetja. Poleg tega informacije, ki jih je predložila Nemčija, Komisije niso prepričale o tem, da bi sistemski učinki, ki bi bili posledica plačilne nesposobnosti IKB, lahko dosegli tak obseg, ki bi pomenil „resno motnjo v gospodarstvu“ Nemčije v smislu člena 87(3)(b) (46). Ta primer temelji na posebnih težavah IKB, tako da so potrebni natančno usmerjeni ukrepi pomoči, ki se lahko sprejmejo po pravilih za podjetja v težavah. Obravnavanih ukrepov tako ni mogoče razglasiti za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES.

5.3   Združljivost ukrepov s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES – pomoč za prestrukturiranje

| (95) | Na podlagi izsledkov preiskave je bilo mogoče ugotoviti, da se ukrepi lahko štejejo za pomoč za prestrukturiranje, združljivo s skupnim trgom, ker izpolnjujejo vse pogoje Smernic. Zaradi tega preiskava, ali je pri ukrepih lahko šlo tudi za pomoč za reševanje, ni potrebna, kar je Komisija izključila že v uvodni odločbi na podlagi trajne narave zaščite pred tveganjem. |
| --- | --- |

(95)

Na podlagi izsledkov preiskave je bilo mogoče ugotoviti, da se ukrepi lahko štejejo za pomoč za prestrukturiranje, združljivo s skupnim trgom, ker izpolnjujejo vse pogoje Smernic. Zaradi tega preiskava, ali je pri ukrepih lahko šlo tudi za pomoč za reševanje, ni potrebna, kar je Komisija izključila že v uvodni odločbi na podlagi trajne narave zaščite pred tveganjem.

(a)   Podjetja v težavah

| (96) | Po mnenju Komisije je bila banka IKB podjetje v težavah v smislu uvodne izjave 9 Smernic in brez posredovanja KfW zelo verjetno ne bi bila sposobna zelo dolgo vzdržati likvidnostne krize. Grozeče izgube bi privedle do zaprtja banke in s tem so izpolnjeni pogoji iz točke 10(c) Smernic. Nemčija tega stališča, ki je bilo zastopano že v uvodni odločbi, ni izpodbijala. |
| --- | --- |

(96)

Po mnenju Komisije je bila banka IKB podjetje v težavah v smislu uvodne izjave 9 Smernic in brez posredovanja KfW zelo verjetno ne bi bila sposobna zelo dolgo vzdržati likvidnostne krize. Grozeče izgube bi privedle do zaprtja banke in s tem so izpolnjeni pogoji iz točke 10(c) Smernic. Nemčija tega stališča, ki je bilo zastopano že v uvodni odločbi, ni izpodbijala.

(b)   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (97) | Ta preiskava potrjuje, da bo s prestrukturiranjem obnovljena dolgoročna sposobnost preživetja banke IKB. Po mnenju Komisije je prodaja IKB družbi Lone Star odločilnega pomena za rešitev nastalih težav in za ugoden gospodarski razvoj IKB. |
| --- | --- |

(97)

Ta preiskava potrjuje, da bo s prestrukturiranjem obnovljena dolgoročna sposobnost preživetja banke IKB. Po mnenju Komisije je prodaja IKB družbi Lone Star odločilnega pomena za rešitev nastalih težav in za ugoden gospodarski razvoj IKB.

| (98) | Preiskava je še potrdila, da je banka IKB na novo oblikovala svojo dejavnost. Opustila je dejavnosti, ki prinašajo izgubo, in ne vlaga več v portfelje. Poleg tega se bo osredotočala na svojo osrednjo dejavnost, poslovanje s srednjimi podjetji. Preostale dejavnosti v segmentu strukturiranega financiranja bodo ohranjene, da se zadovoljijo potrebe dejavnosti poslovanja s podjetji, medtem ko bodo [> 20] % segmenta in celotna poslovna dejavnost financiranja nepremičnin opuščeni. Banka IKB je poleg tega sprejela ukrepe za izboljšanje upravljanja tveganja in znatno zmanjšala svoje tvegane postavke. IKB je s tem sprejela notranje ukrepe, potrebne za spremembo. |
| --- | --- |

(98)

Preiskava je še potrdila, da je banka IKB na novo oblikovala svojo dejavnost. Opustila je dejavnosti, ki prinašajo izgubo, in ne vlaga več v portfelje. Poleg tega se bo osredotočala na svojo osrednjo dejavnost, poslovanje s srednjimi podjetji. Preostale dejavnosti v segmentu strukturiranega financiranja bodo ohranjene, da se zadovoljijo potrebe dejavnosti poslovanja s podjetji, medtem ko bodo [> 20] % segmenta in celotna poslovna dejavnost financiranja nepremičnin opuščeni. Banka IKB je poleg tega sprejela ukrepe za izboljšanje upravljanja tveganja in znatno zmanjšala svoje tvegane postavke. IKB je s tem sprejela notranje ukrepe, potrebne za spremembo.

| (99) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da je v načrtu za prestrukturiranje IKB poudarjena trajna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja. Iz načrta, ki se opira na trdne napovedi o razvoju trga, je očitno, da se bo izbrani poslovni model obdržal. Primarni kazalnik kapitalske ustreznosti v višini [...] % ter razmerje med stroški in prihodki (cost income ratio) v višini [...] %, ki bi morala biti dosežena do leta 2011, kažeta na trden poslovni načrt. Razmeroma majhen donos na lastni kapital v višini [...] % (2012) je treba obravnavati v povezavi z relativno visokim primarnim kazalnikom kapitalske ustreznosti IKB, ki je nujno potreben blažilec. Komisija je upoštevala obsežnejše ukrepe za prihranek pri stroških, ki bi morali biti izvedeni do leta 2011. Komisija je preučila tudi predpostavke, ki predstavljajo podlago za načrt prestrukturiranja, in ne dvomi o njihovi izvedljivosti. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da je v načrtu za prestrukturiranje IKB poudarjena trajna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja. Iz načrta, ki se opira na trdne napovedi o razvoju trga, je očitno, da se bo izbrani poslovni model obdržal. Primarni kazalnik kapitalske ustreznosti v višini [...] % ter razmerje med stroški in prihodki (cost income ratio) v višini [...] %, ki bi morala biti dosežena do leta 2011, kažeta na trden poslovni načrt. Razmeroma majhen donos na lastni kapital v višini [...] % (2012) je treba obravnavati v povezavi z relativno visokim primarnim kazalnikom kapitalske ustreznosti IKB, ki je nujno potreben blažilec. Komisija je upoštevala obsežnejše ukrepe za prihranek pri stroških, ki bi morali biti izvedeni do leta 2011. Komisija je preučila tudi predpostavke, ki predstavljajo podlago za načrt prestrukturiranja, in ne dvomi o njihovi izvedljivosti.

| (100) | Iz načrta prestrukturiranja je razvidno, da bo tudi v najmanj ugodnem primeru mogoč pozitiven gospodarski razvoj IKB s pozitivnim donosom na lastni kapital. Tudi v tem primeru bo lahko banka dosegla primarni kazalnik kapitalske ustreznosti v višini [...] % in tako ohranila trdne temelje. |
| --- | --- |

(100)

Iz načrta prestrukturiranja je razvidno, da bo tudi v najmanj ugodnem primeru mogoč pozitiven gospodarski razvoj IKB s pozitivnim donosom na lastni kapital. Tudi v tem primeru bo lahko banka dosegla primarni kazalnik kapitalske ustreznosti v višini [...] % in tako ohranila trdne temelje.

(c)   Pomoč, omejena na najmanjšo vsoto – lastna udeležba

| (101) | Dvomi Komisije, ali je pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto, so bili odpravljeni. Komisija lahko zdaj sprejme sklep, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto in da bo v skladu s cilji v Smernicah iz lastnih sredstev dan velik prispevek k prestrukturiranju, tj. prek 50 % stroškov prestrukturiranja bo financiranih iz lastnih virov. |
| --- | --- |

(101)

Dvomi Komisije, ali je pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto, so bili odpravljeni. Komisija lahko zdaj sprejme sklep, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto in da bo v skladu s cilji v Smernicah iz lastnih sredstev dan velik prispevek k prestrukturiranju, tj. prek 50 % stroškov prestrukturiranja bo financiranih iz lastnih virov.

| (102) | Stroški prestrukturiranja zajemajo več postavk izgub (izgube v portfeljih, zaradi višjih stroškov financiranja, zaradi zmanjševanja poslovnih dejavnosti ter izgube med odsvojitvijo aktivnih postavk) in stroške za vzpostavitev zaščite pred tveganjem, stroške za prestrukturiranje osebja, upravne stroške ter honorarje za svetovalce in odvetnike. Komisija ne dvomi, da ti stroški, kakor je Nemčija navedla v uvodni izjavi 52, skupaj obsegajo [> 15] milijard EUR. Strinja se tudi, da gre pri refinanciranju portfelja SIP 1 in pri prednostnem kreditu za portfelj SIP 2 za stroške prestrukturiranja, saj sta ta instrumenta potrebna za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti. Skupni stroški so tako ocenjeni na približno [> 17] milijard EUR. |
| --- | --- |

(102)

Stroški prestrukturiranja zajemajo več postavk izgub (izgube v portfeljih, zaradi višjih stroškov financiranja, zaradi zmanjševanja poslovnih dejavnosti ter izgube med odsvojitvijo aktivnih postavk) in stroške za vzpostavitev zaščite pred tveganjem, stroške za prestrukturiranje osebja, upravne stroške ter honorarje za svetovalce in odvetnike. Komisija ne dvomi, da ti stroški, kakor je Nemčija navedla v uvodni izjavi 52, skupaj obsegajo [> 15] milijard EUR. Strinja se tudi, da gre pri refinanciranju portfelja SIP 1 in pri prednostnem kreditu za portfelj SIP 2 za stroške prestrukturiranja, saj sta ta instrumenta potrebna za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti. Skupni stroški so tako ocenjeni na približno [> 17] milijard EUR.

| (103) | Prestrukturiranje IKB se lahko v skladu z uvodno izjavo 43 Smernic financira s pomočjo, lastnimi sredstvi upravičencev, prodajo premoženja, sredstvi delničarjev in s tujim financiranjem pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(103)

Prestrukturiranje IKB se lahko v skladu z uvodno izjavo 43 Smernic financira s pomočjo, lastnimi sredstvi upravičencev, prodajo premoženja, sredstvi delničarjev in s tujim financiranjem pod tržnimi pogoji.

