# Eiropas Savienības C 14/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.014.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 14 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 20. janvāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.014.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 14

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 20. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 014/01 | Septītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP) | 1 |
| 2010/C 014/02 | Astotais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP) | 35 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 014/01

Septītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

1

2010/C 014/02

Astotais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

35

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 20.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 14/1

---

Septītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

2010/C 14/01

IEVADS

Pildot vienotās rīcības mērķus, ES un tās dalībvalstis 2007. gadā turpināja aktīvi darboties visos reģionālos un starptautiskos forumos. ANO ĢA 62. sesijas 1. komitejas sanāksmē visas ES dalībvalstis pauda kopēju atbalstu Rezolūcijai par palīdzību valstīm, lai apkarotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un savāktu tos; šo rezolūciju bija iesniegusi Mali/ECOWAS un to pieņēma konsensa ceļā. 17 ES dalībvalstis pauda atbalstu arī Kolumbijas ierosinātajai Rezolūcijai par kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) nelikumīgu tirdzniecību jebkādā izpausmē.

ES turpināja sniegt palīdzību trešām valstīm, lai apkarotu VIKI destabilizējošu uzkrāšanos, īstenojot vairākas vienotās rīcības un projektus, ko ES dalībvalstis atbalsta valsts līmenī.

Saistībā ar sadarbības un attīstības politiku Eiropas Komisija turpināja veikt nozīmīgus pasākumus, lai īstenotu Eiropas Savienības stratēģiju par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. EK 2007. gadā turpināja VIKI jomā aizsāktos pasākumus, izmantojot tās rīcībā esošos ģeogrāfiskos instrumentus (no kuriem pazīstamākais ir Eiropas Attīstības fonds), kā arī tematiskos instrumentus.

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma nelikumīgas vieglo ieroču un kājnieku ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas ES stratēģiju. Dokumentā ir uzsvērts, ka vajadzīga konsekventa ES politika drošības un attīstības jomā, pilnībā izmantojot līdzekļus, kas gan pašā Eiropas Savienībā, gan ar ārējo attiecību starpniecību daudzpusējā un reģionu līmenī ir pieejami Eiropas Savienībai. Stratēģija ES un tās dalībvalstīm šajā jomā noder kā politiska norāde, liekot lietā dažādus pieejamus līdzekļus.

Ziņojumā ir četras daļas:

| — | I daļā ir runa par dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem saistītas problēmas, |
| --- | --- |

—

I daļā ir runa par dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem saistītas problēmas,

| — | II daļā ir aplūkota īstenošana starptautiskos mērogos, |
| --- | --- |

—

II daļā ir aplūkota īstenošana starptautiskos mērogos,

| — | III daļā ir aplūkota dalība darbā, ko parastu ieroču, īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas ierobežošanas jomā veic starptautiskas organizācijas un reģionāli mehānismi, |
| --- | --- |

—

III daļā ir aplūkota dalība darbā, ko parastu ieroču, īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas ierobežošanas jomā veic starptautiskas organizācijas un reģionāli mehānismi,

| — | IV daļā ir iekļautas citas piebildes un attiecīga informācija. |
| --- | --- |

—

IV daļā ir iekļautas citas piebildes un attiecīga informācija.

Pārskata ziņojums aptver gan Padomes Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, gan Padomes 1997. gada 26. jūnijā pieņemto parastu ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanas un apkarošanas ES programmu. Ziņojums galvenokārt attiecas uz 2007. gadā veiktām darbībām.

I.   DALĪBVALSTU 2007. GADĀ VEIKTIE ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

I.A.   Pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

Še turpmāk ir runa par ES dalībvalstu 2007. gada ieguldījumu, veicinot pārvaldes un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību.

AUSTRIJA

Austrija ir turpinājusi vērst plašumā pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu. Savstarpējas Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Ekonomikas un darba ministrijas un Aizsardzības ministrijas apspriedes ir notikušas 2007. gadā.

Jaunais 2005. gada Ārējās tirdzniecības likums un pēc tam 2006. gadā pieņemtā Ārējās tirdzniecības regula ir ievērojami palīdzējuši uzlabot ieroču eksporta kontroli. Minētajā īstenošanas tiesību aktā atļauju izsniegšana ir saskaņota ar attiecīgiem ES Rīcības kodeksā attiecībā uz ieroču eksportu ietvertiem noteikumiem, un Austrijas tirgotājiem tie ir obligāti. Turklāt tajos saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli ir definēti starpnieki un starpniecība.

Austrijas kara materiālu noteikumi un Ekonomikas un darba lietu ministrijas sastādītais saraksts, kurā ir iekļautas militārās iekārtas, kas nav kara materiāli, atbilst ES Kopējam militāro preču sarakstam. Saskaņā ar jauno Ārējās tirdzniecības likumu uz ES Kopējā militāro preču sarakstā ietvertām precēm ir attiecināta prasība nodrošināties ar eksporta, tranzīta un starpniecības atļauju. ES Kopējā militāro preču sarakstā iekļauto preču tirdzniecība Kopienā – ar dažiem izņēmumiem – notiek saskaņā ar pārraudzības procedūru. Tehnisku palīdzību saistībā ar tādu parastu ieroču sistēmu izstrādi, ražošanu, apkalpošanu, izmantošanu, uzturēšanu vai citādu apkopi, glabāšanu, izmēģinājumiem vai izplatīšanu, kuras vairo militāras jaudas, nesniedz šādos gadījumos – ja palīdzība ir pretrunā ierobežojošiem pasākumiem, ko paredz ES kopējas nostājas vai ES vienotas rīcības, EDSO rezolūcijas vai tādas Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, kas uzliek saistības.

Turklāt – Aizsardzības ministrijas izdotos noteikumos ir uzskaitīti tādi kara materiāli un citi ieroči, kuru iespējamu iznīcināšanu izskata. Saraksts ir sastādīts, pamatojoties uz ES un EDSO definīcijām.

Austrija 2007. gada 24. oktobrī Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas atvērto durvju dienā bija sarīkojusi informācijas kampaņu par VIKI radītām problēmām. Plakāti un dokumentāla filma informēja sabiedrību par drausmīgām sekām, ko rada nelikumīga VIKI tirdzniecību. Turklāt Austrijas Aizsardzības akadēmija (Miera atbalsta un konfliktu novēršanas institūts) ir publicējis pārskata ziņojumu par VIKI, un organizēja iepazīstināšanu ar to.

DĀNIJA

Dānijas sistēma

Dānijas Tieslietu ministrija īsteno ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtus Dānijas tiesību aktus, pie kā pieder arī vieglo ieroču un kājnieku ieroču lietojuma normu noteikšana.

Ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtos Dānijas tiesību aktos ir noteikts, ka bez īpašas, Tieslietu ministrijas vai ministrijas pilnvarotas personas izsniegtas atļaujas nedrīkst importēt, izgatavot, iegādāties, turēt īpašumā vai nēsāt ieročus un munīciju.

Tiesību aktos arī ir paredzēts, ka jebkādus ieročus vai sprāgstvielas, arī munīciju, nedrīkst eksportēt bez īpašas Tieslietu ministrijas atļaujas. Noteikums aptver arī vieglos ieročus un kājnieku ieročus.

Tieslietu ministrija ir pilnvarojusi vietējos policijas iecirkņus par viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem izdot dažas minētās atļaujas (atļaujas glabāt šaujamieročus, utt.).

Datu bāzes un reģistri

Dānijas policija ir izveidojusi centrālu elektronisku datu bāzi (Policijas ieroču reģistru), kurā ir reģistrētas visas personas, kam ir atļauja glabāt ieročus – izmantojot iesniegtos šaujamieroču atļauju pieteikumus un gludstobra bisu utt. iegādes reģistrācijas datus. Reģistrā ir informācija arī par pazaudētiem un nozagtiem ieročiem.

Policijas ieroču reģistrā ir visa attiecīgā informācija – arī par ieroču kategoriju un tipu – izgatavošanas dati, modelis, marķējums (numurs), kalibrs un īpašas iezīmes. Visus ieročus reģistrē ar īpašiem identifikācijas numuriem. Policija var dot pavēli marķēt ieročus ar identifikācijas numuriem, ja ražotāji nav marķējuši kādus ieročus. Reģistrā ir arī informācija par ieroču vēsturi, kas ļauj noskaidrot informāciju par iepriekšējiem ieroču īpašniekiem.

Informāciju par pazaudētiem šaujamieročiem utt. dara zināmu arī Šengenas Informācijas sistēmā (SIS).

Turklāt visām Dānijas šauteņu īpašnieku apvienībām ir jāsastāda ieroču reģistri, kuros ir jābūt informācijai par visiem šaujamieročiem, kas pieder asociācijai un tās locekļiem.

Dānijā 2004. gada 1. oktobrī stājās spēkā jauns tiesību akts par noteikumiem, kas savstarpēji ir jāievēro, pārvadājot ieročus starp trešām valstīm (t. i., valstīm, kas nav Dānija). Noteikumi aizliedz transportēt ieročus uz valstīm, uz ko attiecas ANO, ES vai EDSO uzlikti ieroču embargo. Turklāt ir aizliegti savstarpēji ieroču pārvadājumi tādām trešām valstīm, kas nav izdevušas vajadzīgās eksporta un importa atļaujas.

Turklāt Dānijas Parlaments 2005. gada 14. jūnijā ir pieņēmis tiesību aktu, ar ko inter alia ievieš noteikumus par ieroču tirdzniecības starpniecību. Saskaņā ar minēto aktu ir aizliegts valstīs, kas nav ES dalībvalstis, bez Tieslietu ministrijas vai tās pilnvarotas personas atļaujas kā starpniekam risināt ar savstarpējām ieroču nodošanas u. c. darbībām saistītas sarunas vai veikt darījumus, kā ir definēts Dānijas tiesību aktos par ieročiem un sprāgstvielām. Turklāt tādus ieročus ir aizliegts pirkt vai pārdot, utt., ja pirkšana vai pārdošana pieder pie savstarpējas ieroču nodošanas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, vai – kā ieroču īpašniekiem, utt. – ir aizliegts organizēt tādas ieroču nodošanas. Aizliegumu nepiemēro darbībām, ko citās ES dalībvalstīs vai ārpus ES veic Dānijas pilsoņi, kuri dzīvo ārzemēs. Ar šo aktu ir īstenota Eiropas Padomes Kopējā nostāja 2003/468/KĀDP (2003. gada 23. jūnijs) par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli.

Dānijas valsts policija 2007. gadā veica intensīvu un mērķtiecīgu izmeklēšanu par rokeriem un bandu dalībniekiem, inter alia, lai atklātu un nelikumīgu ieroču turēšanu un celt apsūdzības par to. Dažādu bandu dalībnieku – vai ar tām saistītu personu – konfrontācijās vairākkārt bija lietoti ieroči.

Dānijas kriminālistikas dienesta centrs 2007. gadā saņēma kopumā 949 ieročus, ko analizēt. Dānijas valsts policijai nav informācijas par to, cik daudz ieroču ir konfiscēts bandu dalībniekiem.

IGAUNIJA

Ārlietu ministrijā ir izveidota Stratēģisko preču komisija. Tā ir struktūra, kas izdod atļaujas, un tajā ir Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Ekonomikas un komunikāciju ministrijas, Drošības policijas valdes, Igaunijas Nodokļu un muitas valdes, kā arī Igaunijas Tiesībaizsardzības valdes pārstāvji. Stratēģisko preču komisija ir pārliecināta, ka ļoti būtiski ir sekmēt ar stratēģisko preču jomu saistītas mācības. Ārlietu ministrija ir organizējusi regulāras Stratēģisko preču komisijas sanāksmes. Sanāksmēs pulcējas ieroču un ieroču eksporta kontroles eksperti. Sanāksmes vada Ārlietu ministrijas pārstāvis.

Ik gadu policijas prefektūras organizē no iedzīvotājiem saņemtu nelikumīgu ieroču un munīcijas iznīcināšanas kampaņas. Kampaņu mērķis ir mazināt nelikumīgu ieroču un munīcijas apjomu un vairot sabiedrības drošību. Visus savāktos un atņemtos ieročus iznīcina.

Informācijas kampaņas

| — | Stratēģisko preču komisija uztur un atjaunina Ārlietu ministrijas tīmekļa vietni (iedaļu par eksporta kontroli). |
| --- | --- |

—

Stratēģisko preču komisija uztur un atjaunina Ārlietu ministrijas tīmekļa vietni (iedaļu par eksporta kontroli).

| — | Vismaz reizi gadā notiek semināri. |
| --- | --- |

—

Vismaz reizi gadā notiek semināri.

| — | Informāciju nodrošina Muitas un nodokļu pārvalde un Stratēģisko preču komisija – tiem, kas mēģina vest preces pāri robežām. |
| --- | --- |

—

Informāciju nodrošina Muitas un nodokļu pārvalde un Stratēģisko preču komisija – tiem, kas mēģina vest preces pāri robežām.

| — | Avīžraksti. |
| --- | --- |

—

Avīžraksti.

SOMIJA

Somijas VIKI ekspertu koordinācijas grupas sanāksme ir notikusi 2007. gada februārī. Somijas VIKI ekspertu koordinācijas grupā ir tādu ministriju pārstāvji, kas ir saistītas ar ieroču kontroli, atbruņošanos un VIKI neizplatīšanu, kā arī nevalstisku Somijas organizāciju pārstāvji, kuri nodarbojas ar minētajiem jautājumiem.

Grupa inter alia pārrunā Somijas politiku VIKI jomā, Somijas, reģionu un pasaules mēroga administratīvu noteikumu un tiesību aktu īstenošanu, kā arī divpusēju palīdzību VIKI projektu īstenošanā. Ārlietu ministrijas paspārnē grupa sanāk regulāri, un tajā ir Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārstāvji. Vajadzības gadījumā apspriedēs aicina piedalīties citu iestāžu (muitas, robežkontroles utt.) pārstāvjus. Regulāri ir pieaicinātas nevalstiskas organizācijas.

Parlaments 2003. gada beigās apstiprināja šaujamieroču amnestijas tiesību aktu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Tā mērķis ir panākt, lai Somijā samazinātos nelikumīgu un nereģistrētu ieroču skaits. Kopš tiesību aktu stāšanās spēkā policijai var nodot nelegālus vieglos ieročus, munīciju un sprāgstvielas, un – ja tie nav izmantoti noziedzīgās darbībās – ieroču nodošanai nav nekādu juridisku seku. Kopumā 2007. gadā ir nodoti apmēram 3 202 šaujamieroči.

VĀCIJA

Miera, drošības un attīstības apdraudējums, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un to munīcijas destabilizējoša uzkrāšana un izplatīšana, joprojām ir ļoti nopietna problēma. Vācija ir izvēlējusies plašu pieeju, lai apkarotu un palīdzētu izbeigt kājnieku ieroču un vieglo ieroču un to munīcijas destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Lai sasniegtu iecerēto, Vācija kā ES dalībvalsts vadās no nelikumīgas VIKI, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas ES stratēģijas, ko Eiropadome ir pieņēmusi 2005. gada 15. un 16. decembrī.

Vācijas Federālā Ārlietu ministrija ir rīkojusi regulāras VIKI jautājumu koordinācijas grupas sanāksmes. Sanāksmēs pulcējas ieroču eksporta kontroles jomā nodarbināti ministriju, pārvaldes iestāžu, nevalstisku organizāciju un nozares pārstāvji, lai risinātu jautājumus par viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem, un munīciju. Grupa inter alia apspriež Vācijas VIKI politiku starptautiskos un reģionu forumos, daudzpusēju un divpusēju palīdzību, kā arī valstu, reģionu un pasaules mēroga likumu un noteikumu īstenošanu. Sanāksmes vada Federatīvās Ārlietu ministrijas pārstāvis.

Saistībā ar pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību ir pieņemtas vairākas valsts līmeņa ierosmes. Tajās ir ietverti jaunpieņemti tiesību akti, kā arī pārskati par spēkā esošo tiesību aktu reālu funkcionēšanu. Pie sadarbības piederēja regulāri mācību pasākumi. Ierosmēs 2007. gadā bija konkrēti iekļauti šādi jautājumi:

Vācija ir veikusi konkrētus pasākumus, lai īstenotu ANO Nelikumīgas šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju un starptautisko instrumentu, kas ļauj valstīm laicīgi un droši apzināt un meklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. Tā ir likusi izdarīt grozījumus Ieroču likumā, ieroču marķēšanu un uzskaites pienākumu attiecinot arī uz būtiskām ieroču daļām, un tādējādi ieroču izcelsmes meklēšana ir atvieglināta starptautiskos mērogos.

GRIEĶIJA

Ir sasniegts šim gadam nospraustais noziedzības apkarošanas mērķis – konfiscēt vairāk nelegāli turētu un pārdotu VIKI, īstenojot kompetentu policijas iestāžu izstrādātos specializētos un mērķtiecīgos rīcības plānus:

| 1) | kontrolēt likumīgu ieroču tirdzniecību visās tirdzniecības stadijās (imports, tirdzniecība, glabāšana, lietojums); |
| --- | --- |

1)

kontrolēt likumīgu ieroču tirdzniecību visās tirdzniecības stadijās (imports, tirdzniecība, glabāšana, lietojums);

| 2) | intensificēt kontroles sadarbībā ar citām Grieķijas iestādēm, lai meklētu un konfiscētu nelikumīgi importētus, pārdotus, glabātus un lietotus vieglos ieročus un kājnieku ieročus. |
| --- | --- |

2)

intensificēt kontroles sadarbībā ar citām Grieķijas iestādēm, lai meklētu un konfiscētu nelikumīgi importētus, pārdotus, glabātus un lietotus vieglos ieročus un kājnieku ieročus.

Pasākumi, kā kontrolēt likumīgu VIKI tirdzniecību:

| — | Grieķijas policijas iestādes izmanto elektronisku datu bāzi, Grieķijas Centrālo informācijas apmaiņas iestādi, un var tieši saņemt un pārsūtīt informāciju par visiem likumīgi pārdotiem un turētiem ieročiem. Datu bāzi regulāri atjaunina, lai tajā iekļautu visas pārmaiņas VIKI piederības statusā. |
| --- | --- |

—

Grieķijas policijas iestādes izmanto elektronisku datu bāzi, Grieķijas Centrālo informācijas apmaiņas iestādi, un var tieši saņemt un pārsūtīt informāciju par visiem likumīgi pārdotiem un turētiem ieročiem. Datu bāzi regulāri atjaunina, lai tajā iekļautu visas pārmaiņas VIKI piederības statusā.

| — | Datus par visiem pazaudētiem, nozagtiem vai jelkādu citu iemeslu dēļ zudušiem ieročiem arī ievada minētajā datu bāzē – ja ieročus ir paredzēts konfiscēt vai izmantot par lietiskiem pierādījumiem kriminālprocesos. To dara, lai ieročus identificētu, ja tos atrod. Datu bāzē ir hronoloģiska informācija par visiem ieročiem, sākot no importa līdz tiešajam likumīgajam īpašniekam (ieroču reģistri). Turklāt datu bāze ļauj vieglāk apmainīties ar informāciju par VIKI ar citām iestādēm Grieķijā un ārpus tās. |
| --- | --- |

—

Datus par visiem pazaudētiem, nozagtiem vai jelkādu citu iemeslu dēļ zudušiem ieročiem arī ievada minētajā datu bāzē – ja ieročus ir paredzēts konfiscēt vai izmantot par lietiskiem pierādījumiem kriminālprocesos. To dara, lai ieročus identificētu, ja tos atrod. Datu bāzē ir hronoloģiska informācija par visiem ieročiem, sākot no importa līdz tiešajam likumīgajam īpašniekam (ieroču reģistri). Turklāt datu bāze ļauj vieglāk apmainīties ar informāciju par VIKI ar citām iestādēm Grieķijā un ārpus tās.

| — | Ir izstrādāti īpaši kontroles pasākumi katram uzņēmumam, kam ir likumīgi atļauts tirgoties ar ieročiem. Kontrolēs datus salīdzina ar elektroniskā datu bāzē ievadītiem datiem. |
| --- | --- |

—

Ir izstrādāti īpaši kontroles pasākumi katram uzņēmumam, kam ir likumīgi atļauts tirgoties ar ieročiem. Kontrolēs datus salīdzina ar elektroniskā datu bāzē ievadītiem datiem.

| — | Grieķijā Likums Nr. 2168/1993 un attiecīgi Ministrijas lēmumi galvenokārt veido normatīvo sistēmu, kas regulē ar ieročiem saistītus jautājumus. Likums – ko stingri ievēro – ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas Konvenciju. Dažkārt tiesiskajā regulējumā ir iekļauti arī stingrāki noteikumi (Likuma Nr. 2168/1993 15. pants un Kriminālkodeksa 272. pants, grozīts ar Likumu Nr. 2928/2001). |
| --- | --- |

—

Grieķijā Likums Nr. 2168/1993 un attiecīgi Ministrijas lēmumi galvenokārt veido normatīvo sistēmu, kas regulē ar ieročiem saistītus jautājumus. Likums – ko stingri ievēro – ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas Konvenciju. Dažkārt tiesiskajā regulējumā ir iekļauti arī stingrāki noteikumi (Likuma Nr. 2168/1993 15. pants un Kriminālkodeksa 272. pants, grozīts ar Likumu Nr. 2928/2001).

| — | Lai Grieķijā likumīgi tirgotos ar vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem (tos importētu, eksportētu, pārdotu un pārsūtītu tranzītā), saskaņā ar Likumu Nr. 2168/1993 ir vajadzīgas īpašas atļaujas, ko izdod kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

—

Lai Grieķijā likumīgi tirgotos ar vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem (tos importētu, eksportētu, pārdotu un pārsūtītu tranzītā), saskaņā ar Likumu Nr. 2168/1993 ir vajadzīgas īpašas atļaujas, ko izdod kompetentas iestādes.

| — | Pastāv lieliska sadarbība ar citām tiesībaizsardzības iestādēm (ostu un muitas iestādēm, Saimniecisku noziegumu apkarošanas īpašo uzdevumu vienību) kā arī ar militārām iestādēm, un notiek dalīšanās informācijā ar kompetentām to valstu iestādēm, no kurām ieročus importē Grieķijā. |
| --- | --- |

—

Pastāv lieliska sadarbība ar citām tiesībaizsardzības iestādēm (ostu un muitas iestādēm, Saimniecisku noziegumu apkarošanas īpašo uzdevumu vienību) kā arī ar militārām iestādēm, un notiek dalīšanās informācijā ar kompetentām to valstu iestādēm, no kurām ieročus importē Grieķijā.

Pasākumi, kā kontrolēt nelikumīgu VIKI tirdzniecību:

| — | Tā kā starptautiska sadarbība ir obligāta, lai novērstu un iegrožotu nelikumīgu VIKI tirdzniecību, Grieķija ir noslēgusi pārvalstiskus policiju sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, un piedalās reģiona un starptautiskās organizācijās (Adrijas jūras un Jonijas jūras ierosmē, kā arī SECI EUROPOL-INTERPOL). |
| --- | --- |

—

Tā kā starptautiska sadarbība ir obligāta, lai novērstu un iegrožotu nelikumīgu VIKI tirdzniecību, Grieķija ir noslēgusi pārvalstiskus policiju sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, un piedalās reģiona un starptautiskās organizācijās (Adrijas jūras un Jonijas jūras ierosmē, kā arī SECI EUROPOL-INTERPOL).

| — | Transportlīdzekļus un personas, kas iebrauc Grieķijā, pārbauda izveidotos iebraukšanas punktos. |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļus un personas, kas iebrauc Grieķijā, pārbauda izveidotos iebraukšanas punktos.

| — | Sauszemes un jūras robežās (sadarbībā ar ostu iestādēm) visu laiku notiek pārbaudes, lai personas, kas Grieķijā ierodas nelegāli, nelikumīgi neimportētu ieročus. |
| --- | --- |

—

Sauszemes un jūras robežās (sadarbībā ar ostu iestādēm) visu laiku notiek pārbaudes, lai personas, kas Grieķijā ierodas nelegāli, nelikumīgi neimportētu ieročus.

| — | Visas atklātās lietas rūpīgi izmeklē, lai atklātu un likvidētu tīklus, kas varētu darboties nelikumīgas ieroču tirdzniecības jomā. |
| --- | --- |

—

Visas atklātās lietas rūpīgi izmeklē, lai atklātu un likvidētu tīklus, kas varētu darboties nelikumīgas ieroču tirdzniecības jomā.

| — | Sadarbībā ar vietējām kopienām un struktūrām īpašus pasākumus veic teritorijās, kurās ir saasinājušās ieroču tirdzniecības, turēšanas un lietošanas problēmas. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar vietējām kopienām un struktūrām īpašus pasākumus veic teritorijās, kurās ir saasinājušās ieroču tirdzniecības, turēšanas un lietošanas problēmas.

Še esam pievienojuši tabulu, kādus ieročus 2007. gadā ir konfiscējusi Grieķijas policija – kā aizliegtus priekšmetus vai noziegumu līdzekļus, vai arī kā atrastus priekšmetus. Ieroči ir lietiski pierādījumi sāktos tiesas procesos, un kompetentas tiesas pieņem nolēmumus par to likteni, izskatot katru lietu, saskaņā ar Likuma Nr. 2168/1993 16. pantu.

Ir konfiscēti šādi ieroči:

| | 186 automāti, |
| --- | --- |

186 automāti,

| | 404 pistoles, |
| --- | --- |

404 pistoles,

| | 141 revolveris, |
| --- | --- |

141 revolveris,

| | 696 medību bises, |
| --- | --- |

696 medību bises,

VIKI kopskaits – 1 427.

ĪRIJA

Muitas dienests ir konstatējis, ka pēdējos gados pieaug Īrijā nelikumīgi importētu, atrastu un konfiscētu šaujamieroču un to daļu skaits. Savā ziņā pieaugumu nosaka plašāki narkotiku tirdzniecības un kontrabandas izraisītas vardarbības mērogi. Muita aizvadītos mēnešos ir regulāri atradusi šaujamieročus, munīciju un šaujamieroču daļas, arī automātiskus lielkalibra ieročus, tumsā izmantojamus lāzertēmekļus, iekārtas munīcijas izgatavošanai vai pielāgošanai utt. Lielākā daļa atradumu ir nelikumīgi ieroči, kuru izcelsme ir ASV.

Muitas narkotiku apkarošanas vienība (Customs Drugs Law Enforcement Unit – CDLE) ir Muitas ieņēmumu dienesta šaujamieroču un munīcijas dienesta kontaktpunkts muitas saziņai Īrijā un starptautiskā līmenī. Muitas policisti un norīkoti muitas policisti, kā arī Galvenās Garda (policijas) pārvaldes norīkoti kriminālpolicijas un drošības policisti regulāri apmainās ar informāciju un izlūkdatiem par aizdomīgu importu. Tas noder, nosakot to, vai imports saistīts tikai ar atļauju pārkāpšanu, vai arī tam piemīt organizētas noziedzības aspekts.

Ir izveidots īpašs Īrijas CDLE un Garda kriminālizmeklēšanas biroja ierēdņu sadarbības mehānisms, lai veicinātu tādas kopīgi īstenojamas darbības kā kontrolētas piegādes, piem., ja ir informācija un pierādījumi, kas vedina domāt par saistību ar organizētu noziedzību. Pēdējos mēnešos ir notikusi viena kontrolēta munīcijas piegāde un viena kopīga izmeklēšana par narkotiku tirdzniecībā iesaistītu noziedznieku grupu veiktu automātisko ieroču importu.

CDLE vienība ir nodarbojusies ar muitas ierēdņu mācību vajadzības izpēti saistībā ar šaujamieroču, to daļu, kā arī ķīmisku, bioloģisku, radioaktīvu un kodolieroču pazīšanu un drošu darbošanos ar tiem, un izvērš mācību kursu kopā ar Īrijas valsts policijas dienestu (Garda Siochana) un armiju.

ITĀLIJA

Kopš 2000. gada jūnija Ārlietu ministrijas paspārnē darbojas tehniska ad hoc darba grupa kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos, kurā ir attiecīgu ministriju, tiesībaizsardzības aģentūru un svarīgāko izgatavotāju apvienību pārstāvji, un tās pēdējā sanāksme ir notikusi 2008. gada 18. februārī.

Grupa ir labs forums, kurā pārrunāt svarīgākos jautājuma aspektus, arī svarīgākos notikumu pavērsienus attiecīgu valstu un starptautiskos mērogos.

Pērnajā februārī diskusijas galvenokārt attiecās uz gatavošanos 2008. gadā plānotajai nelikumīgas kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecības apkarošanas rīcības programmas trešajai divgadējai iesaistīto valstu sanāksmei (Third Biennial Meeting of the States Parties – BMSP3). Ieceltās BMSP3 vadības norādes un ierosinājumi ir pienācīgi ņemti vērā.

Itālijas bruņotie spēki 2007. gadā Itālijas robežās ir iznīcinājuši šādus kājnieku ieročus un vieglos ieročus, kas ir atzīti par liekiem:

| | 16 872 automātiskas Beretta“34” modeļa pistoles; |
| --- | --- |

16 872 automātiskas Beretta“34” modeļa pistoles;

| | 130 645Garand M1 šautenes; |
| --- | --- |

130 645Garand M1 šautenes;

| | 11 812 vieglie automāti FAL BM59; |
| --- | --- |

11 812 vieglie automāti FAL BM59;

| | 10 596 dažādi citi ieroči. |
| --- | --- |

10 596 dažādi citi ieroči.

Kopā – iznīcināti 169 925 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

LIETUVA

Lietuva ir iesniegusi šādus ar VIKI saistītus pārskata ziņojumus un atbildes uz aptaujām 2007. gada pārskata posmā:

| — | neobligātu pārskata ziņojumu saskaņā ar ANO VIKI rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

neobligātu pārskata ziņojumu saskaņā ar ANO VIKI rīcības programmu,

| — | informāciju ANO Parasto ieroču reģistram, |
| --- | --- |

—

informāciju ANO Parasto ieroču reģistram,

| — | gada pārskata ziņojumu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu, |
| --- | --- |

—

gada pārskata ziņojumu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu,

| — | gadskārtēju informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas definēti kā lieki un/vai ir konfiscēti un iznīcināti – saskaņā ar EDSO VIKI dokumentu, |
| --- | --- |

—

gadskārtēju informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas definēti kā lieki un/vai ir konfiscēti un iznīcināti – saskaņā ar EDSO VIKI dokumentu,

| — | atbildes uz EDSO aptauju par politiku un/vai Lietuvas praksi un procedūrām parastu ieroču ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta jomā, |
| --- | --- |

—

atbildes uz EDSO aptauju par politiku un/vai Lietuvas praksi un procedūrām parastu ieroču ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta jomā,

| — | saskaņā ar Vasenāras mehānismu – regulārus pārskatus par ieroču un divējādi lietojamu preču eksportu; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Vasenāras mehānismu – regulārus pārskatus par ieroču un divējādi lietojamu preču eksportu;

MALTA

Maltas valdība, kā ieskicēts še turpmāk, ir ieviesusi stingrus līdzekļus un pasākumus, kā kontrolēt VIKI importu Maltā un eksportu no tās.

Maltai nav tādas valsts mēroga koordinācijas iestādes, kas būtu atbildīga par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem. Saskaņā ar ANO Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) rīcības programmu Malta ir tomēr izveidojusi savu kontaktpunktu, kas inter alia sadarbojas dažādām attiecīgām Maltas iestādēm, arī ar bruņoto spēku muitas un tirdzniecības nodaļu.

Visu kājnieku ieroču un vieglo ieroču importu no trešām valstīm nodod policijas un Tirdzniecības pakalpojumu direktorāta komercijas nodaļas pārziņā, lai pirms muitošanas izdotu vajadzīgās atļaujas un izietu pārbaudes. Tāda procedūra darbojas visā muitas departamentā, visos ieceļošanas punktos. No otras puses, ja ir runa par precēm, ko pārdod pašā kopienā, ir izstrādāta procedūra, lai attiecīgi muitnieki vai kravas pārvadātāji visus importētos kājnieku ieroču un vieglos ieročus nodotu muitai. Tos tad nodod, lai attiecīgiem priekšmetiem izdotu vajadzīgās atļaujas un tie būtu izturējuši vajadzīgās pārbaudes, un tātad tādas preces būtu labāk kontrolētas saskaņā ar Maltas drošības prasībām.

PORTUGĀLE

Ir turpinājušies centieni sekmēt pārvaldes un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai apkarotu VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī novērstu nelikumīgu tirdzniecību. Visu iesaistīto struktūru darbu saskaņotību ir sekmējusi 2005. gadā izveidotā koordinācijas grupa, kas apvieno Portugāles Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas, izlūkdienesta un Finanšu ministrijas pārstāvjus.

Bruņoti spēki un drošības spēki ir vienīgie īstie lietotāji, kam atļauts izmantot militārus ieročus, un to krājumus stingri kontrolē. Ieročus glabā īpašās telpās, ievērojot pareizus aizsargpasākumus. Jautājums par kājnieku ieroču krājumu apsaimniekošanu ir plaši risināts Regulā (EK) Nr. 933/2006, ar ko ir izveidotas dažādas drošības procedūras.

Runājot par civilam lietojumam paredzētiem ieročiem, krājumu apsaimniekošanu kontrolē ar policijas apsaimniekotas, centrālas informācijas sistēmas starpniecību.

Nelikumīgu VIKI izgatavošanu, iegādi, turēšanu īpašumā, pārvadāšanu, krājumu veidošanu un tirdzniecību (arī starpniecību) atzīst par noziegumu saskaņā ar Likumu Nr. 5/2006 (86. un 87. pants). Sankcijas var būt dažādas – no naudassodiem līdz 10 gadus ilgam cietumsodam.

2007. gadā ir kopumā aizturēti 1 542 ieroči un 605 432 munīcijas vienības; 2 889 ir nodoti varas iestādēm.

SLOVĀKIJA

Slovākijas Republikā ir spēkā attiecīgi tiesību akti un vajadzīgie administratīvie pasākumi, ar ko kontrolēt kājnieku ieroču un vieglu ieroču ražošanu, turēšanu īpašumā, marķēšanu, un tirdzniecību. Efektīva eksporta kontroles sistēma ļauj iestādēm jebkurā laikā apzināt un pārraudzīt ieroču pārvietošanu jebkurā Slovākijas teritorijas vietā.

Lai novērstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izgatavošanu un tirdzniecību vai to novirzīšanu to neatļautiem saņēmējiem, Slovākija uztur visos aspektos efektīvu kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanas kontroli, kā arī ārējo un pašmāju tirdzniecību.

Tāda sistēma Slovākijas Republikā efektīvi atbalsta nelikumīgas parastu ieroču tirdzniecības apkarošanu.

SLOVĒNIJA

Slovēnijā Ārlietu ministrija joprojām ir koordinācijas iestāde ANO rīcības programmas īstenošanai. Ministrija ir arī atbildīga par Slovēnijas ārpolitikas darbībām VIKI jomā. Slovēnijai kā ES dalībvalstij ir jāiesaistās dažās starptautisku un reģiona organizāciju darbībās. Iekšlietu ministrija kontrolē VIKI eksportu un importu, un Aizsardzības ministrija ir atbildīga par militārām vajadzībām lietojamu VIKI importa un eksporta kontroli. Slovēnijas Policija un muitas pārvalde ir atbildīga par robežu un robežšķērsošanas punktu kontroli. Policija un muitas pārvalde tieši kontrolē kravas, kas šķērso Slovēnijas robežas. Policija ir konfiscējusi visnotaļ lielus daudzumus VIKI, ko cilvēki bija mēģinājuši pār robežu ievest Slovēnijas Republikas teritorijā.

Valdības 2008. gada 21. februāra dekrēts atsvaidzināja Slovēnijas VIKI kontaktpunkta dalību sistēmā. Slovēnijas koordinācijas struktūra VIKI jautājumos ir pievienojusies citām svarīgām Slovēnijas struktūrām, lai izveidotu un koordinētu Slovēnijas politiku VIKI jomā. Slovēnijas VIKI kontaktpunktā ir Slovēnijas Ārlietu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Finanšu ministrijas, Transporta ministrijas un Izlūkošanas un drošības aģentūras pārstāvji.

Slovēnija 2007. gadā ir pievienojusies Šengenas teritorijai. Valdība minēto integrāciju uzskata par svarīgu prioritāti. Aizvadītos gados Slovēnija pakāpeniski ir izvietojusi papildu policistus robežšķērsošanas punktos, un viņu kopskaits tagad ir 2 800.

SPĀNIJA

Dažādo ministriju departamenti, kam ir uzticēts apmainīties ar informāciju VIKI un to munīcijas jomā, ir regulāri rīkojuši sanāksmes par attiecīgiem jautājumiem, it īpaši Ieroču un sprāgstvielu pastāvīgā ministriju komisijā (Commission interministérielle permanente des armes et explosifs – CIPAE, divas sanāksmes mēnesī), Aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējās tirdzniecības ministriju komisijā (Commission interministérielle chargée du Commerce extérieur des matériels de défense et à double usage – JIMDDU, vieni sanāksmi mēnesī), un darba grupās, kam uzticēts konstatēt un apkarot VIKI kontrabandu.

ZVIEDRIJA

Visā Zviedrijā no 2007. gada 1. marta līdz 31. maijam notika šaujamieroču amnestija. Amnestija bija izziņota masu informācijas līdzekļos, arī Zviedrijas televīzijā. Pilsoņiem bija nodrošināta anonimitāte, norādītajā laikā nododot šaujamieročus vietējām policijas iestādēm. Gūtos rezultātus atzina par labiem. Nodoti tika 13 570 ieroči un vairāk nekā 14 tonnu munīcijas. Lielākā daļa ieroču bija vecas medību bises, bet tika nodotas arī vairākas pistoles un revolveri, un pat daži pilnībā automātiski šaujamieroči. Visus nodotos ieročus ir paredzēts iznīcināt Zviedrijas Kriminālistikas laboratorijā.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste, pasaules mērogā apkarojot miera, drošības un attīstības apdraudējumus, ko rada destabilizējoša kājnieku ieroču un vieglu ieroču uzkrāšanu un izplatība, ir un paliek uzticīga pilnīgai ANO rīcības programmas īstenošanai, novēršot, apkarojot un likvidējot nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglu ieroču (VIKI) tirdzniecību visos aspektos (UNPoA) un tālab pilnībā atbalsta ES vienoto rīcību par Eiropas Savienības ieguldījumu VIKI destabilizējošas uzkrāšanas un izplatības apkarošanā.

Apvienotās Karalistes Konfliktu novēršanas komplekss (Conflict Prevention Pool – CPP) Drošības un kājnieku ieroču izplatības kontroles (Security & Small Arms Control – SSAC) stratēģija, ko pārvalda Ārlietu un Britu nāciju sadraudzības lietu ministrija (Foreign & Commonwealth Office – FCO), Aizsardzības ministrija (Ministry of Defence – MoD) un Starptautiskās attīstības departaments (Department for International Development – DfID) palīdz Apvienotajai Karalistei plašāk atbalstīt konfliktu novēršanu, pievēršoties konfliktu ilgtermiņa, strukturāliem iemesliem, regulē spriedzi un vardarbību reģionos un attiecīgās valstīs, kā arī – palīdzot rekonstrukcijā pēc konfliktiem. Kopš 2001. gada Apvienotā Karaliste ir devusi 31 miljonu GBP, atbalstot pasākumus, lai mazinātu VIKI piegādes, pieprasījumu pēc tiem un to pieejamību. Mēs esam atbalstījuši ANO, ES, partnerus reģionos un sīkākās administratīvās vienībās, kā arī NVO, vākt un iznīcināt ieročus, uzlabot ieročus glabāšanas telpas, izvērst un īstenot reģiona kontroles mehānismus, attīstīt attiecīgu valstu tiesību aktus, vairot spējas apsaimniekot ieročus un veikt sabiedrības informēšanas un izglītības kampaņas.

Lai gūtu plašāku priekšstatu, ko Apvienotā Karaliste ir darījusi, lai īstenotu ANO pieņemto rīcības programmu, kas paredz jebkādā izpausmē novērst, apkarot un izskaust nelikumīgu vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecību, kā arī Starptautisko marķēšanas un meklēšanas instrumentu, aplūkojiet, lūdzu, UNODA vietni: http://www.un-casa.org/CASACountryProfile/PoANationalReports/2008@205@UK%202008.doc.

I.B.   Jaunieviesti tiesību akti, praktiskas spēkā esošu tiesību aktu funkcionēšanas pārskatīšana

Vairākas valstis 2008. gadā sāka īstenot jaunieviestus tiesību aktus vai pārskatīt jau esošos. Sīkāka informācija ir šāda.

BEĻĢIJA

Beļģijas tiesību aktus par ieročiem ir stiprinājis 2006. gada 8. jūnija likums, it īpaši – paplašinot aizliegtu ieroču kategorijas. Tādu ieroču turētājiem līdz 2008. gada 31. oktobrim tie ir jānodod policijai – vai arī jāpadara par ieročiem, kas nav aizliegti. Saskaņā ar Beļģijas Iekšlietu ministriju policija līdz šim tādā sakarā ir savākusi apmēram 120 000 ieroču.

BULGĀRIJA

2007. gada pārskata posmā ir pieņemti jauni tiesību akti, kas regulē VIKI eksportu, importu un nodošanu. Jaunais Ieroču un divējādi lietojamu preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likums un tā īstenošanas noteikumi kalpo par Bulgārijas Republikas eksporta kontroles sistēmas pamatu. Pašlaik spēkā esošie tiesību akti atspoguļo attiecīgu ES acquis eksporta kontroles jomā, arī ES Ieroču eksporta rīcības kodeksā – tas 2008. decembrī ir pārveidots par ES kopējo nostāju – 2003. gada Kopējā nostājā par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli, Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000 un citos ES dokumentos ietvertos kritērijus un principus. Tajos arī ir paturēts divpakāpju atļauju izdošanas un kontroles mehānisms, kas paredz, ka uzņēmumam būtu jābūt darbības atļaujai nodarboties ar ieroču ārējo tirdzniecību, pirms tas var lūgt atļauju pārsūtīt konkrētus ieročus.

Atļaujas (pilnvaras) darboties izdod Militārā un rūpnieciskā kompleksa un mobilizācijas gatavības ministriju padome līdz ar Ministru padomi, un tajā ir paredzētas tiesības nodarboties ar ieroču ārējo tirdzniecību, transportēt tos un būt par starpniekiem darījumos ar ieročiem. Atļaujas izdod uzņēmumiem, kas ir tiesīgi tās saņemt, kuri atbilst saimnieciskas stabilitātes un uzticamības kritērijiem, kā ir skaidri definēts Eksporta kontroles likumā.

Atļaujas vispirms izdod uz pārbaudes laiku – vienu gadu – un tad, atkarībā no uzrādītajiem rezultātiem, to var paildzināt līdz trijiem gadiem. Saskaņā ar jaunajiem Bulgārijas tiesību aktiem visiem starpniekiem ir jābūt Ministriju Padomes izdotai, spēkā esošai reģistrācijas apliecībai. Ar nosacījumu, ka viņi atbilst saimnieciskas stabilitātes un uzticamības kritērijiem, reģistrācija ir spēkā trīs gadus.

Atļaujas nodot konkrētus ieročus izdod, Masu iznīcināšanas ieroču eksporta kontroles un neizplatīšanas ministriju komisijā un Tautsaimniecības un enerģijas ministrijā katru gadījumu izskatot atsevišķi. Tādas atļaujas ir spēkā vienu gadu, un tās var paildzināt vēl par sešiem mēnešiem. Pie izdotām atļaujām pieder eksporta atļaujas, importa atļaujas, nodošanu atļaujas un tranzīta atļaujas.

Katrā starpniecības darījumā starpniekiem ir jālūdz starpniecības atļaujas.

Bulgārija uztur kontrolējamu piegādes mērķu sarakstu, proti, tā uzskaita valstis un organizācijas, kam Bulgārija piemēro embargo un ierobežojumus. Saskaņā ar ANO Drošības Padomes Rezolūcijām un ES un EDSO lēmumiem sarakstu regulāri atjaunina.

Lai saņemtu atļaujas nodot konkrētus ieročus, pieteikumu iesniedzējiem ir jāuzrāda īsto lietotāju sertifikāta (End-User Certificate – EUC) oriģināls, un to autentiskumu pārbauda, arī izmantojot diplomātiskus kanālus. Īsto lietotāju sertifikātu elementi pilnībā saskan ar Vasenāras mehānisma (Wassenaar Arrangement – WA) apliecinājumu uzskaitījumu un atbilst paraugpraksei ES Ieroču eksporta rīcības kodeksa lietošanas pamācībā (kas nesen ir pārstrādāta par ES kopējo nostāju).

Garantijas pēc piegādēm ir iestrādātas arī Bulgārijas eksporta kontroles tiesību aktos un praksē. Katram pieteikuma iesniedzējam ir jāuzrāda piegādes apstiprinājuma sertifikāts (Delivery Verification Certificate – DVC), ko izdod kompetentas galamērķa valsts iestādes. Pastāv juridiski noteikumi, kuros ir paredzēts, ka konkrētu vietu pārbaudes var veikt, kad vien to uzskata par vajadzīgu.

KIPRA

VIKI eksportu, tranzītu un atkārtotu nodošanu (reeksportu) regulē Ministrijas Pavēle Nr. 257/2005, Aizsardzības (Noteikumi par armijas ekipējuma eksportu) 2005. gada pavēle, kurā grozījumi ir izdarīti ar Ministrijas Pavēli Nr. 165/2008. Minētā pavēle ir saskaņota ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu un attiecīgu Padomes 2000. gada 13. jūnija deklarāciju (2000/C191/01). Tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija ir kompetenta iestāde, kas izdod visas VIKI eksporta, atkārtotas nodošanas (reeksporta) un tranzīta atļaujas. Muitas un akcīzes departaments ir atbildīgs par īstenotās kontroles saskaņu ar muitas tiesību aktiem.

VIKI importu, iegādi, glabāšanu un transportēšana regulē Likums Nr. 113(1)/2004 Par šaujamieročiem un ieročiem, kas nav šaujamieroči. Likums ir saskaņots ar Eiropas Savienības Direktīvu 91/477/EEK, kurā grozījumi ir izdarīti ar Padomes Deklarāciju 2000/C191/01.

Dažu VIKI ražošana ir reglamentēta Likumā Nr. 113(I)2004 (III daļa, 7. panta I punkts). Pamatojoties uz likumu, Republikas pilsoņiem vai pastāvīgajiem iedzīvotājiem ir aizliegts ražot VIKI, ja vien viņiem nav attiecīgas policijas priekšnieka izdotas, derīgas atļaujas. Īpašās atļaujas iedzīvotājiem izdod saskaņā ar likumā paredzētiem noteikumiem. Noteikumos ir paredzēts arī tas, ka pieteikuma iesniedzējs nedrīkst būt sodu reģistrā, pret viņu nedrīkst notikt izmeklēšana – vai atļaujas izdošana neapdraud ne pašu atļaujas turētāju, ne valsti, ne arī sabiedrisko kārtību – un, visbeidzot, ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs ir izturējis valdības uzliktu medicīnas pārbaudi. Nelikumīgu VIKI ražošanu, turēšanu, glabāšanu un tirdzniecību reglamentē Likums Nr. 113(I)2004. Likumā ir paredzēts līdz 15 gadus ilgs cietumsods un/vai EUR 42 715 naudassods par likuma pārkāpšanu.

Kipras Galvenajā policijas pārvaldē ir izveidota īpaša uzskaites nodaļa (Kipras ieroču arhīvs), kurā ir arī elektroniska datu bāze, kas atvieglina dalīties informācijā par viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem (VIKI) ar citām kompetentām Eiropas Savienības iestādēm, reģionu organizācijām un citām valstīm.

FRANCIJA

Embargo

Senāts 2007. gada 10. oktobrī ir pieņēmis likumprojektu par embargo un citiem ierobežojošiem pasākumiem, izdarot grozījumus kriminālkodeksā, un nodevis Nacionālai Asamblejai. Tajā ir paredzēti sodi par embargo vai ierobežojošu pasākumu pārkāpumiem, kas ir definēti Francijas likumos un atbilst ANO DP rezolūcijas Nr. 1196 ieteikumiem.

Starpniecība

Likumprojekts, kurā ir paredzēts ieviest iepriekšēju atļauju sistēmu starpniecībai un atkārtotai pārdošanai, Senātā ir iesniegts 2007. gada 5. jūnijā. Tādu kontroles režīmu piemēros personām, kas Francijā pastāvīgi dzīvo vai ir reģistrētas, un iepērk ieročus un atkārtoti pārdod tos ārzemēs, un viņām būs paredzēti arī sodi. Izveidots apriors kontroles režīms tādējādi papildinās tādu fizisku vai juridisku personu kontroli, kas darbojas kā izplatītāji.

