# Amtsblatt C 321/2009

| | ISSN 1725-2407
  doi:10.3000/17252407.C_2009.321.deu |
| --- | --- |
| Amtsblatt
  der Europäischen Union | C 321 |
| | |
| Ausgabe in deutscher Sprache | Mitteilungen und Bekanntmachungen | 52. Jahrgang29. Dezember 2009 |

ISSN 1725-2407

doi:10.3000/17252407.C_2009.321.deu

Amtsblatt

der Europäischen Union

C 321

Ausgabe in deutscher Sprache

Mitteilungen und Bekanntmachungen

52. Jahrgang29. Dezember 2009

---

| Informationsnummer | Inhalt | Seite |
| --- | --- | --- |
| | I   Entschließungen, Empfehlungen und Stellungnahmen |
| | ENTSCHLIESSUNGEN |
| | Rat |
| 2009/C 321/01 | Entschlieβung des Rates vom 18. Dezember 2009 über ein kooperatives europäisches Vorgehen im Bereich der Netz- und Informationssicherheit (NIS) | 1 |

Informationsnummer

Inhalt

Seite

I   Entschließungen, Empfehlungen und Stellungnahmen

ENTSCHLIESSUNGEN

Rat

2009/C 321/01

Entschlieβung des Rates vom 18. Dezember 2009 über ein kooperatives europäisches Vorgehen im Bereich der Netz- und Informationssicherheit (NIS)

1

| | II   Mitteilungen |
| --- | --- |
| | MITTEILUNGEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Kommission |
| 2009/C 321/02 | Genehmigung staatlicher Beihilfen gemäß den Artikeln 87 und 88 des EG-Vertrags — Vorhaben, gegen die von der Kommission keine Einwände erhoben werden (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Keine Einwände gegen einen angemeldeten Zusammenschluss (Sache COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Mitteilungen

MITTEILUNGEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

2009/C 321/02

Genehmigung staatlicher Beihilfen gemäß den Artikeln 87 und 88 des EG-Vertrags — Vorhaben, gegen die von der Kommission keine Einwände erhoben werden (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Keine Einwände gegen einen angemeldeten Zusammenschluss (Sache COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informationen |
| --- | --- |
| | INFORMATIONEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Kommission |
| 2009/C 321/04 | Euro-Wechselkurs | 10 |
| 2009/C 321/05 | Stellungnahme des Beratenden Ausschusses für Kartell- und Monopolfragen, abgegeben auf seiner 432. Sitzung vom 14. September 2007 zu einem Entscheidungsentwurf in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien | 11 |
| 2009/C 321/06 | Stellungnahme des Beratenden Ausschusses für Kartell- und Monopolfragen, abgegeben auf seiner Sitzung vom 28. September 2007 zu einem Entscheidungsentwurf in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Abschlussbericht des Anhörungsbeauftragten in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien (Gemäß den Artikeln 15 und 16 des Beschlusses 2001/462/EG, EGKS der Kommission vom 23. Mai 2001 über das Mandat von Anhörungsbeauftragten in bestimmten Wettbewerbsverfahren — ABl. L 162 vom 19.6.2001, S. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Zusammenfassung der Entscheidung der Kommission vom 3. Oktober 2007 in einem Verfahren nach Artikel 81 EG-Vertrag (Sache COMP/38710 — Bitumen (Spanien)) (Bekannt gegeben unter Aktenzeichen K(2007) 4441 endg.) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Mitteilung der Kommission im Rahmen der Durchführung der Richtlinie 2006/42/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über Maschinen und zur Änderung der Richtlinie 95/16/EG (Neufassung)(Veröffentlichung der Titel und der Bezugsdaten der harmonisierten Normen im Sinne der Richtlinie)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

2009/C 321/04

Euro-Wechselkurs

10

2009/C 321/05

Stellungnahme des Beratenden Ausschusses für Kartell- und Monopolfragen, abgegeben auf seiner 432. Sitzung vom 14. September 2007 zu einem Entscheidungsentwurf in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien

11

2009/C 321/06

Stellungnahme des Beratenden Ausschusses für Kartell- und Monopolfragen, abgegeben auf seiner Sitzung vom 28. September 2007 zu einem Entscheidungsentwurf in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien (2)

12

2009/C 321/07

Abschlussbericht des Anhörungsbeauftragten in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien (Gemäß den Artikeln 15 und 16 des Beschlusses 2001/462/EG, EGKS der Kommission vom 23. Mai 2001 über das Mandat von Anhörungsbeauftragten in bestimmten Wettbewerbsverfahren — ABl. L 162 vom 19.6.2001, S. 21)

(Gemäß den Artikeln 15 und 16 des Beschlusses 2001/462/EG, EGKS der Kommission vom 23. Mai 2001 über das Mandat von Anhörungsbeauftragten in bestimmten Wettbewerbsverfahren — ABl. L 162 vom 19.6.2001, S. 21)

13

2009/C 321/08

Zusammenfassung der Entscheidung der Kommission vom 3. Oktober 2007 in einem Verfahren nach Artikel 81 EG-Vertrag (Sache COMP/38710 — Bitumen (Spanien)) (Bekannt gegeben unter Aktenzeichen K(2007) 4441 endg.)

(Bekannt gegeben unter Aktenzeichen K(2007) 4441 endg.)

15

2009/C 321/09

Mitteilung der Kommission im Rahmen der Durchführung der Richtlinie 2006/42/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über Maschinen und zur Änderung der Richtlinie 95/16/EG (Neufassung)(Veröffentlichung der Titel und der Bezugsdaten der harmonisierten Normen im Sinne der Richtlinie)
   (
  1
  )

(Veröffentlichung der Titel und der Bezugsdaten der harmonisierten Normen im Sinne der Richtlinie)

1

18

| | V   Bekanntmachungen |
| --- | --- |
| | VERWALTUNGSVERFAHREN |
| | Rat |
| 2009/C 321/10 | Verlängerung der Geltungsdauer der Verzeichnisse der geeigneten Bewerber | 19 |
| | VERFAHREN ZUR DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK |
| | Kommission |
| 2009/C 321/11 | Staatliche Beihilfen — Rumänien — Staatliche Beihilfe C 28/09 (ex N 433/09) — Stützungsmaßnahmen zugunsten der Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Aufforderung zur Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | SONSTIGE RECHTSAKTE |
| | Kommission |
| 2009/C 321/14 | Veröffentlichung des Antrags auf Schutz eines traditionellen Begriffs gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission | 38 |
| 2009/C 321/15 | Veröffentlichung des Antrags auf Schutz eines traditionellen Begriffs gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission | 40 |

V   Bekanntmachungen

VERWALTUNGSVERFAHREN

Rat

2009/C 321/10

Verlängerung der Geltungsdauer der Verzeichnisse der geeigneten Bewerber

19

VERFAHREN ZUR DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Kommission

2009/C 321/11

Staatliche Beihilfen — Rumänien — Staatliche Beihilfe C 28/09 (ex N 433/09) — Stützungsmaßnahmen zugunsten der Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Aufforderung zur Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

SONSTIGE RECHTSAKTE

Kommission

2009/C 321/14

Veröffentlichung des Antrags auf Schutz eines traditionellen Begriffs gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission

38

2009/C 321/15

Veröffentlichung des Antrags auf Schutz eines traditionellen Begriffs gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text von Bedeutung für den EWR |

---

(1)   Text von Bedeutung für den EWR

1

| DE | |
| --- | --- |

DE

---

I Entschließungen, Empfehlungen und Stellungnahmen

ENTSCHLIESSUNGEN

Rat

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/1

---

ENTSCHLIEΒUNG DES RATES

vom 18. Dezember 2009

über ein kooperatives europäisches Vorgehen im Bereich der Netz- und Informationssicherheit (NIS)