| (104) | Znaten prispevek k prestrukturiranju portfeljev zagotavlja družba sama ter nekdanji in novi zasebni delničarji; k temu se prištevajo predvsem udeležba kreditnih združenj, lastna sredstva IKB (47) in kapitalski vložek družbe Lone Star. Vendar pa izguba prometa in zmanjšanja poslovnih dejavnosti zaradi krize ne morejo biti priznani kot lastni prispevek, saj se mora v skladu z uvodno izjavo 43 Smernic uporabiti konkreten, tj. dejanski prispevek. Iz tega razreda lastni prispevek tako znaša približno [...] milijard EUR [> 20] %. |
| --- | --- |

(104)

Znaten prispevek k prestrukturiranju portfeljev zagotavlja družba sama ter nekdanji in novi zasebni delničarji; k temu se prištevajo predvsem udeležba kreditnih združenj, lastna sredstva IKB (47) in kapitalski vložek družbe Lone Star. Vendar pa izguba prometa in zmanjšanja poslovnih dejavnosti zaradi krize ne morejo biti priznani kot lastni prispevek, saj se mora v skladu z uvodno izjavo 43 Smernic uporabiti konkreten, tj. dejanski prispevek. Iz tega razreda lastni prispevek tako znaša približno [...] milijard EUR [> 20] %.

| (105) | Če bi se upoštevali donosi iz odsvojitev zaradi izravnalnih ukrepov, bi se ta znesek občutno povečal in bi zajemal vsaj 50 %. To se nanaša na aktivne postavke z nominalno vrednostjo v višini [> 15] milijard EUR (glej preglednico 4). Vendar Komisija tega zneska ne more v celoti priznati kot lastni prispevek. Prvič je del dejavnosti družbe IKB Luxembourg znova prevzet v Düsseldorfu ([...] milijard EUR), tako da gre samo za delno odsvojitev. Drugič pa del finančnih sredstev ni pridobljen z aktivno prodajo, temveč ob roku zapadlosti zadevnega premoženja. Tretjič ni jasno, na katero vrednost se lahko poravnajo aktivne postavke [...]. Nemčija je kljub temu predložila številne utemeljitve, da bi Komisijo prepričala, da bi bilo z aktivno poravnavo aktivnih postavk v bližnji prihodnosti mogoče pridobiti vsaj [< 5] milijard EUR (48). Komisija bo to spremljala, da zagotovi, da bo dejansko dosežen dovolj visok lastni prispevek in da je pomoč res omejena na najnižjo potrebno vsoto. |
| --- | --- |

(105)

Če bi se upoštevali donosi iz odsvojitev zaradi izravnalnih ukrepov, bi se ta znesek občutno povečal in bi zajemal vsaj 50 %. To se nanaša na aktivne postavke z nominalno vrednostjo v višini [> 15] milijard EUR (glej preglednico 4). Vendar Komisija tega zneska ne more v celoti priznati kot lastni prispevek. Prvič je del dejavnosti družbe IKB Luxembourg znova prevzet v Düsseldorfu ([...] milijard EUR), tako da gre samo za delno odsvojitev. Drugič pa del finančnih sredstev ni pridobljen z aktivno prodajo, temveč ob roku zapadlosti zadevnega premoženja. Tretjič ni jasno, na katero vrednost se lahko poravnajo aktivne postavke [...]. Nemčija je kljub temu predložila številne utemeljitve, da bi Komisijo prepričala, da bi bilo z aktivno poravnavo aktivnih postavk v bližnji prihodnosti mogoče pridobiti vsaj [< 5] milijard EUR (48). Komisija bo to spremljala, da zagotovi, da bo dejansko dosežen dovolj visok lastni prispevek in da je pomoč res omejena na najnižjo potrebno vsoto.

| (106) | Odsvojitev aktivnih postavk ima dvojni učinek. Po eni strani se volumen tveganju prilagojenega premoženja zmanjša, tako da se kapital sprosti in se stopnja kapitalizacije poviša. Po drugi strani se z odsvajanjem okrepi likvidnost, ki jo je mogoče uporabiti za financiranje prestrukturiranja ali pa za krepitev likvidnostne osnove (49). Kot je že bilo navedeno v prejšnji točki, gre pri teh sredstvih deloma za pričakovane kapitalske prilive; del je že bil dosežen, drug del pa bo prejet v bližnji prihodnosti. Celo pri izključitvi pričakovanih kapitalskih prilivov, ki jih je mogoče doseči šele leta 2011, in ob previdni predpostavki, da ne bodo vsi pričakovani donosi doseženi v celotnem obsegu, Komisija ugotavlja, da je veljaven pogoj o zagotovitvi lastnega prispevka za z vidika konkurenčnega prava neoporečno prestrukturiranje v višini vsaj 50 % izpolnjen. |
| --- | --- |

(106)

Odsvojitev aktivnih postavk ima dvojni učinek. Po eni strani se volumen tveganju prilagojenega premoženja zmanjša, tako da se kapital sprosti in se stopnja kapitalizacije poviša. Po drugi strani se z odsvajanjem okrepi likvidnost, ki jo je mogoče uporabiti za financiranje prestrukturiranja ali pa za krepitev likvidnostne osnove (49). Kot je že bilo navedeno v prejšnji točki, gre pri teh sredstvih deloma za pričakovane kapitalske prilive; del je že bil dosežen, drug del pa bo prejet v bližnji prihodnosti. Celo pri izključitvi pričakovanih kapitalskih prilivov, ki jih je mogoče doseči šele leta 2011, in ob previdni predpostavki, da ne bodo vsi pričakovani donosi doseženi v celotnem obsegu, Komisija ugotavlja, da je veljaven pogoj o zagotovitvi lastnega prispevka za z vidika konkurenčnega prava neoporečno prestrukturiranje v višini vsaj 50 % izpolnjen.

| (107) | To je Komisija ugotovila z upoštevanjem naslednjih vidikov.

  Preglednica 6


  Lastni prispevek








  (v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| Ukrep | Izvor sredstva | Vrednost |
| Zaščita pred tveganjem | Kreditna združenja | 1,50 |
| Kapitalska jamstva in hibridni kapital družbe | IKB | [> 1,5] |
| Kapitalski prilivi iz portfelja SIP 2 | Lone Star | [> 0,25] |
| Vmesna vsota | [> 3,25] |
| Odsvojitev portfeljskih naložb | Trg | [...] |
| Ustavitev dejavnosti nepremičnin | Trg | [...] |
| Zaprtje družbe IKB Int. Luxembourg | Trg | [...] |
| Zaprtje družbe IKB CC New York | Trg | [...] |
| Zaprtje družbe IKB Amsterdam | Trg | [...] |
| Prodaja deležev družbi Movesta | Trg | [...] |
| Odsvojitev aktivnih postavk, ki nimajo strateškega pomena | Trg | [...] |
| Vmesna vsota: odsvojitve kot izravnalni ukrepi | [> 5,0] (najmanj [...]) |

(107)

To je Komisija ugotovila z upoštevanjem naslednjih vidikov.

Preglednica 6

Lastni prispevek

(v milijardah EUR)

Ukrep

Izvor sredstva

Vrednost

Zaščita pred tveganjem

Kreditna združenja

1,50

Kapitalska jamstva in hibridni kapital družbe

IKB

[> 1,5]

Kapitalski prilivi iz portfelja SIP 2

Lone Star

[> 0,25]

Vmesna vsota

[> 3,25]

Odsvojitev portfeljskih naložb

Trg

[...]

Ustavitev dejavnosti nepremičnin

Trg

[...]

Zaprtje družbe IKB Int. Luxembourg

Trg

[...]

Zaprtje družbe IKB CC New York

Trg

[...]

Zaprtje družbe IKB Amsterdam

Trg

[...]

Prodaja deležev družbi Movesta

Trg

[...]

Odsvojitev aktivnih postavk, ki nimajo strateškega pomena

Trg

[...]

Vmesna vsota: odsvojitve kot izravnalni ukrepi

[> 5,0] (najmanj [...])

(d)   Izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence – izravnalni ukrepi

| (108) | Komisija je po preiskavi prepričana o tem, da so sprejeti zadostni ukrepi, da se kolikor mogoče omilijo mogoči škodljivi učinki pomoči na konkurente. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je po preiskavi prepričana o tem, da so sprejeti zadostni ukrepi, da se kolikor mogoče omilijo mogoči škodljivi učinki pomoči na konkurente.

| (109) | Komisija ugotavlja, da se IKB ločuje od celotnega dela poslovanja in da se del, ki prinaša največje donose, tj. strukturirano financiranje, krči za [20–30] %. |
| --- | --- |

(109)

Komisija ugotavlja, da se IKB ločuje od celotnega dela poslovanja in da se del, ki prinaša največje donose, tj. strukturirano financiranje, krči za [20–30] %.

| (110) | Komisija ne more sprejeti trditve, da se največji delež zmanjševanja (tj. odprava portfeljskih naložb v višini 18,3 milijarde EUR) uveljavlja kot izravnalni ukrepi, saj so ukrepi za zmanjševanje potrebni za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti. Takšni ukrepi v skladu z uvodno izjavo 40 Smernic ne morejo biti priznani za izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(110)

Komisija ne more sprejeti trditve, da se največji delež zmanjševanja (tj. odprava portfeljskih naložb v višini 18,3 milijarde EUR) uveljavlja kot izravnalni ukrepi, saj so ukrepi za zmanjševanje potrebni za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti. Takšni ukrepi v skladu z uvodno izjavo 40 Smernic ne morejo biti priznani za izravnalne ukrepe.

| (111) | Ne glede na to nadaljnja zmanjšanja v vrednosti [> 10] milijard EUR ustrezajo približno [25] % bilančne vsote po odbitku portfeljskih naložb (tj. [> 10] milijard EUR od 45,2 milijarde EUR) (50). Medtem ko izstopa iz dejavnosti portfeljskih naložb ni mogoče sprejeti kot izravnalni ukrep, ta kljub temu vpliva na velikost banke in njeno poslovno dejavnost. Na podlagi ukrepov, ki jih je predlagala Nemčija, se bilančna vsota IKB zmanjša za 47,2 % (tj. za 18,3 milijarde EUR portfeljskih naložb in za [> 10] milijard EUR za izravnalne ukrepe z odbitkom [...] milijard EUR marže za rast glede na 63,5 milijarde EUR skupne bilančne vsote). |
| --- | --- |