ĪRIJA

Nesen pieņemtā ES Direktīva, ar ko groza Direktīvu 91/477/EEK par ieroču tirdzniecības un iegādes kontroli, ņem vērā Šaujamieroču protokolu un palīdzēs atvieglināt Īrijai tuvā nākotnē ratificēt protokolu.

Kad bija pieņemts 2006. gada Krimināltiesību likums, Īrijas Tieslietu ministrija ieviesa valsts mēroga amnestiju par šaujamieroču un uzbrukuma ieroču nelikumīgu turēšanu. Cilvēkiem bija doti divi mēneši, lai nodotu šaujamieročus, munīciju un uzbrukuma ieročus bez kāda soda par to vien, ka viņiem nelikumīgi pieder ieroči. Neatkarīgi no tā kriminālisti pārbaudīja visus nodotos ieročus, un pret personām varēja celt apsūdzības, ja atklājās, ka attiecīgie ieroči ir lietoti kriminālnoziegumos. Visos Īrijas Garda iecirkņos tika nodoti 1 002 ieroči, un 2006. gada novembrī ministrs ieviesa mazākos obligātos sodus par dažiem noziedzīgiem nodarījumiem, izmantojot šaujamieročus.

Tādi noziedzīgi nodarījumi un jauni sodi par tiem ir:

| 1) | šaujamieroču turēšana īpašumā, lai apdraudētu dzīvību – lielākais sods ir mūža ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 10 gadu ieslodzījums; |
| --- | --- |

1)

šaujamieroču turēšana īpašumā, lai apdraudētu dzīvību – lielākais sods ir mūža ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 10 gadu ieslodzījums;

| 2) | šaujamieroču lietojums, pretojoties arestam vai mēģinot bēgt – lielākais sods ir mūža ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 10 gadu ieslodzījums; |
| --- | --- |

2)

šaujamieroču lietojums, pretojoties arestam vai mēģinot bēgt – lielākais sods ir mūža ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 10 gadu ieslodzījums;

| 3) | šaujamieroču turēšana īpašumā, nolaupot transportlīdzekli – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums; |
| --- | --- |

3)

šaujamieroču turēšana īpašumā, nolaupot transportlīdzekli – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums;

| 4) | šaujamieroču vai munīcijas turēšana īpašumā aizdomīgos apstākļos – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums; |
| --- | --- |

4)

šaujamieroču vai munīcijas turēšana īpašumā aizdomīgos apstākļos – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums;

| 5) | šaujamieroču nēsāšana ar noziedzīgu nodomu – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums; un |
| --- | --- |

5)

šaujamieroču nēsāšana ar noziedzīgu nodomu – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums; un

| 6) | šaujamieroču modifikācijas – lielākais sods ir 10 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums. |
| --- | --- |

6)

šaujamieroču modifikācijas – lielākais sods ir 10 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums.

Kad 2006. gada Krimināltiesību likums būs pilnībā īstenots, ja kāds vēlēsies turēt īpašumā tādus šaujamieročus, kā turēšanas tiesības būs ierobežotas, viņam vajadzēs Garda komisāram iesniegt lūgumu piešķirt šaujamieroču atļauju un būs jāpierāda komisāram, ka viņš atbilst 1925. gada Šaujamieroču likuma, kurā grozījumi ir izdarīti ar 2006. gada Krimināltiesību likumu, 4. iedaļā izklāstītiem nosacījumiem. Turklāt šaujamieroču pārdevējiem, kas vēlēsies importēt vai glabāt tādus šaujamieročus, kā turēšanas tiesības būs ierobežotas, ir jāsaņem īpaša ministrijas atļauja.

ITĀLIJA

Itālija 2006. gada 16. martā ar Likumu Nr. 146/2006 ratificēja ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolus(arī protokolu par šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību). Itālijas šaujamieroču likumā ir izdarīti attiecīgi grozījumi, paredzot vismaz desmit gadus ilgu tādas informācijas datu glabāšanu, kura attiecas gan uz šaujamieročiem, gan uz marķēšanas procedūrām, ko veic izgatavotāja valsts.

LATVIJA

Ir izdarīti vairāki grozījumi spēkā esošos tiesību aktos, lai 2007. gadā stiprinātu kājnieku ieroču un vieglo ieroču eksporta kontroli. Pieņemti arī jauni noteikumi par Latvijas kontrolētām precēm, kā arī procedūras, kā izdod dažādu tipu atļaujas.

| a) | Stratēģiskas nozīmes preču aprites likums, 2007. gada 19. jūlijs.
  Ar minēto likumu ir paredzēts nodrošināt stratēģiskas nozīmes preču aprites kontroli saskaņā ar Latvijas un starptautiskām eksporta, importa, nodošanas un tranzīta pārraudzības prasībām. Likumā ir paredzēts iestādēm, kas atbild par stratēģiskas nozīmes preču kontroli, nošķirt pilnvaras, to pienākumus un sadarbības noteikumus, kā arī likumā lietotos terminus, aptverot arī starpniecības jomu. Likumā ir definētas Stratēģisko preču izplatības kontroles komitejas pilnvaras atļauju pieteikumu izvērtējumos, kā arī zināšanu nodošanas un konkrētu preču identifikācijas procedūrā. |
| --- | --- |

a)

Stratēģiskas nozīmes preču aprites likums, 2007. gada 19. jūlijs.

Ar minēto likumu ir paredzēts nodrošināt stratēģiskas nozīmes preču aprites kontroli saskaņā ar Latvijas un starptautiskām eksporta, importa, nodošanas un tranzīta pārraudzības prasībām. Likumā ir paredzēts iestādēm, kas atbild par stratēģiskas nozīmes preču kontroli, nošķirt pilnvaras, to pienākumus un sadarbības noteikumus, kā arī likumā lietotos terminus, aptverot arī starpniecības jomu. Likumā ir definētas Stratēģisko preču izplatības kontroles komitejas pilnvaras atļauju pieteikumu izvērtējumos, kā arī zināšanu nodošanas un konkrētu preču identifikācijas procedūrā.

| b) | Starptautisko organizāciju noteikto sankciju īstenošanas likums, 2007. gada 3. janvāris. Latvija īsteno ANO vai ES noteiktas sankcijas vai nu ar ES Regulām, vai saskaņā ar tiesībām. Sankcijas var īstenot, piemērojot jebkurus no triju tipu īstenošanas pasākumiem, kas ir atzīti likumā par starptautisko organizāciju noteiktu sankciju īstenošanu, t. i., finanšu ierobežojumus, darījumu (līgumiskus) ierobežojumus un ceļošanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

b)

Starptautisko organizāciju noteikto sankciju īstenošanas likums, 2007. gada 3. janvāris. Latvija īsteno ANO vai ES noteiktas sankcijas vai nu ar ES Regulām, vai saskaņā ar tiesībām. Sankcijas var īstenot, piemērojot jebkurus no triju tipu īstenošanas pasākumiem, kas ir atzīti likumā par starptautisko organizāciju noteiktu sankciju īstenošanu, t. i., finanšu ierobežojumus, darījumu (līgumiskus) ierobežojumus un ceļošanas ierobežojumus.

| c) | Ministru kabineta 2007. gada 6. novembra noteikumi Nr. 747 “Kārtība, kādā izsniedz stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”. Noteikumos ir izklāstītas procedūras, kā izdot, liegt vai anulēt militāru vai divējādi lietojamu preču importa, eksporta, nodošanas vai tranzīta atļaujas, kā arī īsto lietotāju apliecības, starptautiskas importa apliecības un piegādes pārbaudes dokumentus. |
| --- | --- |

c)

Ministru kabineta 2007. gada 6. novembra noteikumi Nr. 747 “Kārtība, kādā izsniedz stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”. Noteikumos ir izklāstītas procedūras, kā izdot, liegt vai anulēt militāru vai divējādi lietojamu preču importa, eksporta, nodošanas vai tranzīta atļaujas, kā arī īsto lietotāju apliecības, starptautiskas importa apliecības un piegādes pārbaudes dokumentus.

| d) | Ministru kabineta 2007. gada 16. oktobra noteikumi Nr. 701 “Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komitejas nolikums”. Noteikumos ir noteiktas komitejas funkcijas un pienākumi. |
| --- | --- |

d)

Ministru kabineta 2007. gada 16. oktobra noteikumi Nr. 701 “Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komitejas nolikums”. Noteikumos ir noteiktas komitejas funkcijas un pienākumi.

| e) | Ministru kabineta 2007. gada 11. oktobra noteikumi Nr. 736 “Kārtība, kādā Valsts policija izsniedz iepriekšējās piekrišanas dokumentus šaujamieroču un munīcijas vai sprāgstvielu pārvietošanai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm”. Noteikumos ir paredzēta procedūra, kā valsts policijā saņem apliecinājuma dokumentus par šaujamieroču un munīcijas nodošanu ES dalībvalstu teritorijā, kā arī dokumentu izdošanas procedūra. Noteikumos ir normas, kas ir ietvertas ES Padomes Direktīvā 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli un Padomes Direktīvā 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību. |
| --- | --- |

e)

Ministru kabineta 2007. gada 11. oktobra noteikumi Nr. 736 “Kārtība, kādā Valsts policija izsniedz iepriekšējās piekrišanas dokumentus šaujamieroču un munīcijas vai sprāgstvielu pārvietošanai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm”. Noteikumos ir paredzēta procedūra, kā valsts policijā saņem apliecinājuma dokumentus par šaujamieroču un munīcijas nodošanu ES dalībvalstu teritorijā, kā arī dokumentu izdošanas procedūra. Noteikumos ir normas, kas ir ietvertas ES Padomes Direktīvā 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli un Padomes Direktīvā 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību.

| f) | Ministru kabineta 2007. gada 25. septembra noteikumi Nr. 645 “Noteikumi par Nacionālo stratēģiskas nozīmes preču un pakalpojumu sarakstu”. Jaunajos noteikumos ir paredzēts uzskaitīt preces, kas jākontrolē papildus tām, kuras ir iekļautas Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000 un ES Kopējā militāro preču sarakstā. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem sarakstu apstiprina valdība – atšķirībā no agrākām procedūrām, kurās galvenā bija Stratēģisku preču izplatības kontroles komiteja. |
| --- | --- |

f)

Ministru kabineta 2007. gada 25. septembra noteikumi Nr. 645 “Noteikumi par Nacionālo stratēģiskas nozīmes preču un pakalpojumu sarakstu”. Jaunajos noteikumos ir paredzēts uzskaitīt preces, kas jākontrolē papildus tām, kuras ir iekļautas Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000 un ES Kopējā militāro preču sarakstā. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem sarakstu apstiprina valdība – atšķirībā no agrākām procedūrām, kurās galvenā bija Stratēģisku preču izplatības kontroles komiteja.

Latvijā 2007. gadā bija atklāti 28 noziegumi saistībā ar ieroču, munīcijas un sprāgstvielu izgatavošanu, pirkšanu, glabāšanu un lietojumu. Tādi noziegumi ir lielākoties saistīti ar nelikumīgi glabātām medību bisēm. Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas policijas iestādes 2007. gadā ir konfiscējušas 82 šaujamieročus. Saskaņā ar Krimināllikumu ir sākti 227 kriminālprocesi.

LIETUVA

Lietuvas Republikas valdība 2007. gada 8. augustā izdarīja grozījumus Vienotajā militāra ekipējuma sarakstā, lai atspoguļotu Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā veiktās pārmaiņas.

Lietuvas Republikas valdība 2007. gada 29. augustā ir izdarījusi grozījumus to valstu sarakstā, uz kurām ir aizliegts eksportēt – vai caur kurām ir aizliegts tranzītā sūtīt – Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītās preces, un kurām ir aizliegta starpniecība sarunās un darījumos ar Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītām precēm, atspoguļojot pārmaiņas ierobežojošos pasākumos (ieroču embargo), ko uzlikusi ANO Drošības Padome vai Eiropas Savienība.

Ieroču un Munīcijas Kontroles 2007. gada 21. decembra likumā ir izdarīti grozījumi, lai, inter alia, starpniecības darbību kontroles sistēmu vēl labāk pielāgotu prasībām, kas ietvertas ES Padomes Direktīvā 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli.

LUKSEMBURGA

Nekādi jauni tiesību akti 2007. gadā nav stājušies spēkā.

Attiecīgais juridiskais pamats ir 1983. gada 15. martā pieņemtais Ieroču un munīcijas likums, kā arī 1995. gada 31. oktobrī pieņemtie Lielhercogistes noteikumi par ieroču, munīcijas, militāram lietojumam īpaši paredzētu iekārtu un ar to saistītu tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu. Noteikumi ir publicēti Luksemburgas oficiālajā vēstnesī Mémorial. Pašlaik notiek spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana.

Ārlietu ministrijai ir dots uzdevums sadarboties ar citām valstīm un organizācijām, lai īstenotu starptautisku koordināciju kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā.

Aizliegti ieroči

Saskaņā ar 4. pantu 1983. gada 15. marta likumā par ieročiem un munīciju ir aizliegts importēt, ražot, labot, iegādāties, iegūt, turēt, glabāt, transportēt, nēsāt, nodot, pārdot, eksportēt dažu tipu ieročus un munīciju vai nodarboties ar to tirdzniecību. Tomēr, atkāpjoties no minētā panta, Tieslietu ministrs var piešķirt atļaujas, konkrēti:

| a) | tādu ieroču un munīcijas importam, iegādei, pirkšanai, pārvadāšanai, turēšanai, pārdošanai, nodošanai vai eksportam, vai to tirdzniecībai, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti, vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; uz atļauju var attiekties nosacījums, ka ieroči ir jādara neizmantojami; |
| --- | --- |

a)

tādu ieroču un munīcijas importam, iegādei, pirkšanai, pārvadāšanai, turēšanai, pārdošanai, nodošanai vai eksportam, vai to tirdzniecībai, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti, vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; uz atļauju var attiekties nosacījums, ka ieroči ir jādara neizmantojami;

| b) | tādu ieroču un munīcijas importam, iegādei, pirkšanai, pārvadāšanai, turēšanai, pārdošanai, nodošanai vai eksportam, kuri ir paredzēti zinātnes un izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

tādu ieroču un munīcijas importam, iegādei, pirkšanai, pārvadāšanai, turēšanai, pārdošanai, nodošanai vai eksportam, kuri ir paredzēti zinātnes un izglītības vajadzībām;

| c) | tādu ārvalstu ieroču importam, eksportam vai tranzītam, kuri ir citas valsts pārziņā un ir paredzēti citai valstij. |
| --- | --- |

c)

tādu ārvalstu ieroču importam, eksportam vai tranzītam, kuri ir citas valsts pārziņā un ir paredzēti citai valstij.

Uz atļauju var attiekties noteikums, ka iepriekš minētos ieročus nedrīkst lietot tādiem mērķiem, kas iepriekš nav minēti.

Luksemburgai nav savas sistēmas, kā marķēt ražotus un/vai importētus vieglos ieročus. Lielhercogistei nav rūpnīcas, kas ražotu ieročus. Ieroču meistariem un ieroču un munīcijas tirgotājiem ir jāuztur reģistrs, kurā jāfiksē ieroču saņemšana un atdošana, kā arī katra ieroča marka, kalibrs, ražošanas numurs, kā arī piegādātāja un pircēja vārds un adrese.

Reģistrā ir jānorāda arī ministrijas izdotas atļaujas numurs un izdošanas datums. Tas ir jāuzrāda, ja to prasa jebkurš valsts iestāžu pārstāvis. Ieroču izgatavotājiem un izplatītājiem var prasīt Tieslietu ministrijā iesniegt reģistru kopijas. Tieslietu ministrija nosaka maksimāli pieļaujamo ieroču un munīcijas daudzumu, ko drīkst glabāt ieroču izgatavotāji un izplatītāji.

Nekārtību, aizdomīgas pulcēšanās vai citu sabiedrisku nekārtību gadījumā Tieslietu ministrija var izdot rīkojumu slēgt vai evakuēt visas ieroču un munīcijas darbnīcas vai veikalus, un pārvietot to saturu uz ministrijas norādītu vietu.

Par 1983. gada 15. marta likuma pārkāpumiem piespriež astoņas dienas līdz piecus gadus ilgu cietumsodu.

Eksports

Ja Luksemburgā iegādājas ieročus eksportam, ieroču izgatavotājs Tieslietu ministrijai iesniedz lūgumu pārdevējam izdot atļauju pārdot ieroci eksportētājam, t. i. pārvest to no iegādes vietas līdz robežai. Īpaši militāriem mērķiem paredzētu ieroču un munīcijas un ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta atļauju lūgumiem ir jāpievieno starptautiska importa atļauja vai īsto lietotāju sertifikāts. Lielhercoga 1995. gada 31. oktobrī parakstītie noteikumi – ar grozījumiem – paredz, ka ārlietu, ārējās tirdzniecības un sadarbības ministrs nosaka minēto dokumentu formu un saturu.

Saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (tās 11. pantu) Luksemburga citām ieinteresētām dalībvalstīm dara zināmu, kādas eksporta atļaujas ir izdotas, lai eksportētu ieročus uz to teritorijām.

Atļauju izdevēja iestāde var prasīt, lai īpaši militāriem mērķiem paredzētu ieroču, munīcijas un ekipējuma un ar tiem saistītu tehnoloģiju tranzīta lūgumiem būtu pievienots dokuments, kurā kompetentas tās valsts iestādes, no kuras preces eksportē, būtu apliecinājušas, ka eksports uz norādīto valsti ir atļauts.

Eksporta un tranzīta atļauju lūgumiem ir jāpievieno lūguma iesniedzēja parakstīts solījums, ka eksporta vai tranzīta darījums notiks saskaņā ar atļaujas lūgumu. Pēc katra preču sūtījuma, uz ko attiecas eksporta atļauja, eksportētājam trijos mēnešos ir jāsniedz pierādījums atļaujas izdevējai iestādei, ka preces ir nokļuvušas paredzētajā valstī un ka importētājs tās ir deklarējis patēriņam.

Pierādījumu sniedz vai nu ar dokumentu, ko izdevušas importētājas valsts muitas iestādes, norādot, ka eksportētās preces ir deklarētas patēriņam, vai ar citu dokumentu, kurā ir norādīts, ka preces importētājā valstī ir tieši saņēmusi iestāde, kas ir pilnvarota to darīt, vai uzņēmums, kurš darbojas šīs iestādes vārdā.

Ieroču iznīcināšana

Runājot par ieroču iznīcināšanu, paņēmiens, ko izmanto Luksemburga (Luksemburgas armija, Lielhercogistes policija un muitas pārvalde), ir iznīcināšana sagriežot (destruction by severing). Tos iznīcina attiecīgie ieroču noliktavu dienesti. Sagrieztos metāllūžņus ieroču noliktavu darbinieki savāc konteineros un transportē uz tēraudlietuvi, kur liecinieku klātbūtnē metāllūžņus izkausē elektriskās krāsnīs. Pēc tam sastāda protokolu.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2006. gadā nav veikusi nekādus pielāgojumus tiesību aktos par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem.

POLIJA

Lai Polijas noteikumus saskaņotu ar Eiropas Savienības tiesībām, ir izdarīti grozījumi 2001. gada 22. jūnijā pieņemtajā Militāram vai policijas lietojumam paredzētu sprāgstvielu, ieroču, munīcijas un tehnoloģiju izgatavošanas un tirdzniecības jomā veicamu saimniecisku darbību likumā (Likumu Žurnāls Nr. 67, 679. laidiens ar grozījumiem).

Ministru padome 2004. gada 23. novembrī izdeva rīkojumu par aizliegumiem un ierobežojumiem pārdot valsts drošībai stratēģiski svarīgas preces (Likumu Žurnāls Nr. 255, 2557. laidiens ar grozījumiem), kurā ir definēts, uz kurām valstīm ir aizliegts vai ierobežots ieroču eksports. Rīkojumā 2007. gada 1. augustā ir izdarīti grozījumi, un tas ir atjaunināts saskaņā ar Polijas starptautiskām saistībām, ko uzliek dalība Apvienoto Nāciju Organizācijā un Eiropas Savienībā.

Grozījumi ir izdarīti arī 1999. gada 21. maijā pieņemtajā ieroču un munīcijas likumā (Likumu Žurnāls Nr. 53, 549 laidiens ar grozījumiem), bet tie neietekmē jautājumu par ieroču izgatavošanu, tirdzniecību un marķēšanu.

Polija nav veikusi nekādus pielāgojumus citos tiesību aktos par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem.

PORTUGĀLE

Jauni tiesību akti 2006. gadā ir stājušies spēkā, aptverot vieglo ieroču un kājnieku ieroču, to elementu un munīcijas ražošanu, labošanu, importu, eksportu, nodošanu, glabāšanu, apriti, tirdzniecību, atļauju izsniegšanu, iegādi un glabāšanu.

Visām Kopējā militāro preču sarakstā un Vasenāras Munīcijas sarakstā uzskaitītām precēm, arī kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem piemēro eksporta kontroli.

Lai importētu un eksportētu kājnieku ieročus un vieglos ieročus, ir vajadzīgas Aizsardzības ministrijas vai Iekšlietu ministrijas – atkarībā no tā, vai ieroči ir domāti militāram vai civilam lietojumam – atļauju izdevējas iestādes izdotas atļaujas.

Tranzītu regulē tie paši noteikumi, kas importu un eksportu, tāpēc ir vajadzīgas atļauju izdevējas iestādes izdotas atļaujas.

Visus pieteikumus apstrādā, atsevišķi izskatot katru konkrētu gadījumu. Katru pieteikumu izskata arī Ārlietu ministrija, ņemot vērā ārpolitikas intereses, arī ievērojot ES Ieroču eksporta rīcības kodeksā ietvertos kritērijus.

Rīcības kodeksā ietvertos kritērijus ņem vērā kā obligātu atļauju pieteikumu izvērtējuma standartu. Eksporta atļaujas nepiešķir, ja spēkā ir ANO, ES vai EDSO embargo. Eksportējot kājnieku ieročus un vieglus ieročus, piemēro arī 2002. gadā pieņemtās Vasenāras mehānisma pamatnostādnes.

Portugāles prakse marķēšanā pilnībā saskan ar paraugpraksi, kas ir iestrādāta starptautiskos instrumentos, proti, ANO Šaujamieroču protokolā, Vasenāras eksporta kājnieku ieroču un vieglo ieroču paraugprakses pamatnostādnēs, EDSO kājnieku ieroču un vieglo ieroču marķēšanas, uzskaites un atrašanas iespēju paraugprakses norādēs un instrumentā, kā valstīm laicīgi un droši identificēt un atrast nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglus ieročus.

Saistībā ar militāri lietojamiem ieročiem Aizsardzības ministrija lūdz importētos un eksportētos ieročus marķēt ar izgatavotāja vārdu, izgatavotājas valsts nosaukumu un sērijas numuru. Tāpat arī atbalsta papildu informācijas marķēšanu – piemēram, norādīt izgatavošanas gadu, ieroča tipu/modeli un kalibru.

Runājot par civilam lietojumam paredzētiem kājnieku ieročiem, Likuma Nr. 5/2006 53. pants katram izgatavotājam uzliek pienākumu katru marķēt ar nosaukumu, modeli, izgatavošanas gadu un sērijas numuru. Portugālē ražotiem šaujamieročiem ir jābūt ar skaidru oficiālas struktūras izdotu marķējumu, ko atzīst Iekšlietu ministrija.

Runājot par šaujamieroču remontu, kurā var likvidēt sērijas numuru, šaujamieročiem būtu jābūt iepriekš pārbaudītiem un marķētiem.

Ieročiem, kam trūkst attiecīga marķējuma, Portugāles iestādes izdara vajadzīgās korekcijas.

Aizsardzības ministrija uztur atjauninātu militāram lietojumam paredzētu ieroču nodošanas, kā arī bruņoto spēku un drošības spēku īpašumā un glabājumā esošu ieroču reģistru.

Iekšlietu ministrija atbild par civilam lietojumam paredzētu kājnieku ieroču reģistru, kurā glabājas informācija par ražotiem, importētiem, eksportētiem un nodotiem ieročiem. Katrā reģistrā glabājas informācija par šādiem elementiem – izgatavotāju, numuru, modeli, kalibru un darījuma elementiem (datumu, iesaistītām struktūrām, atļauju).

Jāreģistrē arī citi gadījumi, piemēram, ieroču zādzības, pazaudēšana un aizturēšana.

RUMĀNIJA

VIKI sakarā nav bijis jaunu ierosmju vai grozījumu primāros tiesību aktos.

Sekundāri tiesību akti ir atjaunināti, izmantojot valdības Lēmumu Nr. 924/2007, kurā ir apstiprināts tādu militāru preču saraksts, uz ko attiecas eksporta, importa un citu operāciju kontrole, un izmantojot ANCEX (Rumānijas eksporta kontroles aģentūras) priekšsēdētāja pavēli Nr. 200/2007 par pasaules mēroga eksporta atļauju formulāriem, kā arī priekšsēdētāja pavēli Nr. 155/2007, ar ko atjaunina preču klasifikācijas jomā notiekošo konsultāciju procesu.

SLOVĀKIJA

Runājot par to, kā Slovākija īsteno ES vienoto rīcību par VIKI un ES Nelikumīgas parastu ieroču tirdzniecības novēršanas un apkarošanas programmu un par VIKI jomā pieņemtiem Slovākijas tiesību aktiem, 2007. gadā pārmaiņu nav bijis.

SPĀNIJA

Deputātu palāta ir pieņēmusi 2007. gada 28. decembra likumu 53/2007 par aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējās tirdzniecības kontroli, kas stājies spēkā 2008. gada 29. janvārī. Pieņemot šo likumu, Spānija ir pievienojusies valstīm, kam šajā jomā ir bargāki tiesību akti. Likumā Nr. 53/2007 ir atsauce uz rīcības programmu un apliecināts, ka tajā ir ievēroti visi aspekti un rezolūcijas, par ko ir balsojusi ANO Ģenerālā Asambleja (l’Assemblée Générale des Nations unies – AGNU), kā arī Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību papildprotokols (ko ANO ĢA ir pieņēmusi 2001. gada 31. maijā) par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību, ko dēvē par “ANO šaujamieroču protokolu”.

Jaunā likuma ieviešanai ir šādas sekas:

| — | Spānijai šajā jomā tagad ir tiesību akts, ar ko juridiska norma ir padarīta par likumu, un ar to ir izveidots instruments, ar ko kontrole ir padarīta vēl efektīvāka, |
| --- | --- |

—

Spānijai šajā jomā tagad ir tiesību akts, ar ko juridiska norma ir padarīta par likumu, un ar to ir izveidots instruments, ar ko kontrole ir padarīta vēl efektīvāka,

| — | jaunajā likumā ir fiksētas jaunās nostādnes jautājumā par aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējo tirdzniecību, lai Spānija ievērotu dažādos starptautiskos forumos un visos ieroču neizplatīšanas režīmos parakstītos nolīgumus, |
| --- | --- |

—

jaunajā likumā ir fiksētas jaunās nostādnes jautājumā par aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējo tirdzniecību, lai Spānija ievērotu dažādos starptautiskos forumos un visos ieroču neizplatīšanas režīmos parakstītos nolīgumus,

| — | jaunajā likumā ir paplašināta šaujamieroču kontroļu joma, tas reglamentē visdažādāko šaujamieroču, medību ieroču un sporta ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas lietojumu saskaņā ar ANO ĢA Rezolūciju Nr. 55/255 par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, |
| --- | --- |

—

jaunajā likumā ir paplašināta šaujamieroču kontroļu joma, tas reglamentē visdažādāko šaujamieroču, medību ieroču un sporta ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas lietojumu saskaņā ar ANO ĢA Rezolūciju Nr. 55/255 par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu,

| — | likumā ir skaidri ievēroti astoņi Eiropas bruņojuma eksporta uzvedības kodeksa kritēriji, kā arī EDSO VIKI eksporta jomā veiktu operāciju sakarā pieņemtie kritēriji, |
| --- | --- |

—

likumā ir skaidri ievēroti astoņi Eiropas bruņojuma eksporta uzvedības kodeksa kritēriji, kā arī EDSO VIKI eksporta jomā veiktu operāciju sakarā pieņemtie kritēriji,

| — | likumā beidzot ir iekļauta skaidra apņēmība veicināt reģionu un starptautiskus procesus – un tajos piedalīties – lai izvērstu ieroču tirdzniecības kontroli, it īpaši, lai pieņemtu starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu (traité international pour le commerce des armes – ATT). |
| --- | --- |

—

likumā beidzot ir iekļauta skaidra apņēmība veicināt reģionu un starptautiskus procesus – un tajos piedalīties – lai izvērstu ieroču tirdzniecības kontroli, it īpaši, lai pieņemtu starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu (traité international pour le commerce des armes – ATT).

Spānija ir ANO Ģenerālsekretariātā deponējusi instrumentu, ar ko apliecina pievienošanos ANO 2007. gada 7. februāra Protokolam par šaujamieročiem. Nolīgums 2007. gada 11. martā ir stājies spēkā.

Spānija nesen ir savās tiesībās transponējusi starptautisko instrumentu par VIKI marķēšanu un meklēšanu.

I.C.   Pārvaldes iestāžu, tiesībaizsardzības aģentūru un tiesu iestāžu mācības

Še turpmāk ir izklāstīts ES dalībvalstu ieguldījums centienos un ierosmēs, rīkojot pārvaldes iestāžu darbinieku mācības.

RUMĀNIJA

Rumānija ir turpināja attīstīt nopietnu sadarbību ar nozares pārstāvjiem, liekot lietā dažādus pasākumus, piemēram, izstādi un konferenci “Melnās jūras aizsardzība un kosmiskā aviācija” (2007. gada 24.–27. aprīlis), un izstādi EXPOMIL (2007. gada 18. līdz 21. oktobris), lai veicinātu uzņēmējsabiedrību eksporta kontroles paraugpraksi un izplatītu tiesisko regulējumu.

SPĀNIJA

Dažādās Spānijas vienības, kam ir uzticēts uzturēt kārtību, 2007. gadā, tāpat kā iepriekšējos gadus, ir organizējušas kursus un praktiskas nodarbības par noziedzīgiem nodarījumiem, izmantojot šaujamieročus un sprāgstvielas, un informācijas tehnoloģiju piemērojumu to izplatības kontrolēšanai. Semināri turklāt bija organizēti regulāri, lai pievērstu uzmanību tiesiskam regulējumam, ko piemēro, lai novērstu un apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, un uzturētu vai padziļinātu prasmes aģentiem, kam ir uzticēti tādi jautājumi.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste ir pārskatījusi ieroču tirdzniecības starpniecības noteikumus, un dažus lēmumus jau ir sākts īstenot – mēs attiecināsim eksteritoriālas kontroles uz kājnieku ieročiem un MANPADS no 2008. gada 1. oktobrim; eksteritoriālas kontroles viegliem ieročus ieviesīs 2009. gada aprīlī; vēl ir jāpieņem lēmums, vai regulēt palīgpakalpojumu sniegšanu (ja jā, tad kādu palīgpakalpojumu) visās VIKI starpniecības lietās, un mēs joprojām apsveram, vai ieviest ieroču starpnieku reģistru, konkrēti – vai reģistrācijas sistēmas dotās priekšrocības attaisno likumīgiem uzņēmumiem uzkrauto nastu. Apvienotā Karaliste pašlaik ir vienīgā ES dalībvalsts, kas publicē datus par starpniecības atļaujām, arī atteiktām.

I.D.   Citas ierosmes vai darbības

FRANCIJA

Pārskats Parlamentam par 2007. gadā Francijas eksportēto bruņojumu ir iesniegts 2008. gada oktobrī. Pārskata ziņojumā ir aprakstīta ieroču kontroles jomā gūtā Francijas prakse un starptautiskas mācības ieroču eksporta kontroles jomā, kurās Francija piedalās. Tam ir pielikums par Francijas piegādātiem VIKI. Tas rāda, ka Francijas jau vairākus gadus tiecas palielināt tādu jautājumu pārskatāmību, un liecina, ka to augstu vērtē pilsoniskā sabiedrība un starptautiskā sabiedrība.

SPĀNIJA

Spānijas speciālie dienesti, ko koordinē Civilās gvardes (Guardia Civil) Galvenā šaujamieroču un spridzekļu izplatības inspekcija, 2007. gadā ir konfiscējuši 1 184 nelegālus šaujamieročus (82 no valstīm, kas ietilpst Šengenas sistēmā, un 1 102 no valstīm, kas neietilpst Šengenas sistēmā). Pašlaik Spānijas iestādes kopumā ir aizturējušas 269 267 visu tipu šaujamieročus, no kuriem 51 974 jau ir atlasīti pārdošanai izsolēs, un 30 328 – iznīcināšanai.

Minētie dienesti 2007. gadā ir veikuši 26 291 pārbaudes un sākuši 693 tiesas prāvas pret ieroču ražotājiem, ieroču noliktavām, indivīdiem un līdzekļu pārsūtīšanas uzņēmumiem, no tiem 243 gadījumos par šaujamieročiem, un 450 gadījumos – par spridzekļiem. Tāpat muitas darbinieki veic regulāras akcijas lidostās un ostās, meklējot pārkāpumus šajās jomās.

II.   STARPTAUTISKI 2007. GADĀ NOTIKUŠI ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

II.A.   Vieglo ieroču un kājnieku ieroču uzkrāšanas un izplatīšanas, un parasto ieroču nelegālas tirdzniecības apkarošanas pasākumi

II.A.1.   Finanšu, tehniska un citāda palīdzība attiecīgām ANO, Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas (ICRC) un citu starptautisku un reģionālu organizāciju un nevalstisku organizāciju programmām un projektiem

II.A.1.1.   Eiropas Savienības atbalstīti pasākumi un projekti

| 1. | ES reģionālā līmenī veiktā rīcība VIKI jomā | Eiropas dienvidos un Austrumeiropā | Ukraina: īstenojot Padomes Lēmumu 2005/852/KĀDP, Eiropas Savienība ieguldīja līdzekļus EUR 1 000 000 apjomā, lai nodrošinātu iekārtas un iznīcinātu 20 000 VIKI. Šo viena gada projektu sāka 2006. gada 4. augustā, un to īstenoja NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūra (NAMSA). Līdz šim ir iznīcināti 17 710 VIKI, un mērķis – 20 000 VIKI – ir palielināts līdz 27 760 tiešo izmaksu samazinājuma dēļ. Dotāciju nolīguma otrā daļa, kas attiecas uz iekārtu piegādi, vēl nav izpildīta, jo Kalinovka un Vinnitsa Rada (vietējie parlamenti) vienprātīgi ar veto aizliedza plānu uzstādīt demilitarizācijas iekārtas Kaļinovkā, un tādēļ ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai apsvērtu citas alternatīvas. Tādējādi tika novilcināts viss process, un dotāciju nolīguma darbības termiņš bija jāpagarina līdz 2008. gada 31. martam, lai varētu sasniegt mērķi, kam bija paredzētas dotācijas, un pilnībā izmantotu ES ieguldījumu. CODUN apsver iespēju turpināt atbalstu. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

ES reģionālā līmenī veiktā rīcība VIKI jomā

Eiropas dienvidos un Austrumeiropā

Ukraina: īstenojot Padomes Lēmumu 2005/852/KĀDP, Eiropas Savienība ieguldīja līdzekļus EUR 1 000 000 apjomā, lai nodrošinātu iekārtas un iznīcinātu 20 000 VIKI. Šo viena gada projektu sāka 2006. gada 4. augustā, un to īstenoja NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūra (NAMSA). Līdz šim ir iznīcināti 17 710 VIKI, un mērķis – 20 000 VIKI – ir palielināts līdz 27 760 tiešo izmaksu samazinājuma dēļ. Dotāciju nolīguma otrā daļa, kas attiecas uz iekārtu piegādi, vēl nav izpildīta, jo Kalinovka un Vinnitsa Rada (vietējie parlamenti) vienprātīgi ar veto aizliedza plānu uzstādīt demilitarizācijas iekārtas Kaļinovkā, un tādēļ ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai apsvērtu citas alternatīvas. Tādējādi tika novilcināts viss process, un dotāciju nolīguma darbības termiņš bija jāpagarina līdz 2008. gada 31. martam, lai varētu sasniegt mērķi, kam bija paredzētas dotācijas, un pilnībā izmantotu ES ieguldījumu. CODUN apsver iespēju turpināt atbalstu.

| | Rietumbalkāni: pamatojoties uz 2006. gadā sāktām darbībām, saistībā ar ES Rietumbalkāniem adresēto izmēģinājuma projektu par VIKI atbalsta plānu (šo projektu īsteno Kājnieku un vieglo ieroču kontroles informācijas apstrādes centrs (SEESAC)) turpināja īstenot dažādus VIKI projektus Rietumbalkānu valstīs (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija, Melnkalne un Kosova), lai VIKI kontroļu jomā dotu iespēju tām izveidot juridiskas un institucionālas sistēmas, kas ir saskaņā ar ES politiku un praksi.
  Šajā sakarā īstenoja plašu pasākumu klāstu, tostarp: 1) ES VIKI jautājumu galvenos tehniskos padomdevējus (CTA) dislocēja Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Melnkalnē, Apvienoto Nāciju Organizācijas pārvaldītajā Kosovas teritorijā (Kosova) un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM); 2) veica ieroču eksporta un nodošanas kontroles tiesību aktu analīzi; 3) attīstīja operatīvā atbalsta instrumentus; 4) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā projektēja, izstrādāja un īstenoja sarežģītu ieroču reģistrācijas un pārvaldības lietojumprogrammatūras sistēmu; 5) parlamentārieši iesaistījās VIKI jautājumu īstenošanā un izveidoja Reģionālu VIKI jautājumu parlamentāro forumu; 6) veica pētījumu par reģiona bērnu un jauniešu saikni ar VIKI; un 7) atbalstīja drošāku kopienu izveidi. Ar projektu atbalstīja arī to, ka SEESAC šajā reģionā turpināja sniegt tehnisku palīdzību un veikt projekta izstrādes darbības. |
| --- | --- |

Rietumbalkāni: pamatojoties uz 2006. gadā sāktām darbībām, saistībā ar ES Rietumbalkāniem adresēto izmēģinājuma projektu par VIKI atbalsta plānu (šo projektu īsteno Kājnieku un vieglo ieroču kontroles informācijas apstrādes centrs (SEESAC)) turpināja īstenot dažādus VIKI projektus Rietumbalkānu valstīs (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija, Melnkalne un Kosova), lai VIKI kontroļu jomā dotu iespēju tām izveidot juridiskas un institucionālas sistēmas, kas ir saskaņā ar ES politiku un praksi.

Šajā sakarā īstenoja plašu pasākumu klāstu, tostarp: 1) ES VIKI jautājumu galvenos tehniskos padomdevējus (CTA) dislocēja Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Melnkalnē, Apvienoto Nāciju Organizācijas pārvaldītajā Kosovas teritorijā (Kosova) un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM); 2) veica ieroču eksporta un nodošanas kontroles tiesību aktu analīzi; 3) attīstīja operatīvā atbalsta instrumentus; 4) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā projektēja, izstrādāja un īstenoja sarežģītu ieroču reģistrācijas un pārvaldības lietojumprogrammatūras sistēmu; 5) parlamentārieši iesaistījās VIKI jautājumu īstenošanā un izveidoja Reģionālu VIKI jautājumu parlamentāro forumu; 6) veica pētījumu par reģiona bērnu un jauniešu saikni ar VIKI; un 7) atbalstīja drošāku kopienu izveidi. Ar projektu atbalstīja arī to, ka SEESAC šajā reģionā turpināja sniegt tehnisku palīdzību un veikt projekta izstrādes darbības.

| | Albānija: 2007. gadā pabeidza NATO “Partnerattiecības mieram” programmas Ieguldījumu fonda projektu par VIKI demilitarizāciju Albānijā. ES šā projekta vajadzībām novirzīja EUR 1 320 000 (Padomes Lēmumi 2003/276/KĀDP un 2004/790/KĀDP), no kuriem ir iztērēti EUR 1 308 423. |
| --- | --- |

Albānija: 2007. gadā pabeidza NATO “Partnerattiecības mieram” programmas Ieguldījumu fonda projektu par VIKI demilitarizāciju Albānijā. ES šā projekta vajadzībām novirzīja EUR 1 320 000 (Padomes Lēmumi 2003/276/KĀDP un 2004/790/KĀDP), no kuriem ir iztērēti EUR 1 308 423.

| | Āfrika: | Rietumāfrika: saistībā ar Rietumāfrikas reģionam adresēto konfliktu novēršanas un miera veidošanas programmu, kurā paredzēts EUR 5,5 miljonu finansējums (Eiropas attīstības fonds), EK atbalstīja Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) Vieglo ieroču programmu (ECOSAP), novirzot tai EUR 1,45 miljonus, lai sniegtu palīdzību valstu vieglo ieroču komisiju izveidē un to darbības nostiprināšanā. Projekta mērķis bija arī stiprināt spējas, lai nodrošinātu vispārēju apakšreģionā notiekošās likumīgās ieroču nodošanas politisku pārraudzību un efektīvu pārvaldību un formulētu un izstrādātu politiku, ar ko apkarot VIKI nelikumīgu izplatību un tirdzniecību.
  EK arī atbalstīja īpašu projektu (Eiropas Attīstības fonds), lai sniegtu tehnisku palīdzību ECOWAS Vieglo ieroču vienībai un izstrādātu VIKI Konvencijas īstenošanas rīcības plānu. |
| --- | --- | --- |

Āfrika:

Rietumāfrika: saistībā ar Rietumāfrikas reģionam adresēto konfliktu novēršanas un miera veidošanas programmu, kurā paredzēts EUR 5,5 miljonu finansējums (Eiropas attīstības fonds), EK atbalstīja Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) Vieglo ieroču programmu (ECOSAP), novirzot tai EUR 1,45 miljonus, lai sniegtu palīdzību valstu vieglo ieroču komisiju izveidē un to darbības nostiprināšanā. Projekta mērķis bija arī stiprināt spējas, lai nodrošinātu vispārēju apakšreģionā notiekošās likumīgās ieroču nodošanas politisku pārraudzību un efektīvu pārvaldību un formulētu un izstrādātu politiku, ar ko apkarot VIKI nelikumīgu izplatību un tirdzniecību.

EK arī atbalstīja īpašu projektu (Eiropas Attīstības fonds), lai sniegtu tehnisku palīdzību ECOWAS Vieglo ieroču vienībai un izstrādātu VIKI Konvencijas īstenošanas rīcības plānu.

| | Centrālā Āfrika: EK atbalstīja trīs gadu projektu ar EUR 4 miljoni finansējumu (Eiropas Attīstības fonds), lai konfliktu novēršanas jomā attīstītu Centrālās Āfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS/CEEAC) miera un drošības spējas, agrās brīdināšanas mehānismu, izvērstu sadarbību ar konflikta novēršanas jomā aktīvām NVO, veiktu politiskus un diplomātiskus pasākumus, tostarp VIKI jomā. |
| --- | --- |

Centrālā Āfrika: EK atbalstīja trīs gadu projektu ar EUR 4 miljoni finansējumu (Eiropas Attīstības fonds), lai konfliktu novēršanas jomā attīstītu Centrālās Āfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS/CEEAC) miera un drošības spējas, agrās brīdināšanas mehānismu, izvērstu sadarbību ar konflikta novēršanas jomā aktīvām NVO, veiktu politiskus un diplomātiskus pasākumus, tostarp VIKI jomā.

| | Āfrikas Savienība: ES nodrošināja finansējumu, lai rīkotu Āfrikas Savienības Komisijas un Eiropas Komisijas semināru par atmīnēšanu un atbruņošanos, tostarp VIKI jomā, ar mērķi aktivizēt abu organizāciju dialogu, apmainīties ar paraugpraksi un izskatīt turpmākus iespējamus projektus, ko šajā jomā varētu atbalstīt. |
| --- | --- |

Āfrikas Savienība: ES nodrošināja finansējumu, lai rīkotu Āfrikas Savienības Komisijas un Eiropas Komisijas semināru par atmīnēšanu un atbruņošanos, tostarp VIKI jomā, ar mērķi aktivizēt abu organizāciju dialogu, apmainīties ar paraugpraksi un izskatīt turpmākus iespējamus projektus, ko šajā jomā varētu atbalstīt.

| 2. | Eiropas Komisija arī atbalstīja vairākas vispārējas atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, piemēram, Libērijā, Sudānā, Kongo Republikā un Haiti, ar ko tieši vai netieši pievērsās tam, lai vispārēji mazinātu vardarbību un ieroču glabāšanu, pārstrukturētu bruņotos spēkus un bijušos kaujiniekus reintegrētu sabiedrībā. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Komisija arī atbalstīja vairākas vispārējas atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, piemēram, Libērijā, Sudānā, Kongo Republikā un Haiti, ar ko tieši vai netieši pievērsās tam, lai vispārēji mazinātu vardarbību un ieroču glabāšanu, pārstrukturētu bruņotos spēkus un bijušos kaujiniekus reintegrētu sabiedrībā.

Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis: projekta “Mācībspēku apmācība un datubāzes” pēdējo posmu sāka īstenot 2007. gadā pēc tam, kad Padome bija pieņēmusi Lēmumu 2006/1000/KĀDP par EUR 700 000 liela ieguldījuma piešķiršanu. Ar šo viena gada projektu sekmē to, ka Latīņamerikā un Karību jūras reģionā apkaro VIKI destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Ar šā projekta starpniecību līdz šim vairāk nekā 1 340 tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu ir apmācītas par izmeklēšanas metodēm, un līdz projekta beigām ir paredzēts apmācīt kopumā 2 300 amatpersonu.

Turklāt arī vairāk nekā 180 parlamenta deputātu un viņu padomnieku ir apmācīti vairākos mācību kursos, un tiek veidota un atjaunota infrastruktūra un objekti, lai labāk koordinētu kopīgas darbības. Ietekme ir tāda, ka dažas reģiona valstis ir oficiāli ziņojušas par šaujamieroču, to sastāvdaļu un munīcijas konfiscēšanu un saistījušas to ar minētajos kursos apgūtajiem spēju veidošanas pasākumiem. Tika īstenota projekta pabeigšanas stratēģija ar mērķi sekmēt reģiona valstu, vietējo līdzekļu devēju un organizāciju līdzatbildību, izmantojot divpusēju finansējumu.

II.A.2.   Finanšu, tehniska un citāda ES dalībvalstu palīdzība VIKI projektiem

Papildus tādiem projektiem, ko ES finansē ar dažādu tās rīcībā esošu instrumentu starpniecību, dalībvalstis ir divpusēji finansējušas plašu ar VIKI saistītu projektu klāstu. Dalībvalstis šī pārskata vajadzībām ir darījušas zināmas šādas darbības.

AUSTRIJA

Austrija 2007. gadā ir devusi ieguldījumu dažādos palīdzības projektos, ko veic UNODA, atbalstot ANO procesu, apkarojot VIKI, īpaši koncentrējoties uz Āfrikā īstenojamiem projektiem.

Austrija ir konkrēti atbalstījusi šādus projektus:

| — | praktiski atbruņošanās pasākumi Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP (EUR 200 000), |
| --- | --- |

—

praktiski atbruņošanās pasākumi Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP (EUR 200 000),

| — | kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības normēšana Āfrikā (EUR 100 000), |
| --- | --- |

—

kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības normēšana Āfrikā (EUR 100 000),

| — | VIKI kontrolei Vidusāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde (EUR 230 000). |
| --- | --- |

—

VIKI kontrolei Vidusāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde (EUR 230 000).

SOMIJA

| — | Somija ar EUR 250 000 2007. gadā ir atbalstījusi ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP). Līdzīgu summu atvēlēs 2008. gadā, un laikā no 2006. līdz 2008. gadam Somijas atbalsts kopumā būs sasniedzis EUR 750 000, |
| --- | --- |

—

Somija ar EUR 250 000 2007. gadā ir atbalstījusi ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP). Līdzīgu summu atvēlēs 2008. gadā, un laikā no 2006. līdz 2008. gadam Somijas atbalsts kopumā būs sasniedzis EUR 750 000,

| — | palīdzība Moldovas Republikā izvērstai EDSO misijai, pie kā pieder munīcijas pārpalikumu un novecojušas munīcijas iznīcināšana (kopumā EUR 160 000), |
| --- | --- |

—

palīdzība Moldovas Republikā izvērstai EDSO misijai, pie kā pieder munīcijas pārpalikumu un novecojušas munīcijas iznīcināšana (kopumā EUR 160 000),

| — | devums Tadžikistānas Republikā no 2006. līdz 2008. gadam īstenotās EDSO VIKI un parastās munīcijas programmā, kuras I fāze aptver munīcijas noliktavu atjaunošanu sešās teritoriālās vienībās (kopumā EUR 100 000), |
| --- | --- |

—

devums Tadžikistānas Republikā no 2006. līdz 2008. gadam īstenotās EDSO VIKI un parastās munīcijas programmā, kuras I fāze aptver munīcijas noliktavu atjaunošanu sešās teritoriālās vienībās (kopumā EUR 100 000),

| — | devums NATO “Partnerattiecību mieram” Afganistānas ieguldījumu fondā, atbalstot munīcijas drošību un krājumu fizisku apsaimniekošanu (kopumā EUR 100 000). |
| --- | --- |

—

devums NATO “Partnerattiecību mieram” Afganistānas ieguldījumu fondā, atbalstot munīcijas drošību un krājumu fizisku apsaimniekošanu (kopumā EUR 100 000).

FRANCIJA

Laikā no 2006. līdz 2008. gadam Francija ar ANO Attīstības programmas ieguldījumu fonda starpniecību ir finansējusi trīs programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā:

| — | atvēlējusi līdzekļus programmai, atbalstot kontrolētu kājnieku ieroču izplatīšanu ECOWAS dalībvalstīs, kas izvērš Francijas centienus Eiropas Savienībā (USD 260 000), |
| --- | --- |

—

atvēlējusi līdzekļus programmai, atbalstot kontrolētu kājnieku ieroču izplatīšanu ECOWAS dalībvalstīs, kas izvērš Francijas centienus Eiropas Savienībā (USD 260 000),

| — | projektam mazināt bruņotu vardarbību Kongo Demokrātiskā Republikā, atbalstot kājnieku ieroču izplatīšanas kontroli un veicinot iztikas līdzekļu stabilitāti (USD 750 000 ), |
| --- | --- |

—

projektam mazināt bruņotu vardarbību Kongo Demokrātiskā Republikā, atbalstot kājnieku ieroču izplatīšanas kontroli un veicinot iztikas līdzekļu stabilitāti (USD 750 000 ),

| — | programmai, kas paredz Burundi kontrolēt kājnieku ieročus un civiliedzīvotāju atbruņošanu (USD 200 000 ). |
| --- | --- |

—

programmai, kas paredz Burundi kontrolēt kājnieku ieročus un civiliedzīvotāju atbruņošanu (USD 200 000 ).

Piemēram, Francija 2007. gadā ir atvēlējusi līdzekļus:

| — | īpašam ANO Lomes miera un atbruņošanās reģiona centra ieguldījumu fondam (EUR 77 000), |
| --- | --- |

—

īpašam ANO Lomes miera un atbruņošanās reģiona centra ieguldījumu fondam (EUR 77 000),

| — | Reģiona ieroču izplatības kontroles pārbaužu un ieviešanas atbalsta centra (Regional Arms Control Verification and Implementation Assistance Centre) RACVIAC-CSC operatīvajam budžetam (EUR 30 000). |
| --- | --- |

—

Reģiona ieroču izplatības kontroles pārbaužu un ieviešanas atbalsta centra (Regional Arms Control Verification and Implementation Assistance Centre) RACVIAC-CSC operatīvajam budžetam (EUR 30 000).

VĀCIJA

Vācija sadarbībā ar daudzām dažādām iestādēm un organizācijām un saistībā ar tām dod ieguldījumu ar VIKI un to munīciju saistītās jomās īstenotos projektos un veiktās darbībās. Lielākā daļa tādu darbību notiek ilgāk nekā vienu kalendāra gadu. Še turpmāk ir uzskaitītas galvenās 2007. gadā veiktās darbības.

Afganistāna (2004. gads – darbības turpinās; budžets kopumā – EUR 3 000 000)

Kopš 2004. gada Vācija Afganistānā ir atbalstījusi atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju (DD&R) un DIAG procesu, līdzfinansējot ieroču un munīcijas pārpalikumu savākšanu un iznīcināšanu.

Angola (2003.–2009. gads; budžets kopumā – EUR 11 990 332)

Vācija Angolā atbalsta bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu sociālo un saimniecisko reintegrāciju. Ar Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) starpniecību Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Angolas demobilizācijas un reintegrācijas programmā (Angola Demobilization and Reintegration Programme – ADRP). Bijušo kaujinieku reintegrāciju vietējos mērogos atbalsta ar sociālas un saimnieciskas attīstības projektu starpniecību un stiprinot pārvaldi vietējās pašvaldībās.

Burundi (2003.–2007. gads; budžets kopumā – EUR 15 940 000)

Vācija atbalsta bijušo Burundi kaujinieku reintegrācijas, pārvietotu personu (internally displaced persons – IDP) un bēgļu atgriešanās projektus. Vācijas devumam ir četri galvenie elementi – stiprināt kopienu reintegrācijas struktūras, atjaunot lauksaimniecības ražošanu, radīt ienākumu ieguves iespējas un sakārtot infrastruktūru.

Kambodža (2007.–2008. gads; budžets kopumā – EUR 1 260 000)

Vācija atbalsta Kambodžas Karalisko valdību darbā ar VIKI kontroles problēmām, uzmanību pievēršot krājumu apsaimniekošanai un parastas munīcijas krājumu pārpalikumu iznīcināšanai.

Kongo Demokrātiskā Republika (2005.–2011. gads; budžets kopumā – EUR 12 000 000)

Vācija ar 3,5 miljoniem euro KDR Maniemas provincē atbalsta karojošos formējumos kādreiz iesaistītu bērnu un jauniešu sociālu un saimniecisku reintegrāciju (sniedz tehnisku palīdzību), kā arī dod līdzekļus bijušo kaujinieku reintegrācijai, un šī summa sasniedz 8,5 miljonus euro (finanšu palīdzība līdz 2008. gada oktobrim), lai īstenotu darbietilpīgus infrastruktūras projektus.

Lielo ezeru reģions (2003.–2009. gads; budžets kopumā – EUR 12 900 000)

Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) Lielo ezeru reģionam domātā ieguldījumu fondā – kopumā 12,9 miljonus euro. Vācija arī ir atvēlējusi līdzekļus projektam “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas izplatīšanas apkarošana”, ko īsteno, atbalstot Lielo ezeru reģionam veltītās konferences procesu (2004.–2011.) – 7,5 miljonus euro.

Libērija (2005.–2007. gads; budžets kopumā – EUR 10 750 000)

Vācija atbalsta Libērijas demobilizācijas un reintegrācijas programmu (Demobilization and Reintegration Program – DDRP). Ar minēto programmu – rīkojot darbietilpīgus infrastruktūras sakārtošanas darbus – psiholoģiski un sociāli palīdz Libērijas kara upuriem, kas ir piedzīvojuši seksuālu vardarbību, un atbalsta bēgļus un bijušos kaujiniekus, kuri atgriežas mājās.

Ruanda (2003.–2007. gads; budžets kopumā – EUR 8 773 000)

Ruandā Vācija atbalsta Ruandas Demobilizācijas un reintegrācijas programmu (Rwanda Demobilization and Reintegration Commission – RDRP) un bijušo kaujinieku sociālu reintegrāciju, kā arī medicīnisku rehabilitāciju.

“Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” (2001.–2008. gads, budžets kopumā – EUR 3 452 000)

Vācijas valdība ir sākusi nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole (Development Cooperation and Small Arms Control – DECOSAC)”. Viens no projekta mērķiem ir attīstīt un pārbaudīt kājnieku ieroču izplatības kontroles instrumentus attīstības sadarbībā. DECOSAC 2007. gadā ir atbalstījis Ugandas kājnieku ieroču kontaktpunktu, lai īstenotu Ugandas kājnieku ieroču izplatības kontroles rīcības plānu spēju stiprināšanas un informētības uzlabošanas jomā. Ir notikušas konsultācijas politikas jautājumos un drošības nozares pārstāvju, pilsoniskās sabiedrības grupu un NVO (piem., Ugandas Kristiešu padomes – UJCC) informētības uzlabošanas kampaņas un mācību semināri.

ĪRIJA

Kopš rīcības programmas izstrādes Īrija ir devusi ieguldījumu – apmēram 2 miljonus EUR – ar VIKI tieši saistītos projektos. Īrija pēdējos četrus gadus ir piešķīrusi līdzekļus arī Ženēvas forumam – organizācijai, kuras galvenā mītne atrodas Ženēvā un kura tiecas veidot valdību, starptautisku organizāciju un nevalstisku organizāciju partnerattiecības atbruņošanās un ieroču izplatības kontroles jautājumos, kuri izraisa kopīgu ieinteresētību. Ženēvas Forums turpina strādāt, lai atbalstītu notiekošos procesus, apkarojot kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu un nepareizu lietojumu.

Īrija, Cilvēku drošības tīkla dalībvalsts, ieroču jautājumā atbalsta pieeju, kurā pats svarīgākais ir cilvēki, un Īrijai ir ilga pieredze atbruņošanās, demobilizācijas, reintegrācijas un rehabilitācijas (Disarmament, Demobilisation, Reintegration and Rehabilitation – DDRR) programmu finansēšanā. Īrijas aizsardzības spēki bija tieši iesaistīti Libērijas DDRR programmā. Kaut gan iesaiste lielākoties bija saistīta ar drošību, Īrijas aizsardzības spēki guva padziļinātas zināšanas par tādu programmu darbību, un Āfrikā tās varēs noderēt nākotnē iecerētās ANO misijās. Ar DDRR saistītā, UNMIL misijā gūtā aizsardzības spēku pieredze var būt joma, kurā sadarboties ar mūsu partneriem Eiropā. Īrija ir atvilkusi kontingentu no Libērijas misijas 2007. gada maijā.

Īrija 2007. gada novembrī piekrita dislocēt kontingentu – aptuveni 400 cilvēku no pastāvīgajiem aizsardzības spēkiem – dienestam jaunajā, ANO pilnvarotajā un ES vadītajā operācijā, kas ir izvērsta Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā un ko dēvē par EUFOR TCHAD/RCA.

Īrija 2007. gada decembrī ir devusi IANSA ieguldījumu – EUR3 500 – atbalstot VIKI veltītas grāmatas izdošanu Dienvidāfrikā.

LATVIJA

Latvija 2007. gadā ir devusi EUR 7 000 ieguldījumu NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondā, lai Ukrainā iznīcinātu vieglos ieročus, kājnieku ieroču un MANPADS.

LIETUVA

Saskaņā ar Afganistānas Ghoras provinces rekonstrukciju Lietuvas militārais personāls kopš 2005. gada ir iznīcinājis vecu, nevajadzīgu un savāktu VIKI, spridzekļu un munīcijas krājumus. Provinces rekonstrukcijas komanda (PRT) arī palīdz Afganistānas vietējām iestādēm īstenot nelikumīgu bruņotu grupu izformēšanas (DIAG –) programmu, glabāt, marķēt un uzskaitīt ieročus. Provinces rekonstrukcijas komanda ir palīdzējusi vietējām iestādēm arī vākt VIKI un munīciju.

LUKSEMBURGA

No 2001. līdz 2004. gadam Luksemburgas iestādes finansēja Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūta (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité – GRIP) projektu – stiprināt Āfrikas NVO tīklu konfliktu novēršanas un miera stiprināšanas jomā. Projektā, inter alia, ir paredzēts izveidot Vidusāfrikas un Austrumāfrikas NVO tīklu, kas darbotos miera kultūras veicināšanas jomā un miera stiprināšanā, un apkarotu kājnieku ieroču izplatīšanu. Projektam atvēlēto līdzekļu kopapjoms ir sasniedzis EUR 223 000. Piemēram, 2007. gadā kā brīvprātīgs ieguldījums Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas grupai (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité – GRIP) bija atvēlēti EUR 20 000.

MALTA

Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga izgatavošana, nodošana un aprite, kā arī to pārliecīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatība Maltā joprojām rada nopietnas problēmas. Malta konsekventi un pilnībā atbalsta starptautiskas un reģiona ierosmes paredzēt jaunus pasākumus, kas palīdzētu izstrādāt novatoriskus paņēmienus un līdzekļus, kā iegrožot ieroču nelikumīgu tirdzniecību, izgatavošanu un nodošanu un kontrolēt kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu, tirdzniecību uzkrāšanu un lietojumu.

Malta uzsver, cik svarīga ir gan attiecīgu valstu, gan starptautisku iestāžu veikta gan attiecīgu valstu, gan starptautiska informācijas apmaiņa, atvieglinot VIKI tirdzniecības izlūkdatu vākšanu.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2007. gadā ir palīdzējusi finansēt šādas iestādes, projektus un citas darbības kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI), un munīcijas jomā:

| — | Lielo ezeru reģiona un Āfrikas raga reģiona kājnieku ieroču centru (Regional Centre for Small Arms – RECSA), lai īstenotu Nairobi Deklarāciju un Nairobi Protokolu, |
| --- | --- |

—

Lielo ezeru reģiona un Āfrikas raga reģiona kājnieku ieroču centru (Regional Centre for Small Arms – RECSA), lai īstenotu Nairobi Deklarāciju un Nairobi Protokolu,

| — | organizācijas “Par drošāku pasauli” (Saferworld) ieceri mazināt bruņotu vardarbību, uzlabot cilvēku drošību un, kontrolējot kājnieku ieroču izplatību, radīt stabilai attīstībai labvēlīgus apstākļus, |
| --- | --- |

—

organizācijas “Par drošāku pasauli” (Saferworld) ieceri mazināt bruņotu vardarbību, uzlabot cilvēku drošību un, kontrolējot kājnieku ieroču izplatību, radīt stabilai attīstībai labvēlīgus apstākļus,

| — | organizācijas “Saferworld” projektu “Biting the Bullet”, |
| --- | --- |

—

organizācijas “Saferworld” projektu “Biting the Bullet”,

| — | Drošības pētniecības institūta (Institute for Security Studies – ISS) veiktos valstu pētījumus un pārrobežu stāvokļa analīzi Āfrikas dienvidos, austrumos un vidienē, lai pētījumus varētu īstenot, un pārsūtīt attiecīgus datus, |
| --- | --- |

—

Drošības pētniecības institūta (Institute for Security Studies – ISS) veiktos valstu pētījumus un pārrobežu stāvokļa analīzi Āfrikas dienvidos, austrumos un vidienē, lai pētījumus varētu īstenot, un pārsūtīt attiecīgus datus,

| — | IANSA pasaules mēroga iesaistes stratēģiju, lai samazinātu kājnieku ieroču skaitu, |
| --- | --- |

—

IANSA pasaules mēroga iesaistes stratēģiju, lai samazinātu kājnieku ieroču skaitu,

| — | kājnieku ieroču pētniecības projekta pamatfinansējumu, |
| --- | --- |

—

kājnieku ieroču pētniecības projekta pamatfinansējumu,

| — | finansējumu, lai attīstītu un izplatītu Sander Francken dokumentālo filmu par mahinācijām ar VIKI (Dealing and Wheeling in SALW), |
| --- | --- |

—

finansējumu, lai attīstītu un izplatītu Sander Francken dokumentālo filmu par mahinācijām ar VIKI (Dealing and Wheeling in SALW),

| — | Ženēvas Foruma projektu, kas paredz stiprināt mieru un veidot partnerattiecības drošības jomā, |
| --- | --- |

—

Ženēvas Foruma projektu, kas paredz stiprināt mieru un veidot partnerattiecības drošības jomā,

| — | Asociacion para Politicas Publicas (APP), Argentīnā vēršoties pret kājnieku ieroču nelikumīgu izplatīšanu un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

Asociacion para Politicas Publicas (APP), Argentīnā vēršoties pret kājnieku ieroču nelikumīgu izplatīšanu un tirdzniecību,

| — | HALO Trust darbu, Afganistānā vācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un munīciju, |
| --- | --- |

—

HALO Trust darbu, Afganistānā vācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un munīciju,

| — | Mine Action Group, Kongo Demokrātiskā Republikā vācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un munīciju, |
| --- | --- |

—

Mine Action Group, Kongo Demokrātiskā Republikā vācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un munīciju,

| — | EDSO īstenoto VIKI un parastās munīcijas iznīcināšanas un drošas glabāšanas projektu Tadžikistānas Republikā, |
| --- | --- |

—

EDSO īstenoto VIKI un parastās munīcijas iznīcināšanas un drošas glabāšanas projektu Tadžikistānas Republikā,

| — | UNIDIR, lai izstrādātu drošības vajadzību izvērtējuma protokolu, |
| --- | --- |

—

UNIDIR, lai izstrādātu drošības vajadzību izvērtējuma protokolu,

| — | ANO Attīstības programmu Bosnijā un Hercegovinā, iznīcinot VIKI un munīciju, |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programmu Bosnijā un Hercegovinā, iznīcinot VIKI un munīciju,

| — | ANO Attīstības programmu Kosovā, īstenojot Kosovas Kājnieku ieroču izplatības kontroles ierosmi, |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programmu Kosovā, īstenojot Kosovas Kājnieku ieroču izplatības kontroles ierosmi,

| — | ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un rehabilitācijas biroja ieguldījumu fondu, lai saskaņā ar Manu River Union līgumu kontrolētu kājnieku ieroču izplatību, |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un rehabilitācijas biroja ieguldījumu fondu, lai saskaņā ar Manu River Union līgumu kontrolētu kājnieku ieroču izplatību,

| — | NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūru / NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondu, Ukrainā iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus, MANPADS un munīciju, |
| --- | --- |

—

NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūru / NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondu, Ukrainā iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus, MANPADS un munīciju,

| — | NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūru / NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondu, Albānijā iznīcinot munīciju, |
| --- | --- |

—

NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūru / NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondu, Albānijā iznīcinot munīciju,

| — | UNODA semināru “Spēju veidošanas darbības, atbalstot starptautiska instrumenta īstenošanu, lai valstis varētu identificēt un laicīgi un droši sameklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus”, kas Nairobi notika 2007. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

UNODA semināru “Spēju veidošanas darbības, atbalstot starptautiska instrumenta īstenošanu, lai valstis varētu identificēt un laicīgi un droši sameklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus”, kas Nairobi notika 2007. gada decembrī,

| — | dot ieguldījumu Nairobi 2007. gada novembrī notikušā sanāksmē, kurā 29 Āfrikas valstis parakstīja Āfrikas deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību. |
| --- | --- |

—

dot ieguldījumu Nairobi 2007. gada novembrī notikušā sanāksmē, kurā 29 Āfrikas valstis parakstīja Āfrikas deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību.

POLIJA

Polijas bruņotie spēki, kas piedalās miera uzturēšanas operācijās, ir turpinājuši vākt ieročus, piem., Irākā, Afganistānā, Kosovā, Bosnijā un Hercegovinā. Piemēram, 2007. gadā Polijas armijas kontingents EUFOR Bosnijā un Hercegovinā ir savācis 124 gabalus garstobru ieroču, 2 pistoles, 7 prettanku granātmetējus, 6 RPG tipa prettanku granātmetējus M80, 651 granātas (arī 69 mīnmetēju granātas un 80 šauteņu granātas) un 20 759 gabalus dažādu tipu munīcijas.

Moldovā un Ukrainā 15 Polijas nosūtīti eksperti piedalījās ESDP misijā EUBAM, kas, stiprinot robežu un muitas kontroles spējas, palīdz novērst, apkarot un izskaust VIKI tirdzniecību.

SPĀNIJA

VIKI jomā Spānija ir piedalījusies kopīgos ANO un EDSO darbos, saistībā ar Vasenāras Vienošanos un VIKI jomā izveidotajā parlamenta forumā.

Spānija, izmantojot kampaņu “Par ieroču kontroli”, ir atbalstījusi dažādu NVO veicināto ierosmi un piedalījusies ANO ģenerālsekretāra izveidotā valstu ekspertu grupā, kam bija uzticēts izskatīt iecerētā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma (ATT) iespējamību, apjomus un parametrus.

Spānija 2005. gada decembrī ir parakstījusi saprašanās memorandu (MOU) ar Rietumāfrikas valstu saimnieciskās kopienas (Communauté Economique des Etats de l’Afrique de l’Ouest – CEDEAO) izpildsekretariātu, un no 2006. līdz 2008. gadam ir devusi 1 miljonu euro lielu ieguldījumu organizācijas darbībās un programmās, un EUR 750 000 no tiem ir atvēlēti Rietumāfrikas VIKI kontroles programmai. Šim mērķim 2007. gadā jau ir atvēlēti EUR 250 000.

Tāpat Spānija ir palīdzējusi veikt un finansiāli atbalstījusi dažādas darbības, ar ko nodarbojas ANO Latīņamerikas un Karību jūras baseina valstu miera, atbruņošanās un attīstības reģiona centrs (Centre Régional des Nations Unies pour la Paix, le Désarmement et le Développement en Amérique Latine et dans les Caraïbes – UN-LiREC) un ANO attīstības programma (Nations Unies pour le Développement – PNUD) – kopsummā EUR 400 000 (200 000 katrai struktūrai). Starp citām tādām darbībām konkrēti ir veikts pētījums, kurā ir savā starpā salīdzinātas 30 reģiona valstu juridiskas normas un instrumenti šaujamieroču, spridzekļu un munīcijas jomā, kā arī sniegts atbalsts šaujamieroču iznīcināšanai, kas Peru ir sācies 2007. gada decembrī – procesam, kas joprojām turpinās.

Civilā gvarde savukārt ir no 2005. gada izvērsusi tehnisku palīdzību Ziloņkaula Krasta varasiestādēm VIKI un spridzekļu izplatīšanas jomā.

SLOVĀKIJA

Slovākija ievēro ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu un saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI kā EDSO locekle ik gadu informē par VIKI importu un eksportu, kā arī par liekiem VIKI, un sniedz citu būtisku informāciju šajā jomā. Ieroču eksporta kontroles politikā Slovākija ievēro EDSO ieroču nodošanas principus.

ZVIEDRIJA

Zviedrija ir ratificējusi visas pasaules mēroga konvencijas, kas attiecas uz terorismu, un 2007. gada 5. aprīlī arī konstatācijas vajadzībām pieņemto plastmasas sprāgstvielu marķēšanas konvenciju.

Zviedrija ar Ārlietu ministrijas Zviedrijas bruņoto spēku un Zviedrijas starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras (SIDA) starpniecību ir atbalstījusi daudzus projektus, lai visos aspektos novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu VIKI tirdzniecību, kā paredzēts ANO rīcības programmā.

ĀM 2007. gadā finansēja ANO ieroču embargo pētījumu par to ietekmi uz ieroču plūsmām un attiecīgu uzvedību, ko veica Stokholmas Starptautiskais miera pētniecības institūts (Stockholm International Peace Research Institute – SIPRI) un Upsalas Universitātes Miera un konfliktu pētniecības nodaļas īpašo programmu, kā īstenot mērķtiecīgas sankcijas. Pētījums ir pieejams SIPRI tīmekļa vietnē (www.sipri.org), tas ir nācis klajā Ņujorkā un Briselē, un Londonā par to ir noticis zinātnisks seminārs. Kaut gan tas konkrēti neattiecas uz VIKI, pētījumā ietvertie ieteikumi ANO Drošības padomei, lai uzlabotu embargo efektivitāti, var noderēt, risinot VIKI problēmu.

Zviedrija ir nākusi klajā ar “Stokholmas ierosmi par atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju” (Stockholm Initiative on Disarmament Demobilisation Reintegration – SIDDR). SIDDR ir sākta, lai ierosinātu paņēmienus un līdzekļus, kas varētu palīdzēt izveidot paredzamu sistēmu, kurā plānot un īstenot atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas (DDR) procesus. SIDDR vainagojās ar 2006. gadā publicētu galīgu pārskata ziņojumu, kurā bija ieteikumi starptautiskiem, DDR programmās iesaistītiem darbību veicējiem. Darbus SIDDR jomā tagad veic Folke Bernadotte akadēmija.

Zviedrijas Aizsardzības koledža (Swedish National Defence College – SNDC) nodarbojas ar starptautiska DDR ekspertu tīkla uzturēšanu un paplašināšanu, un tajā var dalīties ar teorētiskām un praktiskām zināšanām un pieredzi. SNDC ir dalībniece un pašreizēja Integrētas DDR mācību grupas (IDDRTG) līdzpriekšsēdētāja, un tā ir mācību iestāžu grupa, kas darbojas ar vienotu nodomu – izstrādāt mācību materiālus un dalīties tajos, pamatojoties uz ANO Integrētiem DDR standartiem (IDDRS).

Zviedrija (ĀM) ir atvēlējusi (SEK 25 miljonus) atbalstu ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un atjaunotnes birojam (Bureau for Crisis Prevention and Recovery – BCPR). ANO Attīstības programma un Zviedrijas valdība ir parakstījusi nolīgumu par atbalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanai EDSO reģionā. Tas bija iespējams, izmantojot EDSO Sekretariāta un ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un atjaunotnes biroja saprašanās memorandu, kas pēc Zviedrijas ierosmes ir parakstīts 2006. gada jūnijā. Atliktie līdzekļi ir atvēlēti kopīgiem EDSO un ANO Attīstības programmas VIKI jomā veicamiem projektiem Baltkrievijā, Melnkalnē un Tadžikistānā, kā arī VIKI projektiem Bosnijā un Hercegovinā (ANO Attīstības programma SACHIB), un SEE reģiona kājnieku ieroču projektam (SEESAC).

Zviedrija kopā ar Ukrainu un Latviju piedalās trīspusējā munīcijas iznīcināšanas projektā, ko īsteno Ukrainā. Laikā no 2007. līdz 2009. gadam ĀM ir atvēlējusi SEK 3,8 miljonus.

Turklāt kopš 2005. gada ĀM ir atbalstījusi šādus projektus:

| — | aptauja par kājnieku ieročiem, Ženēva – SEK 1 miljons pamatlīdzekļu ik gadu (2005., 2006., 2007.), |
| --- | --- |

—

aptauja par kājnieku ieročiem, Ženēva – SEK 1 miljons pamatlīdzekļu ik gadu (2005., 2006., 2007.),

| — | IANSA – SEK 350 000 (2006–2007), |
| --- | --- |

—

IANSA – SEK 350 000 (2006–2007),

| — | Viva Rio – SEK 350 000 (2006), SEK 275 000 (2007) informatīvam biļetenam “En la Mira”, |
| --- | --- |

—

Viva Rio – SEK 350 000 (2006), SEK 275 000 (2007) informatīvam biļetenam “En la Mira”,

| — | Ženēvas Forumam – SEK 250 000 (2007), |
| --- | --- |

—

Ženēvas Forumam – SEK 250 000 (2007),

| — | SIPRI (papildinot pamatlīdzekļus) – 2008. gadā SEK 265 000 par pētniecības projektu, kurā analizēts, kādus datus par VIKI valstis iesniedz UNROCA; par pētījumu, kurā ir aplūkota VIKI nodošana Āfrikai – 2008. gadā SEK 1 921 000; 2008. gadā SEK 1 885 000 par SIPRI gadagrāmatas rediģēšanu. |
| --- | --- |

—

SIPRI (papildinot pamatlīdzekļus) – 2008. gadā SEK 265 000 par pētniecības projektu, kurā analizēts, kādus datus par VIKI valstis iesniedz UNROCA; par pētījumu, kurā ir aplūkota VIKI nodošana Āfrikai – 2008. gadā SEK 1 921 000; 2008. gadā SEK 1 885 000 par SIPRI gadagrāmatas rediģēšanu.

Ar SIDA starpniecību Zviedrija ir piešķīrusi atbalstu Nairobi procesam, un ar Amerikas Valstu Organizācijas (Organisation of American States – OAS) un ANO starpniecību – Amerikas Šaujamieroču konvencijas īstenošanai. Zviedrija ir finansiāli atbalstījusi arī Rietumāfrikas valstu saimnieciskās kopienas (Economic Community of West African States’ – ECOWAS) Kājnieku ieroču programmu Rietumāfrikā (SEK 20 miljoni 2006. un 2007. gadam) un ANO Latīņamerikas un Karību jūras reģiona miera, atbruņošanās un attīstības centru (United Nations Regional Centre for Peace, Disarmament and Development in Latin America and the Caribbean – UN-LiREC) (SEK 12 miljoni 2005.–2007. gadā).

Turklāt SIDA kopš 2005. gada ir atbalstījusi šādus ar VIKI saistītus projektus:

| — | Saferworld Pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem – ar SEK 10,6 miljoniem (2005–2007), |
| --- | --- |

—

Saferworld Pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem – ar SEK 10,6 miljoniem (2005–2007),

| — | ISS Pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem, ar SEK 13 miljoniem (2005–2007), |
| --- | --- |

—

ISS Pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem, ar SEK 13 miljoniem (2005–2007),

| — | UNICEF Kājnieku mīnu un kājnieku ieroču izskaušanas pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem, ar SEK 7,75 miljoniem (2006–2007), |
| --- | --- |

—

UNICEF Kājnieku mīnu un kājnieku ieroču izskaušanas pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem, ar SEK 7,75 miljoniem (2006–2007),

| — | Apvienotās Karalistes Oxfam Rietumāfrikā izvērsto VIKI programmu ar SEK 12 miljoniem (2006–2007), |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes Oxfam Rietumāfrikā izvērsto VIKI programmu ar SEK 12 miljoniem (2006–2007),

| — | ANO Attīstības programmas kājnieku ieroču programmu Sjerraleonē ar SEK 5 miljoniem (2006), |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programmas kājnieku ieroču programmu Sjerraleonē ar SEK 5 miljoniem (2006),

| — | ARIAS fonda VIKI programmu Vidusamerikā ar 4,5 miljoniem SEK (2005–2007), |
| --- | --- |

—

ARIAS fonda VIKI programmu Vidusamerikā ar 4,5 miljoniem SEK (2005–2007),

| — | Kristina Fredsrörelsen / parlamenta foruma Pasaules mēroga VIKI programmu ar SEK 10 miljoniem (2005–2007). |
| --- | --- |

—

Kristina Fredsrörelsen / parlamenta foruma Pasaules mēroga VIKI programmu ar SEK 10 miljoniem (2005–2007).

Turklāt SIDA ir atbalstījusi DDR programmas vairākos reģionos un valstīs:

| — | Pasaules Bankas Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) programma Lielo ezeru reģionam, SEK 40 miljoni (2006–2007), |
| --- | --- |

—

Pasaules Bankas Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) programma Lielo ezeru reģionam, SEK 40 miljoni (2006–2007),

| — | Āfrikas Valstu Organizācijas (Organisation of African States – OAS) MAPP programma (DDR) Kolumbijā, SEK 21,8 miljoni (2006–2007), |
| --- | --- |

—

Āfrikas Valstu Organizācijas (Organisation of African States – OAS) MAPP programma (DDR) Kolumbijā, SEK 21,8 miljoni (2006–2007),

| — | Kolumbijas valsts universitātes DDR programma, SEK 1,5 miljoni (2007). |
| --- | --- |

—

Kolumbijas valsts universitātes DDR programma, SEK 1,5 miljoni (2007).

Zviedrijas bruņotie spēki ir piedalījušies šādos projektos – vai tos atbalstījuši:

| — | dalība trīspusējā (Zviedrija, Ukraina, Latvija) Ukrainas munīcijas iznīcināšanas projektā (skat. še iepriekš), |
| --- | --- |

—

dalība trīspusējā (Zviedrija, Ukraina, Latvija) Ukrainas munīcijas iznīcināšanas projektā (skat. še iepriekš),

| — | Finanšu atbalsts ANO Attīstības programmas projektam Bosnijā un Hercegovinā, paredzot kontrolēt kājnieku ieroču izplatību un samazināt to skaitu (ANO Attīstības programmas projekts SACHIB). |
| --- | --- |

—

Finanšu atbalsts ANO Attīstības programmas projektam Bosnijā un Hercegovinā, paredzot kontrolēt kājnieku ieroču izplatību un samazināt to skaitu (ANO Attīstības programmas projekts SACHIB).

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste, īstenojot progresīvu politiku un programmas, aktīvi tiecas mazināt kājnieku ieroču un vieglo ieroču piegādi, pieejamību un pieprasījumu pēc tiem. Ārlietu un Britu Sadraudzības ministrija (Foreign & Commonwealth Office – FCO), Aizsardzības ministrija un Starptautiskās sadarbības departaments (Department for International Development – DfID) sadarbojas, lai īstenotu Apvienotās Karalistes politiku, un tādiem nolūkiem no Konfliktu novēršanas kompleksa (Conflict Prevention Pool – CPP) līdzekļiem Drošības un kājnieku ieroču izplatības kontroles (Security & Small Arms Control – SSAC) stratēģijai (2008–2009) ir atvēlēts GBP 3,1 miljons. Pērn Apvienotā Karaliste ir atbalstījusi ANO aģentūru un NVO programmas, kas vāc, apsaimnieko un iznīcina ieročus un munīciju, īsteno spēkā esošus reģiona mēroga nolīgumus, izstrādā un īsteno attiecīgu valstu rīcības plānus un vietējos mērogos vairo pilsoniskās sabiedrības spējas. Viena no svarīgākām partnerēm ir bijusi NVO Safeworld, kuras mītne ir Apvienotajā Karalistē. Apvienotā Karaliste arī ir palīdzējusi finansēt projektu, kurā analizēts stāvoklis kājnieku ieroču jomā, atbalstot pētījumus, kādu politiku īstenot, lai veicinātu VIKI kontroli un mazinātu bruņotu vardarbību, un ir atbalstījusi Starptautisko kājnieku ieroču jomā veiktu darbību tīklu (International Action Network on Small Arms – IANSA) un Ieroču izplatības kontroles kampaņas (Control Arms Campaign) organizācijas koordinētas pasaules mēroga kampaņas un lobēšanu ar kājnieku ieročiem saistītos jautājumos, kā arī sekmētu ieroču tirdzniecības līguma noslēgšanu.

Apvienotā Karaliste ar Konfliktu novēršanas kompleksa (Conflict Prevention Pool– CPP) starpniecību un sadarbībā ar Reģiona kājnieku ieroču centru (Regional Centre on Small Arms – RECSA) un Saferworld ir palīdzējusi atbalstīt funkcionējošu attiecīgu valstu kājnieku ieroču kontrolpunktu izveidi Burundi, Kongo Demokrātiskā Republikā, Džibuti, Eritrejā, Etiopijā, Kenijā, Ruandā, Seišela salās, Somālijā, Sudānā, Tanzānijā un Ugandā, kā arī atbalstīt VIKI jomā pieņemtus attiecīgu valstu rīcības plānus, arī izstrādāt jaunus, piemērotus attiecīgu valstu tiesību aktus par vietēju VIKI izgatavošanu, ražošanu, eksportu, importu un nodošanu, kā arī, lai novērstu to novirzīšanu.

Apvienotā Karaliste Ženēvā līdz ar 102 citām valstīm un 37 starptautiskām organizācijām un NVO 2007. gada augustā piedalījās Kanādas sponsorētā neoficiālā sanāksmē par ieroču nodošanas kontroli. Sanāksme deva ieguldījumu labākā VIKI nodošanas kontroles principu radīto problēmu izpratnē un izcēla Apvienotās Karalistes un vairāku citu valstu apņēmību īstenot stingrāku kontroli gan pašās valstīs, gan reģionos, gan – pakāpeniski – pasaules mērogā. Apvienotā Karaliste turpina sadarboties ar citiem TCI atbalstītājiem, lai palielinātu starptautisku atbalstu vienotām pamatnostādnēm par VIKI nodošanu.

Apvienotā Karaliste saskaņā ar ieroču eksporta kontroles sadarbības programmu arī konsultē citas valdības, kā uzlabot ieroču eksporta kontroli, arī VIKI eksporta kontroli. Pie konsultācijām piederēja sadarbība gan ar Bulgāriju, gan Rumāniju pirms iestāšanās Eiropas Savienībā.

Esam arī iesaistījušies sadarbībā ar vairākām dienvidaustrumu Eiropas valstīm, arī Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju un Serbiju.

II.A.3.   Starptautisku semināru un konferenču organizācija – vai dalība tajās

SOMIJA

Ar VIKI saistītos jautājumos Somija ir aktīvi piedalījusies starptautisku organizāciju un reģiona mehānismu darbā. Papildus še turpmāk uzskaitītām darbībām Somija piedalās ES, ANO, EDSO, NATO / EIROPAS UN ATLANTIJAS SAVIENĪBAS PARTNERATTIECĪBU PADOMES (EURO-ATLANTIC PARTNERSHIP COUNCIL – EAPC) un Vasenāras mehānisma valstu sanāksmēs un pārskata ziņojumu izstrādē.

Somija bija starp pirmajām valstīm, kas atbalstīja starptautisku ieroču tirdzniecību līgumu. Somija arī piedalās ANO ieroču tirdzniecību līguma (ATT) izstrādātāju valstu ekspertu grupā.

ITĀLIJA

Itālija 2007. gadā ir aktīvi piedalījusies vairākās reģiona un pasaules mēroga sanāksmēs, kas notika, lai apmainītos ar informāciju par attiecīgu valstu procedūrām un rast kopīgus risinājumus ar kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību saistītām problēmām.

Itālijas pārstāvji ir konkrēti piedalījušies šādos pasākumos:

| — | seminārā par MANPADS, ko bija organizējusi Austrālijas pastāvīgā pārstāvniecība atbruņošanās konferencē (Ņujorka, 2007. gada 18. janvāris), |
| --- | --- |

—

seminārā par MANPADS, ko bija organizējusi Austrālijas pastāvīgā pārstāvniecība atbruņošanās konferencē (Ņujorka, 2007. gada 18. janvāris),

| — | Tokijā notikušā seminārā par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem – “VIKI jautājums miera sabiedrības aizstāvības un izveides perspektīvā” (Tokija, 2007. gada 12. un 13. marts), |
| --- | --- |

—

Tokijā notikušā seminārā par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem – “VIKI jautājums miera sabiedrības aizstāvības un izveides perspektīvā” (Tokija, 2007. gada 12. un 13. marts),

| — | EDSO Drošības jautājumos izvērstas sadarbības foruma (īpašā sanāksmē par to, kā apkarot nelikumīgu VIKI kontrabandu, kurā izmanto lidaparātus (Vīne, 2007. gada 21. marts). |
| --- | --- |

—

EDSO Drošības jautājumos izvērstas sadarbības foruma (īpašā sanāksmē par to, kā apkarot nelikumīgu VIKI kontrabandu, kurā izmanto lidaparātus (Vīne, 2007. gada 21. marts).

RUMĀNIJA

Rumānija no 2007. gada 6. līdz 8. martam kopā ar Amerikas Savienoto Valstu valdību Bukarestē organizēja Astoto starptautisko ieroču eksporta kontroles konferenci, kurā vairāk nekā 180 ieroču eksporta kontroles ierēdņu un eksperti no 55 valstīm un 12 starptautiskām organizācijām, arī no ANO, Eiropas Savienības un Pasaules muitas organizācijas pārrunāja pašreizējo notikumu attīstību eksporta kontroles un nākotnes stratēģiju jomā, lai stiprinātu stratēģisku preču tirdzniecības drošību.

II.A.4.   Citas ierosmes

SPĀNIJA

Spānija ir organizējusi 4. semināru par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem, veltītu topošai ANO rīcības programmai un iecerētam ieroču tirdzniecības līgumam, un tas notika no 2007. gada 5. līdz 9. februārim Kartahenas mācību centrā (Centre de formation de Cartagena de Indias) (Kolumbija) kā daļa no mācību un palīdzības projekta, ko īsteno Spānijas Starptautiskās attīstības aģentūra (l’Agence Espagnole de Coopération Internationale pour le Développement – AECID).

Spānija Madridē no 2007. gada 5. līdz 7. jūnijam bija organizējusi arī 5. simpoziju par VIKI un parastu munīciju palīdzības programmā iesaistītiem pārbaudes vienību ekspertiem, lai uzlabotu VIKI glabāšanas apstākļus un samazinātu ieroču un munīcijas krājumus. Spānijas pārbaudes vienība (UVE) ir darbojusies trijos šādos virzienos – izvērtēt spēkā esošus un topošus starptautiskus instrumentus, uz ko balstās tādas palīdzības programmas; analizēt dažādas notiekošas sadarbības programmas; demonstrēt Spānijas kontroles un drošības regulācijas sistēmu, kā arī apmeklēt munīcijas noliktavu.

III.   Dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatīšanas ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā

ES ir turpinājusi atbalstīt ANO VIKI Rīcības programmas īstenošanu, jo tā arī turpmāk būs pamats pasaules mērogā veicamiem pasākumiem. Jo īpaši ES stingrais atbalsts ieroču tirdzniecības līguma izstrādes procesam pamatojas uz centieniem nodrošināt kopējus eksporta, importa un pārsūtīšanas standartus attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

Attiecībā uz ANO ĢA 62. sesijas 1. komiteju – visas ES dalībvalstis pauda kopēju atbalstu Rezolūcijai par palīdzību valstīm, lai apkarotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un savāktu tos (Mali/ECOWAS), kuru pieņēma vienprātīgi. Rezolūciju par nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecību jebkādā izpausmē, (Kolumbija) atbalstīja 17 ES dalībvalstis un to pieņēma ANO ĢA 1. komiteja, ar vienu balsi pret un nevienam neatturoties.

ES dalībvalstu eksperti piedalījās valdību ekspertu grupas darbā, lai apsvērtu turpmākus pasākumus, kā uzlabot starptautisko sadarbību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību; valdību ekspertu grupa savu darbību izbeidza 2007. gada jūnijā. Sanāksmi vadīja Nīderlande. Valdību ekspertu grupas ziņojuma noslēgumā iekļauti ieteikumi, kuru mērķis ir uzlabot starptautisko sadarbību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību, un praktiski pasākumi to īstenošanai. ANO ĢA 62. sesijas 1. komiteja ņēma vērā ziņojumu.

Eiropas Komisija 2007. gadā aktīvi piedalījās starptautisku un reģionālu organizāciju darbā, lai pievērstos ar VIKI saistītiem jautājumiem, proti, darbā, ko rīkoja tādas organizācijas kā ANO, EDSO un ĀS.

IGAUNIJA

Igaunija piedalās starptautisku un reģionālu, ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un munīcijas izplatīšanas ierobežošanu saistītu organizāciju un mehānismu darbā.

Igaunija piedalās Vasenāras mehānismā.

Igaunijas pārstāvji ir aktīvi piedalījušies vairākās ANO, EDSO, ES un citu starptautisku organizāciju, kā arī NVO rīkotās starptautiskās konferencēs, kursos un semināros par VIKI jautājumiem. Igaunija arī atbalsta sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecību līgumu.

Stratēģiskas nozīmes preču komisijas pārstāvji arī ir aktīvi piedalījušies Eiropas Savienības Parasto ieroču darba grupā (working group for export controls on conventional arms – COARM) un Divējādi lietojamu preču darba grupā (working group for dual-use goods – WPDUG).

Igaunija ik gadu sniedz pārskatus ANO Parasto ieroču reģistram. Turklāt Igaunija 2007. gadā iesniedza pārskata ziņojumu par to, kā tā īsteno EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (VIKI).

FRANCIJA

Francija bruņojuma kontroles un pasaules mēroga atbruņošanos (CODUN) grupā ir nākusi klajā ar ierosmi, kā apkarot nelikumīgu VIKI tirdzniecību, kurā izmanto aviotransportu. Izvēlētajā mehānismā ir paredzēts ar SITCEN starpniecību izveidot informācijas apmaiņu ar aviotransporta uzņēmumiem, ko tur aizdomās, ka tās ir iesaistītas tādā tirdzniecībā.

Visbeidzot, Francija piedalās daudzvalstu kājnieku ieroču grupas (Multinational Small arms group– MSAG) semināros.

VĀCIJA

Vācija aktīvi piedalās ar kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas izplatības ierobežošanu saistītu starptautisku un reģiona organizāciju, kā arī ar tiem saistītu mehānismu darbā. Tādi daudzpusēji mehānismi ir ANO, EDSO, NATO un Vasenāras mehānisms. Vācija regulāri norīko ekspertus piedalīties izvērtējuma vizītēs, kā arī minēto organizāciju rīkotās praktiskās nodarbībās un semināros.

NĪDERLANDE

| — | Nīderlande piedalās Ženēvas Bruņotas vardarbības un attīstības deklarācijas pamatgrupā, kurā izvērš deklarācijas īstenošanu un konkrētu rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

Nīderlande piedalās Ženēvas Bruņotas vardarbības un attīstības deklarācijas pamatgrupā, kurā izvērš deklarācijas īstenošanu un konkrētu rīcības plānu,

| — | Nīderlande ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un Konfliktu novēršanas, miera un attīstības sadarbības tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā, kas tiecas VIKI/ bruņotas vardarbības apkarošanas politiku un programmas ciešāk integrēt attīstības sadarbības sistēmās un drošības nozares reformu programmās. |
| --- | --- |

—

Nīderlande ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un Konfliktu novēršanas, miera un attīstības sadarbības tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā, kas tiecas VIKI/ bruņotas vardarbības apkarošanas politiku un programmas ciešāk integrēt attīstības sadarbības sistēmās un drošības nozares reformu programmās.

POLIJA

Polijas pārstāvji 2007. gadā ir aktīvi piedalījušies daudzās ANO, EDSO, ES un citu starptautisku organizāciju rīkotās, VIKI jautājumiem veltītās starptautiskās konferencēs, kursos un semināros.

SPĀNIJA

Spānija piedalās Ženēvas Bruņotas vardarbības un attīstības deklarācijas pamatgrupā, un šajā ziņā tā ir viena no aktīvākajām valstīm. Spānija arī ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un Konfliktu novēršanas, miera un attīstības sadarbības tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā. Spānija veicina to, lai VIKI/ bruņotas vardarbības apkarošanas politiku un programmas ciešāk integrētu attīstības sadarbības sistēmās un drošības nozares reformu programmās.

ZVIEDRIJA

Zviedrija aktīvi darbojas Baltijas jūras reģiona robežkontroles sadarbībā (Baltic Sea Region Border Control Cooperation – BSRBCC), apkarojot starptautiskus noziegumus Baltijas jūras reģiona valstīs. Sadarbība ir gan stratēģiska, gan operatīva. Zviedrija aktīvi veic uzdevumus dažādās Valdību vadītāju darba grupas (Chiefs of Governments’ Task Force) organizētas noziedzības apkarošanai izveidotās Operatīvās komitejas (Operative Committee – OPC) grupās. Operatīvās komitejas mērķis ir Baltijas jūras reģionā stiprināt tiesībaizsardzības aģentūru sadarbību.

Izmantojot Operatīvās komitejas dotās pilnvaras, Zviedrijas tiesībaizsardzības aģentūras (Zviedrijas muita, kriminālpolicija, krastu apsardze) 2005. gadā sāka daudzdisciplīnu izlūkošanas ilgtermiņa projektu “krustuguns” (Crossfire), vēršoties pret šaujamieroču kontrabandu Baltijas jūras reģiona valstīs, kā arī no vienas Baltijas jūras reģiona valsts citās. Galvenais projekta mērķis bija vairot izpratni par šaujamieroču kontrabandu Baltijas jūras reģiona valstīs, un ar efektīvu sadarbību, informācijas apmaiņu un operatīvu analīzi palīdzēt kontrabandas apkarošanas centienos.

Galīgs pārskata ziņojums ar ieteikumiem Operatīvai komitejai ir iesniegts 2007. gada decembrī. Viens ieteikums bija – arī turpmāk izmantot daudzu aģentūra tīklu, vēršoties pret šaujamieroču kontrabandu Baltijas jūras reģiona valstīs. Pārskata ziņojuma 6. ieteikumā ir secināts, ka pašreizējā kontroles sistēma ir pārāk nevarīga, lai novērstu iespējamu kontrabandu, kas notiek legālas šaujamieroču tirdzniecības aizsegā. Tāpat ir jāvērš plašumā turpmāki attiecīgu valstu un starptautiskas koordinācijas centieni, kā arī mehānismi, ar ko – dalībvalstu iekšienē un tām savā starpā – notiek visas ar VIKI tirdzniecību saistītas svarīgākās informācijas apmaiņa. Visbeidzot, tajā ir secināts, ka pašreizējie tiesību akti ir jāpārskata, lai varētu moderni regulēt VIKI tirdzniecības kontroli.

Zviedrijas policijas dienests aktīvi darbojas Eiropas šaujamieroču ekspertu tīklā (European Firearms Experts network – EFE), lai apmainītos ar informāciju un dalītos paraugpraksē par noziegumiem, kas ir izdarīti, izmantojot šaujamieročus, kā arī plānojot tā dēvētās īpaši efektīvās operācijas (High Impact Operations – HIO).

Zviedrijas policijas valde ir piedalījusies ES projektā (Enfopol 16), kā mērķis bija uzlabot policijas dienestu savstarpēju sadarbību un informācijas apmaiņu ieroču marķēšanā un nelikumīgu VIKI meklēšanā.