(111)

Ne glede na to nadaljnja zmanjšanja v vrednosti [> 10] milijard EUR ustrezajo približno [25] % bilančne vsote po odbitku portfeljskih naložb (tj. [> 10] milijard EUR od 45,2 milijarde EUR) (50). Medtem ko izstopa iz dejavnosti portfeljskih naložb ni mogoče sprejeti kot izravnalni ukrep, ta kljub temu vpliva na velikost banke in njeno poslovno dejavnost. Na podlagi ukrepov, ki jih je predlagala Nemčija, se bilančna vsota IKB zmanjša za 47,2 % (tj. za 18,3 milijarde EUR portfeljskih naložb in za [> 10] milijard EUR za izravnalne ukrepe z odbitkom [...] milijard EUR marže za rast glede na 63,5 milijarde EUR skupne bilančne vsote).

| (112) | Komisija poleg tega opozarja na to, da predviden padec skupne bilančne vsote na 33,5 milijarde EUR do konca obdobja prestrukturiranja (30. september 2011) zagotavlja, da zapiranj in odsvojitev ne bo mogoče spodkopavati z vnovičnim odprtjem dejavnosti v drugih delih banke ali s preprosto selitvijo. |
| --- | --- |

(112)

Komisija poleg tega opozarja na to, da predviden padec skupne bilančne vsote na 33,5 milijarde EUR do konca obdobja prestrukturiranja (30. september 2011) zagotavlja, da zapiranj in odsvojitev ne bo mogoče spodkopavati z vnovičnim odprtjem dejavnosti v drugih delih banke ali s preprosto selitvijo.

| (113) | Poleg tega prejšnji lastniki in vodilni delavci banke niso več udeleženi v poslovnih dejavnostih IKB, s čimer je bil dan pomemben znak v zvezi z bojem proti moralnemu tveganju. Banka je bila poleg tega prodana v odprtem in nediskriminatornem postopku, ki je ponudnikom v bančnem sektorju dal možnost, da banko pridobijo, kar pomeni nekakšno izravnavo za škodo, ki je bila konkurenci povzročena s pomočjo. |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega prejšnji lastniki in vodilni delavci banke niso več udeleženi v poslovnih dejavnostih IKB, s čimer je bil dan pomemben znak v zvezi z bojem proti moralnemu tveganju. Banka je bila poleg tega prodana v odprtem in nediskriminatornem postopku, ki je ponudnikom v bančnem sektorju dal možnost, da banko pridobijo, kar pomeni nekakšno izravnavo za škodo, ki je bila konkurenci povzročena s pomočjo.

| (114) | Na splošno so izravnalni ukrepi v sorazmerju z učinki izkrivljanja, ki jih je povzročila pomoč, dodeljena IKB, in zagotavljajo, da neugodni učinki na tržne pogoje čim bolj oslabijo. |
| --- | --- |

(114)

Na splošno so izravnalni ukrepi v sorazmerju z učinki izkrivljanja, ki jih je povzročila pomoč, dodeljena IKB, in zagotavljajo, da neugodni učinki na tržne pogoje čim bolj oslabijo.

| (115) | Nujno je, da se Komisijo redno obvešča o poteku izvajanja teh izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(115)

Nujno je, da se Komisijo redno obvešča o poteku izvajanja teh izravnalnih ukrepov.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (116) | Komisija ugotavlja, da so bili obravnavani ukrepi pomoči izvedeni v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES. Kljub temu pa ugotavlja, da gre pri zadevnih ukrepih za pomoč pri prestrukturiranju, ki jo je mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, če so izpolnjeni ustrezni pogoji – |
| --- | --- |

(116)

Komisija ugotavlja, da so bili obravnavani ukrepi pomoči izvedeni v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES. Kljub temu pa ugotavlja, da gre pri zadevnih ukrepih za pomoč pri prestrukturiranju, ki jo je mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, če so izpolnjeni ustrezni pogoji –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoči, ki jih je Nemčija dodelila v korist družbe IKB Deutsche Industriebank AG (v nadaljnjem besedilu: IKB) na podlagi predloženih dogovorov in dokumentov, so ob izpolnjevanju pogojev in obveznosti iz člena 2 združljive s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Nemčija zagotavlja, da bo načrt za prestrukturiranje IKB, ki ga je predložila Komisiji 25. septembra 2008, v celoti izveden do 30. septembra 2011.

2.   Nemčija zagotavlja, da bodo naslednje aktivne postavke IKB prenesene na tretjo stran, ki je neodvisna od IKB in KfW, oziroma bodo likvidirane:

| (a) | celotni poslovni segment financiranja nepremičnin, ki obsega nacionalno in mednarodno financiranje nepremičnin, bo prenehal delovati do 31. decembra 2008 in bo aktivno odpravljen (51), pri čemer se mora odsvojiti [...] % dejavnosti do 30. septembra 2010, nadaljnjih [...] % dejavnosti do 30. septembra 2011 in preostali del dejavnosti do ustreznih rokov zapadlosti. Ukinitev velja tudi za družbe IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG in IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (52); |
| --- | --- |

(a)

celotni poslovni segment financiranja nepremičnin, ki obsega nacionalno in mednarodno financiranje nepremičnin, bo prenehal delovati do 31. decembra 2008 in bo aktivno odpravljen (51), pri čemer se mora odsvojiti [...] % dejavnosti do 30. septembra 2010, nadaljnjih [...] % dejavnosti do 30. septembra 2011 in preostali del dejavnosti do ustreznih rokov zapadlosti. Ukinitev velja tudi za družbe IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG in IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (52);

| (b) | odvisna družba IKB International S.A. Luxembourg bo aktivno ukinjena do 30. septembra 2011. Od 31. marca 2009 se ne bodo več sklepali novi posli. Od področij poslovanja te odvisne družbe bo IKB prevzela področja, ki so pomembna za poslovanje s podjetji in strukturirana financiranja; |
| --- | --- |

(b)

odvisna družba IKB International S.A. Luxembourg bo aktivno ukinjena do 30. septembra 2011. Od 31. marca 2009 se ne bodo več sklepali novi posli. Od področij poslovanja te odvisne družbe bo IKB prevzela področja, ki so pomembna za poslovanje s podjetji in strukturirana financiranja;

| (c) | družba IKB Capital Corporation New York bo aktivno ukinjena do 30. septembra 2011, pri čemer je do 30. septembra 2010 treba odsvojiti [...] % kreditnega portfelja. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli; |
| --- | --- |

(c)

družba IKB Capital Corporation New York bo aktivno ukinjena do 30. septembra 2011, pri čemer je do 30. septembra 2010 treba odsvojiti [...] % kreditnega portfelja. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli;

| (d) | poslovne dejavnosti družbe IKB AG v Amsterdamu bodo aktivno ukinjene do [...]. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli; |
| --- | --- |

(d)

poslovne dejavnosti družbe IKB AG v Amsterdamu bodo aktivno ukinjene do [...]. Od 31. decembra 2008 se ne bodo več sklepali novi posli;

| (e) | 50-odstotni delež v družbi Movesta Lease and Finance GmbH bo odsvojen do 30. septembra 2011; |
| --- | --- |

(e)

50-odstotni delež v družbi Movesta Lease and Finance GmbH bo odsvojen do 30. septembra 2011;

| (f) | nadaljnje nestrateške aktivne postavke, ki so bile prvotno izkazane v bilanci, z nominalno vrednostjo v višini 1,7 milijarde EUR (knjigovodska vrednost na dan 31. marca 2007) bodo aktivno ukinjene do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

(f)

nadaljnje nestrateške aktivne postavke, ki so bile prvotno izkazane v bilanci, z nominalno vrednostjo v višini 1,7 milijarde EUR (knjigovodska vrednost na dan 31. marca 2007) bodo aktivno ukinjene do 30. septembra 2011.

3.   Nemčija zagotavlja, da skupna bilančna vsota IKB na dan 30. septembra 2011 obsega največ 33,5 milijarde EUR (53).

4.   Ob nepredvidljivih okoliščinah, zlasti pri trajajoči krizi na kapitalskem trgu ali pri nezmožnosti odsvojitve določenih aktivnih postavk, je dovoljeno ukrepe iz členov 2 in 3 spremeniti ali nadomestiti ali pa podaljšati rok za njihovo izvedbo, če je bilo to vsaj dva meseca pred ustreznim rokom primerno utemeljeno in če Komisija v dveh mesecih ni podala nobenega ugovora.

5.   Da bi se lahko nadzorovalo izpolnjevanje pogojev in obveznosti, določenih v odstavkih 1, 2 in 3, bo Nemčija do leta 2012 vsako leto, najpozneje 31. julija, predložila poročila o napredku pri izvajanju načrta prestrukturiranja ter teh pogojev in obveznosti.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 21. oktobra 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 76, 27.3.2008, str. 5.,

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Zakon o KfW je oktobra 1948 sprejel ekonomski svet in je začel veljati 18. novembra 1948. Z Zakonom o prestrukturiranju razvojnih bank (Förderbankenneustrukturierungsgesetz) z dne 15. avgusta 2003 so bile uvedene nove ključne spremembe in zakon je bil nato s členom 173 zakona z dne 31. oktobra 2006 (9. zakon o uskladitvi pristojnosti (9. Zuständigkeitsanpassungsgesetz)) spremenjen.

3

Förderbankenneustrukturierungsgesetz

9. Zuständigkeitsanpassungsgesetz

(4)  Zaupen podatek.

4

(5)  Obvodno podjetje, imenovano tudi namenska družba (special purpose vehicle) ali posebni naložbeni nosilec (special investment vehicle – SIV), je družba (praviloma vrsta družbe z omejeno odgovornostjo ali v nekaterih primerih komanditna družba), ki je ustanovljena s posebnimi, ozko določenimi in časovno omejenimi cilji, da bi praviloma izključila finančno tveganje (običajno stečaj, včasih pa tudi posebno davčno tveganje ali tveganje v zvezi z nadzorom). Na SIV se sklicujemo zato, ker gre za družbe, ki ne vplivajo na bilanco in pri katerih bankam ni treba izvesti konsolidacije. Tako lahko banke financirajo kredite po obrestnih merah, ki so nižje kot njihove lastne (saj so tudi same vezane na določen delež likvidnostnih rezerv zaradi bančnega nadzora). Namenska družba refinancira investicije v vrednostne papirje, zavarovane s premoženjem (asset-backed securities, v nadaljnjem besedilu: ABS), tako da najame posojilo na trgu komercialnih zapisov, zavarovanih s premoženjem (Commercial Papers). Commercial Papers so kratkoročni nezavarovani dolžniški instrumenti, ki jih na denarnem trgu izdajajo velike banke in velika podjetja.