Zviedrijas policijas dienests ir iesaistīts Eiropas Ieroču meklēšanas rokasgrāmatas izstrādē. Turpinās EFE tīkla un Interpola diskusijas, lai rastu labāko paņēmienu, kā likt lietā abas sistēmas. Pašlaik Zviedrija vēl neizmanto Interpola Elektronisko ieroču meklēšanas sistēmu (INTERPOL Weapons Electronic Tracing System – IWETS).

Zviedrijas tiesībaizsardzības aģentūras ikdienas darbā sadarbojas ar Pasaules muitas organizāciju (World Customs Organisation – WCO). Datus par dažu ieroču konfiskāciju sūta Pasaules muitas organizācijas (WCO) Muitas pasākumu piespiedu īstenošanas tīkla (Customs Enforcement Network – CEN) datu bāzei.

III.1.   Apvienoto Nāciju Organizācija

AUSTRIJA

Austrija konsekventi atbalsta VIKI jautājumos pieņemtās ANO rīcības programmas īstenošanu un ANO Sekretariātam ir iesniegusi pārskata ziņojumus par 2006. un 2007. gadu, arī informāciju par ieroču marķēšanu un meklēšanu.

BULGĀRIJA

Bulgārija 2007. gada pārskata posmā ir piedalījusies ģenerālsekretāra izveidotās Valstu ekspertu grupas otrā un trešā sēdē, lai apsvērtu turpmākus pasākumus, kā stiprināt starptautisku sadarbību, novēršot, apkarojot un izskaužot nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecības starpniecību.

KIPRA

Konkrēti – Kipra sniedz ziņojumus ANO par to, kā ir īstenota ANO Rīcības programma, kas paredz novērst, apkarot un jebkādā izpausmē izskaust vieglo ieroču un kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību. Turklāt tā ir sniegusi informāciju UNHCHR (pamatojoties uz Lēmumu 124/2004/EK) par “VIKI pieejamības un ļaunprātīgas izmantošanas izraisītu cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu”.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika ir atbalstījusi ierosmes, lai veicinātu un īstenotu ITI. Minētajos centienos Čehijas Republika ir brīvprātīgi devusi apmēram USD 100 000 lielu ieguldījumu ANO Miera konsolidācijas ieguldījumu fondā ar Praktisku atbruņošanās pasākumu starpniecību, lai Nairobi, Kenijā, dalībniekiem no 23 Austrumāfrikas, Dienvidāfrikas, un Ziemeļāfrikas valstīm palīdzētu organizēt UNODA spēju vairošanas semināru ITI īstenošanā. Čehijas Republika piedalījās seminārā un dalījās tehniskās zināšanās un pieredzē.

Čehijas Republika atbalsta VIKI jomā veikto ANO un EDSO darbu. Čehijas Republika ir sastādījusi pārskata ziņojumus ANO, kā tā īsteno ANO rīcības programmu novērst, apkarot un izskaust nelikumīgu VIKI tirdzniecību visos aspektos.

SOMIJA

| — | Dalība ANO Valstu ekspertu grupā par nelikumīgu VIKI tirdzniecības starpniecību, |
| --- | --- |

—

Dalība ANO Valstu ekspertu grupā par nelikumīgu VIKI tirdzniecības starpniecību,

| — | Somija 2008. gadā notikušajā valstu divgadējā sanāksmē vadīja Ženēvas procesu kājnieku ieroču darba grupā; pārskata ziņojums “Iespējas un priekšlikumi, kā divgadējās valstu sanāksmes padarīt pēc iespējas efektīvākas, lai kājnieku ieroču jomā īstenotu ANO rīcības programmu” 2007. gada augustā tika izklāstīts Ženēvā notikušajā VIKI nodošanas jautājumiem veltītā sanāksmē, |
| --- | --- |

—

Somija 2008. gadā notikušajā valstu divgadējā sanāksmē vadīja Ženēvas procesu kājnieku ieroču darba grupā; pārskata ziņojums “Iespējas un priekšlikumi, kā divgadējās valstu sanāksmes padarīt pēc iespējas efektīvākas, lai kājnieku ieroču jomā īstenotu ANO rīcības programmu” 2007. gada augustā tika izklāstīts Ženēvā notikušajā VIKI nodošanas jautājumiem veltītā sanāksmē,

| — | finanšu ieguldījums kājnieku ieroču pētniecības projektā, lai 2007. gadā izdotu Kājnieku ieroču pētniecības gadagrāmatu (kopumā EUR 20 000); gadagrāmata “Šaujamieroči un lielpilsēta” (“Guns And The City”) nāca klajā Daresalamā (Tanzānija) 2007. gada novembrī notikušajā Helsinku procesa pārskatīšanas konferencē, |
| --- | --- |

—

finanšu ieguldījums kājnieku ieroču pētniecības projektā, lai 2007. gadā izdotu Kājnieku ieroču pētniecības gadagrāmatu (kopumā EUR 20 000); gadagrāmata “Šaujamieroči un lielpilsēta” (“Guns And The City”) nāca klajā Daresalamā (Tanzānija) 2007. gada novembrī notikušajā Helsinku procesa pārskatīšanas konferencē,

| — | Finanšu ieguldījums ANO Atbruņošanās pētniecības institūta (United Nations Institute for Disarmament Research – UNIDIR) projektā “Ieroču tirdzniecību līguma vajadzībām veiktā ģenerālsekretāram iesniegto viedokļu analīze” (kopā EUR 40 000), |
| --- | --- |

—

Finanšu ieguldījums ANO Atbruņošanās pētniecības institūta (United Nations Institute for Disarmament Research – UNIDIR) projektā “Ieroču tirdzniecību līguma vajadzībām veiktā ģenerālsekretāram iesniegto viedokļu analīze” (kopā EUR 40 000),

| — | dalība Bruņotiem konfliktiem un attīstībai veltītā Ženēvas deklarācijas pamatgrupā. |
| --- | --- |

—

dalība Bruņotiem konfliktiem un attīstībai veltītā Ženēvas deklarācijas pamatgrupā.

FRANCIJA

Francija aktīvi piedalās nelikumīgu VIKI starpniecības kontroles valstu ekspertu grupā, kas 2007. gada jūnijā varēs pieņemt ziņojumu. Minētajā ziņojumā būs ieteikumi, kā izvērst starptautisku sadarbību, lai palīdzētu citām valstīm, un dalīties informācijā.

VĀCIJA

Jautājums par parastas munīcijas krājumu pārpalikumiem joprojām rada nopietnas bažas. Vācija kopā ar Franciju ir iesniegusi ANO ĢA Rezolūciju Nr. 61/72, kam dots nosaukums “Problēmas, ko rada parastas munīcijas krājumu pārpalikumu uzkrājumi”, ar ko izveido valstu ekspertu grupu, kurai jāizskata turpmāki pasākumi, kā stiprināt sadarbību jautājumā par problēmām, ko rada parastas munīcijas krājumu pārpalikumu uzkrājumi. Tādā sakarā Vācijas Ārlietu ministrija bija organizējusi starptautisku ekspertu sanāksmi “stiprināt parastu ieroču un munīcijas izplatīšanas kontroli un veicināt krājumu apjomu samazinājumu” (Berlīne, 2007. gada 3. un 4. aprīlis), jo Vācija 2007. gada pirmajā pusē bija ES prezidentvalsts. Lai sagatavotu valstu ekspertu grupas darbu 2008. gadā, Vācija ir atbalstījusi vairākus pētījumus un reģionu seminārus ieroču krājumu apsaimniekošanas jautājumos.

GRIEĶIJA

Grieķijas virsnieki ir piedalījušies un arī pašlaik piedalās sanāksmēs un semināros, kur pārrunā VIKI jautājumus. Viens virsnieks piedalās arī ES Padomes Tehniskas saskaņošanas komitejas darba grupas sanāksmēs saistībā ar grozījumu Direktīvā 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli un direktīvas pielāgošanu ANO protokola 10. pantam.

ĪRIJA

Īrija sniedz gada pārskata ziņojumus ANO Parastu ieroču nodošanas reģistram. Īrija arī piedalās sarunās par Šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Pārvalstiskas organizētas noziedzības apkarošanas konvenciju (“Šaujamieroču protokolu”).

LIETUVA

Lietuvas pārstāvis ir piedalījies Valstu ekspertu grupā, kas analizēja, kādi turpmāki pasākumi ir veicami, lai stiprinātu starptautisku sadarbību, novēršot, apkarojot un izskaužot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos aspektos.

Lietuva bija ievēlēta par vadītāju Ņujorkā no 2008. gada 14. līdz 18. jūlijam notikušajā ANO Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja iespējas īstenot rīcības programmu, kas paredz novērst, apkarot un izskaust kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos aspektos.

Lietuva ir piedalījusies Kājnieku ieroču izplatības ierobežošanas Ženēvas procesā, kopīgā kvēkeru ANO biroja ierosmē, UNIDIR un Stratēģiskas un starptautiskas drošības pētniecības Ženēvas Starptautisku pētījumu maģistratūras institūta programmā, kas paredz veicināt un pārraudzīt VIKI jomā pieņemtās ANO rīcības programmas īstenošanu.

MALTA

Malta ir iesniegusi gada pārskata ziņojumu par ANO rīcības programmas īstenošanu.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2006. un 2007. gadā vadīja ANO Valstu ekspertu grupu, kam bija uzticēts izskatīt turpmākus pasākumus, kā stiprināt starptautisku sadarbību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības starpniecību.

RUMĀNIJA

Rumānija konsekventi atbalsta starptautiskus centienus stiprināt ieroču eksporta kontroli, lai novērstu, apkarotu un izskaustu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, un ir aktīvi darbojusies kā Valstu ekspertu grupas dalībvalsts, izskatot plašu problēmu klāstu saistībā ar nelikumīgu VIKI tirdzniecības starpniecību.

SLOVĒNIJA

Slovēnija ir daudz darījusi, īstenojot ANO rīcības programmu (Programme of Action – PoA), un ir iesniegusi Slovēnijas Pārskata ziņojumu par PoA īstenošanu ANO Sekretariātā.

SLOVĀKIJA

Eksporta kontroles jomā Slovākija ievēro starptautiskās saistības, ko uzliek attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijās.

Slovākija ir parakstījusi šaujamieroču, to daļu, elementu un munīcijas nelikumīgas ražošanu un tirdzniecības novēršanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju.

Slovākija īsteno visas starptautiskās saistības, ko ir uzņēmusies ANO un EDSO. Slovākija ir aktīvi piedalījusies minēto starptautisko un reģiona organizāciju darbā, kā arī eksporta kontroles režīmos. Slovākija ir arī parastu ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroles Vasenāras mehānisma dalībvalsts. Slovākija konsekventi atbalsta procesu, kas paredz īstenot VIKI jomā izstrādāto rīcības programmu, un ANO Sekretariātam ir iesniegusi pārskata ziņojumus par 2006. un 2007. gadu.

ZVIEDRIJA

Zviedrija ik gadu sūta pārskatus neobligātajam ANO Parasto ieroču reģistram. Zviedrija 2007. gadā pirmo reizi iesniedza pārskata ziņojumu par VIKI eksportu 2006. gadā.

Zviedrijas bruņotie spēki no 2006. līdz 2008. gadam ir rīkojuši personāla mācības, piemēram, Baltijas valstīs un – ar ANO pilnvarām – starptautiskas drošības operācijas.

APVIENOTĀ KARALISTE

Liekot lietā ANO Attīstības programmas finanšu atbalstu, Apvienotā Karaliste palīdz vairākām valstu un reģionu programmām kontrolēt kājnieku ieroču izplatību un mazināt bruņotu vardarbību. Pie tādām pieder VIKI jomā aktīvais Dienvidaustrumu Eiropas informācijas apstrādes centrs (South Eastern Europe Clearing House – SEESAC), kas sadarbojas ar reģiona valdībām, stiprinot spējas pārraudzīt un pētīt nelikumīgu VIKI tirdzniecību.

Apvienotā Karaliste cieši sadarbojas ar Šveices valdību un ANO Attīstības programmu, lai Ženēvas Bruņotas vardarbības mazināšanas sakarā pieņemtā Ženēvas deklarācija gūtu panākumus.

Apvienotā Karaliste finansiāli palīdz ANO Attīstības programmai un ANO Reģionālam miera, atbruņošanās un attīstības centram, lai reģiona mērogos nodrošinātu mācības un krājumu apsaimniekošanu, un drošību, it īpaši Dienvidaustrumu Eiropā (ANO Attīstības programmai) un Dienvidamerikā (ANO Latīņamerikas un Karību jūras valstu reģiona miera, atbruņošanās un attīstības centram – UN-LiREC).

Apvienotā Karaliste ar UNICEF atvēlētiem līdzekļiem ir devusi ieguldījumu Burundi, Nepālā, Ugandā, Afganistānā, Kolumbijā un Kotdivuārā uzlabojot mazgadīgu kareivju reintegrāciju.

Apvienotā Karaliste konsekventi atbalsta ANO Reģistru, un ir veikusi būtiski svarīgu uzdevumu sarunās par reģistra paplašināšanu, lai tajā ietvertu arī brīvprātīgi sniegtu informāciju par VIKI. Apvienotā Karaliste arī piešķir līdzekļus, lai angļu, franču un spāņu valodā izdotu brošūras par Reģistra uzdevumu un to, kā darīt zināmu informāciju.

III.2.   ANO Ģenerālās asamblejas Pirmā komiteja

AUSTRIJA

Austrija ANO 62. Ģenerālā asamblejā ir piedalījusies šādu rezolūciju sponsorēšanā:

| — | Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”.

BULGĀRIJA

Bulgārija ANO Ģenerālās asamblejas 62. sesijā ir piedalījusies šādu ar VIKI jautājumiem saistītu rezolūciju un lēmumu sponsorēšanā:

| — | Rezolūcija Nr. 62/13 “Objektīva informācija par militāriem jautājumiem, arī militāru izdevumu pārskatāmība”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/13 “Objektīva informācija par militāriem jautājumiem, arī militāru izdevumu pārskatāmība”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/40 “Par to, kā novērst pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu nelegālu nodošanu, neatļautu piekļuvi tām, un to neatļautu izmantošanu”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/40 “Par to, kā novērst pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu nelegālu nodošanu, neatļautu piekļuvi tām, un to neatļautu izmantošanu”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/58 – “Stiprināt drošību un sadarbību Vidusjūras reģionā”. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/58 – “Stiprināt drošību un sadarbību Vidusjūras reģionā”.

Tā arī ir atbalstījusi ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 62/44 “Parastu ieroču izplatības kontrole reģionos un mazākās administratīvās vienībās”.

ITĀLIJA

ANO 62. Ģenerālā asamblejā Itālija bija viena no valstīm, kas ierosināja pieņemt šādas ar kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem saistītas rezolūcijas:

| — | Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/40 “Par to, kā novērst pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu nelegālu nodošanu, neatļautu piekļuvi tām, un to neatļautu izmantošanu”. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/40 “Par to, kā novērst pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu nelegālu nodošanu, neatļautu piekļuvi tām, un to neatļautu izmantošanu”.

Itālijā arī ir balsojusi par Rezolūciju Nr. 62/47 (“Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”).

LATVIJA

Latvija atbalsta tāda pilnīga ieroču tirdzniecības līguma pieņemšanu, kurš uzliktu juridiskas saistības. Latvija 2007. gadā ANO ģenerālsekretāram iesniedza viedokli par iespējamu ieroču tirdzniecības līgumu saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 61/89.

Ģenerālās asamblejas 62. sesijā Latvija bija viena no valstīm, kas atbalstīja jeb balsoja par dažādām rezolūcijām VIKI un munīcijas, kā arī parastu ieroču jomā (Nr. 62/13; Nr. 62/21; Nr. 62/22; Nr. 62/26; Nr. 62/28; Nr. 62/29; Nr. 62/40; Nr. 62/41; Nr. 62/44; Nr. 62/47; Nr. 62/57).

LIETUVA

Lietuva ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sesijā ir atbalstījusi un līdz ar citām valstīm ierosinājusi pieņemt šādas rezolūcijas:

| — | Rezolūcija Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”,

| — | Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm ierobežot kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm ierobežot kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”,

| — | 62/40 “Par to, kā novērst pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu (MANPADS) nelegālu nodošanu, neatļautu piekļuvi tām, un to neatļautu izmantošanu”. |
| --- | --- |

—

62/40 “Par to, kā novērst pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu (MANPADS) nelegālu nodošanu, neatļautu piekļuvi tām, un to neatļautu izmantošanu”.

Turklāt Lietuva ir pilnībā atbalstījusi ierosmi sākt sarunas par dokumentu, kas uzliktu juridiskas saistības ierobežot nelikumīgu ieroču tirdzniecību (par ieroču tirdzniecības līgumu), un kopā ar citām valstīm ierosinājusi Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 61/89 “Pretī ieroču tirdzniecības līgumam – kā noteikt kopējus starptautiskus parastu ieroču importa, eksporta un pārsūtīšanas standartuså”. Lietuva 2007. gada aprīlī ir atsaukusies uz ģenerālsekretāra lūgumu darīt zināmus viedokļus par ieroču tirdzniecības līguma iespējamību, darbības jomu un aptuveniem parametriem.

LUKSEMBURGA

Ģenerālās asamblejas 62. sesijas Pirmajā komisijā Luksemburga ir piedalījusies balsojumā par dažādām rezolūcijām VIKI un munīcijas jautājumos.

POLIJA

Polija ir piedalījusies valstu ekspertu grupā, kas izskatīja, kādi turpmāki pasākumi būtu jāveic, lai uzlabotu starptautisko sadarbību, novēršot, apkarojot un izskaužot nelikumīgu starpniecību vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecībā; 2007. gada jūnijā ekspertu grupa ir beigusi darbu.

Polija arī ir piedalījusies 2007. gada augustā sasauktā neoficiālā Ženēvā notikušā sanāksmē par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nodošanas kontroles principiem.

PORTUGĀLE

ANO 62. Ģenerālā asamblejā Portugāle bija viena no valstīm, kas atbalstīja šādas ar viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem saistītas rezolūcijas:

| — | Rezolūciju Nr. 62/13 “Objektīva informācija par militāriem jautājumiem, arī militāru izdevumu pārskatāmību”, |
| --- | --- |

—

Rezolūciju Nr. 62/13 “Objektīva informācija par militāriem jautājumiem, arī militāru izdevumu pārskatāmību”,

| — | Rezolūciju Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”, |
| --- | --- |

—

Rezolūciju Nr. 62/22 – “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”,

| — | Rezolūciju Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”. |
| --- | --- |

—

Rezolūciju Nr. 62/47 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”.

Portugāle ir atbalstījusi arī ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 62/44 “Parastu ieroču izplatības kontrole reģionos un mazākās administratīvās vienībās”.

Portugāle visnotaļ atbalsta tāda instrumenta izstrādi, kas uzliktu juridiskas saistības parastu ieroču jomā (arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā), un ir darījusi zināmu tādu nostāju ģenerālsekretāram adresētā atbildē par viedokļiem Ieroču Tirdzniecības Līguma iespējamības, darbības jomas un aptuvenu parametru jautājumā – saskaņā ar ANO ĢA Rezolūciju Nr. 61/89.

Portugāle atbalsta starptautiskus centienus veicināt pārskatāmību ieroču eksporta jomā, un tālab ik gadu iesniedz datus ANO parastu ieroču, arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču importa un eksporta reģistrā.

SPĀNIJA

ANO ĢA 62. sesijas Pirmajā komisijā Spānija ir atbalstījusi šādas rezolūcijas, kas tieši vai netieši attiecas uz VIKI un munīciju: Rezolūciju Nr. 62/22 “Palīdzība valstīm apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”, Rezolūciju Nr. 62/44 “Parastu ieroču izplatības kontrole reģionos un mazākās administratīvās vienībās”, Rezolūciju Nr. 62/47 “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība jebkādā izpausmē”.

III.3.   EDSO

AUSTRIJA

Austrija ir atbalstījusi VIKI, kā arī parastas munīcijas uzkrājumu jomā pieņemtu EDSO dokumentu īstenošanu. Reģiona sadarbības sakarā Austrija ir sniegusi attiecīgu informāciju par VIKI un savu marķēšanu sistēmu EDSO un tās dalībvalstīm.

KIPRA

Kipra arī informē EDSO par savu praksi un parastu ieroču un ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta (FSC.DEL/269/06, 27.6.2006.), parastu ieroču nodošanas (FSC.DEL/321/07, 22.6.2007.), kā arī par VIKI eksporta un nodošanas procedūrām (FSC.DEL/441/07/Corr 1, 30.8.2007.).

SOMIJA

Somija ir apzinājusi ar kājnieku ieročiem saistītas problēmas kā prioritāru jomu 2008. gadam, kad tā būs EDSO prezidentvalsts. Somija centīsies intensificēt EDSO darbības VIKI un munīcijas pārpalikumu jomā gan no jomas normu, gan arī no tajā veiktā praktiskā darba viedokļa. Tas notiks, arī attīstot sadarbību ar citām organizācijām.

EDSO vajadzētu dot nopietnu ieguldījumu Ņujorkā 2008. gada vidū notikušajā ANO Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja iespējas īstenot rīcības programmu, kas paredz novērst, apkarot un izskaust kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos aspektos. EDSO darbības tāpat atbalsta starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izstrādes ANO procesu.

| — | Saistībā ar kājnieku ieroču jautājumiem uz EDSO Konfliktu novēršanas centru ir norīkots Drošības sadarbības foruma (FSC) atbalsta darbinieks. |
| --- | --- |

—

Saistībā ar kājnieku ieroču jautājumiem uz EDSO Konfliktu novēršanas centru ir norīkots Drošības sadarbības foruma (FSC) atbalsta darbinieks.

VĀCIJA

Vācija konsekventi dod lielu ieguldījumu Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā, konkrēti, VIKI un parastas munīcijas jomā izstrādājot EDSO paraugprakses rokasgrāmatas. Vācija konsekventi par ļoti nozīmīgu atzīst unikālo EDSO standartu noteikšanas darbību kompleksu, apmaiņu paraugprakses jomā un ar VIKI un to munīciju projektos saistītos veikto darbu.

VIKI kontaktpunktiem 2007. gada oktobrī bija sarīkota mācību vizīte Berlīnē, Vīnē (EDSO) un Gailenkirhenē (Vācijas bruņoto spēku pārbaudes centrā).

ITĀLIJA

Itālija arī 2007. gadā ir aktīvi īstenojusi EDSO 2000. gada novembrī pieņemto dokumentu par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem. Turklāt Itālija ir iepazīstinājusi ar jaunumiem informācijas apmaiņā par būtiskākiem VIKI aspektiem (ražošanu, marķēšanu, eksporta kontroli, tirdzniecības starpniecību un iznīcināšanas paņēmieniem), kā paredzēts minētajā EDSO dokumentā.

LUKSEMBURGA

Luksemburga atbalsta EDSO darbības VIKI jautājumos, kas nozīmē regulāri apmainīties ar informāciju šajā jomā.

Luksemburga, piemēram, ir devusi brīvprātīgus ieguldījumus šādos EDSO projektos:

| 1) | parastas munīcijas neitralizācija Melnkalnē – atvēlēti EUR 25 000; |
| --- | --- |

1)

parastas munīcijas neitralizācija Melnkalnē – atvēlēti EUR 25 000;

| 2) | kājnieku ieroču un vieglo ieroču likvidācija Tadžikistānā, kas robežojas ar Afganistānu – atvēlēti EUR 25 000. |
| --- | --- |

2)

kājnieku ieroču un vieglo ieroču likvidācija Tadžikistānā, kas robežojas ar Afganistānu – atvēlēti EUR 25 000.

NĪDERLANDE

Nīderlande ir izstrādājusi munīcijas iznīcināšanas paraugpraksi, kas izklāstīta EDSO Paraugprakses rokasgrāmatā.

PORTUGĀLE

Portugāle arī 2007. gadā ir aktīvi īstenojusi 2000. gada novembrī pieņemto EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem. Šajā sakarā Portugāle ir iepazīstinājusi ar jaunāko informāciju par to, kas ir paveikts saistībā ar dažādiem VIKI aspektiem, piemēram, ražošanu, marķēšanu, eksporta kontroli, tirdzniecības starpniecību un iznīcināšanas metodēm.

SLOVĒNIJA

EDSO projekti, ar ko saskaņā Slovēnija bija kopumā atvēlējusi EUR 65 000 (EDSO VIKI munīcijas iznīcināšanas projektiem) Tadžikistānā (EUR 40 000) un Ukrainā (EUR 25 000), 2007. gadā ir sekmīgi īstenoti.

Slovēnija 2006. gadā ir devusi papildu ieguldījumu – EUR 15 000 – lai Ukrainā (Novobogdanovkā) likvidētu armijas noliktavā notikušas katastrofas sekas.

Slovēnijas diplomāts Jernej Cimperšek kungu, padomnieku Vīnes EDSO pastāvīgajā pārstāvniecībā, ir iecelts par Drošības sadarbības foruma (Forum for Security Cooperation – FSC) parastās munīcijas jautājumu koordinatoru.

Slovēnija arī 2007. gadā aktīvi īstenoja 2000. gada novembrī pieņemto EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, un iesniedza pārskata ziņojumu par to, kā rit kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) jomā pieņemta EDSO dokumenta īstenošana.

SPĀNIJA

Spānija 2007. gadā ir veikusi brīvprātīgas iemaksas šādos projektos, kam EDSO jomā piemīt politisks un militārs aspekts:

| — | VIKI jomā: Baltkrievija – EUR 100 000, Tadžikistāna – EUR 150 000, |
| --- | --- |

—

VIKI jomā: Baltkrievija – EUR 100 000, Tadžikistāna – EUR 150 000,

| — | parastas munīcijas, sprāgstvielu un detonatoru jomā: Gruzija – EUR 95 000 (attīstīt demilitarizācijas jaudu un apstrādāt lieku munīciju); Melnkalne – EUR 75 000 (iznīcināt lieku munīciju), |
| --- | --- |

—

parastas munīcijas, sprāgstvielu un detonatoru jomā: Gruzija – EUR 95 000 (attīstīt demilitarizācijas jaudu un apstrādāt lieku munīciju); Melnkalne – EUR 75 000 (iznīcināt lieku munīciju),

| — | iznīcināt raķešu degvielu (maisījumu): Ukraina – EUR 200 000. |
| --- | --- |

—

iznīcināt raķešu degvielu (maisījumu): Ukraina – EUR 200 000.

APVIENOTĀ KARALISTE

Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā – un saskaņā ar notiekošu projektu – Apvienotā Karaliste līdz ar partnervalstīm Šveici un Spāniju ir sniegusi palīdzību Baltkrievijai VIKI krājumu apsaimniekošanā, kā arī konsultācijas par to.

Apvienotā Karaliste piedalās EDSO VIKI un ANO Parastu ieroču reģistra informācijas apmaiņās un atbalsta tās.

III.4.   NATO

AUSTRIJA

Eiroatlantiskās partnerības padomes (Euro-Atlantic Partnership Council – EAPC) sistēmā Austrija ir finansiāli atbalstījusi NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūras (NAMSA) vadītu VIKI iznīcināšanas projektu Albānijā. Pie tādiem NAMSA projekti, kas 2007. gadā vēl turpinās un ko Austrija ir atbalstījusi arī iepriekšējos gados, pieder VIKI un munīcijas iznīcināšana Ukrainā un Kazahstānā.

IGAUNIJA

Igaunija 2007. gadā deva finanšu ieguldījumu NATO/PfP ieguldījumu fondā “Gruzija II – raķešu un demontāža Gruzijā (Georgia II: Rocket and missile demilitarisation on Georgia)”.

POLIJA

Oberamergauā notikušajos NATO kursos par ieroču izplatības kontroles īstenošanu Polijas Aizsardzības ministrijas pārstāvis ir devis priekšlasījumu par starptautiskām ierosmēm VIKI jomā. Ministrijas pārstāvji ir piedalījušies arī dažādos praktiskos semināros par VIKI glabāšanas un kontroles standartiem un munīcijas noliktavām.

III.5.   Vasenāras mehānisms

FRANCIJA

Francijas 2006. gada starptautiskā ierosme tādas nelikumīgas VIKI tirdzniecības apkarošanā, kurā izmanto aviāciju ir ļāvusi 2007. gada decembrī Vasenāras mehānismā pieņemt paraugpraksi, kā novērst kājnieku ieroču un vieglu ieroču destabilizējošu nodošanu, kurā izmanto aviotransportu.

Ierosme pieder pie paņēmieniem, kā turpināt Eiropas Savienības 2005. gadā pieņemto nelikumīgas VIKI tirdzniecības apkarošanas rīcības plāna īstenošanu. Ar to ir paredzēts uzlabot valstu sadarbību, kontrolējot privātas aviosabiedrības, ko tur aizdomās par dalību ieroču tirdzniecībā, pārkāpjot Apvienoto Nāciju Organizācijas uzliktus embargo, reizē risinot dialogu ar aviopārvadājumu nozari, kā uzlabot VIKI un to munīcijas pārvadājumu izsekojamību, pārskatāmību un drošību.

SLOVĒNIJA

Slovēnija 2005. gada 8. februārī kļuva par dalībvalsti Vasenāras mehānismā, kas vieno valstis, kurās stingri regulē parastu ieroču eksportu. Vasenāras mehānismā īpaša uzmanība ir pievērsta VIKI jautājumam, it īpaši pārnēsājamu raķešu palaišanas iekārtu (MANPADS) eksporta kontroles uzlabošanai, kas ir svarīgs Slovēnijas eksporta kontroles elements.

APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJA

Pēc Apvienotās Karalistes ierosinājuma 2007. gada 6. decembrī ir panākta vienprātība Vasenāras mehānismā izdarīt grozījumus Apvienotās Karalistes ierosinātā kājnieku ieroču nodošanas paraugprakses pamatnostādņu kompleksā, lai tos saskaņotu ar ANO formulējumiem par VIKI marķēšanu un meklēšanu, ko tā pieņēmusi 2005. gadā. Pēc cita Apvienotās Karalistes lūguma Plenārsēde apstiprināja grozījumus 2003. gada MANPADS eksporta kontroles elementos, lai nodrošinātu efektīvāku īstenošanu, (sīkāk par to, kā Apvienotā Karaliste īsteno Vasenāras elementus, sk. www.berr.gov.uk – “Eiropas tirdzniecība (European Trade)”, “Stratēģiska eksporta kontrole (Strategic Export Control)”. Vasenāras Plenārsēdē ir pieņemta paraugprakse, kā novērst kājnieku ieroču un vieglu ieroču destabilizējošu nodošanu, kurā izmanto aviotransportu, liekot lietā vairākus attiecīgu valstu mērogos veicamus konkrētus pasākumus, ja ar nevalstisku gaisa transportu pārvadā kājnieku ieročus un vieglus ieročus.

III.6.   Citi jautājumi

IGAUNIJA

Irākā Igaunijas kareivji 2007. gada patrulēšanas operācijās vairākkārt ir konfiscējuši ieročus un munīciju. Operācijas notika sadarbībā ar ASV un Irākas sauszemes spēku vienībām.

SOMIJA

Dalība Helsinku procesa apaļā galda sanāksmē VIKI nodošanas jautājumos, kas notika Montebello, Kanādā.

VĀCIJA

Vācija ir sadarbojusies ar Arābu valstu līgu (League of Arab States – AL), atbalstot dažādos līmeņos veiktas, ar VIKI saistītas darbības. Vācija ir atbalstījusi arī AL valstu VIKI kontaktpunktu sanāksmi.

ITĀLIJA

Itālijas bruņotie spēki daudzpusējās miera uzturēšanas operācijās 2007. gadā ir savākuši un/vai atsavinājuši un iznīcinājuši šādus kājnieku ieročus un vieglos ieročus:

Kosovā:

| — | 1 AK47 automātu, |
| --- | --- |

—

1 AK47 automātu,

| — | 1 rokas ložmetēju, |
| --- | --- |

—

1 rokas ložmetēju,

| — | 1 medību bisi, |
| --- | --- |

—

1 medību bisi,

| — | 12 pistoles, |
| --- | --- |

—

12 pistoles,

| — | 52 dažādus ieročus. |
| --- | --- |

—

52 dažādus ieročus.

Starpsumma: iznīcināti 67 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

Bosnijā:

| — | 7 šautenes, |
| --- | --- |

—

7 šautenes,

| — | 7 raķešu palaišanas iekārtas, |
| --- | --- |

—

7 raķešu palaišanas iekārtas,

| — | 10 dažādus ieročus. |
| --- | --- |

—

10 dažādus ieročus.

Starpsumma: iznīcināti 24 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

Kopā: iznīcināts 91 kājnieku ierocis un vieglais ierocis.

LATVIJA

Tā kā Latvija ir attīstījusi efektīvu stratēģisku preču eksporta kontroles sistēmu, izveidojusi mācību sistēmu muitniekiem, kā arī izveidojusi nopietnas datu bāzes, Latvija ir arī aktīvi iesaistījusies informēšanas darbībās vairākās Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs.

Ārlietu ministrijas Drošības policijas departaments 2007. gada martā, sadarbībā ar ANO Attīstības programmu (UNDP), organizēja semināru Melnkalnes ieroču izplatības kontroles ekspertiem.

Ārlietu ministrija sadarbībā ar ASV uzņēmējsabiedrībām “Interexport Management Systems” un “Commonwealth Trading Partners” stratēģisku preču eksportētājiem no Latvijas 2007. gadā organizēja eksporta kontroles semināru. Dalībnieki saņēma jaunāko informāciju par Latvijas Republikā spēkā esošiem tiesību aktiem un procedūrām bruņojuma kontroles jomā.

Latvija sadarbībā ar Ziemeļvalstīm un Baltijas valstīm 2007. gada oktobrī bija organizējusi informatīvus seminārus Gruzijai, Baltkrievijai un Ukrainai. Notika diskusijas par ANO, ES un citu starptautisku sistēmu uzdevumu eksporta kontroles jomā kā arī gūto pieredzi, un Latvija iepazīstināja ar savu eksporta kontroles sistēmas organizāciju.

Ārlietu ministrija 2007. gada decembrī ieroču eksportā iesaistītiem uzņēmumiem bija organizējusi semināru par eksporta kontroli, un tajā informēja par jaunpieņemtiem tiesību aktiem attiecībā uz stratēģisku preču apriti, identifikāciju, tādu preču apstrādē gūtu pieredzi un to muitas kontroli.

MALTA

Malta īsteno starptautiskas ANO un EDSO pieņemtas saistības un eksporta kontroles režīmus, kas dažām valstīm, kam tādas starptautiskas un reģiona organizācijas ir uzlikušas sankcijas, paredz īpašus eksporta noteikumus un ierobežojumus. Malta ir arī Vasenāras mehānismā paredzētās parastu ieroču un divējādi lietojamu preču un tehnoloģiju eksporta kontroles dalībvalsts.

IV.   CITAS PIEBILDES UN ATTIECĪGA INFORMĀCIJA

GRIEĶIJA

Marķēšanas jomā der ievērot:

| 1) | Grieķijā nav uzņēmumu, kas ražo ieročus un ieročus pārdošanai, izņemot vienu uzņēmējsabiedrību, kura pieder valstij un kura ražo ieročus Grieķijas Aizsardzības ministrijai; |
| --- | --- |

1)

Grieķijā nav uzņēmumu, kas ražo ieročus un ieročus pārdošanai, izņemot vienu uzņēmējsabiedrību, kura pieder valstij un kura ražo ieročus Grieķijas Aizsardzības ministrijai;

| 2) | runājot par ražotājas valsts noteikšanu, Sabiedriskās kārtības ministrija ir vienojusies ar Ārlietu ministriju atbalstīt Ziemeļatlantijas alianses NATO STANAG 1059 marķēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

2)

runājot par ražotājas valsts noteikšanu, Sabiedriskās kārtības ministrija ir vienojusies ar Ārlietu ministriju atbalstīt Ziemeļatlantijas alianses NATO STANAG 1059 marķēšanas sistēmu.

ĪRIJA

Īrija piedalās Pasaules mēroga militāras informācijas apmaiņā (Global Exchange of Military Information – GEMI), kura ik aprīli notiek Vīnē un kurā 55 dalībvalstis var savstarpēji apmainīties ar jebkādu informāciju par militāriem un ekipējuma, kā arī VIKI jautājumiem. Īrija arī apmeklē gadskārtējo militāras informācijas apmaiņu (Annual Exchange of Military Information – AEMI), kas ik decembri notiek Vīnē.

ITĀLIJA

Itālija uzsver iespēju laikus saņemt informāciju par nākotnē iecerētiem VIKI projektiem – it īpaši tādiem, kas jāfinansē no KĀDP budžeta – norādot arī galvenos mērķus, paredzētas darbības, iecerētos rezultātus un lēstās izmaksas.

Tādi elementi ļautu partneriem rūpīgi izskatīt ierosinātās programmas, un to pieņemšanu tālab varētu atvieglināt.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste ir finansiāli un citādi atbalstījusi vairākas NVO, kas darbojas eksporta kontroles jomā. Pie tādām pieder Saferworld (kas konkrēti pievēršas ES uzvedības kodeksam un valstīm, kuras gatavojas iestāties Eiropas Savienībā), Viva Rio (Brazīlijā un Dienvidamerikā) un Kājnieku ieroču apskats (Small Arms Survey).

Apvienotā Karaliste ir finansiāli atbalstījusi Kājnieku un vieglo ieroču reģiona centru (Regional Centre on Small Arms and Light Weapons – RECSA), kas atbalsta un pārrauga Nairobi Protokola īstenošanu, un arī aktīvi ir iekļāvusies ES darbībās, palīdzot izvērst ES un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (Southern African Development Community – SADC) procesu. Apvienotā Karaliste atbalsta starptautiskas ieroču eksporta kontroles konferences (International Conference on Export Controls), no kurām pēdējā ir Bukarestē (Rumānija) notikusi 2007. gada martā. Minētajā konferencē pulcējās uzaicināti viesi no vairākām valstīm, kas iepriekš konferencēs nebija piedalījušās, un deva nopietnu ieguldījumu trīs dienas ilgajā pasākumā.

Apvienotā Karaliste piedalās arī daudzvalstu kājnieku ieroču grupas (Multinational Small Arms Group – MSAG) simpozijos. Daudzvalstu kājnieku ieroču grupa ir neoficiāla valstu grupa, kuru amatpersonas, kas praksē nodarbojas ar VIKI jautājumiem, pulcējas divas reizes gadā, lai pārrunātu ar VIKI saistītus tematus un apzinātu paraugprakses. Apvienotā Karalistē (2006. gada sākumā), Bernē (2006. gada oktobrī), Madridē (2007. gada jūlijā) un Oslo (2007. gada novembrī) ir notikuši simpoziji, kā galvenais rezultāts ir VIKI jomā pieņemtas EDSO Paraugprakses norādes. Oslo simpozijos Apvienotās Karalistes Apvienotā ieroču izplatības kontroles ieviešanas grupa uzņēmās pienākumu uzturēt daudzvalstu kājnieku ieroču grupas datu bāzi, kurā ir sīki dati par attiecīgu valstu ierēdņiem, kas praktiski darbojas ieroču jomā, attiecīgu valstu jaudām, kontaktinformācija, informācija par iesaisti projektos un iecerētiem pasākumiem VIKI jomā. Viens no pārējiem svarīgākajiem daudzvalstu kājnieku ieroču grupas projektiem bija izstrādāt VIKI kursu, ko lasīt Oberammergauas NATO skolā. Eksperimentālo kursu Oberammergauā nolasīja 2007. gada jūlijā. Tīri teorētisku kursa versiju pašlaik izstrādā, un ir paredzēts to izmēģināt 2008. gada novembrī.

---

PIELIKUMS

VIKI kontaktpunktu saraksts

AUSTRIJA

| Wolfgang Banyai |
| --- |
| Federālā Eiropas un starptautisko jautājumu ministrija |
| II.8 departaments – Ieroču kontrole, atbruņošanās un ieroču neizplatīšana (Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-proliferation) |
| Adrese: A-1014 Vienna |
| Minoritenplatz 8 |
| Tālruņa numurs: +43 (0) 50 11 50 – 3354 |
| Faksa numurs: +43 (0) 50 11 59 – 3354 |
| E-pasts: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at |

Wolfgang Banyai

Federālā Eiropas un starptautisko jautājumu ministrija

II.8 departaments – Ieroču kontrole, atbruņošanās un ieroču neizplatīšana (Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-proliferation)

Adrese: A-1014 Vienna

Minoritenplatz 8

Tālruņa numurs: +43 (0) 50 11 50 – 3354

Faksa numurs: +43 (0) 50 11 59 – 3354

E-pasts: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at

BEĻĢIJA

| Werner Bauwens kungs |
| --- |
| atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumu īpašais sūtnis (Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation) |
| Federālais ārlietu publiskais dienests (Federal Public Service Foreign Affairs) |
| Karmelietenstraat 15 |
| 1000 BRUSSEL |
| Tālruņa numurs: +32 2501 37 10 |
| Faksa numurs: +32 2 50138 22 |
| E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Werner Bauwens kungs

atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumu īpašais sūtnis (Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation)

Federālais ārlietu publiskais dienests (Federal Public Service Foreign Affairs)

Karmelietenstraat 15

1000 BRUSSEL

Tālruņa numurs: +32 2501 37 10

Faksa numurs: +32 2 50138 22

E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGĀRIJA

| Drošības policijas direktorāts (Security Policy Directorate) |
| --- |
| Bulgārijas Republikas Ārlietu ministrija (Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria) |
| Adrese: 2, Alexander Zhendov Street |
| 1040 Sofia, Bulgaria |
| Tālruņa numurs: +359 2948 22 44, +359 2948 24 80 |
| Faksa numurs: +359 2948 20 37 |
| E-pasts: int.security@mfa.government.bg |

Drošības policijas direktorāts (Security Policy Directorate)

Bulgārijas Republikas Ārlietu ministrija (Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria)

Adrese: 2, Alexander Zhendov Street

1040 Sofia, Bulgaria

Tālruņa numurs: +359 2948 22 44, +359 2948 24 80

Faksa numurs: +359 2948 20 37

E-pasts: int.security@mfa.government.bg

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās daļa (Non-proliferation and Disarmament Unit) |
| --- |
| Čehijas Republikas Ārlietu ministrijas |
| Apvienoto Nāciju Organizācijas departaments (United Nations Department Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic) |
| Loretanske Namesti 5 |
| 118 00 Prague 1, Czech Republic |
| Tālruņa numurs: +420 22418 2324 |
| Faksa numurs: +420 22418 2026 |
| E-pasts: osn_sekretariat@mzv.cz |

Ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās daļa (Non-proliferation and Disarmament Unit)

Čehijas Republikas Ārlietu ministrijas

Apvienoto Nāciju Organizācijas departaments (United Nations Department Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic)

Loretanske Namesti 5

118 00 Prague 1, Czech Republic

Tālruņa numurs: +420 22418 2324

Faksa numurs: +420 22418 2026

E-pasts: osn_sekretariat@mzv.cz

KIPRA

| Panayiotis Papadopoulos |
| --- |
| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| Politisku jautājumu nodaļa, Daudzpusēju lietu un starptautisku organizāciju departaments (Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations) |
| Tālruņa numurs: 357-22401152 |
| Faksa numurs: 357-22661881 |
| E-pasts: ppapadopoulos@mfa.gov.cy |

Panayiotis Papadopoulos

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Politisku jautājumu nodaļa, Daudzpusēju lietu un starptautisku organizāciju departaments (Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations)

Tālruņa numurs: 357-22401152

Faksa numurs: 357-22661881

E-pasts: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

DĀNIJA

| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| --- |
| Drošības politikas departaments (Department of Security Policy) |
| Tālruņa numurs: +45 3392 0693 |
| Faksa numurs: +45 3392 1804 |
| E-pasts: sp@um.dk |

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Drošības politikas departaments (Department of Security Policy)

Tālruņa numurs: +45 3392 0693

Faksa numurs: +45 3392 1804

E-pasts: sp@um.dk

IGAUNIJA

| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| --- |
| Starptautisko organizāciju un drošības politikas departaments (Department of International Organisations and Security Policy) |
| Bruņošanās un stratēģisko preču kontroles nodaļa (Division of Armament and Strategic Goods Control) |
| Tālruņa numurs: +372 6377 100 |
| Faksa numurs: +372 6377 199 |
| E-pasts: armscontrol@mfa.ee |

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Starptautisko organizāciju un drošības politikas departaments (Department of International Organisations and Security Policy)

Bruņošanās un stratēģisko preču kontroles nodaļa (Division of Armament and Strategic Goods Control)

Tālruņa numurs: +372 6377 100

Faksa numurs: +372 6377 199

E-pasts: armscontrol@mfa.ee

SOMIJA

| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| --- |
| Politikas departaments (Political Department) |
| Ieroču izplatības kontroles, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation) |
| P.O. Box 420 |
| FI-00023 Government |
| Finland |
| Tālruņa numurs: +358 9 16005 |
| Faksa numurs: +358 9160 56066 |
| E-pasts: pol-20@formin.fi |

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Politikas departaments (Political Department)

Ieroču izplatības kontroles, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation)

P.O. Box 420

FI-00023 Government

Finland

Tālruņa numurs: +358 9 16005

Faksa numurs: +358 9160 56066

E-pasts: pol-20@formin.fi

FRANCIJA

| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| --- |
| Stratēģisku lietu, drošības un atbruņošanās direktorāts (Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament) |
| Ķīmiskas un bioloģiskas atbruņošanās un parastu ieroču izplatības kontroles nodaļa (Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control) |
| Tālruņa numurs: (33-1) 43 17 40 70 |
| Faksa numurs: (33-1) 43 17 49 52 |
| E-pasts: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr |

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Stratēģisku lietu, drošības un atbruņošanās direktorāts (Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament)

Ķīmiskas un bioloģiskas atbruņošanās un parastu ieroču izplatības kontroles nodaļa (Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control)

Tālruņa numurs: (33-1) 43 17 40 70

Faksa numurs: (33-1) 43 17 49 52

E-pasts: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr

VĀCIJA

| Federatīvā ārlietu ministrija (Federal Foreign Office) |
| --- |
| 241.nodaļa |
| Parasto ieroču kontrole (Conventional Arms Control) |
| Werderscher Markt 1 |
| 10117 Berlin, Germany |
| Tālruņa numurs: +49 30 18 17 4272 |
| Faksa numurs: +49 30 18 17 5 4272 |
| E-pasts: 241-0@diplo.de |

Federatīvā ārlietu ministrija (Federal Foreign Office)

241.nodaļa

Parasto ieroču kontrole (Conventional Arms Control)

Werderscher Markt 1

10117 Berlin, Germany

Tālruņa numurs: +49 30 18 17 4272

Faksa numurs: +49 30 18 17 5 4272

E-pasts: 241-0@diplo.de

GRIEĶIJA

| Grieķijas Ārlietu ministrija, D1 ANO un starptautisku organizāciju un konferenču direktorāts (Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences) |
| --- |
| 3, Acadimias Avenue |
| Athens 100 27 / Greece |
| Loukas Tsokos kungs (otrais padomnieks), |
| E-pasts: ltsokos@mfa.gr |

Grieķijas Ārlietu ministrija, D1 ANO un starptautisku organizāciju un konferenču direktorāts (Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences)

3, Acadimias Avenue

Athens 100 27 / Greece

Loukas Tsokos kungs (otrais padomnieks),

E-pasts: ltsokos@mfa.gr

un

| Stylianos Zachariou kungs (zinātnes konsultants), |
| --- |
| E-pasts: szachariou@mfa.gr |
| Tālruņa numurs: +30 210368 25 40 |
| Faksa numurs: +30 210368 24 83 |

Stylianos Zachariou kungs (zinātnes konsultants),

E-pasts: szachariou@mfa.gr

Tālruņa numurs: +30 210368 25 40

Faksa numurs: +30 210368 24 83

UNGĀRIJA

| Attila Juhász kungs |
| --- |
| Referents (Desk Officer) |
| Drošības politikas un ieroču neizplatīšanas departaments (Department for Security Policy and Non-proliferation) |
| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| Budapešta |
| Tālruņa numurs: +36 1458 1678 |
| Faksa numurs: +36 1457 50 39 |
| E-pasts: atjuhasz@kum.hu |

Attila Juhász kungs

Referents (Desk Officer)

Drošības politikas un ieroču neizplatīšanas departaments (Department for Security Policy and Non-proliferation)

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Budapešta

Tālruņa numurs: +36 1458 1678

Faksa numurs: +36 1457 50 39

E-pasts: atjuhasz@kum.hu

ĪRIJA

| Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Disarmament and Non-Proliferation Section) |
| --- |
| Ārlietu departaments (Department of Foreign Affairs) |
| St. Stephen’s Green, |
| Dublin 2, Ireland. |
| Tālruņa numurs: +353 1408 2392. |
| Faksa numurs: +353 1408 2383 |

Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Disarmament and Non-Proliferation Section)

Ārlietu departaments (Department of Foreign Affairs)

St. Stephen’s Green,

Dublin 2, Ireland.