5

(6)  Urad BaFin je navedel, da bo uvedel tako imenovani „moratorij“; pri tem gre za ukrepe, ki se uporabijo pri nevarnosti plačilne nesposobnosti (glej člen 46a Zakona o kreditnih ustanovah (Gesetz über das Kreditwesen) z dne 9. septembra 1998 (BGBl. I, str. 2776), kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 3 zakona z dne 16. julija 2007 (BGBl. I, str. 1330).

6

Gesetz über das Kreditwesen

(7)  Združenje Bundesverband deutscher Banken (BdB), združenje Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR) in združenje Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV).

7

(8)  Povpraševanje po takšnih portfeljih je trenutno majhno, zato je njihova tržna vrednost opazno padla. Prodaja portfelja bi tako prinesla znatno izgubo.

8

(9)  Cilj KfW je, da v dogovoru, ki še ni bil sprejet, v zvezi s skladom Rhinebridge in drugimi portfeljskimi naložbami subprime tveganje za skupno izgubo omeji na 1 milijardo EUR.

9

(10)  Sklad zajamčenih vlog zaščiti vse „naložbe, ki jih niso opravile banke“.

10

(11)  Pri tem gre za 5,8 milijarde EUR neposrednih izgub v družbi Rhineland in 1,2 milijarde EUR pri strukturi Havenrock. Zunajbilančni portfelji so bili med popravkom vključeni v bilanco za obdobje 2006/2007.

11

(12)  Knjigovodska vrednost po IFRS odraža vrednost aktivne postavke v portfelju na podlagi tekočih tržnih cen.

12

(13)  Družba Lone Star ni bila pripravljena prevzeti aktivnih postavk, ker domnevno ni imela dovolj časa, da bi zadevne postavke in s tem povezana tveganja temeljito preverila.

13

(14)  Nemčija je zaprosila izvedenca za potrditev, da se to državno jamstvo v višini 600 milijonov EUR res nanaša izključno na nepričakovane izgube.

14

(15)  Če bi odsvojitev določenih (nepremičninskih) družb ali deležev v takšnih podjetjih, ki poslujejo na področju financiranja nepremičnin, IKB in solastnike zaradi Zakona o davku na promet nepremičnin (Grunderwerbssteuer-Gesetzes) in zaradi dogovora med poslovnimi partnerji, da ohranijo delež v višini približno 5,2 % do konca trajanja projekta, dodatno obremenila, lahko po 30. septembru 2011 ohranijo deleže v zadevnih podjetjih v višini do 5,2 % in nadaljujejo tuje financiranje, ki je z njimi neposredno povezano.

15

Grunderwerbssteuer-Gesetzes

(16)  Aktivna ukinitev pomeni: (a) prodajo ali drugo izredno ukinitev, s katero se doseže likvidnost; (b) prenehanje poslovanja, vključno z nepodaljševanjem že veljavnih pogodb, z izjemo obveznosti iz že veljavnih pogodb.

16

(17)  Del poslovnih dejavnosti v Luxembourgu (še posebej [...]) je nujno potreben, da se zadosti potrebam podjetij, s katerimi posluje IKB.

17

(18)  Nemčija je potrdila, da so v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (IFRS), ki jih uporablja IKB, v bilanci IKB zajete vse dejavnosti, ki jih je mogoče ekonomsko pripisati IKB.

18

(19)  Ustreza vsoti vseh bilančnih naložb (po prevrednotenjih) v višini 6 milijard EUR, od katere je odštetih 0,545 milijarde EUR stroškov za prodajo ter 1 milijarda EUR stroškov za prenos portfelja SIP 1 in 1,2 milijarde EUR stroškov za prenos portfelja SIP 2.

19

(20)  To je vsota [...] v višini [...] milijard EUR s prištetim [...] iz aktivno ukinjenih poslovnih dejavnosti v višini [...] milijard EUR.

20

(21)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

21

(22)  Ta vrednost je bila nižja od borzne vrednosti IKB in celo nižja od borzne vrednosti z dne 27. julija 2007.

22

(23)  To ustreza tveganju zaradi neplačil v višini [> 15] % pri vseh kreditih, ki jih je banka IKB dodelila v imenu KfW. Pri tem se upošteva, da teh kreditov v primeru plačilne nesposobnosti IKB deloma ne bi bilo mogoče odplačati, kar bi neposredno neugodno vplivalo na KfW.

23

(24)  Glej zadevo T-296/97, Recueil 2000, str. II-3871, točka 81.

24

(25)  Odločba Komisije 2008/263/ES v zadevi C 50/06, BAWAG, uvodna izjava 127 (UL L 83, 26.3.2008, str. 7).

25

BAWAG

(26)  V skladu z ustaljeno prakso pripisovanje izhaja iz vrste kazalnikov, ki so odvisni od določenih okoliščin primera in okoliščin, v katerih je bil ukrep sprejet. Primer tega so okoliščine, v katerih so med nadzornim svetom in državo tesne osebne vezi. Glej Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C 9/08, Sachsen LB, ki še ni objavljena. Tudi v Odločbi Komisije 2001/695/ES v zadevi C 1/2000 Holzmann, uvodna izjava 20 (UL L 248, 18.9.2001, str. 46.), in Odločbi Komisije z dne 17. januarja 2003 v zadevi NN 115/02, MobilCom, (UL C 80, 3.4.2003, str. 5) o pripisovanju ni bilo dvomov.

26

(27)  Glej Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C 9/08, Sachsen LB, še ni objavljena, uvodna izjava 72. Tak sklep je tudi v skladu s stališčem iz primera o pomoči družbi Bankgesellschaft Berlin; glej Odločbo Komisije v zadevi 28/02, Bankgesellschaft Berlin, uvodna izjava 140 (UL L 116, 4.5.2005, str. 1).

27

(28)  To merilo je v skladu z ustaljeno sodno prakso Komisije; glej združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil 1999, str. II-17, točka 124. Vendar pa je stroške plačilne nesposobnosti praviloma težko izračunati in ocene so polne dvomov, glej na primer Odločbo Komisije v zadevi C 28/02, Bankgesellschaft Berlin, uvodna izjava 163 (UL L 116, 4.5.2005, str. 1.) in naslednje, ter Odločbo Komisije 2008/263/ES v zadevi C 50/06, BAWAG, uvodna izjava 166.

28

(29)  Združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil 1999, str. II-17, točka 121.

29

(30)  Glej združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil 1999, str. II-17, točka 119.

30

(31)  Sporočilo Komisije o javnih podjetjih v predelovalni industriji (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

31

(32)  Odločba Komisije 2005/137/ES v zadevi C 25/02, Carsid uvodne, izjave 67 do 70 (UL L 47, 18.2.2005, str. 28).

32

(33)  Komisija še ugotavlja, da drugi lastniki IKB niso bili soudeleženi pri podpori.

33

(34)  V zadevi T-11/95, BP Chemicals, Recueil 1998, str. II-3235 je bilo ugotovljeno, da že samo okoliščina, da je javno podjetje svoji odvisni družbi zagotovilo prilive kapitala, ki se štejejo za „pomoč“, privede do tega, da ni mogoče izhajati iz tega, da poznejši kapitalski vložek izpolnjuje načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. To še zlasti velja, če ta vložek ni razumno ločen od prvih kapitalskih vložkov in ga ni mogoče šteti za ločeno naložbo. Sodišče je menilo, da časovno zaporedje kapitalskih vložkov, njihov namen in položaj odvisne družbe v času, ko je bila sprejeta odločitev za izvedbo vsake od teh kapitalskih naložb, spadajo med pomembna dejstva za obravnavo.

34

BP Chemicals

(35)  Glej Odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi NN 25/08, pomoč za reševanje WestLB, ki še ni objavljena.

35

(36)  Glej Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C 9/08, Sachsen LB, še ni objavljena, uvodna izjava 71.

36

(37)  Glej opombo 33.

37

(38)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

38

(39)  V zvezi s tem glej tudi Odločbo Komisije z dne 2. aprila 2008 v zadevi C 14/08 (prej NN 1/08), Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena banki Northern Rock, uvodna izjava 96 (UL C 135, 3.6.2008, str. 21).

39

(40)  „Državi [se lahko] pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi celote indicev, ... ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni stvari in konteksta, v katerem je nastopil ta ukrep.“„Poleg tega bi lahko bili po potrebi za ugotovitev, da je državi mogoče pripisati ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, upoštevani tudi drugi indici, kot je zlasti njegova integracija v strukturo javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.“ Glej zadevo C-482/99, Stardust Marine, Recueil 2002, str. I-4397, točki 55 in 56.

40

Stardust Marine

(41)  Evropska komisija, XXIII. Poročilo o politiki konkurence, 1993, str. 270.

41

(42)  Glej opombo 33.

42

(43)  V zvezi s tem glej združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil 1999, str. II-17, točka 119, zadevo C-334/99, Gröditzer Stahlwerke, Recueil 2003, str. I-1139, točka 134 in naslednje, ter Odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi C 56/06, Bank Burgenland (UL L 239, 6.9.2008, str. 32) in Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C 9/2008, Sachsen LB, še ni objavljena, uvodna izjava 73.

43

Neue Maxhütte Stahlwerke

Gröditzer Stahlwerke

(44)  Glej Odločbo Komisije z dne 20. aprila 2008 v zadevi C 16/04, Hellenic Shipyards, še ni objavljena.

44

(45)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

45

(46)  Glej Odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi NN 25/08, Pomoč za reševanje WestLB, še ni objavljena.

46

(47)  Za lastno sredstvo IKB se v zvezi s tem šteje celotni sekundarni kapital (še posebej rezerve in hibridni kapital), ki se uporablja za prevzem izgub zlasti iz portfeljskih naložb.

47

(48)  Del teh donosov je bil dosežen že v marcu 2008. Tako so bile nestrateške aktivne postavke zmanjšane z 1,7 milijarde EUR na 1 milijardo EUR. Poleg tega Nemčija trdi, da za nujno prodajo ni bilo časovnih razlogov.

48

(49)  To je odvisno od knjigovodske vrednosti aktivnih postavk in roka zapadlosti dolžniškega instrumenta. Takšna utemeljitev je že bila uporabljena v predhodnih odločbah Komisije; glej na primer Odločbo Komisije 2007/257/ES v zadevi C 44/05, Huta Stalowa Wola, uvodna izjava 71 (UL L 112, 30.4.2007, str. 67), Odločbo Komisije 2008/90/ES v zadevi C 20/06, Novoles Straža (UL L 29, 2.2.2008, str. 7), Odločbo Komisije 2008/145/ES v zadevi C 54/06, Bison Bial (UL L 46, 21.2.2008, str. 41) in Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C 9/08, Sachsen LB, še ni objavljena.

49

(50)  Upoštevano je bilo, da je [< 2] milijard EUR iz dejavnosti nepremičnin še vključenih v bilanco z dne 30. marca 2011 in da se dejavnost IKB Luxembourg v vrednosti [...] milijard EUR znova opravlja v Düsseldorfu.

50

(51)  Aktivna odprava pomeni: (a) prodajo ali drugo izredno zaprtje, s katerim se doseže likvidnost; (b) prenehanje poslovanja, vključno z nepodaljševanjem že veljavnih pogodb, z izjemo obveznosti iz že veljavnih pogodb.

51

(52)  Če bi odsvojitev določenih (nepremičninskih) družb ali deležev v takšnih podjetjih, ki poslujejo na področju financiranja nepremičnin, IKB in solastnike zaradi Zakona o davku na promet nepremičnin (Grunderwerbssteuer-Gesetzes) in zaradi dogovorov med poslovnimi partnerji, da ohranijo deleže v višini približno 5,2 % do konca trajanja projekta, dodatno obremenila, lahko po 30. septembru 2011 ohranijo deleže v zadevnih podjetjih v višini do 5,2 % in nadaljujejo tuje financiranje, ki je z njimi neposredno povezano.

52

(53)  Nemčija je potrdila, da so v skladu z računovodskimi standardi IFRS, ki jih uporablja IKB, v bilanci IKB zajete vse dejavnosti, ki jih je mogoče ekonomsko pripisati IKB.

53

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/51

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. oktobra 2009

o odstopanju od Sklepa Sveta 2001/822/ES glede pravil o poreklu pripravljenih in konzerviranih kozic iz Grenlandije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7813)

(2009/776/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (1) ter zlasti člena 37 Priloge III k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 28. decembra 2001 sprejela Odločbo 2001/936/ES (2) o odstopanju od opredelitve pojma „izdelki s poreklom“, da bi upoštevala posebni položaj Grenlandije glede škampov in kozic vrste Pandalus borealis. To odstopanje je prenehalo veljati 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 28. decembra 2001 sprejela Odločbo 2001/936/ES (2) o odstopanju od opredelitve pojma „izdelki s poreklom“, da bi upoštevala posebni položaj Grenlandije glede škampov in kozic vrste Pandalus borealis. To odstopanje je prenehalo veljati 31. decembra 2006.

| (2) | Grenlandija je 26. junija 2009 z dopisom, prejetim 6. julija 2009, zahtevala novo odstopanje od pravil o poreklu iz člena 37 Priloge III k Sklepu 2001/822/ES v zvezi z letno količino 2 500 ton pripravljenih in konzerviranih kozic vrste Pandalus borealis za izvoz iz Grenlandije. |
| --- | --- |

(2)

Grenlandija je 26. junija 2009 z dopisom, prejetim 6. julija 2009, zahtevala novo odstopanje od pravil o poreklu iz člena 37 Priloge III k Sklepu 2001/822/ES v zvezi z letno količino 2 500 ton pripravljenih in konzerviranih kozic vrste Pandalus borealis za izvoz iz Grenlandije.

| (3) | Grenlandija utemeljuje svojo zahtevo z dejstvom, da je v nekaterih obdobjih med letom oskrba s kozicami s poreklom pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(3)

Grenlandija utemeljuje svojo zahtevo z dejstvom, da je v nekaterih obdobjih med letom oskrba s kozicami s poreklom pomanjkljiva.

| (4) | Člen 37 Priloge III k Sklepu 2001/822/ES v zvezi z opredelitvijo pojma „izdelki s poreklom“ in metodami upravnega sodelovanja določa, da je mogoče sprejeti odstopanja od pravil glede porekla, kadar jih upravičuje razvoj dogodkov v obstoječih gospodarskih panogah ali ustvarjanje novih gospodarskih panog v državi ali na ozemlju. |
| --- | --- |

(4)

Člen 37 Priloge III k Sklepu 2001/822/ES v zvezi z opredelitvijo pojma „izdelki s poreklom“ in metodami upravnega sodelovanja določa, da je mogoče sprejeti odstopanja od pravil glede porekla, kadar jih upravičuje razvoj dogodkov v obstoječih gospodarskih panogah ali ustvarjanje novih gospodarskih panog v državi ali na ozemlju.

| (5) | Zahtevano odstopanje je upravičeno po členu 37(1) in (7) Priloge III k Sklepu 2001/822/ES glede razvoja obstoječe gospodarske panoge v Grenlandiji. Ker se odstopanje odobri za izdelke, ki vključujejo dejansko predelavo in lokalno dodano vrednost k surovim rakom brez porekla, uporabljenim v najmanj 45 % vrednosti končnega proizvoda, bo prispevalo k razvoju obstoječe gospodarske panoge. Odstopanje je bistveno za preživetje ene od njenih tovarn. Uporaba odstopanja, odobrenega leta 2001, ostaja zelo omejena (402 toni leta 2002 in nič ton od januarja 2003 do decembra 2006). Odstopanje je treba torej odobriti za enako skupno letno količino, kot jo je zajemalo odstopanje, odobreno leta 2001, tj. 2 100 ton. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevano odstopanje je upravičeno po členu 37(1) in (7) Priloge III k Sklepu 2001/822/ES glede razvoja obstoječe gospodarske panoge v Grenlandiji. Ker se odstopanje odobri za izdelke, ki vključujejo dejansko predelavo in lokalno dodano vrednost k surovim rakom brez porekla, uporabljenim v najmanj 45 % vrednosti končnega proizvoda, bo prispevalo k razvoju obstoječe gospodarske panoge. Odstopanje je bistveno za preživetje ene od njenih tovarn. Uporaba odstopanja, odobrenega leta 2001, ostaja zelo omejena (402 toni leta 2002 in nič ton od januarja 2003 do decembra 2006). Odstopanje je treba torej odobriti za enako skupno letno količino, kot jo je zajemalo odstopanje, odobreno leta 2001, tj. 2 100 ton.

| (6) | Ob upoštevanju skladnosti z nekaterimi pogoji glede količin, nadzora in trajanja, odstopanje ne bi povzročalo večje škode gospodarskemu sektorju ali uveljavljeni gospodarski panogi Skupnosti ali eni ali več držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju skladnosti z nekaterimi pogoji glede količin, nadzora in trajanja, odstopanje ne bi povzročalo večje škode gospodarskemu sektorju ali uveljavljeni gospodarski panogi Skupnosti ali eni ali več držav članic.

| (7) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Omenjena pravila je treba uporabljati smiselno pri upravljanju količine, za katero se odobri odstopanje s to odločbo. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Omenjena pravila je treba uporabljati smiselno pri upravljanju količine, za katero se odobri odstopanje s to odločbo.

| (8) | Ker se odstopanje zahteva za obdobje od 1. avgusta 2009, je treba odstopanje odobriti od navedenega datuma. Organi Grenlandije so v dopisu z dne 26. junija 2009 predlagali, da bi se odobreno obdobje izteklo ob prenehanju veljavnosti Sklepa 2001/822/ES 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(8)

Ker se odstopanje zahteva za obdobje od 1. avgusta 2009, je treba odstopanje odobriti od navedenega datuma. Organi Grenlandije so v dopisu z dne 26. junija 2009 predlagali, da bi se odobreno obdobje izteklo ob prenehanju veljavnosti Sklepa 2001/822/ES 31. decembra 2013.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od Priloge III k Sklepu 2001/822/ES se pripravljene in konzervirane kozice vrste Pandalus borealis pod oznako KN ex 1605 20, predelane v Grenlandiji iz kozic brez porekla, obravnavajo kot kozice s poreklom iz Grenlandije v skladu s pogoji te odločbe.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 se uporablja za količine iz Priloge, ki se uvozijo v Skupnost iz Grenlandije od 1. avgusta 2009 do 31. decembra 2013.

Člen 3

Členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93 o upravljanju tarifnih kvot se smiselno uporabljajo za upravljanje količin iz Priloge k tej odločbi.

Člen 4

Carinski organi Grenlandije sprejmejo vse potrebne ukrepe za opravljanje količinskih pregledov nad uvozom proizvodov iz člena 1.

Vsa potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki jih izdajo za navedene izdelke, vsebujejo sklic na to odločbo.

Pristojni organi Grenlandije Komisiji vsake tri mesece pošljejo izjavo o količinah, za katere so bila v skladu s to odločbo izdana potrdila o gibanju blaga EUR 1, in serijske številke navedenih potrdil.

Člen 5

V okencu 7 potrdil o gibanju blaga EUR.1, ki so izdana v skladu s to odločbo, je napisana ena izmed naslednjih navedb:

| — | „Derogation — Decision 2009/776/EC“, |
| --- | --- |

—

„Derogation — Decision 2009/776/EC“,

| — | „Dérogation — Décision 2009/776/CE“. |
| --- | --- |

—

„Dérogation — Décision 2009/776/CE“.