Tālruņa numurs: +353 1408 2392.

Faksa numurs: +353 1408 2383

ITĀLIJA

Itālijas kontaktpersona kājnieku un vieglo ieroču jautājumos ir

| padomnieks Giovanni Pugliese, |
| --- |
| Ārlietu ministrija (Ministry of Foreign Affairs) |
| Vispārējais daudzpusējas politiskās sadarbības departaments, Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas birojs (General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk) |
| Tālruņa numurs: +39 06 3691 2287; |
| Faksa numurs: +39 06 3235927; |
| E-pasts: giovanni.pugliese@esteri.it. |

padomnieks Giovanni Pugliese,

Ārlietu ministrija (Ministry of Foreign Affairs)

Vispārējais daudzpusējas politiskās sadarbības departaments, Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas birojs (General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk)

Tālruņa numurs: +39 06 3691 2287;

Faksa numurs: +39 06 3235927;

E-pasts: giovanni.pugliese@esteri.it.

Itālijas kontaktpersona kājnieku un vieglo ieroču izsekojamības jautājumos ir

| Maria Paravati kundze, Iekšlietu ministrija (Ministry of the Interior), |
| --- |
| Sabiedriskās drošības departaments (Department of Public Security) |
| Vispārējais administratīvu jautājumu birojs (General Administration Office) |
| Tālruņa numurs: +3906-4654 8234; |
| E-pasts: maria.paravati@interno.it. |

Maria Paravati kundze, Iekšlietu ministrija (Ministry of the Interior),

Sabiedriskās drošības departaments (Department of Public Security)

Vispārējais administratīvu jautājumu birojs (General Administration Office)

Tālruņa numurs: +3906-4654 8234;

E-pasts: maria.paravati@interno.it.

LATVIJA

| Bruņojuma kontroles un neizplatīšanas nodaļa |
| --- |
| Drošības politikas departaments |
| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| Tālruņa numurs: +37167016456 |
| Faksa numurs: +37167227226 |
| K. Valdemāra iela 3, |
| Rīga, LV-1395, |
| Latvija |

Bruņojuma kontroles un neizplatīšanas nodaļa

Drošības politikas departaments

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Tālruņa numurs: +37167016456

Faksa numurs: +37167227226

K. Valdemāra iela 3,

Rīga, LV-1395,

Latvija

LIETUVA

| Ieroču izplatības kontroles un terorisma novēršanas nodaļa (Arms Control and Terrorism Prevention Division) |
| --- |
| Atlantijas sadarbības un drošības politikas departaments (Transatlantic Cooperation and Security Policy Department) |
| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| Tālruņa numurs: +370 5236 2521 |
| Faksa numurs: +370 5236 2519 |
| E-pasts: robertas.rosinas@urm.lt |

Ieroču izplatības kontroles un terorisma novēršanas nodaļa (Arms Control and Terrorism Prevention Division)

Atlantijas sadarbības un drošības politikas departaments (Transatlantic Cooperation and Security Policy Department)

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Tālruņa numurs: +370 5236 2521

Faksa numurs: +370 5236 2519

E-pasts: robertas.rosinas@urm.lt

LUKSEMBURGA

| Claude Faber kungs |
| --- |
| Ārlietu ministrija (Ministère des Affaires étrangères) |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tālruņa numurs: +352 247 82421 |
| Faksa numurs: +352 22 19 89 |
| E-pasts: claude.faber@mae.etat.lu |

Claude Faber kungs

Ārlietu ministrija (Ministère des Affaires étrangères)

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tālruņa numurs: +352 247 82421

Faksa numurs: +352 22 19 89

E-pasts: claude.faber@mae.etat.lu

MALTA

| Andrew Seychell kungs |
| --- |
| Policijas komisāra palīgs (Assistant Commissioner of Police) |
| Policijas spēku galvenā mītne (Police Force General Headquarters) |
| Floriana - MALTA |
| Tālruņa numurs: 00356-21-247800 |
| Faksa numurs: 00356-21-247922 |
| E-pasts: andrew.seychell@gov.mt |

Andrew Seychell kungs

Policijas komisāra palīgs (Assistant Commissioner of Police)

Policijas spēku galvenā mītne (Police Force General Headquarters)

Floriana - MALTA

Tālruņa numurs: 00356-21-247800

Faksa numurs: 00356-21-247922

E-pasts: andrew.seychell@gov.mt

NĪDERLANDE

| Referents kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos (Desk Officer for Small Arms and Light Weapons) |
| --- |
| Nīderlandes Ārlietu ministrija (Netherlands Ministry of Foreign Affairs) |
| Miera veidošanas un stabilizācijas daļa (Peace building and Stabilisation Unit) |
| Nīderlandes Ārlietu ministrija (Netherlands Ministry of Foreign Affairs) |
| P.O Box 20061 |
| 2500 EB The Hague, The Netherlands |
| Tālruņa numurs: +3170 348 4688 |
| Faksa numurs: +3170 348 4486 |
| E-pasts: EFV@minbuza.nl |

Referents kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos (Desk Officer for Small Arms and Light Weapons)

Nīderlandes Ārlietu ministrija (Netherlands Ministry of Foreign Affairs)

Miera veidošanas un stabilizācijas daļa (Peace building and Stabilisation Unit)

Nīderlandes Ārlietu ministrija (Netherlands Ministry of Foreign Affairs)

P.O Box 20061

2500 EB The Hague, The Netherlands

Tālruņa numurs: +3170 348 4688

Faksa numurs: +3170 348 4486

E-pasts: EFV@minbuza.nl

POLIJA

| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| --- |
| Drošības politikas departaments (Department of Security Policy) |
| Tālruņa numurs: +48 22523 97 04 |
| Faksa numurs: +48 22628 58 41 |
| E-pasts: dpb.sekretariat@msz.gov.pl |

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Drošības politikas departaments (Department of Security Policy)

Tālruņa numurs: +48 22523 97 04

Faksa numurs: +48 22628 58 41

E-pasts: dpb.sekretariat@msz.gov.pl

PORTUGĀLE

| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| --- |
| Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas daļa (Disarmament and Non-proliferation Unit) |
| Largo do Rilvas |
| 1399-030 Lisboa |
| Tālruņa numurs: +351 21 3946549 |
| Faksa numurs: +351 21 3946037 |
| E-pasts: dsd2@mne.pt |

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas daļa (Disarmament and Non-proliferation Unit)

Largo do Rilvas

1399-030 Lisboa

Tālruņa numurs: +351 21 3946549

Faksa numurs: +351 21 3946037

E-pasts: dsd2@mne.pt

RUMĀNIJA

| Ārlietu ministrija (Ministry of Foreign Affairs) |
| --- |
| Nineta Bărbulescu |
| direktore (Director) |
| EDSO, Asimetrisko apdraudējumu un ieroču neizplatīšanas departaments (OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department) |
| Tālruņa numurs: +4021 319 68 57 |
| Faksa numurs: +4021 319 23 63 |
| E-pasts: nineta.barbulescu@mae.ro |

Ārlietu ministrija (Ministry of Foreign Affairs)

Nineta Bărbulescu

direktore (Director)

EDSO, Asimetrisko apdraudējumu un ieroču neizplatīšanas departaments (OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department)

Tālruņa numurs: +4021 319 68 57

Faksa numurs: +4021 319 23 63

E-pasts: nineta.barbulescu@mae.ro

aizstājējs:

| Mihail Dumitru |
| --- |
| pirmais sekretārs (First Secretary) |
| EDSO, Asimetrisko apdraudējumu un ieroču neizplatīšanas departaments (OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department) |
| Tālruņa numurs: +4021 319 68 57 |
| Faksa numurs: +4021 319 23 63 |
| E-pasts: mihail.dumitru@mae.ro |

Mihail Dumitru

pirmais sekretārs (First Secretary)

EDSO, Asimetrisko apdraudējumu un ieroču neizplatīšanas departaments (OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department)

Tālruņa numurs: +4021 319 68 57

Faksa numurs: +4021 319 23 63

E-pasts: mihail.dumitru@mae.ro

| Valsts eksporta kontroles aģentūra (National Agency for Export Controls) |
| --- |
| Paul Pasnicu |
| direktors (Director) |
| Parasto ieroču nodaļa (Conventional Arms Division) |
| Tālruņa numurs: +4021 305 72 02 |
| Faksa numurs: +4021 311 12 97 |
| E-pasts: ppasnicu@ancex.ro |

Valsts eksporta kontroles aģentūra (National Agency for Export Controls)

Paul Pasnicu

direktors (Director)

Parasto ieroču nodaļa (Conventional Arms Division)

Tālruņa numurs: +4021 305 72 02

Faksa numurs: +4021 311 12 97

E-pasts: ppasnicu@ancex.ro

SLOVĀKIJA

| Atbruņošanās, ieroču izplatības kontroles un pasaules mēroga pārbaudījumu departaments (OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges) |
| --- |
| Slovākijas Republikas ĀM (MFA of the Slovak Republic) |
| Hlboká cesta 2 |
| Bratislava |
| The Slovak Republic |
| Tālruņa numurs: +421259783621 |
| Faksa numurs: +421259783629 |
| E-pasts: ozog@mzv.sk |

Atbruņošanās, ieroču izplatības kontroles un pasaules mēroga pārbaudījumu departaments (OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges)

Slovākijas Republikas ĀM (MFA of the Slovak Republic)

Hlboká cesta 2

Bratislava

The Slovak Republic

Tālruņa numurs: +421259783621

Faksa numurs: +421259783629

E-pasts: ozog@mzv.sk

SLOVĒNIJA

| Jure Zerovec kungs |
| --- |
| Drošības politikas nodaļa (Security Policy Division) |
| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| Presernova ulica 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tālruņa numurs: +386 1478 22 56 |
| Faksa numurs: +386 1478 22 29 |

Jure Zerovec kungs

Drošības politikas nodaļa (Security Policy Division)

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Presernova ulica 25

SI-1000 Ljubljana

Tālruņa numurs: +386 1478 22 56

Faksa numurs: +386 1478 22 29

| Gregor Kaplan kungs |
| --- |
| Drošības politikas nodaļa (Security Policy Division) |
| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| Presernova ulica 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tālruņa numurs: +386 1478 67 10 |
| Faksa numurs: +386 1478 22 29 |

Gregor Kaplan kungs

Drošības politikas nodaļa (Security Policy Division)

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

Presernova ulica 25

SI-1000 Ljubljana

Tālruņa numurs: +386 1478 67 10

Faksa numurs: +386 1478 22 29

SPĀNIJA

| Ārlietu un sadarbības lietu ministrija (Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación – MAEC) |
| --- |
| Stratēģisku jautājumu un terorisma ģenerāldirektorāts (Dirección General de Asuntos Estratégicos y Terrorismo) |
| Ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās direktorāts (Subdirección General de No Proliferación y Desarme) |
| Luis Gómez Nogueira |
| Jefe de Área de Desarme |
| Calle Serrano Galvache, 26 |
| 28071 Madrid |
| Tālruņa numurs: +34 91379 17 59 |
| Faksa numurs: +34 91394 86 78 |
| E-pasts: luis.gomez@maec.es |

Ārlietu un sadarbības lietu ministrija (Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación – MAEC)

Stratēģisku jautājumu un terorisma ģenerāldirektorāts (Dirección General de Asuntos Estratégicos y Terrorismo)

Ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās direktorāts (Subdirección General de No Proliferación y Desarme)

Luis Gómez Nogueira

Jefe de Área de Desarme

Calle Serrano Galvache, 26

28071 Madrid

Tālruņa numurs: +34 91379 17 59

Faksa numurs: +34 91394 86 78

E-pasts: luis.gomez@maec.es

ZVIEDRIJA

| Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas departaments (Department for Disarmament and Non-Proliferation) |
| --- |
| Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs) |
| S-103 39 Stockholm, SWEDEN |
| Tālruņa numurs: +46 8405 10 00 |
| Faksa numurs: +46 8723 11 76 |
| E-pasts: ud-nis@foreign.ministry.se |

Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas departaments (Department for Disarmament and Non-Proliferation)

Ārlietu Ministrija (Ministry for Foreign Affairs)

S-103 39 Stockholm, SWEDEN

Tālruņa numurs: +46 8405 10 00

Faksa numurs: +46 8723 11 76

E-pasts: ud-nis@foreign.ministry.se

APVIENOTĀ KARALISTE

| Referents kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos (Small Arms and Light Weapons Desk Officer) |
| --- |
| Ieroču izplatīšanas apkarošanas departaments (Counter Proliferation Department) |
| Ārlietu un Britu nāciju sadraudzības lietu ministrija (Foreign and Commonwealth Office) |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Tālruņa numurs: +44 (0)20 7008 1793 |
| Faksa numurs: +44 (0)20 7008 2860 |

Referents kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos (Small Arms and Light Weapons Desk Officer)

Ieroču izplatīšanas apkarošanas departaments (Counter Proliferation Department)

Ārlietu un Britu nāciju sadraudzības lietu ministrija (Foreign and Commonwealth Office)

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tālruņa numurs: +44 (0)20 7008 1793

Faksa numurs: +44 (0)20 7008 2860

EIROPAS KOMISIJA

| Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (External Relations - Directorate General) |
| --- |
| Quentin Weiler kungs |
| Tālruņa numurs: +32 2 2954548 |
| Faksa numurs: +32 2 2994820 |
| E-pasts: quentin.weiler@ec.europa.eu |

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (External Relations - Directorate General)

Quentin Weiler kungs

Tālruņa numurs: +32 2 2954548

Faksa numurs: +32 2 2994820

E-pasts: quentin.weiler@ec.europa.eu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOMES SEKRETARIĀTS (COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION SECRETARIAT)

| Ieroču neizplatīšanas jautājumu personiskā pārstāvja birojs (Office of the Personal Representative on Non-Proliferation) |
| --- |
| Fabio Della Piazza kungs |
| Rue de Loi, 175 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| Tālruņa numurs: +32 2281 80 44 |
| Faksa numurs: +32 2281 81 55 |
| E-pasts: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu |
| secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| http://www.consilium.europa.eu/wmd |

Ieroču neizplatīšanas jautājumu personiskā pārstāvja birojs (Office of the Personal Representative on Non-Proliferation)

Fabio Della Piazza kungs

Rue de Loi, 175

1049 Brussels

BELGIUM

Tālruņa numurs: +32 2281 80 44

Faksa numurs: +32 2281 81 55

E-pasts: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu

secretariat.wmd@consilium.europa.eu

http://www.consilium.europa.eu/wmd

---

| 20.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 14/35

---

Astotais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

2010/C 14/02

IEVADS

2008. gadā ES turpināja aktualizēt jautājumu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem visos daudzpusējos forumos un savā politiskajā dialogā ar trešām valstīm, tostarp 2008. gada 14.–18. jūlijā Ņujorkā veiksmīgi notikušajā divgadējā sanāksmē valstīm, kas piedalās ANO 2001. gada Rīcības programmā, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību. ES bija gandarīta, ka šo valstu divgadējās sanāksmes rezultātā ir pieņemts svarīgs pārskata ziņojums, kura saturs patiesi palīdz uzlabot un stiprināt ANO Rīcības programmas īstenošanu. Eiropas Savienības Padome 2008. gadā arī panāca vienošanos VIKI elementu iekļaut ES un trešo valstu nolīgumos, kā arī vienojās par atsauces tekstu. ES turpināja pastiprināti veicināt virzību uz stingrākām VIKI un to munīcijas pārvadāšanās kontrolēm. ES 2008. gadā atzīmēja desmito gadskārtu ES Ieroču eksporta rīcības kodeksam, kas ir devis nozīmīgu ieguldījumu virzībā uz šo mērķi.

ES turpināja sniegt palīdzību trešām valstīm cīņā pret destabilizējošu VIKI uzkrāšanu, tostarp – īstenojot vairākas vienotās rīcības un projektus, kurus dalībvalstis atbalsta valstu līmenī.

Eiropas Komisija (EK) saistībā ar sadarbības un attīstības politiku turpināja veikt nozīmīgu darbu, īstenojot Eiropas Savienības stratēģiju attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. EK 2008. gadā turpināja pasākumus VIKI jomā, izmantojot gan savus ģeogrāfiskos instrumentus, gan tematiskos instrumentus.

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma ES Nelikumīgas VIKI, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģiju. Dokumentā ir uzsvērts, ka vajadzīga konsekventa ES politika drošības un attīstības jomā, pilnībā izmantojot līdzekļus, kas Eiropas Savienībai daudzpusējā un reģionu līmenī ir pieejami gan pašā Eiropas Savienībā, gan ar ārējo attiecību starpniecību. Stratēģija ES un tās dalībvalstīm šajā jomā noder kā politiska norāde, liekot lietā dažādus pieejamus līdzekļus.

Šajā pārskata ziņojumā ir trīs daļas:

| — | I daļā ir runa par dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas, |
| --- | --- |

—

I daļā ir runa par dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas,

| — | II daļā aplūkoti starptautiski īstenošanas centieni, |
| --- | --- |

—

II daļā aplūkoti starptautiski īstenošanas centieni,

| — | III daļā atainota dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatīšanas ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā, |
| --- | --- |

—

III daļā atainota dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatīšanas ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā,

| — | pielikumā iekļauts saraksts ar ES dalībvalstu kontaktpunktiem VIKI jomā. |
| --- | --- |

—

pielikumā iekļauts saraksts ar ES dalībvalstu kontaktpunktiem VIKI jomā.

Pārskata ziņojums aptver gan Padomes Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, gan Padomes 1997. gada 26. jūnijā pieņemto parastu ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanas un apkarošanas ES programmu. Ziņojums galvenokārt attiecas uz 2008. gadā veiktajām darbībām.

I.   DALĪBVALSTU 2008. GADĀ VEIKTIE ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

I.A.   Pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

Turpmāk sniegti ES dalībvalstu komentāri par attiecīgo valstu veikumu 2008. gadā, veicinot pārvaldes un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību.

AUSTRIJA

Austrija ir turpinājusi vērst plašumā pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu. 2008. gadā ir notikušas Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Ekonomikas un darba ministrijas un Aizsardzības ministrijas savstarpējas apspriedes.

BULGĀRIJA

Bulgārija ir turpinājusi veicināt iestāžu savstarpējo sadarbību, saskaņotību un informācijas apmaiņu, lai vērstos pret VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī lai novērstu nelikumīgu tirdzniecību.

DĀNIJA

Dānijas Tieslietu ministrija īsteno ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtus Dānijas tiesību aktus, pie kā pieder arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču regulējums.

Ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtajos Dānijas tiesību aktos ir noteikts, ka bez īpašas Tieslietu ministrijas vai ministrijas pilnvarotas personas izsniegtas licences nedrīkst importēt, izgatavot, iegādāties, glabāt vai nēsāt ieročus un munīciju.

Tiesību aktos ir arī paredzēts, ka jebkādus ieročus vai sprāgstvielas, arī munīciju, nedrīkst eksportēt bez īpašas Tieslietu ministrijas licences. Šajā noteikumā iekļauti arī kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

Tieslietu ministrija attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem ir pilnvarojusi vietējos policijas iecirkņus izdot dažas minētās licences (šaujamieroču glabāšanas atļaujas utt.).

Datubāzes un reģistri

Dānijas policija ir izveidojusi centrālu elektronisku datubāzi (Policijas ieroču reģistru), kurā ir reģistrētas visas personas, kam ir atļauja glabāt ieročus, – izmantojot iesniegtos šaujamieroču licenču pieteikumus un gludstobra bisu utt. iegādes reģistrācijas datus. Reģistrā ir informācija arī par pazaudētiem un nozagtiem ieročiem.

Policijas ieroču reģistrā ir visa attiecīgā informācija – arī ieroču kategorija un tips, izgatavošanas dati, modelis, marķējums (numurs), kalibrs un īpašas iezīmes. Visus ieročus reģistrē, piešķirot īpašu identifikācijas numuru. Ja ražotāji nav marķējuši kādus ieročus, policija var dot pavēli marķēt ieročus ar identifikācijas numuriem. Reģistrā iekļauta arī iepriekšēja informācija, kas ļauj iegūt informāciju par ieroča iepriekšējiem īpašniekiem.

Informāciju par pazaudētiem šaujamieročiem utt. dara zināmu arī Šengenas Informācijas sistēmā (SIS).

Turklāt visām Dānijas šauteņu asociācijām ir jāizveido savi ieroču reģistri, kuros jāiekļauj informācija par visiem šaujamieročiem, kas pieder asociācijai un tās locekļiem.

IGAUNIJA

Ik gadu policijas prefektūras organizē no iedzīvotājiem saņemtu nelikumīgu ieroču un munīcijas iznīcināšanas kampaņas. Kampaņu mērķis ir mazināt nelikumīgu ieroču un munīcijas apjomu un vairot sabiedrības drošību. Visus savāktos un atņemtos ieročus iznīcina.

VĀCIJA

Miera, drošības un attīstības apdraudējums, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un to munīcijas destabilizējoša uzkrāšana un izplatīšana, joprojām ir ļoti nopietna problēma. Vācija ir izvēlējusies plašu pieeju, lai apkarotu un palīdzētu izbeigt kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Lai sasniegtu iecerēto, Vācija kā ES dalībvalsts vadās no ES Nelikumīgas kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģijas, ko Eiropadome ir pieņēmusi 2005. gada 15. un 16. decembrī.

Vācijas Federālā Ārlietu ministrija ir rīkojusi regulāras VIKI jautājumu koordinācijas grupas sanāksmes. Šīs sanāksmes pulcē ieroču eksporta kontroles ekspertus no ministrijām, pārvaldes iestādēm, no militāro ieroču kontroles un pārbaudes vienības, no nevalstiskām organizācijām un attiecīgās ražošanas nozares, lai risinātu jautājumus saistībā ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, kā arī to munīciju. Grupā inter alia apspriež Vācijas politiku attiecībā uz VIKI starptautiskos un reģionālos forumos, daudzpusēju un divpusēju palīdzību, kā arī valsts, reģionālu un pasaules mēroga noteikumu īstenošanu. Sanāksmes vada Federālās ārlietu ministrijas pārstāvis.

Saistībā ar pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību ir pieņemtas vairākas valsts līmeņa ierosmes. Tajās ietverti jaunpieņemtie tiesību akti, kā arī spēkā esošo tiesību aktu praktiskās darbības pārskati. Pie sadarbības piederēja regulāri mācību pasākumi.

GRIEĶIJA

Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības jautājuma risināšana ir Grieķijas Iekšlietu ministrijas un Grieķijas Galvenās policijas pārvaldes absolūta prioritāte. Tiek darīts viss iespējamais, lai mazinātu, ja ne likvidētu, šo parādību un sargātu civiliedzīvotāju drošības sajūtu. Saistībā ar noziedzības apkarošanas politiku 2008. gadā bija izvirzīts mērķis – kompetentajām policijas aģentūrām īstenojot īpaša mērķa rīcības plānus, palielināt nelikumīgi glabātu un tirgotu šaujamieroču (VIKI) konfiskāciju skaitu. Mūsu darbs galvenokārt koncentrējas uz divām jomām:

| 1) | kontrolēt visus ieroču likumīgās aprites posmus (importu, tirdzniecību, glabāšanu un lietošanu); |
| --- | --- |

1)

kontrolēt visus ieroču likumīgās aprites posmus (importu, tirdzniecību, glabāšanu un lietošanu);

| 2) | pastiprinātas kontroles sadarbībā ar kopīgas kompetences aģentūrām, lai identificētu un konfiscētu nelikumīgi importētus, tirgotus, glabātus un lietotus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. |
| --- | --- |

2)

pastiprinātas kontroles sadarbībā ar kopīgas kompetences aģentūrām, lai identificētu un konfiscētu nelikumīgi importētus, tirgotus, glabātus un lietotus kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

a)   Pasākumi likumīgas VIKI aprites kontrolēšanai

Mūsu aģentūrai ir elektroniska datubāze, kas ir centrālā informācijas apmaiņas pārvalde. Tajā var tūlīt saņemt un piegādāt informāciju par visiem likumīgi nodotiem ieročiem, un to nepārtraukti atjaunina, ievadot visas izmaiņas ieroču piederības statusā. Lai varētu ieročus konfiscēt un izmantot kā pierādījumu kriminālprocesā, šādā datubāzē ir reģistrēts viss meklētais saistībā ar ieročiem – pazaudēti, nozagti, nelikumīgi izvesti, atrasti – ar mērķi tos identificēt uziešanas gadījumā. Šāda datubāze sniedz informāciju par katra ieroča pagātni – no tā importa līdz pēdējam tā likumīgajam īpašniekam (ieroču reģistrs). Turklāt minētā datubāze atvieglo informācijas apmaiņu par VIKI ar citām Grieķijas un ārvalstu iestādēm. Esam noteikuši minimālo kontroļu skaitu mēnesī visos uzņēmumos, kas likumīgi darbojas ieroču tirdzniecībā. Šāda informācija ir pārbaudīta, salīdzinot ar datiem, kas ievadīti elektroniskajā datubāzē, kura atrodas mūsu birojā. Stingri ir īstenoti piemērojamie Likuma 2168/1993 noteikumi un saskaņā ar minēto likumu izdotie ministriju lēmumi, jo tie ir Grieķijas tiesiskā regulējuma pamats attiecībā uz ieroču pārvaldību. Likums ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas līgumu. Dažviet tajā ir paredzēti stingrāki noteikumi (Likuma 2168/1993 15. pants un Grieķijas Kriminālkodeksa 272. pants, kas grozīts ar Likumu 2928/2001). Likumīgai kājnieku ieroču un vieglo ieroču apritei Grieķijā (importam, eksportam, tirdzniecībai un tranzītam) ir vajadzīga licence, ko izdod kompetenta aģentūra – attiecīgā gadījumā saskaņā ar Likuma 2168/1993 noteikumiem.

Sadarbība ar citām Grieķijas tiesībaizsardzības iestādēm (ostu policiju, muitu, īpašo kontroļu aģentūru) un militārām iestādēm ir izcila. Ar kompetentajām iestādēm notiek informācijas apmaiņa par importēto vai nodoto ieroču izcelsmi.

b)   Pasākumi nelikumīgas ieroču tirdzniecības kontrolei

Tā kā ir uzskatīts, ka reģionāla un starptautiska divpusēja sadarbība ir ārkārtīgi nozīmīga, lai novērstu un izskaustu ieroču nelikumīgu tirdzniecību no valsts uz valsti, Grieķija ir noslēgusi starptautiskus policijas sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm un piedalās starptautiskās, reģionālās un divpusējās organizācijās (Adrijas un Jonijas iniciatīva, Dienvidaustrumeiropas sadarbības iniciatīva, Eiropols un Interpols).

Transportlīdzekļus un personas, kas iebrauc valstī, pārbauda izveidotajos iebraukšanas punktos. Norit pārbaudes pie sauszemes un jūras robežām (sadarbojoties ar ostu iestādēm), lai novērstu to, ka personas, kas nelikumīgi ieceļo Grieķijā, neatļauti ievestu ieročus. Visi atklātie gadījumi tiek rūpīgi izmeklēti, lai apzinātu un likvidētu noziedzīgas organizācijas, kas varētu darboties nelikumīgā ieroču tirdzniecībā. Jomās, kurās ir nopietnas problēmas saistībā ar ieroču tirdzniecību, glabāšanu un lietošanu, sadarbībā ar vietējām kopienām un iestādēm tiek veikti īpaši pasākumi.

Saistībā ar Grieķijas pārstāvniecību starptautiskās un reģionālās organizācijās un ierosmēs mūsu ierēdņi 2008. gadā piedalījās un šogad piedalās sanāksmēs un semināros, kuros apspriež ar VIKI saistītus jautājumus. Attiecībā uz šaujamieroču apzīmējumu, svarīga ir šāda informācija:

| 1) | Grieķijā nav citu ieroču izgatavotāju, kas ražotu tirdzniecības nolūkos, kā tikai valsts uzņēmums, kurš ražo ieročus Valsts Aizsardzības ministrijas vajadzībām; |
| --- | --- |

1)

Grieķijā nav citu ieroču izgatavotāju, kas ražotu tirdzniecības nolūkos, kā tikai valsts uzņēmums, kurš ražo ieročus Valsts Aizsardzības ministrijas vajadzībām;

| 2) | attiecībā uz ieroču ražotājas valsts noteikšanu – Grieķija sadarbībā ar jūsu direktorātu labprāt izmantotu NATO STANAG 1059 apzīmējumu sistēmu. |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz ieroču ražotājas valsts noteikšanu – Grieķija sadarbībā ar jūsu direktorātu labprāt izmantotu NATO STANAG 1059 apzīmējumu sistēmu.

Esam pievienojuši tabulu ar ieročiem, ko Grieķijas policijas aģentūras konfiscējušas 2008. gadā – vai nu kā veiktas sodāmas rīcības izpildes rīku/līdzekli, vai kā atrastu ieroci.

Šādi ieroči ir pierādījums izstrādātajās tiesvedības lietās, un par to nākotni lems kompetentā tiesa, izskatot katru lietu saskaņā ar Likuma 2168/1993 16. pantu.

Tabula ar Grieķijā 2008. gadā konfiscētiem ieročiem, bruņojumu un sprāgstvielām:

| | Šautenes – 165 |
| --- | --- |

Šautenes – 165

| | Pistoles – 501 |
| --- | --- |

Pistoles – 501

| | Revolveri – 134 |
| --- | --- |

Revolveri – 134

| | Sporta šaujamieroči – Flober šaujamieroči 829 |
| --- | --- |

Sporta šaujamieroči – Flober šaujamieroči 829

| | KOPĀ 1 629 |
| --- | --- |

KOPĀ 1 629

ITĀLIJA

Kopš 2000. gada vismaz reizi gadā tiekas tehniska ad hoc darba grupa kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos, kurā darbojas attiecīgu ministriju, tiesībaizsardzības iestāžu un izgatavotāju apvienību pārstāvji. Grupa ir piemērots forums, lai pārrunātu svarīgākos jautājuma aspektus, tostarp svarīgākās norises valsts un starptautiskā mērogā.

2008. gada sanāksmē apspriedes galvenokārt koncentrējās uz gatavošanos Trešajai divgadējai sanāksmei (2008) valstīm, kuras ir puses Rīcības programmā, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, un uz daudzpusēja marķēšanas un izsekošanas instrumenta īstenošanu. Itālijas VIKI ražošanas, marķēšanas, uzskaites, uzkrāšanas un nodošanas tiesību aktos realizētās stingrās pieejas rezultātā grupa kā pilnīgi apmierinošu novērtēja līmeni, kādā valstī tiek īstenotas galvenās starptautiskās ierosmes, kuru mērķis ir cīņa pret nelikumīgu VIKI tirdzniecību.

Itālijas bruņotie spēki 2008. gadā Itālijas teritorijā iznīcināja vairāk nekā 50 000 kājnieku ieroču un vieglo ieroču, klasificējot tos kā pārpalikumu.

ĪRIJA

Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības ministrija, kas ir militārā un divējāda lietojuma ekipējuma eksporta licenču izdošanas iestāde, vadīja 2008. gada Eksporta kontroles likuma ieviešanu. Ar šo likumu ir atjaunināti Īrijas tiesību akti šajā jomā un ieviestas starpniecības un tehniskās palīdzības kontroles.

Ārlietu ministrija visu gadu uzturēja sakarus ar Transporta ministriju, lai nodrošinātu, ka tā pilnīgi apzinās risku par nelikumīgiem ieroču pārvadājumiem ar aviotransportu.

LIETUVA

Attiecībā uz tiesību aktiem par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (VIKI) kopš 2007. gada pārskata ziņojuma nav izdarīti nekādi grozījumi. Regulāri tika sniegti pārskata ziņojumi par militārā ekipējuma eksportu.

LUKSEMBURGA

Attiecīgais juridiskais pamats ir 1983. gada 15. martā pieņemtais Ieroču un munīcijas likums, kā arī 1995. gada 31. oktobrī pieņemtie Lielhercogistes noteikumi par ieroču, munīcijas, militāram lietojumam īpaši paredzētu iekārtu un ar to saistītu tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu. Tie ir publicēti Luksemburgas Lielhercogistes oficiālajā laikrakstā Mémorial. Pašlaik notiek spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana.

Ārlietu ministrijai ir uzdevums uzturēt sakarus ar citām valstīm un organizācijām, lai īstenotu starptautisku koordināciju kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā.

PORTUGĀLE

Turpinājās centieni sekmēt pārvaldes un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai apkarotu VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī novērstu nelikumīgu tirdzniecību. 2008. gadā ir notikušas regulāras sanāksmes ar Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Portugāles izlūkdienestu un Finanšu ministrijas pārstāvjiem.

RUMĀNIJA

Rumānijas ieroču eksporta kontroles sistēmā ietilpst:

| — | Tiesiskais regulējums







  — | Primārie tiesību akti par eksporta kontrolēm |
| --- | --- | --- |

—

Tiesiskais regulējums

—

Primārie tiesību akti par eksporta kontrolēm

| — | Sekundārie tiesību akti īstenošanai, tostarp saraksts ar militārām precēm, uz kurām attiecas militāro preču eksporta, importa un cita veida nodošanas kontroles režīms |
| --- | --- |

—

Sekundārie tiesību akti īstenošanai, tostarp saraksts ar militārām precēm, uz kurām attiecas militāro preču eksporta, importa un cita veida nodošanas kontroles režīms

| — | 1. pīlārs: atļauja uzņēmumiem (reģistrācija) tirgot militāras preces, tostarp VIKI un to munīciju |
| --- | --- |

—

1. pīlārs: atļauja uzņēmumiem (reģistrācija) tirgot militāras preces, tostarp VIKI un to munīciju

| — | 2. pīlārs: katras nodošanas licencēšana – eksports un imports (pastāvīgs vai pagaidu), atkārtots eksports, starpniecība, tranzīts, pārkraušana, nekomerciālas darbības |
| --- | --- |

—

2. pīlārs: katras nodošanas licencēšana – eksports un imports (pastāvīgs vai pagaidu), atkārtots eksports, starpniecība, tranzīts, pārkraušana, nekomerciālas darbības

| — | Licencēšana un novērtēšana







  — | Valsts licencēšanas iestāde (Valsts eksporta kontroles aģentūra) |
| --- | --- | --- |

—

Licencēšana un novērtēšana

—

Valsts licencēšanas iestāde (Valsts eksporta kontroles aģentūra)

| — | Ministriju padome licencēšanas pieteikumu novērtēšanai (Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Ekonomikas ministrijas, Pārvaldes un iekšlietu ministrijas, Valsts muitas iestādes, Rumānijas izlūkdienesta un Ārējā izlūkdienesta pārstāvji) |
| --- | --- |

—

Ministriju padome licencēšanas pieteikumu novērtēšanai (Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Ekonomikas ministrijas, Pārvaldes un iekšlietu ministrijas, Valsts muitas iestādes, Rumānijas izlūkdienesta un Ārējā izlūkdienesta pārstāvji)

| — | Licencēšanas procesa noteikumi un procedūras |
| --- | --- |

—

Licencēšanas procesa noteikumi un procedūras

| — | VIKI nodošanu apstiprina tikai ar atsevišķu licenci, kurā paredzēti papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

VIKI nodošanu apstiprina tikai ar atsevišķu licenci, kurā paredzēti papildu nosacījumi

| — | Izpilde







  — | Izpildes un atbilstības iestādes (Valsts eksporta kontroļu aģentūra, Valsts muitas iestāde, Pārvaldes un iekšlietu ministrija) |
| --- | --- | --- |

—

Izpilde

—

Izpildes un atbilstības iestādes (Valsts eksporta kontroļu aģentūra, Valsts muitas iestāde, Pārvaldes un iekšlietu ministrija)

| — | Sankciju noteikumi (Valsts eksporta kontroļu aģentūra, Tieslietu ministrija) |
| --- | --- |

—

Sankciju noteikumi (Valsts eksporta kontroļu aģentūra, Tieslietu ministrija)

| — | Ražošanas nozares informēšanas pasākumi (gadskārtēja konference, semināri, praktiski semināri, apaļā galda sanāksmes) |
| --- | --- |

—

Ražošanas nozares informēšanas pasākumi (gadskārtēja konference, semināri, praktiski semināri, apaļā galda sanāksmes)

| — | Pārredzamība: ceturkšņa un gada pārskata ziņojumi par ieroču eksportu |
| --- | --- |

—

Pārredzamība: ceturkšņa un gada pārskata ziņojumi par ieroču eksportu

SLOVĀKIJA

Slovākijas Republikā ir spēkā attiecīgi tiesību akti un vajadzīgie administratīvie pasākumi, ar ko kontrolēt kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu, glabāšanu, marķēšanu un tirdzniecību. Efektīva eksporta kontroles sistēma ļauj iestādēm jebkurā laikā apzināt un pārraudzīt ieroču apriti visā Slovākijas teritorijā.

Tāda sistēma Slovākijas Republikā palīdz efektīvi apkarot nelikumīgu parastu ieroču tirdzniecību.

SLOVĒNIJA

Slovēnijā Ārlietu ministrija joprojām ir koordinācijas iestāde ANO programmas īstenošanai šajā jomā. Ministrija ir arī atbildīga par Slovēnijas ārpolitikas darbībām VIKI jomā. Slovēnijai kā ES dalībvalstij ir jāiesaistās dažās starptautisku un reģionālu organizāciju darbībās. Iekšlietu ministrija kontrolē VIKI eksportu un importu, un Aizsardzības ministrija ir atbildīga par militārām vajadzībām lietojamu VIKI importa un eksporta kontroli.

Slovēnijas policija un Muitas pārvalde ir atbildīgas par robežu un robežšķērsošanas punktu kontroli. Minētās iestādes tieši kontrolē kravas, kas šķērso Slovēnijas robežas. Policija 2008. gadā konfiscēja visnotaļ lielus daudzumus VIKI, ko atsevišķas personas bija mēģinājušas pār robežu ievest Slovēnijas Republikas teritorijā. It īpaši ir pieaudzis tādu noziedzīgu nodarījumu skaits, uz kuriem attiecas Kriminālkodeksa 310. pants vai jaunā Kriminālkodeksa 307. pants. 2008. gadā tika izdarīti 160 noziedzīgi nodarījumi un 2007. gadā – 129 (ieroču un sprāgstvielu nelikumīga izgatavošana un tirdzniecība). Dažas operācijas veica, izmantojot slepenas izmeklēšanas metodes un paņēmienus, tostarp šķietamu ieroču un sprāgstvielu pirkšanu, slepenu izsekošanu, slepus veiktu sarunu noklausīšanos vai sakaru pārtveršanu, un izmantojot slepenus policijas detektīvus. Vairums ieroču ir konfiscēts klasiskā veidā – mājas pārmeklēšanā, veicot pārbaudi pie valsts robežas vai ceļa satiksmes kontroles laikā. Daudzas atsevišķas ieroču vienības mājas pārmeklēšanas laikā ir konfiscētas narkotiku pārdevējiem vai nelegālās migrācijas organizētājiem. Tomēr tā nav ieroču tirdzniecība tās klasiskajā nozīmē, bet gan bruņošanās pašaizsardzības nolūkos. Kontrabandā iesaistītās personas šķērso Slovēniju tranzītā vai ceļo un nelikumīgi ved ieročus pa tā saucamo Balkānu maršrutu no Dienvidaustrumeiropas uz ES.

SPĀNIJA

Spānija 2008. gadā guva ievērojamus panākumus, īstenojot ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, un piemērojot starptautisko instrumentu VIKI marķēšanai un izsekošanai.

Ir veikti pasākumi, lai veicinātu miera kultūru un ieviestu papildu standartus kontroļu uzlabošanai, un nostiprinātas izveidotās saites ar ANO Atbruņošanās lietu biroju, Interpolu, reģionālām organizācijām (EDSO, NATO) un gan valsts, gan ārzemju nevalstiskām organizācijām.

Dažādie ministriju departamenti, kas atbild par darbību saskaņošanu un informācijas apmaiņu VIKI un to munīcijas jomā, ir regulāri rīkojuši sanāksmes par šiem jautājumiem, konkrēti Pastāvīgajā ministriju komisijā ieroču un sprāgstvielu jautājumos (Commission interministérielle permanente des armes et explosifs – CIPAE, divas sanāksmes mēnesī), Ministriju komisijā aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības jautājumos (Commission interministérielle chargée du Commerce extérieur des matériels de défense et à double usage – JIMDDU, viena sanāksmi mēnesī) un darba grupās, kam uzticēts konstatēt un apkarot VIKI kontrabandu.

Spānijas speciālie dienesti, ko koordinē Galvenā civilās gvardes (Guardia Civil) šaujamieroču un spridzekļu izplatības inspekcija, 2008. gadā konfiscēja 185 nelikumīgus šaujamieročus (137 no Šengenas zonas valstīm un 48 no valstīm, kas nav Šengenas zonā). Pašlaik Spānijas iestādes kopumā ir aizturējušas 278 382 visu tipu šaujamieroču, no kuriem 23 769 jau ir atlasīti pārdošanai izsolēs un 30 048 – iznīcināšanai.

Valsts iestādes 2008. gadā veica 22 738 inspekcijas, kuru rezultātā 716 gadījumos sāktas tiesas prāvas pret ražotājiem, ieroču izgatavotājiem, atsevišķām personām un apsardzes uzņēmumiem; no tiem 207 gadījumi ir saistīti ar šaujamieročiem un 529 ar sprāgstvielām. Muitas darbinieki veic arī regulāras akcijas lidostās un ostās, meklējot pārkāpumus šajās jomās.

ZVIEDRIJA

Zviedrija 2008. gadā nav veikusi nekādus pielāgojumus tiesību aktos par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

APVIENOTĀ KARALISTE

Aizsardzības ministrija 2008. gadā kopumā likvidēja 1 001 kājnieku ieroci.

I.B.   Jaunieviesti tiesību akti, praktiskas spēkā esošu tiesību aktu funkcionēšanas pārskatīšana

Vairākas valstis 2008. gadā sāka īstenot jaunieviestus tiesību aktus vai pārskatīt jau esošos. Sīkāka informācija ir šāda:

AUSTRIJA

2008. gadā nav ieviesti jauni tiesību akti saistībā ar VIKI jautājumiem.

Jaunais 2005. gada Ārējās tirdzniecības likums un pēc tam – 2006. gadā pieņemtā Ārējās tirdzniecības regula ir ievērojami palīdzējuši uzlabot ieroču eksporta kontroli. Minētajā īstenošanas tiesību aktā licenču izsniegšana ir saskaņota ar attiecīgiem ES Rīcības kodeksa noteikumiem par ieroču eksportu, un Austrijas tirgotājiem tie ir obligāti. Turklāt tajos saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli ir noteikti starpnieki un starpniecības darbības.

Austrijas kara materiālu noteikumi un Ekonomikas un darba lietu ministrijas sastādītais saraksts, kurā ir iekļauts militārais ekipējums, kas nav kara materiāli, atbilst ES Kopējam militāro preču sarakstam. Saskaņā ar jauno Ārējās tirdzniecības likumu uz ES Kopējā militāro preču sarakstā ietvertām precēm ir attiecināta prasība nodrošināties ar eksporta, tranzīta un starpniecības licenci. ES Kopējā militāro preču sarakstā iekļauto preču tirdzniecība Kopienā – ar dažiem izņēmumiem – notiek saskaņā ar pārraudzības procedūru. Tehnisku palīdzību saistībā ar tādu parastu ieroču sistēmu izstrādi, ražošanu, apkalpošanu, izmantošanu, uzturēšanu vai citādu apkopi, uzkrāšanu, izmēģinājumiem vai izplatīšanu, kuras vairo militāras jaudas, nesniedz šādos gadījumos – ja palīdzība ir pretrunā ierobežojošiem pasākumiem, ko paredz ES kopējās nostājas vai ES vienotās rīcības, EDSO rezolūcijas vai tādas Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, kas uzliek saistības.

Turklāt Aizsardzības ministrijas izdotos noteikumos ir uzskaitīti tādi kara materiāli un citi ieroči, kuru iespējamu iznīcināšanu izskata. Saraksta pamatā ir ES un EDSO definīcijas.

BEĻĢIJA

2006. gada 8. jūnijā pieņemtajā likumā par ieroču turēšanu īpašumā mājās un ieroču nodošanu, kurš ievērojami paaugstināja šaujamieroču piederības maksimālo rādītāju, 2008. gada 25. jūlijā pēc šaušanas negadījuma izdarīja grozījumus, lai uzlabotu likuma piemērošanu.

KIPRA

VIKI eksportu, tranzītu un atkārtotu nodošanu (reeksportu) regulē Ministrijas rīkojums 257/2005 (Aizsardzības noteikumi par armijas ekipējuma eksporta kārtību) – 2005. gads), kurā grozījumi ir izdarīti ar Ministrijas rīkojumu 165/2008. Minētais rīkojums ir saskaņots ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu un attiecīgu Padomes 2000. gada 13. jūnija Deklarāciju (2000/C191/01). Tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija ir kompetenta iestāde, kas izdod visas VIKI eksporta, atkārtotas nodošanas (reeksporta) un tranzīta licences. Muitas un akcīzes departaments ir atbildīgs par īstenotās kontroles saskaņu ar muitas tiesību aktiem.

VIKI importu, iegādi, glabāšanu un transportēšana regulē Likums 113(1)/2004 “Par šaujamieročiem un ieročiem, kas nav šaujamieroči”. Likums ir saskaņots ar Eiropas Savienības Direktīvu 91/477/EEK, kas grozīta ar Padomes Deklarāciju 2000/C191/01.

Dažu VIKI ražošana ir reglamentēta Likumā 113(1)2004 (III daļa, 7. panta 1. punkts). Pamatojoties uz likumu, Republikas pilsoņiem vai pastāvīgajiem iedzīvotājiem ir aizliegts izgatavot VIKI, ja vien viņiem nav attiecīgas policijas priekšnieka izdotas, derīgas licences. Īpašās licences iedzīvotājiem izdod saskaņā ar likumā paredzētiem noteikumiem. Noteikumos ir paredzēts arī tas, ka pieteikuma iesniedzējs nedrīkst būt sodu reģistrā, pret viņu nedrīkst notikt izmeklēšana – vai licences izdošana neapdraud ne pašu licences turētāju, ne valsti, ne arī sabiedrisko kārtību – un, visbeidzot, ar nosacījumu, ka licences turētājs ir izturējis valdības noteiktu medicīnas pārbaudi. Nelikumīgu VIKI izgatavošanu, glabāšanu, uzkrāšanu un tirdzniecību reglamentē Likums 113(1)2004. Likumā ir paredzēts līdz 15 gadus ilgs cietumsods un/vai EUR 42 715 naudassods par likuma pārkāpšanu.

Kipras Galvenajā policijas pārvaldē ir izveidota īpaša uzskaites nodaļa (valsts ieroču arhīvs), kurā ir arī elektroniska datubāze, kas atvieglo informācijas apmaiņu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (VIKI) un ar citām kompetentām Eiropas Savienības iestādēm, reģionu organizācijām un citām valstīm.

DĀNIJA

Jaunākās tiesību aktu izstrādes iniciatīvas

VIKI jomā 2007. gadā nav bijušas tiesību aktu izstrādes iniciatīvas.

Dānijā 2004. gada 1. oktobrī stājās spēkā jauns tiesību akts par noteikumiem attiecībā uz ieroču pārvadājumiem starp trešām valstīm (t. i., valstīm, kas nav Dānija). Noteikumos aizliegts transportēt ieročus u. c. uz valstīm, uz kurām attiecas ANO, ES vai EDSO noteiktais ieroču embargo. Turklāt ir aizliegti ieroču pārvadājumi starp tādām trešām valstīm, kas nav izdevušas vajadzīgās eksporta un importa licences.

Dānijas parlaments 2005. gada 14. jūnijā pieņēma arī aktu, ar kuru inter alia ievieš ieroču tirdzniecības starpniecību. Saskaņā ar minēto aktu valstīs, kas nav ES dalībvalstis, bez Tieslietu ministrijas vai tās pilnvarotas personas licences ir aizliegts kā starpniekam risināt ar savstarpējām ieroču nodošanas u. c. darbībām saistītas sarunas vai veikt darījumus, kā ir definēts Dānijas tiesību aktos par ieročiem un sprāgstvielām. Turklāt tādus ieročus ir aizliegts pirkt vai pārdot utt., ja pirkšana vai pārdošana pieder pie savstarpējas ieroču nodošanas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, vai – kā ieroču īpašniekiem utt. – ir aizliegts organizēt tādas ieroču nodošanas. Aizliegumu nepiemēro darbībām, ko citās ES dalībvalstīs vai ārpus ES veic Dānijas pilsoņi, kuri dzīvo ārzemēs. Ar šo aktu ir īstenota Eiropas Padomes Kopējā nostāja 2003/468/KĀDP (2003. gada 23. jūnijs) par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli.

Jaunākās īstenošanas iniciatīvas

Dānijas valsts policija 2007. gadā veica intensīvu un mērķtiecīgu izmeklēšanu attiecībā uz rokeriem un bandu dalībniekiem, inter alia, lai atklātu nelikumīgu ieroču glabāšanu un celtu apsūdzības par to. Dažādu bandu dalībnieku – vai ar tām saistītu personu – konfrontācijās vairākkārt bija lietoti ieroči.

Dānijas Tiesu ekspertīzes dienesta centrs 2007. gadā izskatīšanai saņēma kopumā 949 ieročus. Dānijas valsts policijai nav informācijas par to, cik daudz ieroču ir konfiscēts bandu dalībniekiem.

FRANCIJA

Ar Direktīvu 2008/51/EK (2008. gada 21. maijs) ir panākta Direktīvas 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (iekšējam tirgum) saskaņa ar ANO Protokolu par šaujamieročiem. Ņemot vērā šajā direktīvu sniegtos precizējumus, Francija ir sākusi pievērsties pasākumiem, kas tai būtu jāveic, gan lai ievērotu direktīvas noteikumus, gan lai Francija pievienotos ANO Protokolam par šaujamieročiem.

VĀCIJA

Vācija ir veikusi konkrētus pasākumus, lai īstenotu ANO Nelikumīgas šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju un starptautisko instrumentu, kas ļauj valstīm laicīgi un droši apzināt un meklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. Tā ir likusi izdarīt grozījumus Ieroču likumā, ieroču marķēšanu un uzskaites pienākumu attiecinot arī uz būtiskām ieroču daļām, un tādējādi ieroču izcelsmes meklēšana ir atvieglināta starptautiskos mērogos.

LATVIJA

Latvijā 2008. gadā nav ieviesti jauni tiesību akti par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

Ņemot vērā ES Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, Latvijas Republikas valsts tiesību aktos atbilstoši iekļaus attiecīgos noteikumus.

Latvijā 2008. gadā fiziskām personām pavisam ir konfiscēti 3 217 nelikumīgi šaujamieroči.

Saskaņā ar attiecīgajiem Krimināllikuma noteikumiem ir ierosināti 270 kriminālprocesi. Tika atklāti 30 noziedzīgi nodarījumi un arestēti pieci noziedzīgi grupējumi, kas tirgojās ar nelikumīgiem šaujamieročiem.

Latvijas Republikā fiziskām un juridiskām personām konfiscētos ieročus un bruņojumu iznīcināja izkausējot.

LUKSEMBURGA

1983. gada 15. marta Ieroču un munīcijas likuma 4. pantā aizliegts dažu veidu ieroču un munīcijas imports, izgatavošana, pārveidošana, labošana, iegūšana, iegāde, turēšana, glabāšana, pārvadāšana, nēsāšana, nodošana, pārdošana vai eksports, vai tirdzniecība. Neskarot šo noteikumu, Tieslietu ministrija tomēr var jo īpaši atļaut:

| a) | tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, vai to tirdzniecību, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; uz atļauju var attiekties noteikums, ka ieroči ir pastāvīgi dezaktivēti; |
| --- | --- |

a)

tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, vai to tirdzniecību, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; uz atļauju var attiekties noteikums, ka ieroči ir pastāvīgi dezaktivēti;

| b) | tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, kuri ir paredzēti zinātnes un izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, kuri ir paredzēti zinātnes un izglītības vajadzībām;

| c) | tādu ārvalstu ieroču importu, eksportu vai tranzītu, kuri ir citas valsts pārziņā un ir paredzēti citai valstij. |
| --- | --- |

c)

tādu ārvalstu ieroču importu, eksportu vai tranzītu, kuri ir citas valsts pārziņā un ir paredzēti citai valstij.

Uz atļauju var attiekties nosacījums, ka attiecīgos ieročus nevar lietot citiem mērķiem kā tikai iepriekš minētajiem.

Luksemburgai nav valsts marķēšanas sistēmas, ko lietot, izgatavojot un/vai importējot kājnieku ieročus. Valstī nav ieroču ražotnes. Ieroču izgatavotājiem un ieroču un munīcijas izplatītājiem jāveic uzskaite, kurā būtu norādīti saņemtie un nosūtītie ieroči, norādot katra ieroča ražotāju, kalibru un sērijas numuru, kā arī piegādātāja un pircēja vārdu un adresi. Reģistrā jānorāda arī ministrijas izdotas atļaujas numurs un izdošanas datums. Pēc jebkura valsts iestāžu pārstāvja pieprasījuma tā jāuzrāda. Ieroču izgatavotājiem un izplatītājiem var likt iesniegt reģistra kopiju tieslietu ministram. Tieslietu ministrs nosaka maksimālo ieroču un munīcijas daudzumu, kuru ieroču izgatavotāji un izplatītāji drīkst uzglabāt.

Nekārtību, aizdomīgas pulcēšanās vai citu sabiedrisku nekārtību gadījumā tieslietu ministrs var izdot rīkojumu slēgt vai evakuēt visas ieroču un munīcijas darbnīcas vai veikalus un pārvietot to saturu uz noteiktu vietu.

Par 1983. gada 15. marta likuma pārkāpumiem soda ar brīvības atņemšanu no astoņām dienām līdz pieciem gadiem.

Eksports

Eksporta pieteikums jāiesniedz Aizliegto šaujamieroču departamentam, pieteikumam pievienojot pircēja personas apliecības kopiju.

Pieteikuma iesniedzējam dokumentācija ir jāpapildina arī ar dokumentu, kas apstiprina pircēja dzīvesvietas valsts iepriekšēju piekrišanu – ja tā ir ES dalībvalsts –, vai, ja valsts nav Eiropas Savienībā, kopiju šīs valsts izsniegtai atļaujai iegādāties šaujamieroci.

Tad ar izdoto atļauju pircējs var fiziski pie pārdevēja paņemt attiecīgo šaujamieroci un nogādāt to līdz Luksemburgas robežai. Ņemot vērā to, ka šāda atļauja ir derīga tikai Luksemburgas teritorijā, pircējam savas dzīvesvietas valstī jānoskaidro, kādas atļaujas viņam vajadzīgas saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem.

Arī pēc eksporta licences jāgriežas Ārlietu ministrijas licencēšanas birojā.

Saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (tās 11. pantu) Luksemburga citas attiecīgās dalībvalstis informē par licencēm, kas izdotas eksportēšanai uz to teritorijām.

Iestāde, kas izdod licenci, var prasīt, lai pieteikumiem attiecībā uz ieroču, munīcijas un ekipējuma, kas īpaši paredzēti lietošanai militāriem mērķiem, un ar tiem saistītas tehnoloģijas tranzītu būtu pievienots dokuments, kurā tās valsts kompetentās iestādes, no kuras eksportē preces, apliecinātu, ka eksports uz galamērķa valsti ir atļauts.

Pieteikumiem eksporta vai tranzīta licencēm jāpievieno pieteikuma iesniedzēja parakstīta apņemšanās veikt eksportu vai tranzīta darījumu saskaņā ar licences pieteikumu. Pēc katra preču sūtījuma, uz ko attiecas eksporta licence, eksportētājam trīs mēnešu laikā jāsniedz licences izdevējiestādei pierādījums, ka preces ir nokļuvušas paredzētajā galamērķa valstī un ka importētājs tās deklarējis patēriņam.

Šādu pierādījumu sniedz vai nu ar dokumentu, ko izdevušas importētājvalsts muitas iestādes, norādot, ka eksportētās preces ir deklarētas patēriņam, vai ar citu dokumentu, kurā norādīts, ka importētājvalstī preces tieši saņēmusi iestāde, kura ir pilnvarota to darīt, vai uzņēmums, kurš darbojas šīs iestādes vārdā.

Ieroču iznīcināšana

Luksemburgā (armijas, policijas un muitas) lietotā iznīcināšanas metode ir to sagriešana. To veic šo iestāžu attiecīgās ieroču noliktavas. Visu sagriezto metālu ievieto konteinerī, un tad ieroču noliktavas darbinieki to pārved uz metāllietuvi, kur to liecinieku klātbūtnē izkausē elektriskās domnās. Pēc tam darbību reģistrē.

MALTA

Maltā 2008. gadā tika ieviests 2008. gada Ieroču akts, ar ko reglamentē nepilngadīgiem izsniegtas atļaujas mācīties šaut ar šaujamieročiem. Ar šo tiesību aktu policijas komisārs var nepilngadīgajiem izdot atļaujas licencētās šautuvēs vingrināties šaut ar gaisa šauteni, ar garstobru ieročiem ar gludu stobru un ar šaujamieročiem, kas lādējami pa stobru.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2008. gadā nav veikusi nekādus pielāgojumus tiesību aktos par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

POLIJA

Lai Polijas noteikumus saskaņotu ar Eiropas Savienības tiesības aktiem, ir izdarīti grozījumi 2001. gada 22. jūnijā pieņemtajā Militāram vai policijas lietojumam paredzētu sprāgstvielu, ieroču, munīcijas un tehnoloģiju izgatavošanas un tirdzniecības jomā veicamu saimniecisku darbību likumā (Likumu Žurnāls Nr. 67, 679. laidiens ar grozījumiem). Turklāt, tā kā Polija 2006. gadā ir ratificējusi Konvenciju par [plastikas] plastmasas sprāgstvielu marķēšanu, lai veicinātu to atklāšanu, ir ieviests pienākums ražotājiem marķēt plastmasas sprāgstvielas.

Ir izdarīti grozījumi 1999. gada 21. maijā pieņemtajā Ieroču un munīcijas likumā (Likumu Žurnāls Nr. 53, 549. laidiens ar grozījumiem), bet tie neietekmē jautājumu par ieroču izgatavošanu, tirdzniecību un marķēšanu.

Polija nav veikusi nekādus pielāgojumus citos tiesību aktos par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

Polija turpināja darbību attiecīgās ražošanas nozares informēšanas jomā, rīkojot tādus pasākumus kā semināri, lai uzņēmumos veicinātu un popularizētu tiesisko regulējumu un paraugpraksi eksporta kontroles jomā.

PORTUGĀLE

Saistībā ar VIKI 2008. gadā nav ieviesti jauni tiesību akti.

Pašreiz izdara grozījumus Likumā 5/2006, ar ko ieviests tiesiskais regulējums kājnieku ieroču un vieglo ieroču, to sastāvdaļu un attiecīgās munīcijas ražošanai, labošanai, importam, eksportam, nodošanai, uzkrāšanai, apritei, tirdzniecībai, licencēšanai, iegādei un glabāšanai. Pārskatīšanas mērķis ir ieviest bargākus sodus par nelikumīgu ieroču glabāšanu un par noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti ar ieročiem.

Nelikumīga VIKI izgatavošana, iegāde, glabāšana, pārvadāšana, uzkrāšana un tirdzniecība (arī starpniecība) par noziegumu jau ir atzīta skaņā ar Likumu 5/2006 (86.o un 87.o pants), un soda mēri var sniegties no naudas soda līdz 10 gadiem ieslodzījumā.

Policija 2008. gadā aizturēja 2 500 šaujamieroču un iznīcināja 1 105.

RUMĀNIJA

Lai gan izstrādes procesā ir jaunas ierosmes par primāro tiesību aktu grozījumiem/izmaiņām, 2008. gadā šajā ziņā tiesiskajā regulējumā nav izdarītas nekādas izmaiņas.

SLOVĀKIJA

Runājot par to, kā Slovākija īsteno ES vienoto rīcību par VIKI un ES Parastā bruņojuma nelikumīgas tirdzniecības novēršanas un apkarošanas programmu un par VIKI jomā pieņemtiem Slovākijas tiesību aktiem, nav izdarītas nekādas izmaiņas. Slovākija sākusi gatavoties vispārējai visu to personu amnestijai, kas 2008. gadā nelikumīgi glabāja VIKI. Šīs personas saskaņā ar amnestijas noteikumiem var reģistrēt policijas iestādēs jebkuru VIKI, nesaņemot par to nekādu sodu vai apsūdzību, un tām nav arī jāpaskaidro šo ieroču izcelsme un iegūšanas veids. Šo valdības centienu mērķis ir dot iespēju reģistrēt ieročus tām personām, kuras glabā nereģistrētus un slēptus ieročus, piemēram, no Pirmā vai Otrā pasaules kara.

SLOVĒNIJA

Valdības 2008. gada 21. februāra dekrēts atjaunināja Slovēnijas VIKI kontaktpunkta dalību sistēmā. Slovēnijas koordinācijas struktūra VIKI jautājumos ir pievienojusies citām svarīgām Slovēnijas struktūrām, lai izveidotu un koordinētu Slovēnijas politiku VIKI jomā. Slovēnijas VIKI kontaktpunktā ir Slovēnijas Ārlietu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Finanšu ministrijas, Transporta ministrijas un Izlūkošanas un drošības aģentūras pārstāvji.

| a) | Aizsardzības akts (Ur. l. RS Nr. 82/1994 un 40/2004) un tajā 2003. un 2004. gadā izdarītie grozījumi, 77. un 78. pants, sīki reglamentē militārā bruņojuma un ekipējuma tirdzniecības nosacījumus un darbības jomu, īpašu uzsvaru liekot uz darījumiem ieroču starpniecības jomā, kā arī nosaka tiesiskas sankcijas par šo noteikumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

a)

Aizsardzības akts (Ur. l. RS Nr. 82/1994 un 40/2004) un tajā 2003. un 2004. gadā izdarītie grozījumi, 77. un 78. pants, sīki reglamentē militārā bruņojuma un ekipējuma tirdzniecības nosacījumus un darbības jomu, īpašu uzsvaru liekot uz darījumiem ieroču starpniecības jomā, kā arī nosaka tiesiskas sankcijas par šo noteikumu pārkāpumiem.

| b) | Slovēnijas Republikas valdības dekrēts par atļaujām un pilnvarām tirgot un izgatavot militāros ieročus un ekipējumu (Ur. l. RS Nr. 18/2003 un 31/2005) tiesiski reglamentē atļauju izsniegšanas procedūras attiecībā uz militāro ieroču un ekipējuma importu, eksportu, glabāšanu, tranzītu un starpniecību.
  Dekrētā paredzēts, ka ikviens pieteikums šo preču eksportam vispirms būtu jāiesniedz izskatīšanai ekspertu komisijā, lai tā varētu sniegt iepriekšējus atzinumus, kas ir daļa no Slovēnijas Republikas valdības noteiktā kaujas ieroču un militārā ekipējuma tirdzniecības atļauju izsniegšanas procedūras. Pirms Aizsardzības ministrija izsniedz pašu atļauju, komisija administratīvā procedūrā izskata katru pieteikumu ieroču vai militārā ekipējuma eksportam un pieņem attiecīgu (pozitīvu vai negatīvu) lēmumu. |
| --- | --- |

b)

Slovēnijas Republikas valdības dekrēts par atļaujām un pilnvarām tirgot un izgatavot militāros ieročus un ekipējumu (Ur. l. RS Nr. 18/2003 un 31/2005) tiesiski reglamentē atļauju izsniegšanas procedūras attiecībā uz militāro ieroču un ekipējuma importu, eksportu, glabāšanu, tranzītu un starpniecību.

Dekrētā paredzēts, ka ikviens pieteikums šo preču eksportam vispirms būtu jāiesniedz izskatīšanai ekspertu komisijā, lai tā varētu sniegt iepriekšējus atzinumus, kas ir daļa no Slovēnijas Republikas valdības noteiktā kaujas ieroču un militārā ekipējuma tirdzniecības atļauju izsniegšanas procedūras. Pirms Aizsardzības ministrija izsniedz pašu atļauju, komisija administratīvā procedūrā izskata katru pieteikumu ieroču vai militārā ekipējuma eksportam un pieņem attiecīgu (pozitīvu vai negatīvu) lēmumu.

| c) | Slovēnijas Republikas Nacionālā asambleja 2003. gada aprīlī ir pieņēmusi Ratifikācijas aktu ANO Nelikumīgas šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju; Ur. l. RS Nr. 48/2004, 2004. gada 30. aprīlis. |
| --- | --- |

c)

Slovēnijas Republikas Nacionālā asambleja 2003. gada aprīlī ir pieņēmusi Ratifikācijas aktu ANO Nelikumīgas šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju; Ur. l. RS Nr. 48/2004, 2004. gada 30. aprīlis.

| d) | Nacionālā asambleja 2004. gada aprīlī pieņēma Ratifikācijas aktu ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvencijai, t. i., “2000. gada Palermo konvencijai” (Ur. l. RS Nr. 41/2004, 2004. gada 22. aprīlis). |
| --- | --- |

d)

Nacionālā asambleja 2004. gada aprīlī pieņēma Ratifikācijas aktu ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvencijai, t. i., “2000. gada Palermo konvencijai” (Ur. l. RS Nr. 41/2004, 2004. gada 22. aprīlis).

| e) | 2004. gadā pieņēma Aktu, ar ko izdara grozījumus Ieroču aktā (Ur. l. RS Nr. 61/2000, 73/2004). Ar pēdējiem 2004. gada jūlijā izdarītajiem grozījumiem Ieroču aktā tajā atkal ir noteikts gadu ilgs pārejas periods amnestijai un ieroču legalizācijai, arī starpniecība ieroču jomā ir klasificēta kā ieroču tirdzniecības segments. |
| --- | --- |

e)

2004. gadā pieņēma Aktu, ar ko izdara grozījumus Ieroču aktā (Ur. l. RS Nr. 61/2000, 73/2004). Ar pēdējiem 2004. gada jūlijā izdarītajiem grozījumiem Ieroču aktā tajā atkal ir noteikts gadu ilgs pārejas periods amnestijai un ieroču legalizācijai, arī starpniecība ieroču jomā ir klasificēta kā ieroču tirdzniecības segments.

| f) | Iekšlietu ministrijas 2003. gadā pieņemtās norādes par rīcību ar nodotajiem, atrastajiem vai konfiscētajiem ieročiem reglamentē konfiscēto un atrasto ieroču glabāšanu un darbības ar tiem Iekšlietu ministrijā (Policijas ministrijas administratīvajā daļā). Saskaņā ar norādēm visi konfiscētie ieroči jāglabā Iekšlietu ministrijas noliktavās. Izņēmuma gadījumos administratīvās vienības telpās var glabāt ieročus, kas ir “likumīgi”, t. i., ieročus vai ieroču dokumentāciju, kas saistīti ar administratīvu procesu, kas Administratīvajā vienībā vēl nav beidzies. |
| --- | --- |

f)

Iekšlietu ministrijas 2003. gadā pieņemtās norādes par rīcību ar nodotajiem, atrastajiem vai konfiscētajiem ieročiem reglamentē konfiscēto un atrasto ieroču glabāšanu un darbības ar tiem Iekšlietu ministrijā (Policijas ministrijas administratīvajā daļā). Saskaņā ar norādēm visi konfiscētie ieroči jāglabā Iekšlietu ministrijas noliktavās. Izņēmuma gadījumos administratīvās vienības telpās var glabāt ieročus, kas ir “likumīgi”, t. i., ieročus vai ieroču dokumentāciju, kas saistīti ar administratīvu procesu, kas Administratīvajā vienībā vēl nav beidzies.

| g) | Ieroču akta īstenošanas noteikumi (Ur. l. RS Nr. 40/2005) reglamentē policijas procedūras pie valsts robežām, atsevišķu reģistru veidu un ieroču dokumentāciju, ar ES tiesību aktiem saskaņotas robežkontroles procedūras un veidus, kā arī prasības un pienākumus ieroču tirgotājiem un tām personām, kas iegādājas, nēsā vai glabā ieročus. Ieroču akts ir saskaņots arī ar ANO Šaujamieroču protokolu, kuru Slovēnija ir ratificējusi 2003. gadā. |
| --- | --- |

g)

Ieroču akta īstenošanas noteikumi (Ur. l. RS Nr. 40/2005) reglamentē policijas procedūras pie valsts robežām, atsevišķu reģistru veidu un ieroču dokumentāciju, ar ES tiesību aktiem saskaņotas robežkontroles procedūras un veidus, kā arī prasības un pienākumus ieroču tirgotājiem un tām personām, kas iegādājas, nēsā vai glabā ieročus. Ieroču akts ir saskaņots arī ar ANO Šaujamieroču protokolu, kuru Slovēnija ir ratificējusi 2003. gadā.

| h) | Kriminālkodeksā (Ur. l. RS Nr. 63-2167/1994 un 95-4208/2004) 2004. gadā izdarīja grozījumus attiecībā uz definīciju un apsūdzību starpniecībai darījumos, kuri saistīti ar ieročiem vai kuros piedāvā ieročus, pastiprinot piespriesto cietumsodu par noziedzīgā nodarījuma pamatformu no trim uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

h)

Kriminālkodeksā (Ur. l. RS Nr. 63-2167/1994 un 95-4208/2004) 2004. gadā izdarīja grozījumus attiecībā uz definīciju un apsūdzību starpniecībai darījumos, kuri saistīti ar ieročiem vai kuros piedāvā ieročus, pastiprinot piespriesto cietumsodu par noziedzīgā nodarījuma pamatformu no trim uz pieciem gadiem.

| i) | Slovēnija 2007. gadā pievienojās Šengenas zonai. Aizvadītajos gados Slovēnija pakāpeniski ir dislocējusi papildu policistus robežšķērsošanas punktos, palielinot viņu skaitu tieši uz vietas. |
| --- | --- |

i)

Slovēnija 2007. gadā pievienojās Šengenas zonai. Aizvadītajos gados Slovēnija pakāpeniski ir dislocējusi papildu policistus robežšķērsošanas punktos, palielinot viņu skaitu tieši uz vietas.

| j) | Ir grozīts un modernizēts Slovēnijas Kriminālkodekss. Kopš 2008. gada novembra piemēro jauno Kriminālkodeksu, un tajā ir iekļauts jauns pants, kurā noteikta kriminālatbildība par nelikumīgu ieroču tirdzniecību un izgatavošanu. Salīdzinot ar iepriekšējo noteikumu, Kriminālkodeksa jaunajā šā panta redakcijā ir noteikts, ka noziedzīga nodarījuma elements ir arī marķējuma noņemšana no ieročiem vai to viltošana un ka arī neliels ieroču vai munīcijas daudzums ir uzskatāms par nodarījuma veikšanas elementu. |
| --- | --- |

j)

Ir grozīts un modernizēts Slovēnijas Kriminālkodekss. Kopš 2008. gada novembra piemēro jauno Kriminālkodeksu, un tajā ir iekļauts jauns pants, kurā noteikta kriminālatbildība par nelikumīgu ieroču tirdzniecību un izgatavošanu. Salīdzinot ar iepriekšējo noteikumu, Kriminālkodeksa jaunajā šā panta redakcijā ir noteikts, ka noziedzīga nodarījuma elements ir arī marķējuma noņemšana no ieročiem vai to viltošana un ka arī neliels ieroču vai munīcijas daudzums ir uzskatāms par nodarījuma veikšanas elementu.

SPĀNIJA

2007. gada 28. decembra Likums 53/2007 par aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības kontroli ir stājies spēkā 2008. gada 29. janvārī. Tajā ir atsauce uz rīcības programmu un apliecināts, ka tajā ir ievēroti visi aspekti un rezolūcijas, par ko ir balsojusi ANO Ģenerālā asambleja (ANO ĢA), kā arī Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību papildprotokols (ko ANO ĢA ir pieņēmusi 2001. gada 31. maijā) par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību, ko dēvē par “ANO Šaujamieroču protokolu”.

Jaunā likuma ieviešanai ir šādas sekas:

| — | Spānijai šajā jomā tagad ir tiesību akts, ar ko juridiska norma ir padarīta par likumu, un ar to ir izveidots instruments, ar ko kontrole ir padarīta vēl efektīvāka, |
| --- | --- |

—

Spānijai šajā jomā tagad ir tiesību akts, ar ko juridiska norma ir padarīta par likumu, un ar to ir izveidots instruments, ar ko kontrole ir padarīta vēl efektīvāka,

| — | jaunajā likumā ir fiksētas jaunās nostādnes jautājumā par aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējo tirdzniecību, lai Spānija ievērotu dažādos starptautiskos forumos un visos ieroču neizplatīšanas režīmos parakstītos nolīgumus, |
| --- | --- |

—

jaunajā likumā ir fiksētas jaunās nostādnes jautājumā par aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējo tirdzniecību, lai Spānija ievērotu dažādos starptautiskos forumos un visos ieroču neizplatīšanas režīmos parakstītos nolīgumus,

| — | jaunajā likumā ir paplašināta šaujamieroču kontroļu joma, tas reglamentē visdažādāko šaujamieroču, medību ieroču un sporta ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas lietojumu saskaņā ar ANO ĢA Rezolūciju 55/255 par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, |
| --- | --- |

—

jaunajā likumā ir paplašināta šaujamieroču kontroļu joma, tas reglamentē visdažādāko šaujamieroču, medību ieroču un sporta ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas lietojumu saskaņā ar ANO ĢA Rezolūciju 55/255 par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu,

| — | likumā ir skaidri ievēroti astoņi Eiropas bruņojuma eksporta uzvedības kodeksa kritēriji, kā arī EDSO VIKI eksporta jomā veiktu operāciju sakarā pieņemtie kritēriji, |
| --- | --- |

—

likumā ir skaidri ievēroti astoņi Eiropas bruņojuma eksporta uzvedības kodeksa kritēriji, kā arī EDSO VIKI eksporta jomā veiktu operāciju sakarā pieņemtie kritēriji,

| — | likumā beidzot ir iekļauta skaidra apņēmība veicināt reģionu un starptautiskus procesus un tajos piedalīties, lai izvērstu ieroču tirdzniecības kontroli, it īpaši – lai pieņemtu Starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu (ATT). |
| --- | --- |

—

likumā beidzot ir iekļauta skaidra apņēmība veicināt reģionu un starptautiskus procesus un tajos piedalīties, lai izvērstu ieroču tirdzniecības kontroli, it īpaši – lai pieņemtu Starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu (ATT).

Saskaņā ar Likumu 53/2007 Spānija ir pieņēmusi jaunus noteikumus par ārējo tirdzniecību ar aizsardzības ekipējumu un divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, proti, 2008. gada 12. decembra Karaļa dekrētu (Real Decreto) 2061/2008, ar ko pilnveido Likuma 53/2007 īstenošanas noteikumus.

Galvenās izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem – 2004. gada 30. jūlijaReal Decreto 1782/2004 – var apkopot šādi:

| 1. | Pēc kompromisa, kas ietverts Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā 55/255, ar kuru pieņemts Protokols par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību (2. panta 2. punkts), ir izvērstas kontroles attiecībā uz visiem medību un sporta šaujamieročiem, to sastāvdaļām un munīciju. Likumīgo šaujamieroču importam ir vajadzīga atļauja no izcelsmes valsts. Tirdzniecība ar šādiem ieročiem var notikt atkarībā no atsevišķām vai vispārīgām licencēm vai rakstiskām deklarācijām. Tirdzniecībai ar ES valstīm nav vajadzīga atļauja, un šādu tirdzniecību reglamentē 6. iedaļa noteikumos par šaujamieročiem (1993. gada 29. janvāraReal Decreto 137/1993) un 7. sadaļa 1998. gada 16. februāraReal Decreto 230/1998, ar ko pieņemti noteikumi par sprāgstvielām. |
| --- | --- |

1.

Pēc kompromisa, kas ietverts Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā 55/255, ar kuru pieņemts Protokols par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību (2. panta 2. punkts), ir izvērstas kontroles attiecībā uz visiem medību un sporta šaujamieročiem, to sastāvdaļām un munīciju. Likumīgo šaujamieroču importam ir vajadzīga atļauja no izcelsmes valsts. Tirdzniecība ar šādiem ieročiem var notikt atkarībā no atsevišķām vai vispārīgām licencēm vai rakstiskām deklarācijām. Tirdzniecībai ar ES valstīm nav vajadzīga atļauja, un šādu tirdzniecību reglamentē 6. iedaļa noteikumos par šaujamieročiem (1993. gada 29. janvāraReal Decreto 137/1993) un 7. sadaļa 1998. gada 16. februāraReal Decreto 230/1998, ar ko pieņemti noteikumi par sprāgstvielām.

| 2. | Papildinājums ir kontroles attiecībā uz nolīgumiem ražot saskaņā ar licenci, t. i., uz visiem procesiem, kas dod tiesības ārzemju uzņēmumam izgatavot ražojumus vai no cita uzņēmuma pārņemt sastāvdaļas, tehnoloģijas un tehnoloģiskās zināšanas (2. panta 1. punkts). |
| --- | --- |

2.

Papildinājums ir kontroles attiecībā uz nolīgumiem ražot saskaņā ar licenci, t. i., uz visiem procesiem, kas dod tiesības ārzemju uzņēmumam izgatavot ražojumus vai no cita uzņēmuma pārņemt sastāvdaļas, tehnoloģijas un tehnoloģiskās zināšanas (2. panta 1. punkts).

| 3. | Ir dota atļauja galīgi eksportēt ekipējumu, kas pavada Spānijas bruņotos un drošības spēkus humanitārajās un miera uzturēšanas misijās ārvalstīs (3. pants). |
| --- | --- |

3.

Ir dota atļauja galīgi eksportēt ekipējumu, kas pavada Spānijas bruņotos un drošības spēkus humanitārajās un miera uzturēšanas misijās ārvalstīs (3. pants).

| 4. | Rūpīgāk pārrauga starpniecību aizsardzības ekipējuma jomā, jo pastāv ziņošanas mehānismi attiecībā uz transporta veidu, tranzīta valstīm un finansējumu. Ziņošanas mehānismi par transporta veidu un tranzīta valstīm tagad attiecas arī uz citiem eksporta darījumiem (4. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

4.

Rūpīgāk pārrauga starpniecību aizsardzības ekipējuma jomā, jo pastāv ziņošanas mehānismi attiecībā uz transporta veidu, tranzīta valstīm un finansējumu. Ziņošanas mehānismi par transporta veidu un tranzīta valstīm tagad attiecas arī uz citiem eksporta darījumiem (4. panta 2. punkts).

| 5. | Ir ieviesti vairāki nosacījumi, lai īpašā reģistrā reģistrētu ārvalstu tirdzniecības uzņēmumus un lai šādu reģistrāciju atceltu (13. pants). |
| --- | --- |

5.

Ir ieviesti vairāki nosacījumi, lai īpašā reģistrā reģistrētu ārvalstu tirdzniecības uzņēmumus un lai šādu reģistrāciju atceltu (13. pants).

| 6. | Ir mainījies sastāvs Ministriju regulatīvajai padomei aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības jautājumos (JIMDDU). Priekšsēdētāja vietnieks tagad ir ārlietu valsts sekretārs. JIMDDU ir pievienojies jauns loceklis – Ārlietu un sadarbības ministrijas ģenerāldirektors stratēģiskos un terorisma jautājumos –, un Policijas ģenerāldirektorātam un Guardia Civil ir apvienota pārstāvniecība (17. pants). |
| --- | --- |

6.

Ir mainījies sastāvs Ministriju regulatīvajai padomei aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības jautājumos (JIMDDU). Priekšsēdētāja vietnieks tagad ir ārlietu valsts sekretārs. JIMDDU ir pievienojies jauns loceklis – Ārlietu un sadarbības ministrijas ģenerāldirektors stratēģiskos un terorisma jautājumos –, un Policijas ģenerāldirektorātam un Guardia Civil ir apvienota pārstāvniecība (17. pants).

| 7. | Pirmo reizi Spānijas tiesību aktos ir iekļauts izsmeļošs saraksts atbrīvojumiem no iepriekšējas ziņošanas JIMDDU un no kontroles dokumentu prasības (18. pants). |
| --- | --- |

7.

Pirmo reizi Spānijas tiesību aktos ir iekļauts izsmeļošs saraksts atbrīvojumiem no iepriekšējas ziņošanas JIMDDU un no kontroles dokumentu prasības (18. pants).

| 8. | Pielikumi ar kontrolējamo ražojumu sarakstiem, licenču un kontroles dokumentu paraugiem ir atjaunināti, ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar daudziem starptautiskiem tiesību aktiem. It īpaši no II pielikuma (Citu materiālu saraksts) ir svītroti ražojumi, uz kuriem attiecas kontrole saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai. |
| --- | --- |

8.

Pielikumi ar kontrolējamo ražojumu sarakstiem, licenču un kontroles dokumentu paraugiem ir atjaunināti, ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar daudziem starptautiskiem tiesību aktiem. It īpaši no II pielikuma (Citu materiālu saraksts) ir svītroti ražojumi, uz kuriem attiecas kontrole saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai.

Ar dekrētu ir uzlabota ziņošana par starpniecību saistībā ar aizsardzības ekipējumu un medību ieročiem, to daļām un sastāvdaļām. Šis grozījums ir galvenais jauninājums Likumā 53/2007, un noteikumi balstās uz to.

APVIENOTĀ KARALISTE

Ar 2008. gada Preču (kontrolēto preču kategorijas) tirdzniecības rīkojumu ir ieviesta ar risku pamatota trīspakāpju tirdzniecības kontroļu struktūra, kas aptver arī VIKI. To konsolidēja 2008. gada Eksporta kontroles rīkojumā (stājies spēkā 2009. gada 6. aprīlī), kurā ir konsolidēti arī spēkā esošie eksporta kontroles un tirdzniecības kontroles tiesību akti, izvērstas Apvienotās Karalistes tirdzniecības kontroles (tostarp papildu kontroles attiecībā uz VIKI piešķirto transportu) un koriģēta tiesību aktos ietverto atbrīvojumu darbības joma attiecībā uz preču tranzītu un pārkraušanu Apvienotajā Karalistē.

I.C.   Pārvaldes iestāžu, tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu mācības

Šeit turpmāk ir izklāstīts ES dalībvalstu ieguldījums centienos un ierosmēs, rīkojot pārvaldes iestāžu darbinieku mācības.

AUSTRIJA

Austrija 2008. gada 26. oktobrī Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas atvērto durvju dienā bija sarīkojusi informācijas kampaņu par VIKI radītām problēmām. Plakāti un dokumentāla filma informēja sabiedrību par drausmīgajām sekām, ko rada VIKI nelikumīga tirdzniecību.

SPĀNIJA

Dažādas Spānijas tiesībaizsardzības iestādes 2008. gadā, tāpat kā iepriekšējos gados, turpināja organizēt kursus un praktiskus seminārus par krimināltiesisko regulējumu šaujamieročiem un sprāgstvielām un informācijas tehnoloģiju piemērojumu to izplatības kontrolēšanai. Regulāri tika arī organizēti semināri, lai informētu par tiesisko regulējumu, ko piemēro, lai novērstu un apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību un lai nostiprinātu vai pilnveidotu to policistu prasmes, kuriem ir uzticēti tādi jautājumi.

APVIENOTĀ KARALISTE

Uzņēmējdarbības inovāciju un prasmju departaments Apvienotās Karalistes attiecīgajai ražošanas nozarei ir rīkojis arī informācijas kampaņas par eksporta kontroli, vairāk nekā 300 organizācijām piedāvājot virkni valsts mēroga semināru un mācību kursu. Tas bija apvienots ar mācībām uz vietas 28 uzņēmumos.

I.D.   Citas ierosmes vai darbības

FRANCIJA

2008. gada pārskata ziņojumu par Francijas ieroču eksportu Parlamentam iesniegs 2009. gada rudenī. Pārskata ziņojumā būs atainota ieroču kontroles jomā gūtā Francijas prakse un starptautiskas mācības ieroču eksporta kontroles jomā, kurās Francija piedalās. Tam būs pielikums par Francijas piegādātiem VIKI. Ikgadēja šāda pārskata ziņojuma publicēšana pierāda, ka Francija jau vairākus gadus tiecas palielināt šo jautājumu pārredzamību sabiedrībā un starptautiskajā kopienā.

II.   2008. GADĀ NOTIKUŠI STARPTAUTISKI ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

II.A.   Kājnieku ieroču un vieglo ieroču uzkrāšanas un izplatīšanas un parastu ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas pasākumi

II.A.1.   Finanšu, tehniska un citāda palīdzība attiecīgām ANO, Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas (ICRC) un citu starptautisku un reģionu organizāciju un nevalstisku organizāciju programmām un projektiem

II.A.1.1.   Eiropas Savienības atbalstīti pasākumi un projekti

Eiropas Komisija (EK) saistībā ar sadarbības un attīstības politiku veica nozīmīgu darbu, īstenojot Eiropas Savienības stratēģiju attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. EK 2008. gadā ar ģeogrāfisku instrumentu (visievērojamākais ir Eiropas Attīstības fonds) un tematisku instrumentu starpniecību turpināja darbu, lai apkarotu VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu.

Dienvidaustrumeiropa:

| | Bosnija un Hercegovina. ES 2008. gadā sāka sniegt atbalstu, lai iznīcinātu sprādzienbīstamās kara paliekas (ERW) no deviņdesmito gadu militārajiem konfliktiem. Projekta pirmais posms (EUR 2,7 miljonu, Stabilitātes instruments) beigsies 2009. gada beigās, un programmu ir plānots turpināt 18 mēnešus līdz 2011. gada vidum (EUR 2,086 miljoni, Stabilitātes instruments). Līdz tam laikam Bosnijā un Hercegovinā lielākā daļa sprādzienbīstamo kara palieku būs iznīcināta. Projekta mērķis ir arī palielināt Bosnijas un Hercegovinas iestāžu spējas savākt sprādzienbīstamās kara paliekas tā, lai tās pēc programmas beigām bez turpmāka starptautiska atbalsta varētu tikt galā ar to krājumiem. |
| --- | --- |

Bosnija un Hercegovina. ES 2008. gadā sāka sniegt atbalstu, lai iznīcinātu sprādzienbīstamās kara paliekas (ERW) no deviņdesmito gadu militārajiem konfliktiem. Projekta pirmais posms (EUR 2,7 miljonu, Stabilitātes instruments) beigsies 2009. gada beigās, un programmu ir plānots turpināt 18 mēnešus līdz 2011. gada vidum (EUR 2,086 miljoni, Stabilitātes instruments). Līdz tam laikam Bosnijā un Hercegovinā lielākā daļa sprādzienbīstamo kara palieku būs iznīcināta. Projekta mērķis ir arī palielināt Bosnijas un Hercegovinas iestāžu spējas savākt sprādzienbīstamās kara paliekas tā, lai tās pēc programmas beigām bez turpmāka starptautiska atbalsta varētu tikt galā ar to krājumiem.

| | Ukraina. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/582/KĀDP ES piešķīra EUR 1 miljonu NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūrai (NAMSA), lai Ukrainā iznīcinātu 400 000 VIKI, 1 000 MANPAD un 15 000 tonnu munīcijas, kas būtu ieguldījums 12 gadu ilgā Miera partnerattiecību (PfP) ieguldījumu fonda pirmajā posmā. Turpinās VIKI un munīcijas iznīcināšanas mērķa īstenošana. |
| --- | --- |

Ukraina. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/582/KĀDP ES piešķīra EUR 1 miljonu NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūrai (NAMSA), lai Ukrainā iznīcinātu 400 000 VIKI, 1 000 MANPAD un 15 000 tonnu munīcijas, kas būtu ieguldījums 12 gadu ilgā Miera partnerattiecību (PfP) ieguldījumu fonda pirmajā posmā. Turpinās VIKI un munīcijas iznīcināšanas mērķa īstenošana.

| | Latīņamerika. Pēc tam, kad Padome bija pieņēmusi Lēmumu 2006/1000/KĀDP par pēdējo ieguldījumu EUR 700 000 apmērā projektā “Mācībspēku apmācība un datubāzes”, sāka īstenot tā pēdējo posmu. Šis projekts sekmēja VIKI destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanu Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Ar šā projekta starpniecību līdz šim izmeklēšanas metodes ir apguvušas vairāk nekā 1 340 tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu, un līdz projekta beigām ir paredzēts apmācīt pavisam 2 300 amatpersonu. Turklāt arī vairāk nekā 180 parlamenta deputātu un viņu padomnieku apguva vairākus mācību kursus, un tiek veidotas un atjaunotas instalācijas un iekārtas, lai labāk koordinētu kopīgas darbības. Attiecībā uz ietekmi dažas reģiona valstis ir oficiāli ziņojušas par šaujamieroču, to sastāvdaļu un munīcijas konfiscēšanu un saistījušas to ar minētajos kursos sniegtajiem spēju veidošanas pasākumiem. Patlaban tiek īstenota projekta izejas stratēģija ar mērķi sekmēt reģiona valstu, vietējo līdzekļu devēju un organizāciju līdzdalību, izmantojot divpusēju finansējumu. |
| --- | --- |

Latīņamerika. Pēc tam, kad Padome bija pieņēmusi Lēmumu 2006/1000/KĀDP par pēdējo ieguldījumu EUR 700 000 apmērā projektā “Mācībspēku apmācība un datubāzes”, sāka īstenot tā pēdējo posmu. Šis projekts sekmēja VIKI destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanu Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Ar šā projekta starpniecību līdz šim izmeklēšanas metodes ir apguvušas vairāk nekā 1 340 tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu, un līdz projekta beigām ir paredzēts apmācīt pavisam 2 300 amatpersonu. Turklāt arī vairāk nekā 180 parlamenta deputātu un viņu padomnieku apguva vairākus mācību kursus, un tiek veidotas un atjaunotas instalācijas un iekārtas, lai labāk koordinētu kopīgas darbības. Attiecībā uz ietekmi dažas reģiona valstis ir oficiāli ziņojušas par šaujamieroču, to sastāvdaļu un munīcijas konfiscēšanu un saistījušas to ar minētajos kursos sniegtajiem spēju veidošanas pasākumiem. Patlaban tiek īstenota projekta izejas stratēģija ar mērķi sekmēt reģiona valstu, vietējo līdzekļu devēju un organizāciju līdzdalību, izmantojot divpusēju finansējumu.

| | Centrālamerika. ES ir piešķīrusi EUR 1 miljonu (Stabilitātes instruments) projektam Centrālamerikas Kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles programmas (CASAC) vadībā, lai Centrālamerikā un kaimiņvalstīs atbalstītu cīņu pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību, palīdzot veidot reģionālu organizāciju spējas cīnīties pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību, kā arī lai valstu valdības un pašvaldības spētu reaģēt uz VIKI radītajiem draudiem cilvēces attīstībai. |
| --- | --- |

Centrālamerika. ES ir piešķīrusi EUR 1 miljonu (Stabilitātes instruments) projektam Centrālamerikas Kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles programmas (CASAC) vadībā, lai Centrālamerikā un kaimiņvalstīs atbalstītu cīņu pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību, palīdzot veidot reģionālu organizāciju spējas cīnīties pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību, kā arī lai valstu valdības un pašvaldības spētu reaģēt uz VIKI radītajiem draudiem cilvēces attīstībai.

Projekta īpašie mērķi ir ratificēt un pilnībā īstenot starptautiskus, reģionālus un vairākus reģionus aptverošus ieroču kontroles mehānismus; veidot spējas un stiprināt valstu un reģionālas iestādes un valsts aģentūras, kas atbild par VIKI kontroli, kā arī izstrādāt informācijas apmaiņas sistēmu un uzlabot robežu un muitas kontroli; stiprināt un palielināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas sekmēt ieroču kontroli; stiprināt un īstenot vairākus reģionus aptverošu VIKI kontroļu procesu.

Āfrika:

| | Austrumāfrika. Saistībā ar Konfliktu novēršanas, pārvarēšanas un atrisināšanas programmu Austrumāfrikai, Dienvidāfrikai un Indijas okeāna teritorijai, kuras kopsumma bija EUR 10 miljoni (Eiropas Attīstības fonds), ES ar EUR 2,8 miljoniem atbalstīja Austrumāfrikas kopienai (EAC) veltītu projektu, lai stiprinātu reģiona spējas cīnīties pret ieroču tirdzniecību un izplatīšanu. Projekta mērķis bija uzlabot EAC dalībvalstu spējas (īpaši valstu kontaktpunktos), efektīvi risināt ar nelikumīgiem VIKI saistītus jautājumus; uzlabot reģiona spējas risināt VIKI pārrobežu izplatīšanu saistībā ar EAC reģionālās ekonomikas integrācijas procesa padziļināšanu un paplašināšanu; uzlabot spējas EAC muitai, savvaļas dzīvnieku aizsardzības dienestiem un līdzīgām organizācijām, kuras saskaras ar problēmām, kas saistītas ar VIKI. |
| --- | --- |

Austrumāfrika. Saistībā ar Konfliktu novēršanas, pārvarēšanas un atrisināšanas programmu Austrumāfrikai, Dienvidāfrikai un Indijas okeāna teritorijai, kuras kopsumma bija EUR 10 miljoni (Eiropas Attīstības fonds), ES ar EUR 2,8 miljoniem atbalstīja Austrumāfrikas kopienai (EAC) veltītu projektu, lai stiprinātu reģiona spējas cīnīties pret ieroču tirdzniecību un izplatīšanu. Projekta mērķis bija uzlabot EAC dalībvalstu spējas (īpaši valstu kontaktpunktos), efektīvi risināt ar nelikumīgiem VIKI saistītus jautājumus; uzlabot reģiona spējas risināt VIKI pārrobežu izplatīšanu saistībā ar EAC reģionālās ekonomikas integrācijas procesa padziļināšanu un paplašināšanu; uzlabot spējas EAC muitai, savvaļas dzīvnieku aizsardzības dienestiem un līdzīgām organizācijām, kuras saskaras ar problēmām, kas saistītas ar VIKI.

| | Rietumāfrika. Saistībā ar Konfliktu novēršanas un miera veidošanas programmu Rietumāfrikas reģionā, kuras kopsumma bija EUR 5,5miljoni (Eiropas Attīstības fonds), ES, piešķirot EUR 1,45 miljonus, turpināja atbalstīt ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP), palīdzot ieviest un nostiprināt kājnieku ieroču komisijas un to darbības. Projekta mērķis bija arī uzlabot spējas, lai apakšreģionā nodrošinātu likumīgas ieroču nodošanas vispārēju politisku uzraudzību un efektīvu pārvaldību un lai formulētu un izstrādātu politiku cīņai pret VIKI izplatīšanu un tirdzniecību.
  ES atbalstīja arī īpašu projektu (Eiropas Attīstības fonds), lai sniegtu tehnisku palīdzību ECOWAS kājnieku ieroču vienībai rīcības plāna izstrādē par to, kā īstenot VIKI konvenciju. |
| --- | --- |

Rietumāfrika. Saistībā ar Konfliktu novēršanas un miera veidošanas programmu Rietumāfrikas reģionā, kuras kopsumma bija EUR 5,5miljoni (Eiropas Attīstības fonds), ES, piešķirot EUR 1,45 miljonus, turpināja atbalstīt ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP), palīdzot ieviest un nostiprināt kājnieku ieroču komisijas un to darbības. Projekta mērķis bija arī uzlabot spējas, lai apakšreģionā nodrošinātu likumīgas ieroču nodošanas vispārēju politisku uzraudzību un efektīvu pārvaldību un lai formulētu un izstrādātu politiku cīņai pret VIKI izplatīšanu un tirdzniecību.