Člen 6

Ta odločba se uporablja od 1. avgusta 2009 do 31. decembra 2013.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. oktobra 2009

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 345, 29.12.2001, str. 91.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Opis blaga | Obdobje | Količina
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0691 | ex 1605 20 | Pripravljene in konzervirane kozice vrste Pandalus borealis | 1.8.2009 do 31.7.2010 | 2 100 |
| 1.8.2010 do 31.7.2011 | 2 100 |
| 1.8.2011 do 31.7.2012 | 2 100 |
| 1.8.2012 do 31.7.2013 | 2 100 |
| 1.8.2013 do 31.12.2013 | 875 |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Opis blaga

Obdobje

Količina

(v tonah)

09.0691

ex 1605 20

Pripravljene in konzervirane kozice vrste Pandalus borealis

1.8.2009 do 31.7.2010

2 100

1.8.2010 do 31.7.2011

2 100

1.8.2011 do 31.7.2012

2 100

1.8.2012 do 31.7.2013

2 100

1.8.2013 do 31.12.2013

875

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/54

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2009

o razširitvi uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7932)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2009/777/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Lonza Ltd (prej Nutrinova) je 4. novembra 2004 pri pristojnih organih Nemčije vložila zahtevek za razširitev uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Družba Lonza Ltd (prej Nutrinova) je 4. novembra 2004 pri pristojnih organih Nemčije vložila zahtevek za razširitev uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Nemčije za ocenjevanje živil je 9. februarja 2005 izdal poročilo o začetni oceni. V navedenem poročilu je ugotovil, da bi razširitev uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. lahko nesprejemljivo povečala tveganje za vnos DHA (dokosaheksenojska kislina). |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Nemčije za ocenjevanje živil je 9. februarja 2005 izdal poročilo o začetni oceni. V navedenem poročilu je ugotovil, da bi razširitev uporab olja iz mikroalg Ulkenia sp. lahko nesprejemljivo povečala tveganje za vnos DHA (dokosaheksenojska kislina).

| (3) | Komisija je 21. aprila 2005 poslala poročilo o začetni oceni vsem državam članicam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 21. aprila 2005 poslala poročilo o začetni oceni vsem državam članicam.

| (4) | V roku 60 dni, kakor je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

V roku 60 dni, kakor je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda.

| (5) | Države članice so v ugovorih izrazile pomisleke nad povečanjem vrednosti vnosa maščobnih kislin omega-3 in zlasti DHA (dokosaheksenojska kislina). |
| --- | --- |

(5)

Države članice so v ugovorih izrazile pomisleke nad povečanjem vrednosti vnosa maščobnih kislin omega-3 in zlasti DHA (dokosaheksenojska kislina).

| (6) | Glavni vir omega-3 maščobnih kislin pa je ribje olje. Danes se maščobne kisline omega-3 v kategorijah živil, za katere je bil zahtevan dodatek olja iz mikroalg Ulkenia sp., lahko zagotovijo z ribjim oljem ali tudi z mikroalgami Ulkenia sp. |
| --- | --- |

(6)

Glavni vir omega-3 maščobnih kislin pa je ribje olje. Danes se maščobne kisline omega-3 v kategorijah živil, za katere je bil zahtevan dodatek olja iz mikroalg Ulkenia sp., lahko zagotovijo z ribjim oljem ali tudi z mikroalgami Ulkenia sp.

| (7) | Zato se ne pričakuje, da bo uporaba olja iz mikroalg v skupinah živil iz Priloge povzročila nesprejemljivo dodatno povečanje splošnega vnosa maščobnih kislin omega-3. |
| --- | --- |

(7)

Zato se ne pričakuje, da bo uporaba olja iz mikroalg v skupinah živil iz Priloge povzročila nesprejemljivo dodatno povečanje splošnega vnosa maščobnih kislin omega-3.

| (8) | Olje iz mikroalg Ulkenia sp. izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(8)

Olje iz mikroalg Ulkenia sp. izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (9) | Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Olje iz mikroalg Ulkenia sp., kot je opredeljeno v Prilogi I, se lahko da na trg v Skupnosti kot nova živilska sestavina za uporabe in v mejnih vrednostih iz Priloge II.

Člen 2

Oznaka na seznamu sestavin živil, ki ga vsebujejo, je „olje iz mikroalg Ulkenia sp.“

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Lonza Ltd., Muenchensteinerstrasse 38, CH – 4002 Basel.

V Bruslju, 21. oktobra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

---

PRILOGA I

SPECIFIKACIJE OLJA IZ MIKROALG ULKENIA SP.

| Kislinsko število | največ 0,5 mg KOH/g |
| --- | --- |
| Peroksidna vrednost (PV) | največ 5,0 meq/kg olja |
| Vlaga in hlapnost | največ 0,05 % |
| Snovi, ki jih ni mogoče saponificirati | največ 4,5 % |
| Trans maščobne kisline | največ 1,0 % |
| Vsebnost DHA (dokosaheksenojska kislina) | najmanj 32,0 % |

Kislinsko število

največ 0,5 mg KOH/g

Peroksidna vrednost (PV)

največ 5,0 meq/kg olja

Vlaga in hlapnost

največ 0,05 %

Snovi, ki jih ni mogoče saponificirati

največ 4,5 %

Trans maščobne kisline

največ 1,0 %

Vsebnost DHA (dokosaheksenojska kislina)

najmanj 32,0 %

---

PRILOGA II

UPORABE OLJA IZ MIKROALG ULKENIA SP.

| Skupina uporabe | Največja vsebnost DHA (dokosaheksenojska kislina) |
| --- | --- |
| Pekovski izdelki (kruh in štručke) | 200 mg/100 g |
| Žitne ploščice | 500 mg/100 g |
| Brezalkoholne pijače (vključno s pijačami na osnovi mleka) | 60 mg/100 ml |

Skupina uporabe

Največja vsebnost DHA (dokosaheksenojska kislina)

Pekovski izdelki (kruh in štručke)

200 mg/100 g

Žitne ploščice

500 mg/100 g

Brezalkoholne pijače (vključno s pijačami na osnovi mleka)

60 mg/100 ml

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/56

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. oktobra 2009

o razširitvi uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7933)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2009/778/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Martek Biosciences Corporation je 14. januarja 2008 pri pristojnih organih Združenega kraljestva vložila zahtevek za razširitev uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Družba Martek Biosciences Corporation je 14. januarja 2008 pri pristojnih organih Združenega kraljestva vložila zahtevek za razširitev uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Združenega kraljestva za ocenjevanje živil je 4. septembra 2008 izdal poročilo o začetni oceni. V navedenem poročilu je ugotovil, da je razširitev uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot živilske sestavine sprejemljiva. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Združenega kraljestva za ocenjevanje živil je 4. septembra 2008 izdal poročilo o začetni oceni. V navedenem poročilu je ugotovil, da je razširitev uporab olja iz mikroalg Schizochytrium sp. kot živilske sestavine sprejemljiva.

| (3) | Komisija je 25. septembra 2008 vsem državam članicam poslala poročilo o začetni oceni. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 25. septembra 2008 vsem državam članicam poslala poročilo o začetni oceni.

| (4) | V roku 60 dni, kakor je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

V roku 60 dni, kakor je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda.

| (5) | Države članice so v ugovorih izrazile pomisleke nad povečanjem vrednosti vnosa maščobnih kislin omega-3 in zlasti DHA (dokosaheksenojska kislina). |
| --- | --- |

(5)

Države članice so v ugovorih izrazile pomisleke nad povečanjem vrednosti vnosa maščobnih kislin omega-3 in zlasti DHA (dokosaheksenojska kislina).

| (6) | Glavni vir omega-3 maščobnih kislin pa je ribje olje. Maščobne kisline omega-3 v kategorijah živil, za katere je bil zahtevan dodatek olja iz mikroalg Schizochytrium sp., se lahko zagotovijo z ribjim oljem ali tudi z mikroalgami Schizochytrium sp. |
| --- | --- |

(6)

Glavni vir omega-3 maščobnih kislin pa je ribje olje. Maščobne kisline omega-3 v kategorijah živil, za katere je bil zahtevan dodatek olja iz mikroalg Schizochytrium sp., se lahko zagotovijo z ribjim oljem ali tudi z mikroalgami Schizochytrium sp.

| (7) | Zato se ne pričakuje, da bo uporaba olja iz mikroalg v skupinah živil iz Priloge povzročila nesprejemljivo dodatno povečanje splošnega vnosa maščobnih kislin omega-3. |
| --- | --- |

(7)

Zato se ne pričakuje, da bo uporaba olja iz mikroalg v skupinah živil iz Priloge povzročila nesprejemljivo dodatno povečanje splošnega vnosa maščobnih kislin omega-3.

| (8) | Olje iz mikroalg Schizochytrium sp. izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(8)

Olje iz mikroalg Schizochytrium sp. izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (9) | Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Olje iz mikroalg Schizochytrium sp., kot je opredeljeno v Odločbi Komisije 2003/427/ES (2), se lahko da na trg v Skupnosti kot nova živilska sestavina za uporabe in v mejnih vrednostih iz Priloge.

Člen 2

Oznaka na seznamu sestavin živil, ki ga vsebujejo, je „olje iz mikroalg Schizochytrium sp.“.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Martek Biosciences Corporation, 6480 Dobbin Road, Columbia, MD 21045, ZDA.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 144, 12.6.2003, str. 13.

2

---

PRILOGA

UPORABE OLJA IZ MIKROALG SCHIZOCHYTRIUM SP.

| Skupina uporabe | Največja vsebnost DHA (dokosaheksenojska kislina) |
| --- | --- |
| Pekovski izdelki (kruh in štručke) | 200 mg/100 g |
| Žitne ploščice | 500 mg/100 g |
| Brezalkoholne pijače (vključno s pijačami na osnovi mleka) | 60 mg/100 ml |

Skupina uporabe

Največja vsebnost DHA (dokosaheksenojska kislina)

Pekovski izdelki (kruh in štručke)

200 mg/100 g

Žitne ploščice

500 mg/100 g

Brezalkoholne pijače (vključno s pijačami na osnovi mleka)

60 mg/100 ml

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/58

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 22. oktobra 2009

o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/233/ES glede vnosa za Dansko na seznam laboratorijev, pooblaščenih za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7951)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/779/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (1), in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2000/258/ES imenuje laboratorij Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (laboratorij AFSSA iz Nancyja) iz Francije za pristojni inštitut za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2000/258/ES imenuje laboratorij Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (laboratorij AFSSA iz Nancyja) iz Francije za pristojni inštitut za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini.

| (2) | Odločba 2000/258/ES določa, da laboratorij AFSSA iz Nancyja pošlje Komisiji seznam laboratorijev Skupnosti, ki se pooblastijo za opravljanje navedenih seroloških testov. Skladno s tem laboratorij AFSSA iz Nancyja izvaja uveljavljen postopek testiranja ustreznosti za oceno laboratorijev, predlaganih za pooblastitev za izvajanje seroloških testov. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2000/258/ES določa, da laboratorij AFSSA iz Nancyja pošlje Komisiji seznam laboratorijev Skupnosti, ki se pooblastijo za opravljanje navedenih seroloških testov. Skladno s tem laboratorij AFSSA iz Nancyja izvaja uveljavljen postopek testiranja ustreznosti za oceno laboratorijev, predlaganih za pooblastitev za izvajanje seroloških testov.