ES atbalstīja arī īpašu projektu (Eiropas Attīstības fonds), lai sniegtu tehnisku palīdzību ECOWAS kājnieku ieroču vienībai rīcības plāna izstrādē par to, kā īstenot VIKI konvenciju.

| | Centrālāfrika. ES turpināja atbalstīt 2007. gadā sāktu trīsgadu projektu ar EUR 4 miljoniem (Eiropas Attīstības fonds), lai veidotu Centrālāfrikas valstu Ekonomikas kopienas (ECCAS/CEEAC) miera un drošības spējas konfliktu novēršanas jomā, agras brīdināšanas mehānisma jomā, sadarbībā ar NVO, kas aktīvi darbojas konfliktu novēršanā, politiskos un diplomātiskos pasākumos, tostarp VIKI jomā. |
| --- | --- |

Centrālāfrika. ES turpināja atbalstīt 2007. gadā sāktu trīsgadu projektu ar EUR 4 miljoniem (Eiropas Attīstības fonds), lai veidotu Centrālāfrikas valstu Ekonomikas kopienas (ECCAS/CEEAC) miera un drošības spējas konfliktu novēršanas jomā, agras brīdināšanas mehānisma jomā, sadarbībā ar NVO, kas aktīvi darbojas konfliktu novēršanā, politiskos un diplomātiskos pasākumos, tostarp VIKI jomā.

| | Reģiona kājnieku ieroču centrs (Regional Centre on Small Arms – RECSA). ES beidz darbu, gatavojot EUR 3,3 miljonu projektu (Stabilitātes instrumenta 2008. gada budžets), lai ar Nairobi izvietotā Reģiona kājnieku ieroču centra (RECSA) starpniecību palīdzētu apkarot šaujamieroču nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību Āfrikā. Projekta mērķis ir uzlabot atbilstīgu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spēku informētību un zināšanas par šaujamieroču un munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības tiesiskajiem un institucionāliem aspektiem, lai sekmētu valstu kontaktpunktu nozīmi vai lai tādus izveidotu, kā arī lai izstrādātu un/vai īstenotu valsts rīcības plānus; stiprināt Āfrikas policijas vadītāju reģionālās organizācijas un valstu, reģionālu un kontinenta mēroga tiesībaizsardzības iestāžu spējas un sadarbību starp tām, lai cīnītos pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību. |
| --- | --- |

Reģiona kājnieku ieroču centrs (Regional Centre on Small Arms – RECSA). ES beidz darbu, gatavojot EUR 3,3 miljonu projektu (Stabilitātes instrumenta 2008. gada budžets), lai ar Nairobi izvietotā Reģiona kājnieku ieroču centra (RECSA) starpniecību palīdzētu apkarot šaujamieroču nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību Āfrikā. Projekta mērķis ir uzlabot atbilstīgu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spēku informētību un zināšanas par šaujamieroču un munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības tiesiskajiem un institucionāliem aspektiem, lai sekmētu valstu kontaktpunktu nozīmi vai lai tādus izveidotu, kā arī lai izstrādātu un/vai īstenotu valsts rīcības plānus; stiprināt Āfrikas policijas vadītāju reģionālās organizācijas un valstu, reģionālu un kontinenta mēroga tiesībaizsardzības iestāžu spējas un sadarbību starp tām, lai cīnītos pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību.

Eiropas Komisija arī atbalstīja daudzas plašākas atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, piemēram, Ugandā, Sudānā, Centrālāfrikas Republikā, Nepālā, kurām ir tieša vai netieša saikne ar to, lai mazinātu vispārēju vardarbību, ieroču glabāšanu, lai pārstrukturētu bruņotos spēkus un risinātu jautājumu par bijušo kaujinieku reintegrāciju sabiedrībā.

2008. gadā EK aktīvi piedalījās starptautisku un reģionālu organizāciju darbā, kas saistīts ar VIKI jautājumiem, proti, darbā, kuru organizē ANO, EDSO un ĀS.

II.A.1.2.   ES sadarbība ar citām valstīm

VIKI bija darba kārtības jautājums vairākos regulāros ES politiskos dialogos ar trešām valstīm, tostarp ar Āfrikas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīm.

2008.gadā ES Padome panāca vienošanos par sistemātisku VIKI elementa iekļaušanu juridiski saistošos ES nolīgumos ar trešām valstīm. Tika panākta arī vienošanās par šā elementa izmantošanu un par atsauces tekstu, kas izmantojams sarunās. VIKI jautājumam bija atvēlēta būtiska vieta notikušajās ES trijotnes ekspertu līmeņa (vispārēja atbruņošanās un ieroču kontrole) sanāksmēs. Katras ES prezidentūras laikā notiek regulārs dialogs ar ASV, Kanādu, Japānu, Ķīnu, Krievijas Federāciju, Korejas Republiku, Ukrainu un Brazīliju. VIKI jautājumos ir sasauktas arī īpašas trijotnes ad hoc sanāksmes.

II.A.2.   Finanšu, tehniska un citāda ES dalībvalstu palīdzība VIKI projektiem

Papildus tādiem projektiem, ko ES finansē ar dažādu tās rīcībā esošu instrumentu starpniecību, dalībvalstis ir divpusēji finansējušas plašu ar VIKI saistītu projektu klāstu. Dalībvalstis šā pārskata vajadzībām ir darījušas zināmas šādas darbības:

AUSTRIJA

Austrija 2008. gadā turpināja dot ieguldījumu dažādos palīdzības projektos, ko UNODA veic ANO procesa atbalstam, lai vērstos pret VIKI, īpaši koncentrējoties uz Āfrikā īstenojamiem projektiem.

Austrija ir konkrēti atbalstījusi šādus projektus:

| — | praktisku atbruņošanās pasākumu īstenošana Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP, |
| --- | --- |

—

praktisku atbruņošanās pasākumu īstenošana Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP,

| — | kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības regulējums Āfrikā, |
| --- | --- |

—

kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības regulējums Āfrikā,

| — | VIKI kontrolei Centrālāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde. |
| --- | --- |

—

VIKI kontrolei Centrālāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde.

IGAUNIJA

Igaunija 2008. gadā finansiāli palīdzēja sarīkot praktisku semināru par to, kā īstenot starptautisko instrumentu, kas ļauj valstīm laicīgi un droši apzināt un meklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus; seminārs notika Riodeženeiro no 2008. gada 11. līdz 12. jūnijam.

Igaunija 2008. gadā deva finanšu ieguldījumu NATO/PfP ieguldījumu fondā “Gruzija II – nesējraķešu un raķešu demontāža Gruzijā”.

SOMIJA

| — | Somija 2008. gadā ar EUR 250 000 atbalstīja ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP), no 2006. līdz 2008. gadam programmai kopumā atvēlot EUR 750 000. |
| --- | --- |

—

Somija 2008. gadā ar EUR 250 000 atbalstīja ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP), no 2006. līdz 2008. gadam programmai kopumā atvēlot EUR 750 000.

| — | Finanšu ieguldījums EDSO VIKI un parastās munīcijas programmā Tadžikistānas Republikā, II posms (kopumā EUR 345 197). |
| --- | --- |

—

Finanšu ieguldījums EDSO VIKI un parastās munīcijas programmā Tadžikistānas Republikā, II posms (kopumā EUR 345 197).

| — | Finanšu ieguldījums EDSO “Reģionālo organizāciju sinerģijas konferencē par ANO Kājnieku ieroču un vieglo ieroču rīcības programmu”, kas notika Briselē 2008. gada 28.–30. maijā (kopumā EUR 20 000). |
| --- | --- |

—

Finanšu ieguldījums EDSO “Reģionālo organizāciju sinerģijas konferencē par ANO Kājnieku ieroču un vieglo ieroču rīcības programmu”, kas notika Briselē 2008. gada 28.–30. maijā (kopumā EUR 20 000).

| — | Devums NATO “Partnerattiecību mieram” Afganistānas ieguldījumu fondā, atbalstot munīcijas un krājumu fizisku apsardzi un apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

—

Devums NATO “Partnerattiecību mieram” Afganistānas ieguldījumu fondā, atbalstot munīcijas un krājumu fizisku apsardzi un apsaimniekošanu.

FRANCIJA

Laikā no 2006. līdz 2008. gadam Francija ar ANO Attīstības programmas ieguldījumu fonda starpniecību ir finansējusi trīs programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā:

| — | devums programmai, ar ko atbalsta kājnieku ieroču kontroli ECOWAS dalībvalstīs; programma izvērš Francijas centienus Eiropas Savienībā (260 000 ASV dolāru), |
| --- | --- |

—

devums programmai, ar ko atbalsta kājnieku ieroču kontroli ECOWAS dalībvalstīs; programma izvērš Francijas centienus Eiropas Savienībā (260 000 ASV dolāru),

| — | projekts mazināt bruņotu vardarbību Kongo Demokrātiskajā Republikā, kontrolējot kājnieku ieročus un veicinot iztikas līdzekļu stabilitāti (750 000 ASV dolāru), |
| --- | --- |

—

projekts mazināt bruņotu vardarbību Kongo Demokrātiskajā Republikā, kontrolējot kājnieku ieročus un veicinot iztikas līdzekļu stabilitāti (750 000 ASV dolāru),

| — | programma vieglo ieroču kontrolei un civiliedzīvotāju atbruņošanai Burundi (200 000 ASV dolāru). |
| --- | --- |

—

programma vieglo ieroču kontrolei un civiliedzīvotāju atbruņošanai Burundi (200 000 ASV dolāru).

Francija arī deva ieguldījumu Reģiona ieroču izplatības kontroles pārbaužu un ieviešanas atbalsta centra (Regional Arms Control Verification and Implementation Assistance Centre – RACVIAC-CSC) operatīvajā budžetā (EUR 30 000) 2008. gadā.

VĀCIJA

Vācija sadarbībā ar daudzām dažādām iestādēm un organizācijām un saistībā ar to darbu dod ieguldījumu projektos un pasākumos, kas saistīti ar VIKI, kā arī ar to munīciju. Lielāko daļu šo darbību veic laika posmā, kas ir ilgāks par vienu kalendāro gadu. Galvenās 2008. gada ierosmes ir šādas:

| | Afganistāna (kopš 2004. gada, ar kopējo budžetu EUR 3 000 000)
  Kopš 2004. gada Vācija atbalsta atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas (DD&R) un nelikumīgu bruņotu grupu izformēšanas (DIAG – Disbandment of Illegal Armed Groups) procesu Afganistānā, piedaloties ieroču un munīcijas pārpalikumu savākšanas un iznīcināšanas finansēšanā. |
| --- | --- |

Afganistāna (kopš 2004. gada, ar kopējo budžetu EUR 3 000 000)

Kopš 2004. gada Vācija atbalsta atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas (DD&R) un nelikumīgu bruņotu grupu izformēšanas (DIAG – Disbandment of Illegal Armed Groups) procesu Afganistānā, piedaloties ieroču un munīcijas pārpalikumu savākšanas un iznīcināšanas finansēšanā.

| | Angola (2003.–2009. gads, ar kopējo budžetu – EUR 11 990 332)
  Vācija atbalsta bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu sociālo un ekonomisko reintegrāciju Angolā. Ar Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) starpniecību Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Angolas demobilizācijas un reintegrācijas programmā (Angola Demobilization and Reintegration Programme – ADRP). Bijušo kaujinieku reintegrāciju vietējos mērogos atbalsta ar sociālas un saimnieciskas attīstības projektu starpniecību un stiprinot pārvaldi vietējās pašvaldībās. |
| --- | --- |

Angola (2003.–2009. gads, ar kopējo budžetu – EUR 11 990 332)

Vācija atbalsta bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu sociālo un ekonomisko reintegrāciju Angolā. Ar Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) starpniecību Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Angolas demobilizācijas un reintegrācijas programmā (Angola Demobilization and Reintegration Programme – ADRP). Bijušo kaujinieku reintegrāciju vietējos mērogos atbalsta ar sociālas un saimnieciskas attīstības projektu starpniecību un stiprinot pārvaldi vietējās pašvaldībās.

| | Kambodža (2007.–2009. gads, ar kopējo budžetu – EUR 1 615 000)
  Vācija turpināja atbalstīt Kambodžas Karalisko valdību darbā ar VIKI kontroles jautājumiem, koncentrējoties uz krājumu apsaimniekošanu un parastas munīcijas krājumu pārpalikumu iznīcināšanu, kā arī policijas ieroču drošu glabāšanu. |
| --- | --- |

Kambodža (2007.–2009. gads, ar kopējo budžetu – EUR 1 615 000)

Vācija turpināja atbalstīt Kambodžas Karalisko valdību darbā ar VIKI kontroles jautājumiem, koncentrējoties uz krājumu apsaimniekošanu un parastas munīcijas krājumu pārpalikumu iznīcināšanu, kā arī policijas ieroču drošu glabāšanu.

| | Kongo Demokrātiskā Republika (2005.–2011. gads, ar kopējo budžetu – EUR 12 000 000)
  Vācija ar EUR 3,5 miljoniem (tehniska palīdzība) KDR Maniemas provincē atbalsta karojošos formējumos kādreiz iesaistītu bērnu un jauniešu sociālu un saimniecisku reintegrāciju, kā arī ar EUR 8,5 miljoniem finansē bijušo kaujinieku reintegrāciju (finanšu palīdzība līdz 2008. gada oktobrim), lai īstenotu darbietilpīgus infrastruktūras projektus. |
| --- | --- |

Kongo Demokrātiskā Republika (2005.–2011. gads, ar kopējo budžetu – EUR 12 000 000)

Vācija ar EUR 3,5 miljoniem (tehniska palīdzība) KDR Maniemas provincē atbalsta karojošos formējumos kādreiz iesaistītu bērnu un jauniešu sociālu un saimniecisku reintegrāciju, kā arī ar EUR 8,5 miljoniem finansē bijušo kaujinieku reintegrāciju (finanšu palīdzība līdz 2008. gada oktobrim), lai īstenotu darbietilpīgus infrastruktūras projektus.

| | Gana (2008. gada aprīlis)
  2008. gada aprīlī Vācijas valdība (ciešā sadarbībā ar Vācijas Tehniskās sadarbības sabiedrību (GTZ) un Bonnas Starptautisko pārejas centru (Bonn International Center for Conversion – BICC), kā arī ar Rietumāfrikas valstu saimnieciskās kopienas (ECOWAS) Kājnieku ieroču vienību) atbalstīja ekspertu semināru, kurš notika Kofi Annan Starptautiskā miera uzturēšanas mācību centrā (KAIPTC) Akrā, Ganā. Šā semināra mērķis bija dalīties paraugpraksē un prioritātēs attiecībā uz VIKI kontroli Rietumāfrikā. Tajā piedalījās pilsoniskās sabiedrības organizāciju, valdības aģentūru un reģionālo organizāciju pārstāvji no visa apakšreģiona un tā apkaimes. Gatavojoties semināram, tika izstrādāta un publicēta seminārā apstiprināta rokasgrāmata, kurā atainoti tie jautājumi, kurus praktiķi, politikas veidotāji un pētnieki atzinuši par vislietderīgākajiem saistībā ar VIKI. |
| --- | --- |

Gana (2008. gada aprīlis)

2008. gada aprīlī Vācijas valdība (ciešā sadarbībā ar Vācijas Tehniskās sadarbības sabiedrību (GTZ) un Bonnas Starptautisko pārejas centru (Bonn International Center for Conversion – BICC), kā arī ar Rietumāfrikas valstu saimnieciskās kopienas (ECOWAS) Kājnieku ieroču vienību) atbalstīja ekspertu semināru, kurš notika Kofi Annan Starptautiskā miera uzturēšanas mācību centrā (KAIPTC) Akrā, Ganā. Šā semināra mērķis bija dalīties paraugpraksē un prioritātēs attiecībā uz VIKI kontroli Rietumāfrikā. Tajā piedalījās pilsoniskās sabiedrības organizāciju, valdības aģentūru un reģionālo organizāciju pārstāvji no visa apakšreģiona un tā apkaimes. Gatavojoties semināram, tika izstrādāta un publicēta seminārā apstiprināta rokasgrāmata, kurā atainoti tie jautājumi, kurus praktiķi, politikas veidotāji un pētnieki atzinuši par vislietderīgākajiem saistībā ar VIKI.

| | Lielo ezeru reģions (2003.–2009. gads, ar kopējo budžetu – EUR 12 900 000)
  Vācija sniedz EUR 12,9 miljonu lielu ieguldījumu Pasaules Bankas vadītajā Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) ieguldījumu fondā, kas paredzēts Lielo ezeru reģionam. Vācija ir arī apņēmusies ar EUR 7,5 miljoniem finansēt projektu “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas izplatīšanas apkarošana”, kas īstenots saistībā ar atbalstu Lielo ezeru reģionam veltītās konferences procesam (2004–2011). |
| --- | --- |

Lielo ezeru reģions (2003.–2009. gads, ar kopējo budžetu – EUR 12 900 000)

Vācija sniedz EUR 12,9 miljonu lielu ieguldījumu Pasaules Bankas vadītajā Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) ieguldījumu fondā, kas paredzēts Lielo ezeru reģionam. Vācija ir arī apņēmusies ar EUR 7,5 miljoniem finansēt projektu “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas izplatīšanas apkarošana”, kas īstenots saistībā ar atbalstu Lielo ezeru reģionam veltītās konferences procesam (2004–2011).

| | “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” (2001.–2008. gads, vispārējais budžets – EUR 3 452 000)
  Vācijas valdība ir sākusi nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” (Development Cooperation and Small Arms Control – DECOSAC). Viens no projekta mērķiem ir izstrādāt un pārbaudīt kājnieku ieroču izplatības kontroles instrumentus attīstības sadarbībā. Nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” 2008. gada jūlijā apvienoja ar nozares projektu “Krīžu novēršana” un “Drošības sektora reforma”, veidojot nozares programmu “Miers un drošība” (2008.–2014. gads, 2008.–2011. gada budžets – 5 000 000). Ar programmu “Miers un drošība” risina ar VIKI saistītus jautājumus bruņotas vardarbības mazināšanas un novēršanas jomā. |
| --- | --- |

“Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” (2001.–2008. gads, vispārējais budžets – EUR 3 452 000)

Vācijas valdība ir sākusi nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” (Development Cooperation and Small Arms Control – DECOSAC). Viens no projekta mērķiem ir izstrādāt un pārbaudīt kājnieku ieroču izplatības kontroles instrumentus attīstības sadarbībā. Nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” 2008. gada jūlijā apvienoja ar nozares projektu “Krīžu novēršana” un “Drošības sektora reforma”, veidojot nozares programmu “Miers un drošība” (2008.–2014. gads, 2008.–2011. gada budžets – 5 000 000). Ar programmu “Miers un drošība” risina ar VIKI saistītus jautājumus bruņotas vardarbības mazināšanas un novēršanas jomā.

UNGĀRIJA

Ungārija deva EUR 14 000 ieguldījumu NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondā, lai Ukrainā iznīcinātu VIKI un MANPADS.

ITĀLIJA

Itālija 2008. gadā piešķīra līdzekļus starptautiskām ierosmēm, kuru mērķis bija apkarot VIKI nelikumīgu tirdzniecību, piemēram, ar ECOWAS saistītām VIKI kontroles programmām un ANO DP kājnieku ieroču kontroles projektu Bosnijā un Hercegovinā.

Kad vien tas bija vajadzīgs, Itālijas bruņotie spēki daudzpusējās miera uzturēšanas operācijās savāca un/vai konfiscēja un iznīcināja kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

LIETUVA

Lietuvas vadītā Provinces atjaunošanas grupa no 2005. līdz 2008. gadam Ghowr provincē Afganistānā savāca 1 710 VIKI (2008. gadā 451 ieroci) un iznīcināja vairāk nekā 3 300 spridzekļu.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2008. gadā kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un munīcijas jomā ir palīdzējusi finansēt šādas iestādes, projektus un darbības:

| — | pamatfinansējums projektam “Kājnieku ieroču pārskats”, |
| --- | --- |

—

pamatfinansējums projektam “Kājnieku ieroču pārskats”,

| — | Ženēvas forums “Pašķirot ceļu panākumiem atbruņošanās un ieroču kontroles jomā 2007–2008”, |
| --- | --- |

—

Ženēvas forums “Pašķirot ceļu panākumiem atbruņošanās un ieroču kontroles jomā 2007–2008”,

| — | HALO Trust, savācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un to munīciju Afganistānā, |
| --- | --- |

—

HALO Trust, savācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un to munīciju Afganistānā,

| — | ANO Attīstības programma Kosovā, Kājnieku ieroču kontroles ierosme, |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programma Kosovā, Kājnieku ieroču kontroles ierosme,

| — | UNIDIR, drošības vajadzību izvērtējuma protokola (II) un citu pētījumu izstrāde, |
| --- | --- |

—

UNIDIR, drošības vajadzību izvērtējuma protokola (II) un citu pētījumu izstrāde,

| — | Kājnieku ieroču reģionālais centrs (RECSA), īstenojot Nairobi deklarāciju un Nairobi protokolu Lielo ezeru reģionā un Āfrikas ragā, |
| --- | --- |

—

Kājnieku ieroču reģionālais centrs (RECSA), īstenojot Nairobi deklarāciju un Nairobi protokolu Lielo ezeru reģionā un Āfrikas ragā,

| — | organizācija Saferworld, reģionālas un citas VIKI programmas, |
| --- | --- |

—

organizācija Saferworld, reģionālas un citas VIKI programmas,

| — | atbalsts valsts kontaktpunktam VIKI jomā, īstenojot Ugandas valsts rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

atbalsts valsts kontaktpunktam VIKI jomā, īstenojot Ugandas valsts rīcības plānu,

| — | ANO Attīstības programma Bosnijā un Hercegovinā, VIKI un munīcijas iznīcināšana, |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programma Bosnijā un Hercegovinā, VIKI un munīcijas iznīcināšana,

| — | Daudzu iesaistīto personu padomdevēju grupa (Multistakeholder Advisory Group – MAG), sniedzot tehnisku palīdzību mobilai VIKI iznīcināšanai Burundi, |
| --- | --- |

—

Daudzu iesaistīto personu padomdevēju grupa (Multistakeholder Advisory Group – MAG), sniedzot tehnisku palīdzību mobilai VIKI iznīcināšanai Burundi,

| — | Asociacion para Politicas Publicas (APP), pasākumi, kas vērsti pret kājnieku ieroču izplatīšanu un nelikumīgu tirdzniecību Argentīnā, |
| --- | --- |

—

Asociacion para Politicas Publicas (APP), pasākumi, kas vērsti pret kājnieku ieroču izplatīšanu un nelikumīgu tirdzniecību Argentīnā,

| — | NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūra/NATO ieguldījumu fonds, Ukrainā iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus, MANPADS un munīciju. |
| --- | --- |

—

NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūra/NATO ieguldījumu fonds, Ukrainā iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus, MANPADS un munīciju.

POLIJA

Tbilisi 2008. gada maijā notika Polijas un Gruzijas apspriedes par ieročiem un divējāda lietojuma preču kontroli. Polijas ārlietu un ekonomikas ministru delegāciju uzņēma Gruzijas aizsardzības un ārlietu ministru vietnieki. Sanāksmju darba sēdēs piedalījās Gruzijas Ārlietu, Aizsardzības, Tieslietu un Ekonomiskās attīstības ministriju pārstāvji. Tika apspriesti divi galvenie jautājumi:

| 1) | Gruzijas eksporta kontroles sistēma praksē, tās saskaņotība un pārredzamība, kā arī iespējamas jomas uzlabojumiem; |
| --- | --- |

1)

Gruzijas eksporta kontroles sistēma praksē, tās saskaņotība un pārredzamība, kā arī iespējamas jomas uzlabojumiem;

| 2) | pamats turpmākai mācību un semināru programmai eksporta kontroles jomā. |
| --- | --- |

2)

pamats turpmākai mācību un semināru programmai eksporta kontroles jomā.

Pēc minētajām apspriedēm notika divu dienu (2008. gada 17. un 18. decembris) juridiskas pārskatīšanas seminārs, ko Gruzijas eksporta kontroles iestāžu pārstāvjiem rīkoja Varšavā, sadarbojoties ar Austriju, Vāciju, Slovēniju un Zviedriju, kā daļu no ES sadarbības saistībā ar ES ilgtermiņa projektu divējāda lietojuma preču eksporta jomā. Semināra mērķis bija iepazīstināt ar starptautisku un valstu tiesisko regulējumu eksporta kontroles jomā saistībā ar divējāda lietojuma preču un ieroču, īpaši VIKI, tirdzniecību.

PORTUGĀLE

Kad vien tas bija vajadzīgs, Portugāles bruņotie spēki, piedaloties miera uzturēšanas vai miera stiprināšanas operācijās, konfiscēja un iznīcināja kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

SLOVĒNIJA

Slovēnijas valdība 1998. gadā izveidoja humānās palīdzības bezpeļņas organizāciju “Starptautiskais ieguldījumu fonds atmīnēšanai un palīdzības sniegšanai mīnu upuriem” (International Trust Fund for Demining and Mine Victims Assistance – ITF). Fonds palīdz Dienvidaustrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas valstīm risināt ar kājnieku mīnām saistītas problēmas un nodrošina fizisku, kā arī sociāli ekonomisku rehabilitāciju. Pēc desmit gadus ilgas darbības pieredzes fonds paplašinās palīdzības programmu, sākot rīcību arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā. Fonds šobrīd Albānijā īsteno vairāk nekā EUR 200 000 vērtu vienu gadu ilgu informācijas projektu par VIKI apdraudējumiem un sagaida, ka projekta rezultāti kļūs jūtami pēc dažiem gadiem.

SPĀNIJA

Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO)

Spānija 2008. gadā veica brīvprātīgu iemaksu EUR 2 miljonu apmērā, lai atbalstītu UNICEF projektu bērnu kareivju reintegrācijai. Spānijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūra (AECID) ir sniegusi arī citus brīvprātīgus ieguldījumus, lai finansētu projektus, kas veltīti šaujamieroču upuriem, viņu ģimenēm un viņu izcelsmes kopienām.

Eiropas Drošības un sadarbības organizācija

Spānija 2008. gadā veica brīvprātīgu ieguldījumu EUR 400 000 apmērā, lai atbalstītu šādus projektus EDSO politiski militārajā darbības laukā:

| — | VIKI jomā – Baltkrievija un Tadžikistāna, |
| --- | --- |

—

VIKI jomā – Baltkrievija un Tadžikistāna,

| — | parastas munīcijas, sprāgstvielu un detonatoru jomā – Gruzija (demilitarizācijas spēju attīstīšana un munīcijas pārpalikuma apstrāde) un Melnkalne (munīcijas pārpalikumu iznīcināšana), |
| --- | --- |

—

parastas munīcijas, sprāgstvielu un detonatoru jomā – Gruzija (demilitarizācijas spēju attīstīšana un munīcijas pārpalikuma apstrāde) un Melnkalne (munīcijas pārpalikumu iznīcināšana),

| — | raķešu degvielas (maisījumu) iznīcināšana – Ukraina un Kazahstāna. |
| --- | --- |

—

raķešu degvielas (maisījumu) iznīcināšana – Ukraina un Kazahstāna.

Ziemeļatlantijas Līguma organizācija (NATO)

Spānija 2008. gadā veica brīvprātīgus ieguldījumus šādu projektu atbalstam:

| — | ieroču un munīcijas noliktavu fiziska apsardze un munīcijas uzglabāšanas pārvaldība Afganistānā: EUR 150 000, |
| --- | --- |

—

ieroču un munīcijas noliktavu fiziska apsardze un munīcijas uzglabāšanas pārvaldība Afganistānā: EUR 150 000,

| — | demilitarizācijas spēju attīstīšana Gruzijā: EUR 25 000. |
| --- | --- |

—

demilitarizācijas spēju attīstīšana Gruzijā: EUR 25 000.

Parlamentārais forums par VIKI

Divi Spānijas parlamentārieši pastāvīgi piedalās parlamentārajā forumā par VIKI kopš foruma izveides Spānijā 2002. gada oktobrī. Spānija ir veikusi šādas brīvprātīgas iemaksas forumam: 2007. gadā EUR 30 000 un 2008. gadā EUR 80 000.

Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopiena (ECOWAS )

Spānija 2005. gada decembrī parakstīja saprašanās memorandu ar Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienas (ECOWAS) izpildsekretariātu, apņemoties laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam dot EUR 1 miljonu lielu ieguldījumu organizācijas darbībās un programmās, EUR 750 000 no tiem atvēlot Rietumāfrikas VIKI kontroles programmai. Šim mērķim 2008. gadā tika atvēlēti EUR 250 000.

ANO Reģionālais centrs Dienvidamerikas un Karību jūras valstu mieram, atbruņošanai un attīstībai (UN LiREC) un ANO Attīstības programma

Spānija arī ir finansiāli atbalstījusi dažādas darbības, ko veic ANO Reģionālais centrs Dienvidamerikas un Karību jūras valstu mieram, atbruņošanai un attīstībai (UN-LiREC) (EUR 275 000) un ANO Attīstības programma (EUR 600 000). Šīs darbības ietver 42 537 VIKI iznīcināšanu saistībā ar daudzgadu šaujamieroču iznīcināšanas procesu Peru (no 2007. līdz 2009. gadam), paraugprakses ceļveža izstrādi par šaujamieroču iznīcināšanu, reģionālu sanāksmju rīkošanu u. tml.

Nevalstiskas organizācijas

Spānija 2008. gadā veica brīvprātīgas iemaksas nevalstiskajām organizācijām “Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible (IEPADES)” (Gvatemala) (EUR 50 000) un “Kājnieku ieroču apskats” (Small Arms Survey) (EUR 100 000), lai atbalstītu to darbības un pētniecību saistībā ar Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību piemērošanu.

ZVIEDRIJA

2008. gadā Ārlietu ministrija finansēja Stokholmas Starptautiskā miera pētījumu institūta (Stockholm International Peace Research Institute – SIPRI) pētījumu, kurā dokumentēja un analizēja informāciju par VIKI nodošanas darījumiem laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam, par ko ir ziņots Apvienoto Nāciju Organizācijas parastā tipa ieroču reģistram (UNROCA). Pētījuma rezultātus publiskoja Ņujorkā 2008. gada jūlijā notikušajā Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

Citas Ārlietu ministrijas atbalstītas darbības:

| — | “Kājnieku ieroču apskats”, Ženēva – pamatfinansējums SEK 1 miljona apmērā ik gadu (2005., 2006., 2007. un 2008. gadā), |
| --- | --- |

—

“Kājnieku ieroču apskats”, Ženēva – pamatfinansējums SEK 1 miljona apmērā ik gadu (2005., 2006., 2007. un 2008. gadā),

| — | SIPRI (papildus pamatfinansējumam) – 2008. gadā SEK 265 000 pētniecības projektam, kurā analizēts, kādus datus par VIKI valstis iesniedz UNROCA (skatīt iepriekš); 2008. gadā SEK 1 921 000 pētījumam par VIKI nodošanu Āfrikai; 2008. gadā SEK 1 885 000 par SIPRI gadagrāmatas rediģēšanu. |
| --- | --- |

—

SIPRI (papildus pamatfinansējumam) – 2008. gadā SEK 265 000 pētniecības projektam, kurā analizēts, kādus datus par VIKI valstis iesniedz UNROCA (skatīt iepriekš); 2008. gadā SEK 1 921 000 pētījumam par VIKI nodošanu Āfrikai; 2008. gadā SEK 1 885 000 par SIPRI gadagrāmatas rediģēšanu.

Ar VIKI saistīti projekti, kurus atbalsta Sida:

| — | UN-LiREC, SEK 12 miljoni (2008–2012), |
| --- | --- |

—

UN-LiREC, SEK 12 miljoni (2008–2012),

| — | Parlamentārais forums par VIKI (pasaules mēroga organizācija), SEK 4,6 miljoni (2008–2010), |
| --- | --- |

—

Parlamentārais forums par VIKI (pasaules mēroga organizācija), SEK 4,6 miljoni (2008–2010),

| — | EDSO, raķešu degvielas maisījumu krājumu iznīcināšana Ukrainā, SEK 15 miljoni (2008–2010), |
| --- | --- |

—

EDSO, raķešu degvielas maisījumu krājumu iznīcināšana Ukrainā, SEK 15 miljoni (2008–2010),

| — | UNICEF VIKI programma, SEK 15,5 miljoni (2006–2009), |
| --- | --- |

—

UNICEF VIKI programma, SEK 15,5 miljoni (2006–2009),

| — | Saferworld (ar VIKI saistīts darbs), SEK 12,6 miljoni (2007–2009). |
| --- | --- |

—

Saferworld (ar VIKI saistīts darbs), SEK 12,6 miljoni (2007–2009).

Turklāt Sida ir atbalstījusi atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas (ADR) programmu Ugandā, kas bija vērsta uz bijušo bērnu kareivju demobilizāciju un reintegrāciju, SEK 6 miljoni (2008–2010).

Folke Bernadotte akadēmija (Folke Bernadotte Academy – FBA) nodarbojas ar starptautiska ADR ekspertu tīkla uzturēšanu un paplašināšanu, un tajā var dalīties ar teorētiskām un praktiskām zināšanām un pieredzi. FBA ir dalībniece Integrētas ADR mācību grupā (IDDRTG), kura ir mācību iestāžu grupa, kas darbojas ar vienotu nodomu – izstrādāt mācību materiālus un dalīties tajos, pamatojoties uz ANO Integrētiem ADR standartiem (IDDRS). FBA katru gadu un arī 2008. gadā Zviedrijā rīkoja ADR kursus, kā arī atbalsta ADR mācības citās valstīs un starptautiskās misijās.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotās Karalistes ieguldījumi ar VIKI saistītās darbībās 2008. gadā bija šādi:

| — | atbalsts Nairobi izvietotajam Reģionālajam kājnieku ieroču centram (Regional Centre on Small Arms – RECSA), kas palīdz Centrālāfrikas un Austrumāfrikas valstīm nostiprināt kājnieku ieroču kontroli, |
| --- | --- |

—

atbalsts Nairobi izvietotajam Reģionālajam kājnieku ieroču centram (Regional Centre on Small Arms – RECSA), kas palīdz Centrālāfrikas un Austrumāfrikas valstīm nostiprināt kājnieku ieroču kontroli,

| — | pamatfinansējuma piešķīrums projektam “Kājnieku ieroču apskats”, |
| --- | --- |

—

pamatfinansējuma piešķīrums projektam “Kājnieku ieroču apskats”,

| — | atbalsts vairākiem Saferworld veiktiem novērtējumiem par pašreizējiem tiesību aktiem nodošanas kontroles jomā, |
| --- | --- |

—

atbalsts vairākiem Saferworld veiktiem novērtējumiem par pašreizējiem tiesību aktiem nodošanas kontroles jomā,

| — | Brazīlijā, Salvadorā un Mozambikā rīkotas mācības par VIKI kontroli un meklēšanu, |
| --- | --- |

—

Brazīlijā, Salvadorā un Mozambikā rīkotas mācības par VIKI kontroli un meklēšanu,

| — | Kongo Republikai sniegts tehnisks atbalsts saistībā ar VIKI apzināšanu, pārvietošanu, uzglabāšanu un iznīcināšanu, |
| --- | --- |

—

Kongo Republikai sniegts tehnisks atbalsts saistībā ar VIKI apzināšanu, pārvietošanu, uzglabāšanu un iznīcināšanu,

| — | īstenota informatīva kampaņa efektīvas eksporta kontroles veicināšanai, |
| --- | --- |

—

īstenota informatīva kampaņa efektīvas eksporta kontroles veicināšanai,

| — | atbalstīts darbs Sudānā saistībā ar bijušo kaujinieku atbruņošanu un demobilizāciju. |
| --- | --- |

—

atbalstīts darbs Sudānā saistībā ar bijušo kaujinieku atbruņošanu un demobilizāciju.

Ieguldījumi bija daļa no plašākiem centieniem, lai iekļautu VIKI kontroles un samazināšanas pasākumus plašākās attiecībās aizsardzības jomā, ārpolitikā, drošības un attīstības programmās.

II.A.3.   Piedalīšanās starptautiskos semināros un konferencēs vai to rīkošana

IGAUNIJA

Igaunijas pārstāvji aktīvi piedalījās vairākās ANO, EDSO, ES un citu starptautisku organizāciju, kā arī NVO rīkotās starptautiskās konferencēs, kursos un semināros par VIKI jautājumiem. Igaunija arī atbalsta sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecību līgumu.

Igaunija piedalās Vasenāras mehānismā.

2008. gadā Igaunija bija EDSO Drošības sadarbības foruma priekšsēdētājvalsts.

Valsts aģentūru un eksporta licencēšanas iestādes (Stratēģiskas nozīmes preču komisija) pārstāvji arī aktīvi piedalījās Eiropas Savienības Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupā (Working Group for Export Controls on conventional arms – COARM) un Divējādi lietojamu preču darba grupā (Working Party for Dual-use Goods – WPDUG).

Igaunija katru gadu sniedz pārskatus ANO Parasto ieroču reģistram un EDSO.

ĪRIJA

Īrija piedalījās arī kājnieku ieroču izplatības ierobežošanas Ženēvas procesā, Ženēvas foruma ierosmē, kurā valdības, starptautiskas organizācijas un NVO ir iesaistītas regulārās neoficiālās apspriedēs ar mērķi pārraudzīt, kā tiek īstenota rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, un veicināt tās īstenošanu. Arī 2008. gadā Īrija nodrošināja finansējumu Ženēvas forumam.

Īrija nodrošināja finansējumu Starptautiskajam kājnieku ieroču rīcības tīklam – pilsoniskās sabiedrības organizāciju apvienībai, kura strādā, lai apturētu kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu.

SLOVĒNIJA

2008. gada 4.–6. maijā prezidentvalsts Slovēnija Ļubļanā rīkoja pirmo semināru saskaņā ar Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP, lai veicinātu parasto ieroču eksporta kontroli un ES Ieroču eksporta rīcības kodeksa principus; tajā piedalījās ieroču eksporta licencēšanas procesā iesaistītas valdību amatpersonas no sešām Dienvidaustrumeiropas valstīm.

II.A.4.   Citas ierosmes

LUKSEMBURGA

No 2008. līdz 2010. gadam Luksemburgas iestādes finansēs Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūta (European Institute for Research and Information on Peace and Security – GRIP) projektu, lai stiprinātu kādu no Āfrikas NVO tīkliem konfliktu novēršanas un miera nostiprināšanas jomā. Projektā ir paredzēts izveidot Centrālāfrikas un Rietumāfrikas NVO tīklu, kas darbotos miera kultūras veicināšanas jomā un miera stiprināšanā un apkarotu kājnieku ieroču izplatīšanu. Projektam atvēlēto līdzekļu kopapjoms ir EUR 285 000.

SPĀNIJA

Spānija saistībā ar Spānijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras (AECID) vadītiem mācību un palīdzības projektiem 2008. gada 18.–22. februārī mācību centrā Kartahenā (Kolumbija) rīkoja 5. semināru par kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumiem, kurā galveno uzmanību pievērsa ANO rīcības programmas nākotnei un ieroču tirdzniecības līguma projektam, kā arī pirmo apakšreģionālo semināru par Ženēvas Deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību, kas notika 2008. gada 28.–30. aprīlī mācību centrā Antigvā Gvatemalā (Gvatemala).

SLOVĒNIJA

Slovēnijas prezidentūras laikā Vispārējās atbruņošanās un ieroču kontroles jautājumu darba grupa (CODUN) sāka arī apspriest iespējamu VIKI elementa iekļaušanu politiskajos nolīgumos starp ES un trešām pusēm.

II.B.   Dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatīšanas ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu veidojumu darbā

ES turpināja atbalstīt ANO VIKI Rīcības programmas īstenošanu, jo tā arī turpmāk būs pamats pasaules mērogā veicamiem pasākumiem. ES nāca klajā ar deklarācijām valstu divgadējā sanāksmē, kura notika jūlijā Ņujorkā un kuras rezultātā Irānas pieprasītā balsojumā pieņēma galīgo ziņojumu, Irānai un Zimbabvei atturoties. Ziņojums patiesi veicina ANO rīcības programmas īstenošanas uzlabojumu un stiprinājumu un pēc tā vadīsies ES turpmākās darbības šajā jomā.

ES turpina pastiprināti veicināt virzību uz stingrāku VIKI un to munīcijas nodošanas kontroli. ES 2008. gadā atzīmēja ES Ieroču eksporta rīcības kodeksa desmito gadskārtu, kas ir devis ievērojamu ieguldījumu virzībā uz šo mērķi. Eiropas Savienība joprojām par ļoti nozīmīgiem uzskata centienus saskaņā ar Vasenāras mehānismu.

ES arī turpināja pilnīgu iesaisti ieroču tirdzniecības līguma procesā. ES dalībvalstis aktīvi piedalījās Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra izveidotās valdības ekspertu grupas darbā (grupā piedalās septiņas ES dalībvalstis). ES turpināja aktīvi iesaistīties un mudināt trešās valstis atbalstīt šo procesu. Visas dalībvalstis ir to 110 ANO ĢA Pirmās komitejas 63. rezolūcijas atbalstītāju vidū, kas aicina izveidot beztermiņa darba grupu, lai palīdzētu turpmāk izskatīt ģenerālsekretāra ziņojuma ieteikumu īstenošanu, kuri tapuši ar valdības ekspertu grupas palīdzību.

AUSTRIJA

Saistībā ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un papildus aktīvai sadarbībai ES mērogā Austrija aktīvi piedalījās starptautisko un reģionālo organizāciju darbā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, EDSO, Eiroatlantiskās partnerības padomē un Vīnē izvietotajā eksporta kontroles režīmā Vasenāras mehānismā.

BEĻĢIJA

2008. gadā Beļģija finansēja vairākus projektus un organizācijas, kuru darbs ir saistīts ar VIKI destabilizējošas izplatīšanas jautājumu:

| — | atbalsta un spēju veidošana saistībā ar valstu rīcības plānu izstrādi par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem Burundi, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Ruandā, ko veica Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūts, |
| --- | --- |

—

atbalsta un spēju veidošana saistībā ar valstu rīcības plānu izstrādi par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem Burundi, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Ruandā, ko veica Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūts,

| — | cīņa pret VIKI izplatīšanu Bangladešā, Dienvidāzijā, ko veic Saferworld, |
| --- | --- |

—

cīņa pret VIKI izplatīšanu Bangladešā, Dienvidāzijā, ko veic Saferworld,

| — | “Kājnieku ieroču apskata” gada pārskata ziņojuma publicēšana, |
| --- | --- |

—

“Kājnieku ieroču apskata” gada pārskata ziņojuma publicēšana,

| — | Gentes Universitātes veikta Kolumbijā konfiscēto VIKI analīze, lai izvērtētu un uzlabotu Eiropas VIKI eksporta kontroli, |
| --- | --- |

—

Gentes Universitātes veikta Kolumbijā konfiscēto VIKI analīze, lai izvērtētu un uzlabotu Eiropas VIKI eksporta kontroli,

| — | šaujamieroču nelikumīgas ražošanas un tirdzniecības apkarošana Kolumbijā, ko veic ANO Narkotiku un noziedzības birojs (UNODC/PNUCID), |
| --- | --- |

—

šaujamieroču nelikumīgas ražošanas un tirdzniecības apkarošana Kolumbijā, ko veic ANO Narkotiku un noziedzības birojs (UNODC/PNUCID),

| — | NATO ieguldījumu fonds Kosovas Aizsardzības korpusa izformēšanas atbalstam, ko sniedz NATO, |
| --- | --- |

—

NATO ieguldījumu fonds Kosovas Aizsardzības korpusa izformēšanas atbalstam, ko sniedz NATO,

| — | ANO Attīstības programmas ierosme par Kosovas kājnieku ieroču kontroli (KOSSAC), |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programmas ierosme par Kosovas kājnieku ieroču kontroli (KOSSAC),

| — | ANO Attīstības programmas projekts SACHIB – Kājnieku ieroču izplatības kontroles programma Bosnijā. |
| --- | --- |

—

ANO Attīstības programmas projekts SACHIB – Kājnieku ieroču izplatības kontroles programma Bosnijā.

SOMIJA

2008. gadā Somija turpināja aktīvi piedalīties starptautisku organizāciju un reģionālu veidojumu darbā saistībā ar VIKI jautājumiem. Papildus turpmāk uzskaitītām darbībām Somija piedalās ES, ANO, EDSO, NATO/Eiroatlantiskās partnerības padomes un Vasenāras mehānisma valstu sanāksmēs un pārskata ziņojumu izstrādē.

Papildus minētajam:

| — | Drošības sadarbības foruma (FSC) atbalsta darbinieks, kas atbild par kājnieku ieroču jautājumiem, ir norīkots uz EDSO Konfliktu novēršanas centru, |
| --- | --- |

—

Drošības sadarbības foruma (FSC) atbalsta darbinieks, kas atbild par kājnieku ieroču jautājumiem, ir norīkots uz EDSO Konfliktu novēršanas centru,

| — | Somija 2008. gadā notikušajā valstu divgadējā sanāksmē vadīja Ženēvas procesu Kājnieku ieroču darba grupā, gatavojoties trešajai valstu divgadējai sanāksmei, |
| --- | --- |

—

Somija 2008. gadā notikušajā valstu divgadējā sanāksmē vadīja Ženēvas procesu Kājnieku ieroču darba grupā, gatavojoties trešajai valstu divgadējai sanāksmei,

| — | dalība Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību pamatgrupā un atbalsts deklarācijas praktiskai ieviešanai, jo īpaši Kenijā, |
| --- | --- |

—

dalība Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību pamatgrupā un atbalsts deklarācijas praktiskai ieviešanai, jo īpaši Kenijā,

| — | finanšu ieguldījums projektam “Kājnieku ieroču apskats”, lai izdotu “Kājnieku ieroču apskata” 2008. gada gadagrāmatu (kopumā EUR 20 000), |
| --- | --- |

—

finanšu ieguldījums projektam “Kājnieku ieroču apskats”, lai izdotu “Kājnieku ieroču apskata” 2008. gada gadagrāmatu (kopumā EUR 20 000),

| — | finansiāls devums ANO Atbruņošanās pētniecības institūta projektam “ANO Rīcības programma VIKI jomā – valstu 2006.–2008. gadā iesniegto ziņojumu analīze” (kopā EUR 20 000). |
| --- | --- |

—

finansiāls devums ANO Atbruņošanās pētniecības institūta projektam “ANO Rīcības programma VIKI jomā – valstu 2006.–2008. gadā iesniegto ziņojumu analīze” (kopā EUR 20 000).

FRANCIJA

Norādot, ka parasti Eiropas Savienības nolīgumos ar trešām valstīm KĀDP jomā VIKI netika pieminēti, Francija ES Padomes prezidentūras laikā panāca, ka pantu par VIKI iekļauj kā vienu no politiskajām klauzulām. Šim lēmumam būtu jāuzlabo ES Nelikumīgas VIKI, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģijas (2005. g.) īstenošana, un tas apliecina īpašo uzmanību, ko Eiropas Savienība velta šiem draudiem.

ES Padomes prezidentūras laikā Francija atbalstīja dialoga par VIKI sākšanu starp ES un Ķīnu, kura mērķis ir sekmēt atbildīgāku pieeju vieglo ieroču un munīcijas nodošanai, jo īpaši Āfrikā.

Francija ierosināja Vispārējās atbruņošanās un ieroču kontroles jautājumu darba grupai (CODUN) apsvērt iespēju finansēt projektus ar mērķi labāk īstenot ierosmi cīnīties pret tādu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, kurā izmanto gaisa transportu. Šī ierosme paredz informācijas apmaiņas mehānisma izveidi, izmantojot SITCEN, par aviosabiedrībām, kuras varētu būt iesaistītas šādos pārvadājumos, kā arī nosaka trauksmes kritērijus.

VĀCIJA

Vācija aktīvi piedalās starptautisku un reģionālu organizāciju darbā, kā arī ar kājnieku ieročiem, vieglajiem ieročiem un to munīciju saistītos mehānismos. Tādi daudzpusēji mehānismi ir ANO, EDSO, NATO un Vasenāras mehānisms. Vācija regulāri norīko ekspertus piedalīties izvērtējuma vizītēs, kā arī minēto organizāciju rīkotās praktiskās nodarbībās un semināros.

LIETUVA

Lietuva regulāri piedalījās ANO, EDSO, ES un NATO rīkotajos pasākumos VIKI jomā. Lietuva ir iesniegusi pārskata ziņojumus ANO par to, kā tā īsteno ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos. Tāpat tā ir sagatavojusi gada pārskatu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu, ANO Parasto ieroču reģistru, informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas klasificēti kā pārpalikums un/vai ir konfiscēti un iznīcināti saskaņā ar EDSO VIKI dokumentu, kā arī citus atbilstīgus ziņojumus un informāciju.

NĪDERLANDE

Nīderlande ir Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību pamatgrupas locekle, un tā aktīvi piedalās deklarācijas īstenošanā. 2008. gadā ar Nīderlandes finansējumu tika rīkota reģionāla konference Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīm.

Nīderlande ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un INCAF tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā, un tā veicina VIKI/bruņotas vardarbības apkarošanas politikas un programmu ciešāku integrāciju attīstības sistēmās un drošības sektora reformu programmās.

Nīderlande atbalsta ANO rīcības programmu un ANO ĢA Pirmās komitejas attiecīgās rezolūcijas. Turklāt Nīderlande veicina labāku izpratni par VIKI problēmu tās plašākajā nozīmē, atbalstot pētniecības institūtus, piemēram, Ženēvā izvietoto projektu “Kājnieku ieroču apskats”, Drošības pētniecības institūta (ISS) Ieroču pārvaldības programmu, kā arī ANO Atbruņošanās pētniecības institūta pētījumus.

III.1.   Apvienoto Nāciju Organizācija

AUSTRIJA

Austrija piedalījās trešajā divgadējā to valstu sanāksmē, kuras piedalās ANO rīcības programmā, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, un līdzfinansēja Āfrikas jaunattīstības valstu piedalīšanos šajā sanāksmē.