| (3) | Odločba Komisije 2004/233/ES z dne 4. marca 2004 o odobritvi laboratorijev za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih (2) navaja seznam odobrenih laboratorijev v državah članicah na podlagi rezultatov testiranja ustreznosti, ki jih je posredoval laboratorij AFSSA iz Nancyja. Danski inštitut Danish Institute for Food and Veterinary Research je trenutno naveden v Prilogi I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2004/233/ES z dne 4. marca 2004 o odobritvi laboratorijev za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih (2) navaja seznam odobrenih laboratorijev v državah članicah na podlagi rezultatov testiranja ustreznosti, ki jih je posredoval laboratorij AFSSA iz Nancyja. Danski inštitut Danish Institute for Food and Veterinary Research je trenutno naveden v Prilogi I k navedeni odločbi.

| (4) | Po spremembah v upravi navedenega laboratorija, ki ne vplivajo na delovanje, oceno in odobritev tega laboratorija, je Danska predložila zahtevek za spremembo imena in kontaktnih podatkov navedenega laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Po spremembah v upravi navedenega laboratorija, ki ne vplivajo na delovanje, oceno in odobritev tega laboratorija, je Danska predložila zahtevek za spremembo imena in kontaktnih podatkov navedenega laboratorija.

| (5) | Odločbo 2004/233/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2004/233/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi I k Odločbi 2004/233/ES se vnos za Dansko nadomesti z naslednjim:

„(DK) Danska

| Technical University of Denmark |
| --- |
| National Veterinary Institute |
| Lindholm |
| DK-4771 Kalvehave |
| Telefon: +45 35 88 60 00 |
| Telefaks: +45 35 88 79 01 |
| E-naslov: vet@vet.dtu.dk“ |

Technical University of Denmark

National Veterinary Institute

Lindholm

DK-4771 Kalvehave

Telefon: +45 35 88 60 00

Telefaks: +45 35 88 79 01

E-naslov: vet@vet.dtu.dk“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

1

(2)  UL L 71, 10.3.2004, str. 30.

2

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/59

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. oktobra 2009

o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2010, 2011 in 2012

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8031)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/780/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 z dne 27. marca 2007 o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, določenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1290/2005 (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2008/788/ES (2) določa neto zneske, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2008/788/ES (2) določa neto zneske, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2009–2012.

| (2) | Portugalska je Komisiji sporočila, da se je zaradi nepredvidenih težav v kmetijskem sektorju, ki jih je povzročila sedanja gospodarska kriza, in njenih negativnih vplivov na gospodarski položaj kmetov, odločila, da za koledarsko leto 2009 ne bo uporabila prostovoljne modulacije. Portugalska se je odločila, da za koledarska leta 2010, 2011 in 2012 obdrži 10-odstotno enotno nacionalno prostovoljno stopnjo. |
| --- | --- |

(2)

Portugalska je Komisiji sporočila, da se je zaradi nepredvidenih težav v kmetijskem sektorju, ki jih je povzročila sedanja gospodarska kriza, in njenih negativnih vplivov na gospodarski položaj kmetov, odločila, da za koledarsko leto 2009 ne bo uporabila prostovoljne modulacije. Portugalska se je odločila, da za koledarska leta 2010, 2011 in 2012 obdrži 10-odstotno enotno nacionalno prostovoljno stopnjo.

| (3) | Zaradi jasnosti je tako primerno razveljaviti in nadomestiti Odločbo 2008/788/ES – |
| --- | --- |

(3)

Zaradi jasnosti je tako primerno razveljaviti in nadomestiti Odločbo 2008/788/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Neto zneski, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2010, 2011 in 2012, so naslednji:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 2010 | 2011 | 2012 |
| 29,0 | 25,0 | 21,0 |

(v milijonih EUR)

2010

2011

2012

29,0

25,0

21,0

Člen 2

Odločba 2008/788/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od proračunskega leta 2011 dalje.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 95, 5.4.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 271, 11.10.2008, str. 44.

2

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/60

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 22. oktobra 2009

o spremembi Sklepa 2009/379/ES o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu z uredbami Sveta (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 378/2007, (ES) št. 479/2008 in (ES) št. 73/2009, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS

(2009/781/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) ter zlasti člena 12(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Sklepu Komisije 2009/379/ES (2) so določeni zneski, ki bodo v skladu s členoma 10(2) in 143d Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (3), člena 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (4), člena 190a Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (5) in členov 9(1), 10(3), 134 in 135 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (6) na voljo Evropskemu kmetijskemu skladu za razvoj podeželja (EKSRP), in zneski, ki bodo na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). |
| --- | --- |

(1)

V Sklepu Komisije 2009/379/ES (2) so določeni zneski, ki bodo v skladu s členoma 10(2) in 143d Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (3), člena 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (4), člena 190a Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (5) in členov 9(1), 10(3), 134 in 135 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (6) na voljo Evropskemu kmetijskemu skladu za razvoj podeželja (EKSRP), in zneski, ki bodo na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS).

| (2) | Člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009 dovoljuje državam članicam, da od proračunskega leta 2011 naprej prenesejo v EKSRP znesek, izračunan v skladu s členom 69(7) Uredbe (ES) št. 73/2009 in ne v skladu s členom 69(6)(a) iste uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009 dovoljuje državam članicam, da od proračunskega leta 2011 naprej prenesejo v EKSRP znesek, izračunan v skladu s členom 69(7) Uredbe (ES) št. 73/2009 in ne v skladu s členom 69(6)(a) iste uredbe.

| (3) | Zneski, ki so na voljo za prenos, so bili izračunani in so določeni v Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 639/2009 z dne 22. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s posebno podporo (7). |
| --- | --- |

(3)

Zneski, ki so na voljo za prenos, so bili izračunani in so določeni v Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 639/2009 z dne 22. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s posebno podporo (7).

| (4) | Nemčija in Švedska sta se odločili uporabiti člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija in Švedska sta se odločili uporabiti člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (5) | Z Odločbo Komisije 2009/780/ES (8) je bila razveljavljena in zamenjana Odločba Komisije 2008/788/ES z dne 3. oktobra 2008 o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2009–2012 (9), da bi se upoštevala odločitev Portugalske, da za koledarsko leto 2009 ne bo uporabljala prostovoljne modulacije. |
| --- | --- |

(5)

Z Odločbo Komisije 2009/780/ES (8) je bila razveljavljena in zamenjana Odločba Komisije 2008/788/ES z dne 3. oktobra 2008 o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2009–2012 (9), da bi se upoštevala odločitev Portugalske, da za koledarsko leto 2009 ne bo uporabljala prostovoljne modulacije.

| (6) | Sklep 2009/379/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Sklep 2009/379/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SKLENILA:

Edini člen

Priloga k Sklepu 2009/379/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 117, 12.5.2009, str. 10.

2

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 95, 5.4.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

6

(7)  UL L 191, 23.7.2009, str. 17.

7

(8)  Glej stran 59 tega Uradnega lista.

8

(9)  UL L 271, 11.10.2008, str. 44.

9

---

PRILOGA

„PRILOGA

| (v mio. EUR) |
| --- |
| Proračunsko leto | Zneski, dani na voljo EKSRP | Neto zneski, dani na voljo za odhodke EKJS |
| Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 | Člen 143d Uredbe (ES) št. 1782/2003 | Člen 9(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 134 Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 135 Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 378/2007 | Člen 190a(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 |
| 2007 | 984 | 22 | | | | | | | 44 753 |
| 2008 | 1 241 | 22 | | | | | 362 | | 44 592 |
| 2009 | 1 305,7 | 22 | | | | | 424 | 40,66 | 44 886,64 |
| 2010 | | | 1 867,1 | 22 | | | 397 | 82,11 | 44 777,79 |
| 2011 | | | 2 095,3 | 22 | 484 | 51,6 | 403,9 | 122,61 | 44 437,59 |
| 2012 | | | 2 355,3 | 22 | 484 | 51,6 | 372,3 | 122,61 | 44 685,19 |
| 2013 | | | 2 640,9 | 22 | 484 | 51,6 | 334,9 | 122,61 | 44 917,99“ |

(v mio. EUR)

Proračunsko leto

Zneski, dani na voljo EKSRP

Neto zneski, dani na voljo za odhodke EKJS

Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003

Člen 143d Uredbe (ES) št. 1782/2003

Člen 9(1) Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 134 Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 135 Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 378/2007

Člen 190a(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007

2007

984

22

44 753

2008

1 241

22

362

44 592

2009

1 305,7

22

424

40,66

44 886,64

2010

1 867,1

22

397

82,11

44 777,79

2011

2 095,3

22

484

51,6

403,9

122,61

44 437,59

2012

2 355,3

22

484

51,6

372,3

122,61

44 685,19

2013

2 640,9

22

484

51,6

334,9

122,61

44 917,99“

---

| 23.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 278/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 278/62

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. oktobra 2009

o spremembi Odločbe 2006/636/ES o določitvi letne razdelitve zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8033)

(2009/782/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) in zlasti člena 69(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nemčija in Švedska sta se v skladu s členom 136 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (2) odločili, da v okviru programov razvoja podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), od leta 2011 dasta na voljo znesek, ki se izračuna v skladu s členom 69(7) iste uredbe in je določen v Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 639/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nemčija in Švedska sta se v skladu s členom 136 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (2) odločili, da v okviru programov razvoja podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), od leta 2011 dasta na voljo znesek, ki se izračuna v skladu s členom 69(7) iste uredbe in je določen v Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 639/2009 (3).

| (2) | Odločbo Komisije 2008/788/ES z dne 3. oktobra 2008 o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2009–2012 (4), je razveljavila in nadomestila Odločba Komisije 2009/780/ES (5), da bi bila upoštevana odločitev Portugalske, da za koledarsko leto 2009 ne uporabi prostovoljne modulacije. |
| --- | --- |

(2)

Odločbo Komisije 2008/788/ES z dne 3. oktobra 2008 o določitvi neto zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije na Portugalskem za koledarska leta 2009–2012 (4), je razveljavila in nadomestila Odločba Komisije 2009/780/ES (5), da bi bila upoštevana odločitev Portugalske, da za koledarsko leto 2009 ne uporabi prostovoljne modulacije.

| (3) | Sklep Komisije 2009/379/ES z dne 11. maja 2009 o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu z uredbami Sveta (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 378/2007, (ES) št. 479/2008 in (ES) št. 73/2009, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS (6) je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2009/781/ES (7), da bi bili upoštevani ti novi zneski, preneseni v EKSRP ali iz tega sklada. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije 2009/379/ES z dne 11. maja 2009 o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu z uredbami Sveta (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 378/2007, (ES) št. 479/2008 in (ES) št. 73/2009, ter zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS (6) je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2009/781/ES (7), da bi bili upoštevani ti novi zneski, preneseni v EKSRP ali iz tega sklada.

| (4) | V skladu s sprejetjem Odločbe 2009/780/ES in Sklepa 2009/781/ES je treba prilagoditi zneske, ki jih ima na voljo EKSRP, in jih dodati letnim razdelitvam zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s sprejetjem Odločbe 2009/780/ES in Sklepa 2009/781/ES je treba prilagoditi zneske, ki jih ima na voljo EKSRP, in jih dodati letnim razdelitvam zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja.

| (5) | Odločbo Komisije 2006/636/ES (8) je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Odločbo Komisije 2006/636/ES (8) je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/636/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

2

(3)  UL L 191, 23.7.2009, str. 17.