Austrija konsekventi atbalsta VIKI jautājumos pieņemtās ANO rīcības programmas īstenošanu un ANO sekretariātam ir iesniegusi valsts pārskata ziņojumus par 2007. un 2008. gadu, tostarp informāciju par ieroču marķēšanu un meklēšanu.

BEĻĢIJA

Beļģija piedalījās Ņujorkā 2008. gada 14.–18. jūlijā notikušajā Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

Kostarikas sāktajās apspriedēs par atbruņošanos, kas notika ANO Drošības padomē 2008. gada 19. novembrī, Beļģija atbalstīja starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izveidi, lai veicinātu iedzīvotāju drošību, jo īpaši visneaizsargātāko sabiedrības grupu, piemēram, bērnu, drošību.

BULGĀRIJA

2008. gada pārskata periodā Bulgārija piedalījās Ņujorkā 2008. gada 14.–18. jūlijā notikušajā Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos. Pirms sanāksmes Bulgārija iepazīstināja ar valsts pārskata ziņojumu par ANO rīcības programmas īstenošanu, kā arī informēja par ieroču marķēšanu un meklēšanu.

KIPRA

Kipra iesniedza ziņojumus ANO par to, kā ir īstenota ANO Rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos. Šajā sakarā būtu jāpiemin, ka 2008. gada jūlijā pirms Ņujorkā 2008. gada 14.–18. jūlijā notikušās Trešās divgadējās valstu sanāksmes, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, Kipra iesniedza valsts pārskata ziņojumu par ANO rīcības programmas īstenošanu. Turklāt tā ir sniegusi informāciju UNHCHR (pamatojoties uz Lēmumu 124/2004) par “VIKI pieejamības un ļaunprātīgas izmantošanas izraisītu cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu”.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika atbalstīja ierosmes, lai veicinātu un īstenotu ITI. Minētajos centienos Čehijas Republika ir brīvprātīgi devusi apmēram CZK 1,8 miljonu (USD 95 969) lielu ieguldījumu ANO Miera konsolidācijas ieguldījumu fondā ar praktisku atbruņošanās pasākumu starpniecību, lai dalībniekiem no 15 Austrumāfrikas, Dienvidāfrikas, un Ziemeļāfrikas valstīm Prāgā rīkotu semināru par VIKI marķēšanu. Čehijas Republika būs šā semināra līdzpriekšsēdētāja, un tā iepazīstinās semināra dalībniekus ar tehniskām zināšanām un pieredzi.

Čehijas Republika ir iesniegusi pārskata ziņojumus ANO par to, kā tā īsteno ANO rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

SOMIJA

Somija bija Ņujorkā 2008. gada jūlijā notikušās Trešās divgadējās valstu sanāksmes par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem biroja locekle.

Somija turpināja sekmēt starptautiskus centienus stiprināt ieroču eksporta kontroli un ierobežot VIKI izplatīšanu.

Somija jau no paša ieceres sākuma ir stingri atbalstījusi starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu. Somija 2008. gadā bija ANO Ieroču tirdzniecības līguma jautājumu valdību ekspertu darba grupas locekle un 2009. gadā turpināja piedalīties beztermiņa darba grupas darbā. Somija ir viena no beztermiņa darba grupas biroja loceklēm.

FRANCIJA

Trešajā divgadējā to valstu sanāksmē, kuras piedalās ANO rīcības programmā par VIKI jautājumiem, izdevās pieņemt pārskatu, kas neizdevās 2006. gada sanāksmē. Francija ES Padomes prezidentūras laikā dalībvalstu pārstāvjiem rīkoja pasākumu par koordinācijas jautājumiem, kas ļāva apkopot ES nostāju par izvēlēto procedūru, kā arī sagatavot runu, kurā pauda nožēlu par ieceri apstiprināt pārskatu ar balsojumu. Trijotnes sanāksmju rezultātā dažas valstis atcēla iesniegtās atrunas.

Francija piedalījās valdību ekspertu darba grupas darbā, kura ir izveidota, lai izskatītu turpmākus pasākumus saistībā ar sadarbības uzlabošanu parastas munīcijas krājumu pārpalikumu iznīcināšanā, un kura 2008. gadā tikās trīs reizes un nāca klajā ar ziņojumu – ANO dokumentu A/63/182.

VĀCIJA

2008.gadā Vācija aktīvi iesaistījās valdību ekspertu darba grupas darbā, kur izskatīja starptautiska ieroču tirdzniecības līguma iespējamību, darbības jomu un aptuvenus parametrus. Vācija vienmēr ir starptautiskā līmenī aizstāvējusi savu ierobežojošo valsts eksporta kontroles politiku militārā ekipējuma jomā. Tādēļ tā aktīvi atbalsta pasaules mērogā piemērojamu ieroču tirdzniecības līgumu un veicina visaptverošu pieeju šādam instrumentam. Vācijas valdība turpinās censties panākt atbalstu stingram ieroču tirdzniecības līgumam gan no importētājām valstīm, gan eksportētājām valstīm.

ĪRIJA

Īrija piedalījās Ņujorkā 2008. gada 14.–18. jūlijā notikušajā Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

ITĀLIJA

Itālija 2008. gadā aktīvi piedalījās Ņujorkā notikušajā Trešajā divgadējā to valstu sanāksmē, kuras piedalās ANO 2001. gada rīcības programmā, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību. Līdzdarbojoties ANO ĢA Pirmajā komitejā, Itālija atbalstīja visas rezolūcijas, kuru mērķis ir samazināt nelikumīgu VIKI tirdzniecību un stiprināt starptautisko sadarbību VIKI kontroles jomā.

2008. gadā Itālija bija arī ANO Ieroču tirdzniecības līguma jautājumu valdību ekspertu darba grupas locekle un attiecīgajās debatēs atkārtoti apliecināja atbalstu konkrētām darbībām saistībā ar starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu.

LIETUVA

Lietuva vadīja Ņujorkā no 2008. gada 14. līdz 18. jūlijam notikušo ANO Trešo divgadējo valstu sanāksmi, kurā izskatīja, kā tiek īstenota rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

LUKSEMBURGA

ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijas Pirmajā komitejā Luksemburga atbalstīja dažādas rezolūcijas par VIKI un munīcijas jautājumiem vai arī piedalījās balsojumos, balsojot par.

Luksemburga veica brīvprātīgu iemaksu EUR 50 000 apmērā ANO Attīstības programmas projektam “Kosovas kājnieku ieroču kontroles ierosme”.

MALTA

Malta iesniedza 2008. gada valsts pārskata ziņojumu par rīcības programmas īstenošanu ANO Atbruņošanās lietu birojam. Maltas valdība ir konsekventi īstenojusi politiku neražot un neeksportēt ieročus, tostarp parastos ieročus un militāro ekipējumu uz citām valstīm.

Malta piedalījās Ņujorkā 2008. gada 14.–18. jūlijā notikušajā Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

PORTUGĀLE

2008.gadā Portugāle piedalījās Ņujorkā notikušajā Trešajā divgadējā to valstu sanāksmē, kuras piedalās ANO rīcības programmā par VIKI nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, un ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijā atbalstīja visas rezolūcijas par VIKI un munīciju.

Portugāle stingri atbalsta ieceri izstrādāt juridiski saistošu instrumentu par parastiem ieročiem (tostarp kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem) un citos forumos atkāroti apliecināja atbalstu visaptverošam ieroču tirdzniecības līgumam.

Portugāle atbalsta starptautiskus centienus veicināt pārredzamību ieroču eksporta jomā un tālab ik gadu iesniedz datus ANO parastu ieroču, arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču importa un eksporta reģistrā.

RUMĀNIJA

2008.gadā Rumānija turpināja aktīvi piedalīties starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā saistībā ar VIKI jautājumiem.

Rumānija 2008. gadā bija aktīva ANO Ieroču tirdzniecības līguma jautājumu valdību ekspertu darba grupas locekle un 2009. gadā turpināja piedalīties beztermiņa darba grupas darbā.

Rumānijas Valsts eksporta kontroles aģentūra kopīgi ar ANO Attīstības programmas un Eiropas Savienības Kājnieku ieroču kontroles programmu (EUSAC) Albānijas Republikā 2008. gadā turpināja rīkot praktisku semināru Albānijas Aizsardzības ministrijas, Valsts eksporta kontroles iestādes un Ārlietu ministrijas ierēdņiem.

SLOVĒNIJA

Slovēnija ir daudz darījusi, īstenojot ANO rīcības programmu, un ir iesniegusi ANO Sekretariātā Slovēnijas valsts pārskata ziņojumu par rīcības programmas īstenošanu.

2008. gada pirmajā pusē, kad Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts bija Slovēnija, notika īpaša Vispārējās atbruņošanās un ieroču kontroles jautājumu darba grupas (CODUN) sanāksme, kurā pievērsās VIKI un to munīcijas jautājumiem. Šī jūnijā notikusī sanāksme deva iespēju uzlabot koordināciju un saskaņotību, jo īpaši darbā ar projektiem un tehnisko sadarbību saistībā ar dažādiem ES finansēšanas instrumentiem. NAMSA un SEESAC pārstāvji informēja dalībvalstis par jaunākajiem notikumiem saistībā ar saviem projektiem un apmainījās viedokļiem par sadarbības iespējām nākotnē.

Viena no svarīgākajām Slovēnijas prioritātēm atbruņošanās jomā ir īstenot ANO 2001. gada Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību. Eiropas Savienībai gatavojoties Ņujorkā 2008. gada jūlijā notikušajai divgadējai valstu sanāksmei, notika visaptverošas ES debates un viedokļu apmaiņa ar partneriem.

SLOVĀKIJA

Eksporta kontroles jomā Slovākija ievēro starptautiskās saistības, ko uzliek attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas.

Slovākija ir parakstījusi ANO Šaujamieroču, to daļu, elementu un munīcijas nelikumīgas ražošanu un tirdzniecības novēršanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju.

SPĀNIJA

VIKI jomā Spānija ir piedalījusies visā ANO un EDSO darbā, Vasenāras mehānisma pasākumos un parlamentārajā forumā par VIKI.

Spānija, izmantojot kampaņu “Par ieroču kontroli”, ir atbalstījusi dažādu NVO veicināto ierosmi un piedalījusies ANO ģenerālsekretāra izveidotā valdību ekspertu darba grupā, kurai bija uzticēts izskatīt iecerētā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma iespējamību, apjomus un parametrus.

ZVIEDRIJA

2008. gadā Zviedrija ar Ārlietu ministrijas un Zviedrijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras (SIDA) starpniecību turpināja atbalstīt daudzas iestādes, projektus un pasākumus, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, kā paredzēts ANO rīcības programmā.

2008. gadā Zviedrija piedalījās Ņujorkā notikušajā Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO 2001. gada rīcības programma, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos. Zviedrija atbalsta minēto rīcības programmu un visas atbilstīgās rezolūcijas, ko pieņem ANO ĢA Pirmā komiteja.

Zviedrija katru gadu sniedz pārskatus brīvprātīgajam ANO Parasto ieroču reģistram un kopš 2007. gada arī ziņas par VIKI eksportu.

APVIENOTĀ KARALISTE

Piedaloties Trešajā divgadējā valstu sanāksmē, kurā izskatīja, kā tiek īstenota ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, Apvienotā Karaliste tiecās panākt plašāku rīcību pret nelikumīgu tirdzniecības starpniecību. Apvienotā Karaliste arī atbalstīja valsts plānu, kā arī reģionālu un starptautisku nolīgumu par VIKI kontroli, piemēram, ANO rīcības programmas īstenošanu.

III.2.   ANO Ģenerālās asamblejas Pirmā komiteja

AUSTRIJA

Austrija ANO 63. Ģenerālā asamblejā atbalstīja šādas rezolūcijas:

| — | “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”, |
| --- | --- |

—

“Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”,

| — | Rezolūcija 63/72: “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 63/72: “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”.

BULGĀRIJA

Bulgārija ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijā atbalstīja ar VIKI jautājumiem saistītu ĢA rezolūciju un lēmumu pieņemšanu, tostarp – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”; “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”; “Drošības un sadarbības stiprināšana Vidusjūras reģionā”.

Tā arī ir atbalstījusi ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju “Parastu ieroču izplatības kontrole reģionos un mazākās administratīvās vienībās”.

VĀCIJA

Jautājums par parastas munīcijas krājumu pārpalikumiem joprojām rada nopietnas bažas.

Turpinot darbu pēc ANO ĢA Rezolūcijas 61/72, ar ko izveido valdību ekspertu darba grupu, Vācija kopā ar Franciju iesniedza priekšlikumu ANO ĢA Rezolūcijai 63/61, kuras nosaukums arī bija “Problēmas, ko rada parastās munīcijas uzkrājumu pārpalikums”. 2008. gada rezolūcijas tekstā, proti, tās 6. un 7. punktā, pausts valdību ekspertu darba grupas ziņojuma apstiprinājums. Papildus tam, ka rezolūcijā valstis ir stingri aicinātas īstenot valdību ekspertu darba grupas ieteikumus, rezolūcijā ir paredzēts izstrādāt Apvienoto Nāciju Organizācijas tehniskas pamatnostādnes par parasto ieroču krājumu apsaimniekošanu, kuras būtu valstu rīcībā brīvprātīgai izmantošanai un ar kurām palīdzētu valstīm uzlabot valstu krājumu apsaimniekošanas spējas, novērst parastās munīcijas pārpalikumu palielināšanos un pievērsties plašākiem riska mazināšanas pasākumiem. Lai sagatavotos valdību ekspertu grupas darbam 2008. gadā, Vācija atbalstīja vairākus pētījumus un reģionu seminārus par ieroču krājumu apsaimniekošanas jautājumiem.

LATVIJA

ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijā Latvija atbalstīja visas rezolūcijas par VIKI un munīciju, kā arī par parastajiem ieročiem.

LIETUVA

Lietuva ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sesijā ir atbalstījusi un līdz ar citām valstīm ierosinājusi pieņemt šādas rezolūcijas:

| — | GA/63/57 – “Informācija par uzticības radīšanas pasākumiem parasto ieroču jomā”, |
| --- | --- |

—

GA/63/57 – “Informācija par uzticības radīšanas pasākumiem parasto ieroču jomā”,

| — | GA/63/240 – “Pretī ieroču tirdzniecības līgumam: kā noteikt kopējus starptautiskus parasto ieroču importa, eksporta un pārsūtīšanas standartus”, |
| --- | --- |

—

GA/63/240 – “Pretī ieroču tirdzniecības līgumam: kā noteikt kopējus starptautiskus parasto ieroču importa, eksporta un pārsūtīšanas standartus”,

| — | GA/63/72 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”, |
| --- | --- |

—

GA/63/72 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”,

| — | GA/63/66 – “Palīdzība valstīm ierobežot VIKI nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”. |
| --- | --- |

—

GA/63/66 – “Palīdzība valstīm ierobežot VIKI nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tos savākt”.

MALTA

Malta piedalījās ANO ĢA Pirmās komitejas darbā par ieroču tirdzniecības līgumu. Malta balsojumā atbalstīja rezolūciju.

SPĀNIJA

ANO 63. Ģenerālās asamblejas Pirmajā komitejā Spānija atbalstīja šādas rezolūcijas, kas tieši vai netieši ir saistītas ar VIKI un to munīciju: Rezolūcija 63/66 – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”; Rezolūcija 63/44 “Parastu ieroču izplatības kontrole reģionos un mazākās administratīvās vienībās”; Rezolūcija 63/72 “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”.

III.3.   EDSO

ES turpināja EDSO sistēmā kā standartelementus atbalstīt Vasenāras mehānisma “Paraugpraksi, lai novērstu destabilizējošus kājnieku ieroču un vieglo ieroču pārvadājumus ar aviotransportu”.

AUSTRIJA

Austrija ir atbalstījusi EDSO dokumentu turpmāku īstenošanu VIKI, kā arī parastas munīcijas uzkrājumu jomā. Reģiona sadarbības sakarā Austrija ir sniegusi EDSO un tās dalībvalstīm attiecīgu informāciju par VIKI un valsts marķēšanas sistēmu.

BEĻĢIJA

Francijas un Beļģijas 2006. gadā kopīgi sāktā ierosme saistībā ar Eiropas Drošības un aizsardzības organizāciju par aviopārvadātāju lomu VIKI nelikumīgā tirdzniecībā bija pamats, lai EDSO 2008. gadā pieņemtu lēmumu ieviest paraugpraksi ar mērķi novērst destabilizējošus kājnieku ieroču un vieglo ieroču pārvadājumus ar aviotransportu. Šajā dokumentā, kurš izriet no Vasenāras mehānisma un kuru 2007. gadā pieņēma plenērā Beļģijas vadībā, paredzēta virkne pasākumu, kurus var īstenot valsts līmenī, lai novērstu nelikumīgus un destabilizējošus VIKI pārvadājumus ar aviotransportu.

BULGĀRIJA

Bulgārija turpināja īstenot 2000. gada novembrī pieņemto EDSO dokumentu par VIKI. Bulgārija iesniedza valsts atjauninātos datus par VIKI informācijas apmaiņas aspektiem, kā noteikts minētajā EDSO dokumentā.

KIPRA

Kipra arī sniedz informāciju EDSO par valsts praksi un procedūrām saistībā ar parasto ieroču un saistīto tehnoloģiju eksportu (FSC.EMI/409/08, 9.10.2008.), par parasto ieroču nodošanu (FSC. EMI/409/08, 9.10.2008.) un par VIKI (FSC. EMI/428/08, 26.11.2008.).

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika atbalsta ANO un EDSO darbību VIKI jomā.

SOMIJA

2008. gadā, kad Somija bija EDSO priekšsēdētājvalsts, tās mērķis bija uzlabot EDSO darbu normatīvo aktu izstrādes jomā, kā arī darbu saistībā ar projektiem kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā. Laikā, kad Somija bija priekšsēdētājvalsts, EDSO Helsinkos 5. decembrī notikušajā ministru padomes sanāksmē pieņēma svarīgu lēmumu par kājnieku ieročiem. Ar šo lēmumu, kurš ir politiski saistošs visām 56 EDSO dalībvalstīm, šīm valstīm tiek lūgts līdz 2010. gada beigām izveidot vai pastiprināt tiesisko regulējumu likumīgām starpniecības darbībām, ievērojot savas valsts jurisdikciju. Ar šo lēmumu visas EDSO dalībvalstis arī tiek mudinātas īstenot savos tiesību aktos un procedūrās starptautisko meklēšanas instrumentu. Ministru padome arī uzdeva organizācijai izvērst plašu pārskatu par tās 2009. gada uzdevumiem kājnieku ieroču jomā. Visi minētie pasākumi dos turpmāku ieguldījumu, lai mazinātu risku par VIKI novirzi nelikumīgos tirgos, kā arī lai pastiprinātu eksporta kontroli attiecībā uz VIKI.

Atzīstot bruņotas vardarbības ietekmi uz sociālu un ekonomisku attīstību, kā arī attīstības aizkavējumu šādas vardarbības dēļ, Somija turpināja būt Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību pamatgrupas locekle un apliecināja, ka ir ļoti svarīgi sasaistīt drošības un attīstības jautājumus.

FRANCIJA

Francijas 2006. gada starptautiskā ierosme tādas VIKI nelikumīgas tirdzniecības apkarošanā, kurā izmanto aviotransportu, ļāva 2008. gada oktobrī transponēt EDSO paraugpraksi, kā novērst kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošu nodošanu, izmantojot aviotransportu, ko 2007. gada decembrī pieņēma Vasenāras mehānismā.

VĀCIJA

Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā Vācija 2008. gadā turpināja dot lielu ieguldījumu EDSO paraugprakses rokasgrāmatu izstrādē VIKI un parastās munīcijas jomā. Vācija konsekventi par ļoti nozīmīgu atzīst unikālo EDSO standartu noteikšanas darbību kopumu, apmaiņu paraugprakses jomā un ar VIKI un to munīciju saistītos projektos veikto darbu.

ITĀLIJA

Itālija turpināja aktīvi īstenot EDSO 2000. gada novembrī pieņemto dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. Šajā sakarā Itālija dalījās atjauninātā informācijā par būtiskiem VIKI aspektiem (ražošanu, marķēšanu, eksporta kontroli, tirdzniecības starpniecību un ieroču iznīcināšanas metodēm), kas noteikti EDSO dokumentā.

LUKSEMBURGA

Luksemburga atbalsta EDSO VIKI jautājumā, jo īpaši – regulāri piedaloties informācijas apmaiņā, sagatavojot valsts pārskata ziņojumus.

Luksemburga veica brīvprātīgu iemaksu EUR 15 000 apmērā EDSO projektam:

“Kājnieku ieroču un vieglo ieroču likvidācija Tadžikistānā, tostarp uz robežas ar Afganistānu”.

PORTUGĀLE

Portugāle 2008. gadā turpināja aktīvi īstenot 2000. gada novembrī pieņemto EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. Šajā sakarā Portugāle sniedza jaunāko informāciju par valstī paveikto saistībā ar dažādiem VIKI aspektiem, piemēram, to ražošanu, marķēšanu, eksporta kontroli, tirdzniecības starpniecību un iznīcināšanas metodēm.

SLOVĀKIJA

Slovākija ievēro ES dokumentu CP 944/2008 par ieroču eksportu un saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI, būdama EDSO locekle, ik gadu informē par VIKI eksportu, importu, kā arī par VIKI pārpalikumu un sniedz citu būtisku informāciju šajā jomā. Ieroču eksporta kontroles politikā Slovākija ievēro EDSO ieroču nodošanas principus.

ZVIEDRIJA

Saistībā ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju Zviedrija turpināja īstenot 2000. gadā pieņemto EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un apmainījās ar informāciju par VIKI, kā noteikts minētajā EDSO dokumentā.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste katru gadu sniedz ANO Parasto ieroču reģistram un EDSO datus par parasto ieroču, tostarp VIKI, importu un eksportu.

III.4.   NATO

AUSTRIJA

Eiroatlantiskās partnerības padomes sistēmā Austrija ir finansiāli atbalstījusi NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūras vadītu VIKI iznīcināšanas projektu Albānijā. Pie tādiem aģentūras projektiem, kas 2008. gadā vēl turpinās un ko Austrija ir atbalstījusi arī iepriekšējos gados, pieder VIKI un munīcijas iznīcināšana Ukrainā un Kazahstānā.

Turklāt Austrija turpināja padziļināt īpašās zināšanas VIKI un parastās munīcijas fiziskas apsardzes un krājumu apsaimniekošanas jomā. Austrija ar instruktoriem un dalībniekiem atbalstīja divus starptautiskus mācību kursus VIKI jautājumos, kas notika NATO skolā Oberamergavā un kuru programmā bija iekļautas arī praktiskas mācības kādā Austrijas munīcijas noliktavā. Austrija nosūtīja instruktorus arī uz trīs starptautiskiem mācību kursiem Āfrikā un Balkānos par krājumu fiziskas apsardzes un apsaimniekošanas jautājumiem.

VĀCIJA

Vācija pastāvīgi atbalsta politiku VIKI un parastās munīcijas jomā, kā arī kursus NATO skolā.

LATVIJA

2008. gadā Latvija piešķīra EUR 15 000 NATO Partnerattiecības mieram ieguldījumu fondam teritoriju atmīnēšanai un nesprāgušas munīcijas iznīcināšanai Azerbaidžānā. Latvija atbalstīja arī NATO Partnerattiecības mieram ieguldījumu fonda projektu par Gruzijas karā izmantotu raķešu atbruņošanu un nesprāgušu spridzekļu neitralizēšanu, piešķirot līdzekļus EUR 36 666 apmērā.

III.5.   Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopiena

SOMIJA

2008.gada sākumā Somija tika uzaicināta Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienas Kājnieku ieroču kontroles programmas konsultatīvajā padomē.

III.6.   Vasenāras mehānisms

BULGĀRIJA

2008.gadā Bulgārija bija Vasenāras mehānisma plenēra un Vasenāras mehānisma sadarbības grupas priekšsēdētājvalsts.

LATVIJA

2008.gadā Latvija vadīja Vasenāras mehānisma Vispārējo jautājumu darba grupu.

PORTUGĀLE

Eksporta kontroles jomā Portugāle ir Vasenāras mehānisma locekle un pagājušajā gadā ar Aizsardzības un Ārlietu ministrijas starpniecību ir piedalījusies dažādās grupas rīkotās sanāksmēs.

III.7.   Citi pasākumi

FRANCIJA

Francijas ES prezidentūras laikā Francija Briselē 2008. gada 16. un 17. oktobrī sarīkoja divu dienu semināru par konfliktu novēršanu un nelikumīgas kājnieku ieroču tirdzniecības apkarošanu. Šajā seminārā, kuru rīkoja pēc Madariaga fonda un Folke Bernadotte akadēmijas ierosmes ar prezidentvalsts Francijas, Padomes Ģenerālsekretariāta, Eiropas Komisijas un Eiropas Miera veidošanas koordinācijas biroja atbalstu, pulcējās gandrīz simts pilsoniskās sabiedrības, nevalstisko organizāciju, pētniecības centru, Padomes Ģenerālsekretariāta, Komisijas, starptautisku organizāciju un ES valstu valdību pārstāvji.

Francija piedalās Daudzvalstu kājnieku ieroču grupas (Multinational Small arms group – MSAG) rīkotos semināros. Pirmais seminārs notika Vīnē 2008. gada 2.–5. jūnijā, un to rīkoja Austrija, savukārt otrs notika Parīzē 2008. gada 25.–27. novembrī, un to rīkoja Francija. Katrā no šiem semināriem pulcējās vairāk nekā desmit delegācijas no EDSO valstu ieroču kontroles pārbaudes aģentūrām.

Daudzvalstu kājnieku ieroču grupas sastāvā Francijas Aizsardzības ministrija 2008. gada septembrī piedalījās braucienā uz Etiopiju, lai izvērtētu ieroču un munīcijas krājumu drošības pasākumus saistībā ar Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrijas īstenotu projektu. Francija plāno piedalīties līdzīgā misijā Mali saistībā ar Šveices Aizsardzības ministrijas īstenotu projektu.

Informētības palielināšanas jomā, kas arī ietilpst Daudzvalstu kājnieku ieroču grupas uzdevumos, Francija arī piedalījās divos semināros 2008. gada februārī un martā Montevideo (Urugvaja), ko vadīja Amerikas Savienotās Valstis. Reģionālās bruņojuma kontroles pārbaužu un īstenojuma veicināšanas centra (Regional Arms Control Verification and Implementation Assistance Centre – RACVIAC) Zagrebā rīkotajā seminārā par VIKI tirdzniecības novēršanas un apkarošanas pasākumiem Francijas pārstāvis teica runu par VIKI marķēšanu un meklēšanu.

Apmācību jomā Francija nosūtīja uz NATO skolu Oberamergavā instruktoru, kurš pasniegtu kursu par izpratnes palielināšanu politiskā līmenī VIKI jautājumos.

Francija finansēja pētījumu par valstu kontroles sistēmām VIKI pārvadājumiem ar aviotransportu Eiropā un par uzlabojumu iespējām, jo īpaši sadarbojoties Eiropas mērogā un starptautiski (turpmāka rīcība, ko veica Aizsardzības ministrijas stratēģisko lietu delegācija).

Ārlietu un Eiropas lietu ministrs Bernard Kouchner kungs sarakstīja priekšvārdu “Kājnieku ieroču apskata” 2008. gada pārskata ziņojumam.

VĀCIJA

Vācija piedalās ESAO Attīstības palīdzības komitejas Starptautiskā konfliktu un nestabilitātes tīkla (INCAF – International Network on Conflict and Fragility) darbā (agrākais nosaukums – ESAO Attīstības palīdzības komitejas Konfliktu, miera un attīstības sadarbība (OECD DAC CPDC – Conflict Peace & Development Cooperation)) un aktīvi atbalsta INCAF pieeju bruņotas vardarbības mazināšanā un novēršanā. Bruņotas vardarbības mazināšanas pieeja ir jauns prakses kopums, kura pamatā ir esošas sistēmas, pieejas un gūtā pieredze tādās jomās kā konfliktu novēršana, miera veidošana, noziedzības novēršana un sabiedrības veselība (piemēram, VIKI kontrole, DSR, noziedzības/narkotiku izplatības novēršana u. tml.).

Vācija regulāri piedalās Daudzvalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču un munīcijas grupas simpozijā. Minētā grupa ir apolitiska, neoficiāla daudzvalstu sapulce, kurā iesaistītās valstis apmainās ar informāciju un dalās viedokļos par kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas jautājumiem. Grupa ir iesaistīto valstu tikšanās vieta, kurā apspriest visus jautājumus un pieredzi saistībā ar attiecīgo valstu turpmāku, pašreizēju vai iepriekšēju ierosmju praktisku īstenošanu, un tā ir platforma informācijas apmaiņai un koordinēšanai VIKI un parastās munīcijas jomā.

Vācija turpināja sadarbību ar Arābu valstu līgu (AL), sniedzot atbalstu dažādos līmeņos veiktām ar VIKI saistītām darbībām. Vācija ir atbalstījusi arī AL valstu VIKI kontaktpunktu sanāksmes. VIKI kontaktpunktiem 2008. gada oktobrī bija sarīkota mācību vizīte Berlīnē, Vīnē (EDSO) un Gailenkirhenā (Vācijas bruņoto spēku pārbaudes centrā).

LATVIJA

Latvija katru gadu sniedz ANO, EDSO un NATO valsts pārskata ziņojumus par tās paveikto VIKI nelikumīgas tirdzniecības apkarošanā.

2008. gadā Latvija piedalījās minēto organizāciju rīkotās dažādās starptautiskās konferencēs un sanāksmēs par parasto ieroču jautājumiem. Latvija atbalsta sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu.

RUMĀNIJA

Valsts ieroču eksporta kontroles aģentūras eksperti aktīvi piedalījās starptautiskos forumos (Vasenāras mehānisms, EDSO un ANO) un nevalstiskās organizācijās (Saferworld), kurās iepazīstināja ar Rumānijas ieroču eksporta kontroles praksi un politiku.

Valsts ieroču eksporta kontroles aģentūra kopīgi ar Rumānijas aizsardzības nozari 2008. gada septembrī rīkoja praktisku semināru “Ceļā uz ieroču tirdzniecības līgumu” saistībā ar Melnās jūras aizsardzības un kosmiskās aviācijas izstādi un konferenci.

Valsts ieroču eksporta kontroles aģentūra, EURISC fonds un organizācija Saferworld 2009. gada 18.–20. martā Bukarestē rīkoja reģionam veltītu semināru “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) starptautiskas nodošanas novirzes riska mazināšana”. Dalībnieki apsprieda starptautiskās VIKI tirdzniecības tendences un rīcību pret nelikumīgu nodošanu, VIKI nodošanas problēmas un iespējas Melnās jūras reģionā.

Vasenāras mehānisma (VM) pārstāvji parasto ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta jautājumos (VM sekretariāta vadītājs), kā arī pārstāvji no ANO Atbruņošanas lietu biroja (UNODA), NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūras Ukrainas programmas, ES Robežu palīdzības misijas Moldovā un Ukrainā un Dienvidaustrumeiropas sadarbības ierosmes pārrobežu noziedzības apkarošanai (SECI centrs) sniedza izsmeļošu informāciju par starptautiskiem, daudzpusējiem un reģionāliem sadarbības centieniem, lai vērstos pret VIKI nelikumīgu izplatīšanu Melnās jūras reģionā.

SPĀNIJA

Spānija ir ESAO Attīstības palīdzības komitejas Bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupas locekle, un, darbojoties šajā grupā, tā attīstības palīdzības programmās palīdz vairāk koncentrēties uz VIKI saistību ar bruņotu vardarbību.

SLOVĀKIJA

Slovākija īsteno visas starptautiskās saistības, ko ir pieņēmusi ANO un EDSO. Slovākija ir aktīvi piedalījusies minēto starptautisko un reģionālo organizāciju darbā, kā arī eksporta kontroles režīmos. Slovākija ir arī parastu ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroles Vasenāras mehānisma dalībvalsts.

ZVIEDRIJA

Saskaņā ar Zviedrijas ieguldījumu kopīgajā gada pārskata ziņojumā par 2007. gadu Zviedrijas Krasta apsardzes dienests piedalījās projektā Crossfire – izlūkošanas projektā, kas vērsts pret šaujamieroču kontrabandu Baltijas jūras reģiona valstīs un starp tām, un šis projekts tika sākts, balstoties uz Valdību vadītāju darba grupas organizētas noziedzības apkarošanai izveidoto operatīvo komiteju. 2008. gadā krasta apsardzes dienests aktīvi pildīja savu uzdevumu, un projekta virzība vērtējama kā apmierinoša.

2008. gadā Zviedrijas bruņotie spēki piedalījās neoficiālās Daudzvalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču un munīcijas grupas darbā, lai vēl vairāk pilnveidotu sadarbību.

---

PIELIKUMS

VIKI kontaktpunktu saraksts

AUSTRIJA

| Wolfgang Banyai kungs |
| --- |
| Federal Ministry for European and International Affairs |
| Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation |
| Adrese: Minoritenplatz 8 |
| 1014 Vienna |
| ÖSTERREICH |
| Tālr.: +43 501150-3354 |
| Fakss: +43 501159-3354 |
| E-pasts: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at |

Wolfgang Banyai kungs

Federal Ministry for European and International Affairs

Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

Adrese: Minoritenplatz 8

1014 Vienna

ÖSTERREICH

Tālr.: +43 501150-3354

Fakss: +43 501159-3354

E-pasts: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at

BEĻĢIJA

| Werner Bauwens kungs |
| --- |
| Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation |
| Federal Public Service Foreign Affairs |
| Adrese: Karmelietenstraat 15 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tālr.: +32 25013710 |
| Fakss: +32 25013822 |
| E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Werner Bauwens kungs

Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation

Federal Public Service Foreign Affairs

Adrese: Karmelietenstraat 15

1000 Brussel

BELGIË

Tālr.: +32 25013710

Fakss: +32 25013822

E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGĀRIJA

| Security Policy Directorate |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria |
| Adrese: 2, Alexander Zhendov Street |
| 1040 Sofia |
| BULGARIA |
| Tālr.: +359 29482244, +359 29482480 |
| Fakss: +359 29482037 |
| E-pasts: int.security@mfa.government.bg |

Security Policy Directorate

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria

Adrese: 2, Alexander Zhendov Street

1040 Sofia

BULGARIA

Tālr.: +359 29482244, +359 29482480

Fakss: +359 29482037

E-pasts: int.security@mfa.government.bg

ČEHIJA

| Non-proliferation and Disarmament Unit |
| --- |
| United Nations Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic |
| Adrese: Loretanske Namesti 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tālr.: +420 224182324 |
| Fakss: +420 224182026 |
| E-pasts: osn_sekretariat@mzv.cz |

Non-proliferation and Disarmament Unit

United Nations Department

Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic

Adrese: Loretanske Namesti 5

118 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tālr.: +420 224182324

Fakss: +420 224182026

E-pasts: osn_sekretariat@mzv.cz

KIPRA

| Panayiotis Papadopoulos kungs |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations |
| Tālr.: +357 22401152 |
| Fakss: +357 22661881 |
| E-pasts: ppapadopoulos@mfa.gov.cy |

Panayiotis Papadopoulos kungs

Ministry of Foreign Affairs

Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations

Tālr.: +357 22401152

Fakss: +357 22661881

E-pasts: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

DĀNIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Tālr.: +45 33920693 |
| Fakss: +45 33921804 |
| E-pasts: sp@um.dk |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Tālr.: +45 33920693

Fakss: +45 33921804

E-pasts: sp@um.dk

IGAUNIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of International Organisations and Security Policy |
| Division of Armament and Strategic Goods Control |
| Tālr.: +372 6377100 |
| Fakss: +372 6377199 |
| E-pasts: armscontrol@mfa.ee |

Ministry of Foreign Affairs

Department of International Organisations and Security Policy

Division of Armament and Strategic Goods Control

Tālr.: +372 6377100

Fakss: +372 6377199

E-pasts: armscontrol@mfa.ee

SOMIJA

| Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Political Department |
| Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation |
| Adrese: P.O. Box 420 |
| FI-00023 Government |
| FINLAND |
| Tālr.: +358 916005 |
| Fakss: +358 916056066 |
| E-pasts: pol-20@formin.fi |

Ministry for Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

Adrese: P.O. Box 420

FI-00023 Government

FINLAND

Tālr.: +358 916005

Fakss: +358 916056066

E-pasts: pol-20@formin.fi

FRANCIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament |
| Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional |
| Weapons Control |
| Tālr.: +33 143174070 |
| Fakss: +33 143174952 |
| E-pasts: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional

Weapons Control

Tālr.: +33 143174070

Fakss: +33 143174952

E-pasts: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr

VĀCIJA

| Federal Foreign Office |
| --- |
| Division 241 |
| Conventional Arms Control |
| Adrese: Werderscher Markt 1 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| Tālr.: +49 3018174272 |
| Fakss: +49 30181754272 |
| E-pasts: 241-0@diplo.de |

Federal Foreign Office

Division 241

Conventional Arms Control

Adrese: Werderscher Markt 1

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tālr.: +49 3018174272

Fakss: +49 30181754272

E-pasts: 241-0@diplo.de

GRIEĶIJA

| Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences |
| --- |
| Adrese: 3, Acadimias Avenue |
| 100 27 Athens |
| GREECE |
| Loukas Cokos kungs (otrais padomnieks) |
| E-pasts: ltsokos@mfa.gr |

Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences

Adrese: 3, Acadimias Avenue

100 27 Athens

GREECE

Loukas Cokos kungs (otrais padomnieks)

E-pasts: ltsokos@mfa.gr

un

| Stylianos Zachariou kungs (zinātnes konsultants) |
| --- |
| E-pasts: szachariou@mfa.gr |
| Tālr.: +30 2103682540 |
| Fakss: +30 2103682483 |

Stylianos Zachariou kungs (zinātnes konsultants)

E-pasts: szachariou@mfa.gr

Tālr.: +30 2103682540

Fakss: +30 2103682483

UNGĀRIJA

| Attila Juhász kungs, |
| --- |
| referents |
| Department for Security Policy and Non-proliferation |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Budapešta |
| Tālr.: +36 14581678 |
| Fakss: +36 14575039 |
| E-pasts: atjuhasz@kum.hu |

Attila Juhász kungs,

referents

Department for Security Policy and Non-proliferation

Ministry of Foreign Affairs

Budapešta

Tālr.: +36 14581678

Fakss: +36 14575039

E-pasts: atjuhasz@kum.hu

ĪRIJA

| Disarmament and Non-Proliferation Section, |
| --- |
| Department of Foreign Affairs |
| Adrese: St. Stephen’s Green |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tālr.: +353 14082392 |
| Fakss: +43 501159-3354 |

Disarmament and Non-Proliferation Section,

Department of Foreign Affairs

Adrese: St. Stephen’s Green

Dublin 2

IRELAND

Tālr.: +353 14082392

Fakss: +43 501159-3354

ITĀLIJA

Itālijas valsts kontaktpersona kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā ir

| Giovanni Pugliese kungs |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs, |
| General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk |
| Tālr.: +39 0636912287 |
| Fakss: +39 063235927 |
| E-pasts: giovanni.pugliese@esteri.it. |

Giovanni Pugliese kungs

Ministry of Foreign Affairs,

General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk

Tālr.: +39 0636912287

Fakss: +39 063235927

E-pasts: giovanni.pugliese@esteri.it.

Itālijas valsts kontaktpersona kājnieku ieroču un vieglo ieroču meklēšanas jomā ir

| Maria Paravati kundze Ministry of the Interior |
| --- |
| Department of Public Security |
| General Administration Office |
| Tālr.: +39 0646548234 |
| E-pasts: maria.paravati@interno.it. |

Maria Paravati kundze Ministry of the Interior

Department of Public Security

General Administration Office

Tālr.: +39 0646548234

E-pasts: maria.paravati@interno.it.

LATVIJA

| Arms Control and Non-proliferation Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia |
| Tālr.: +371 67016456 |
| Fakss: +371 67227226 |
| Adrese: K. Valdemāra iela 3 |
| Rīga, LV-1395 |
| LATVIJA |

Arms Control and Non-proliferation Division

Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia

Tālr.: +371 67016456

Fakss: +371 67227226

Adrese: K. Valdemāra iela 3

Rīga, LV-1395

LATVIJA

LIETUVA

| Arms Control and Terrorism Prevention Division |
| --- |
| Transatlantic Cooperation and Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Tālr.: +370 52362682 |
| Fakss: +370 52362519 |
| E-pasts: dovydas.spokauskas@urm.lt |

Arms Control and Terrorism Prevention Division

Transatlantic Cooperation and Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs

Tālr.: +370 52362682

Fakss: +370 52362519

E-pasts: dovydas.spokauskas@urm.lt

LUKSEMBURGA

| Claude Faber kungs |
| --- |
| Ministère des Affaires étrangères |
| Adrese: 5, rue Notre-Dame |
| 2240 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tālr.: +352 24782421 |
| Fakss: +352 221989 |
| E-pasts: claude.faber@mae.etat.lu |

Claude Faber kungs

Ministère des Affaires étrangères

Adrese: 5, rue Notre-Dame

2240 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr.: +352 24782421

Fakss: +352 221989

E-pasts: claude.faber@mae.etat.lu

MALTA

| Andrew Seychell kungs, |
| --- |
| policijas komisāra palīgs |
| Police Force General Headquarters |
| Floriana |
| MALTA |
| Tālr.: +356 21247800 |
| Fakss: +356 21247922 |
| E-pasts: andrew.seychell@gov.mt |

Andrew Seychell kungs,

policijas komisāra palīgs

Police Force General Headquarters

Floriana

MALTA

Tālr.: +356 21247800

Fakss: +356 21247922

E-pasts: andrew.seychell@gov.mt

NĪDERLANDE

| Desk Officer for Small Arms and Light Weapons |
| --- |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Peace building and Stabilisation Unit |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Adrese: P.O. Box 20061 |
| 2500 EB Den Haag |
| NEDERLAND |
| Tālr.: +31 703484688 |
| Fakss: +31 703484486 |
| E-pasts: EFV@minbuza.nl |

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Peace building and Stabilisation Unit

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Adrese: P.O. Box 20061

2500 EB Den Haag

NEDERLAND

Tālr.: +31 703484688

Fakss: +31 703484486

E-pasts: EFV@minbuza.nl

POLIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Security Policy |
| Tālr.: +48 225239704 |
| Fakss: +48 226285841 |
| E-pasts: dpb.sekretariat@msz.gov.pl |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Tālr.: +48 225239704

Fakss: +48 226285841

E-pasts: dpb.sekretariat@msz.gov.pl

PORTUGĀLE

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Disarmament and Non- Proliferation Unit |
| Adrese: Largo do Rilvas |
| 1399-030 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tālr.: +351 213946549 |
| Fakss: +351 213946037 |
| E-pasts: dsd2@mne.pt |

Ministry of Foreign Affairs

Disarmament and Non- Proliferation Unit

Adrese: Largo do Rilvas

1399-030 Lisboa

PORTUGAL

Tālr.: +351 213946549

Fakss: +351 213946037

E-pasts: dsd2@mne.pt

RUMĀNIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Nineta Bărbulescu kundze, |
| direktore |
| OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department |
| Tālr.: +40 213196857 |
| Fakss: +40 213192363 |
| E-pasts: nineta.barbulescu@mae.ro |

Ministry of Foreign Affairs

Nineta Bărbulescu kundze,

direktore

OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department

Tālr.: +40 213196857

Fakss: +40 213192363

E-pasts: nineta.barbulescu@mae.ro

Aizstājējs:

| Mihail Dumitru kungs, |
| --- |
| pirmais sekretārs |
| OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department |
| Tālr.: +40 213196857 |
| Fakss: +40 213192363 |
| E-pasts: mihail.dumitru@mae.ro |

Mihail Dumitru kungs,

pirmais sekretārs

OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department

Tālr.: +40 213196857

Fakss: +40 213192363

E-pasts: mihail.dumitru@mae.ro

| National Agency for Export Controls |
| --- |
| Paul Pasnicu kungs, |
| direktors |
| Conventional arms division |
| Tālr.: + 40 213057202 |
| Fakss: + 40 213111297 |
| E-pasts: ppasnicu@ancex.ro |

National Agency for Export Controls

Paul Pasnicu kungs,

direktors

Conventional arms division

Tālr.: + 40 213057202

Fakss: + 40 213111297

E-pasts: ppasnicu@ancex.ro

SLOVĀKIJA

| OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges |
| --- |
| MFA of the Slovak Republic |
| Adrese: Hlboká cesta 2 |
| Bratislava |
| SLOVENSKO |
| Tālr.: +421 259783621 |
| Fakss: +421 259783629 |
| E-pasts: ozog@mzv.sk |

OZOG – Dept. of Disarmament, Arms Control and Global Challenges

MFA of the Slovak Republic

Adrese: Hlboká cesta 2

Bratislava

SLOVENSKO

Tālr.: +421 259783621

Fakss: +421 259783629

E-pasts: ozog@mzv.sk

SLOVĒNIJA

| Jure Zerovec kungs |
| --- |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Adrese: Prešernova cesta 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| Tālr.: +386 14782256 |
| Fakss: +386 14782229 |

Jure Zerovec kungs

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Adrese: Prešernova cesta 25

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tālr.: +386 14782256

Fakss: +386 14782229

| Gregor Kaplan kungs |
| --- |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Adrese: Prešernova cesta 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| Tālr.: +386 14786710 |
| Fakss: +386 14782229 |

Gregor Kaplan kungs

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Adrese: Prešernova cesta 25

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tālr.: +386 14786710

Fakss: +386 14782229

SPĀNIJA

| Ministry of Foreign Affairs and Cooperation |
| --- |
| Directorate-General for Strategic Affairs and Terrorism |
| Sub-directorate General of Non-Proliferation and Disarmament |
| Luis Gómez Nogueira kungs |
| Head of Disarmament Unit |
| Adrese: Calle Serrano Galvache, 26 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tālr.: +34 913791759 |
| Fakss: +34 913948678 |
| E-pasts: luis.gomez@maec.es |

Ministry of Foreign Affairs and Cooperation

Directorate-General for Strategic Affairs and Terrorism

Sub-directorate General of Non-Proliferation and Disarmament

Luis Gómez Nogueira kungs

Head of Disarmament Unit

Adrese: Calle Serrano Galvache, 26

28071 Madrid

ESPAÑA

Tālr.: +34 913791759

Fakss: +34 913948678

E-pasts: luis.gomez@maec.es

ZVIEDRIJA

| Department for Disarmament and Non-Proliferation |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs |
| Adrese: SE-103 39 Stockholm |
| SVERIGE |
| Tālr.: +46 84051000 |
| Fakss: +46 87231176 |
| E-pasts: ud-nis@foreign.ministry.se |

Department for Disarmament and Non-Proliferation

Ministry for Foreign Affairs

Adrese: SE-103 39 Stockholm

SVERIGE

Tālr.: +46 84051000

Fakss: +46 87231176

E-pasts: ud-nis@foreign.ministry.se

APVIENOTĀ KARALISTE

| Small Arms and Light Weapons Desk Officer |
| --- |
| Counter Proliferation Department |
| Foreign and Commonwealth Office |
| Adrese: King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| UNITED KINGDOM |
| Tālr.: +44 2070081793 |
| Fakss: +44 2070082860 |

Small Arms and Light Weapons Desk Officer

Counter Proliferation Department

Foreign and Commonwealth Office

Adrese: King Charles Street

London

SW1A 2AH

UNITED KINGDOM

Tālr.: +44 2070081793

Fakss: +44 2070082860

EIROPAS KOMISIJA

| External Relations – Directorate General |
| --- |
| Quentin Weiler kungs |
| Tālr.: +32 22954548 |
| Fakss: +32 22994820 |
| E-pasts: quentin.weiler@ec.europa.eu |

External Relations – Directorate General

Quentin Weiler kungs

Tālr.: +32 22954548

Fakss: +32 22994820

E-pasts: quentin.weiler@ec.europa.eu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOMES SEKRETARIĀTS

| Office of the Personal Representative on Non-Proliferation |
| --- |
| Fabio Della Piazza kungs |
| Adrese: Rue de Loi, 175 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| Tālr.: +32 22818044 |
| Fakss: +32 22818155 |
| E-pasts: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu |
| secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| www.consilium.europa.eu/wmd |

Office of the Personal Representative on Non-Proliferation

Fabio Della Piazza kungs

Adrese: Rue de Loi, 175

1049 Brussels

BELGIUM

Tālr.: +32 22818044

Fakss: +32 22818155

E-pasts: fabio.della-piazza@consilium.europa.eu

secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

---