3

(4)  UL L 271, 11.10.2008, str. 44.

4

(5)  Glej stran 59 tega Uradnega lista.

5

(6)  UL L 117, 12.5.2009, str. 10.

6

(7)  Glej stran 60 tega Uradnega lista.

7

(8)  UL L 261, 22.9.2006, str. 32.

8

---

PRILOGA

„PRILOGA

Razdelitev zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah (2007–2013)

| (trenutne cene v EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2007–2013 skupaj | od tega minimalno za upravičene regije iz konvergenčnega cilja
  (skupaj) |
| Belgija | 63 991 299 | 63 957 784 | 62 458 083 | 70 637 509 | 73 167 519 | 75 495 480 | 77 776 632 | 487 484 306 | 40 744 223 |
| Bolgarija (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 456 843 751 | 412 748 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 642 248 596 | 692 192 783 |
| Češka | 396 623 321 | 392 638 892 | 409 036 387 | 415 632 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 424 262 250 | 2 857 506 354 | 1 635 417 906 |
| Danska | 62 592 573 | 66 344 571 | 67 411 254 | 85 052 762 | 91 231 467 | 98 797 618 | 106 488 551 | 577 918 796 | 0 |
| Nemčija | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 202 865 574 | 1 311 256 553 | 1 365 559 200 | 1 398 361 509 | 1 429 714 950 | 9 079 695 055 | 3 174 037 771 |
| Estonija | 95 608 462 | 95 569 377 | 101 036 594 | 104 667 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 723 736 855 | 387 221 654 |
| Irska | 373 683 516 | 355 014 220 | 346 851 422 | 363 518 252 | 351 698 528 | 352 271 063 | 351 503 589 | 2 494 540 590 | 0 |
| Grčija | 461 376 206 | 463 470 078 | 482 113 090 | 492 922 509 | 665 568 186 | 669 030 398 | 671 747 957 | 3 906 228 424 | 1 905 697 195 |
| Španija | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 320 830 901 | 1 400 090 047 | 1 227 613 000 | 1 255 978 191 | 1 284 264 263 | 8 053 077 799 | 3 178 127 204 |
| Francija | 931 041 833 | 942 359 146 | 947 341 939 | 1 091 752 155 | 1 169 090 147 | 1 223 917 557 | 1 278 994 332 | 7 584 497 109 | 568 263 981 |
| Italija | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 183 870 921 | 1 256 577 236 | 1 403 606 589 | 1 422 949 382 | 1 441 205 996 | 8 985 781 883 | 3 341 091 825 |
| Ciper | 26 704 860 | 24 772 842 | 23 949 762 | 23 911 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 164 563 574 | 0 |
| Latvija | 152 867 493 | 147 768 241 | 150 342 483 | 153 226 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 054 373 504 | 327 682 815 |
| Litva | 260 974 835 | 248 836 020 | 249 948 998 | 253 855 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 898 173 | 1 765 794 093 | 679 189 192 |
| Luksemburg | 14 421 997 | 13 661 411 | 13 255 487 | 13 838 190 | 13 287 289 | 13 281 368 | 13 212 084 | 94 957 826 | 0 |
| Madžarska | 570 811 818 | 537 525 661 | 527 075 432 | 529 160 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 584 609 743 | 3 860 091 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 11 256 597 | 10 964 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 77 653 355 | 18 077 067 |
| Nizozemska | 70 536 869 | 72 638 338 | 73 671 337 | 87 111 293 | 90 406 648 | 96 082 449 | 102 750 233 | 593 197 167 | 0 |
| Avstrija | 628 154 610 | 594 709 669 | 580 732 057 | 586 983 505 | 556 070 574 | 545 968 629 | 532 956 948 | 4 025 575 992 | 31 938 190 |
| Poljska | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 971 439 817 | 1 935 872 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 851 146 247 | 13 398 928 156 | 6 997 976 121 |
| Portugalska | 560 524 173 | 562 491 944 | 584 180 154 | 592 619 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 134 023 028 | 2 180 735 857 |
| Romunija (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 502 691 530 | 1 401 644 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 124 198 745 | 1 995 991 720 |
| Slovenija | 149 549 387 | 139 868 094 | 136 508 049 | 134 100 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 915 992 729 | 287 815 759 |
| Slovaška | 303 163 265 | 286 531 906 | 282 749 256 | 266 600 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 319 809 578 | 1 996 908 078 | 1 106 011 592 |
| Finska | 335 121 543 | 316 143 440 | 308 265 407 | 313 973 134 | 298 490 092 | 294 408 238 | 288 617 053 | 2 155 018 907 | 0 |
| Švedska | 292 133 703 | 277 225 207 | 270 816 031 | 280 491 463 | 278 775 513 | 277 860 755 | 275 759 282 | 1 953 061 954 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 263 996 373 | 645 001 582 | 706 122 271 | 746 326 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 612 120 420 | 188 337 515 |
| Skupaj | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 973 664 584 | 14 335 536 182 | 14 437 211 311 | 14 614 123 242 | 14 809 920 797 | 96 319 174 687 | 31 232 644 963 |

(trenutne cene v EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2007–2013 skupaj

od tega minimalno za upravičene regije iz konvergenčnega cilja

(skupaj)

Belgija

63 991 299

63 957 784

62 458 083

70 637 509

73 167 519

75 495 480

77 776 632

487 484 306

40 744 223

Bolgarija (1)

244 055 793

337 144 772

456 843 751

412 748 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 642 248 596

692 192 783

Češka

396 623 321

392 638 892

409 036 387

415 632 774

406 640 636

412 672 094

424 262 250

2 857 506 354

1 635 417 906

Danska

62 592 573

66 344 571

67 411 254

85 052 762

91 231 467

98 797 618

106 488 551

577 918 796

0

Nemčija

1 184 995 564

1 186 941 705

1 202 865 574

1 311 256 553

1 365 559 200

1 398 361 509

1 429 714 950

9 079 695 055

3 174 037 771

Estonija

95 608 462

95 569 377

101 036 594

104 667 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

723 736 855

387 221 654

Irska

373 683 516

355 014 220

346 851 422

363 518 252

351 698 528

352 271 063

351 503 589

2 494 540 590

0

Grčija

461 376 206

463 470 078

482 113 090

492 922 509

665 568 186

669 030 398

671 747 957

3 906 228 424

1 905 697 195

Španija

286 654 092

1 277 647 305

1 320 830 901

1 400 090 047

1 227 613 000

1 255 978 191

1 284 264 263

8 053 077 799

3 178 127 204

Francija

931 041 833

942 359 146

947 341 939

1 091 752 155

1 169 090 147

1 223 917 557

1 278 994 332

7 584 497 109

568 263 981

Italija

1 142 143 461

1 135 428 298

1 183 870 921

1 256 577 236

1 403 606 589

1 422 949 382

1 441 205 996

8 985 781 883

3 341 091 825

Ciper

26 704 860

24 772 842

23 949 762

23 911 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

164 563 574

0

Latvija

152 867 493

147 768 241

150 342 483

153 226 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 054 373 504

327 682 815

Litva

260 974 835

248 836 020

249 948 998

253 855 536

248 002 433

250 278 098

253 898 173

1 765 794 093

679 189 192

Luksemburg

14 421 997

13 661 411

13 255 487

13 838 190

13 287 289

13 281 368

13 212 084

94 957 826

0

Madžarska

570 811 818

537 525 661

527 075 432

529 160 494

547 603 625

563 304 619

584 609 743

3 860 091 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

11 256 597

10 964 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

77 653 355

18 077 067

Nizozemska

70 536 869

72 638 338

73 671 337

87 111 293

90 406 648

96 082 449

102 750 233

593 197 167

0

Avstrija

628 154 610

594 709 669

580 732 057

586 983 505

556 070 574

545 968 629

532 956 948

4 025 575 992

31 938 190

Poljska

1 989 717 841

1 932 933 351

1 971 439 817

1 935 872 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 851 146 247

13 398 928 156

6 997 976 121

Portugalska

560 524 173

562 491 944

584 180 154

592 619 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 134 023 028

2 180 735 857

Romunija (2)

0

1 146 687 683

1 502 691 530

1 401 644 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 124 198 745

1 995 991 720

Slovenija

149 549 387

139 868 094

136 508 049

134 100 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

915 992 729

287 815 759

Slovaška

303 163 265

286 531 906

282 749 256

266 600 239

263 028 387

275 025 447

319 809 578

1 996 908 078

1 106 011 592

Finska

335 121 543

316 143 440

308 265 407

313 973 134

298 490 092

294 408 238

288 617 053

2 155 018 907

0

Švedska

292 133 703

277 225 207

270 816 031

280 491 463

278 775 513

277 860 755

275 759 282

1 953 061 954

0

Združeno kraljestvo

263 996 373

645 001 582

706 122 271

746 326 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 612 120 420

188 337 515

Skupaj

10 873 879 246

13 274 839 325

13 973 664 584

14 335 536 182

14 437 211 311

14 614 123 242

14 809 920 797

96 319 174 687

31 232 644 963

---

(1)  Za leta 2007, 2008 in 2009 sredstva iz Jamstvenega oddelka EKUJS znašajo 193 715 561 EUR, 263 453 163 EUR oziroma 337 004 104 EUR.

1

(2)  Za leta 2007, 2008 in 2009 sredstva Jamstvenega oddelka EKUJS znašajo 610 786 223 EUR, 831 389 081 EUR oziroma 1 058 369 098 EUR.“

2

---