2009/C 321/01

DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —

I.   IN ANBETRACHT:

| 1. | der Mitteilung der Kommission vom 31. Mai 2006 mit dem Titel „Eine Strategie für eine sichere Informationsgesellschaft“, in der eine Strategie bestehend aus „Dialog, Partnerschaft und Delegation der Verantwortung“ vorgeschlagen wird, in die Mitgliedstaaten und Privatwirtschaft eingebunden sind, |
| --- | --- |

1.

der Mitteilung der Kommission vom 31. Mai 2006 mit dem Titel „Eine Strategie für eine sichere Informationsgesellschaft“, in der eine Strategie bestehend aus „Dialog, Partnerschaft und Delegation der Verantwortung“ vorgeschlagen wird, in die Mitgliedstaaten und Privatwirtschaft eingebunden sind,

| 2. | der Mitteilung der Kommission vom 12. Dezember 2006 über ein Europäisches Programm für den Schutz kritischer Infrastrukturen, die auf den verbesserten Schutz kritischer Infrastrukturen in der Europäischen Union und auf die Schaffung eines Unionsrahmens für den Schutz kritischer Infrastrukturen abzielt, |
| --- | --- |

2.

der Mitteilung der Kommission vom 12. Dezember 2006 über ein Europäisches Programm für den Schutz kritischer Infrastrukturen, die auf den verbesserten Schutz kritischer Infrastrukturen in der Europäischen Union und auf die Schaffung eines Unionsrahmens für den Schutz kritischer Infrastrukturen abzielt,

| 3. | der Richtlinie 2008/114/EG des Rates vom 8. Dezember 2008 über die Ermittlung und Ausweisung europäischer kritischer Infrastrukturen und die Bewertung der Notwendigkeit, ihren Schutz zu verbessern, |
| --- | --- |

3.

der Richtlinie 2008/114/EG des Rates vom 8. Dezember 2008 über die Ermittlung und Ausweisung europäischer kritischer Infrastrukturen und die Bewertung der Notwendigkeit, ihren Schutz zu verbessern,

| 4. | der Entschließung des Rates vom 22. März 2007 zu einer Strategie für eine sichere Informationsgesellschaft in Europa, |
| --- | --- |

4.

der Entschließung des Rates vom 22. März 2007 zu einer Strategie für eine sichere Informationsgesellschaft in Europa,

| 5. | der Schlussfolgerungen des Rates vom 19./20. April 2007 zu einem Europäischen Programm für den Schutz kritischer Infrastrukturen, |
| --- | --- |

5.

der Schlussfolgerungen des Rates vom 19./20. April 2007 zu einem Europäischen Programm für den Schutz kritischer Infrastrukturen,

| 6. | der Mitteilung der Kommission vom 30. März 2009 über den Schutz kritischer Informationsinfrastrukturen (CIIP), |
| --- | --- |

6.

der Mitteilung der Kommission vom 30. März 2009 über den Schutz kritischer Informationsinfrastrukturen (CIIP),

| 7. | der laufenden Debatte — einschließlich der entsprechenden öffentlichen Anhörung — über die Zukunft der Europäischen Agentur für Netz- und Informationssicherheit (ENISA) und ihre Rolle beim Schutz kritischer Informationsinfrastrukturen, |
| --- | --- |

7.

der laufenden Debatte — einschließlich der entsprechenden öffentlichen Anhörung — über die Zukunft der Europäischen Agentur für Netz- und Informationssicherheit (ENISA) und ihre Rolle beim Schutz kritischer Informationsinfrastrukturen,

| 8. | der Schlussfolgerungen des Vorsitzes zum Schutz kritischer Informationsinfrastrukturen anlässlich der Ministerkonferenz vom 27./28. April 2009 in Tallinn, |
| --- | --- |

8.

der Schlussfolgerungen des Vorsitzes zum Schutz kritischer Informationsinfrastrukturen anlässlich der Ministerkonferenz vom 27./28. April 2009 in Tallinn,

| 9. | der Lissabon-Ziele Wettbewerbsfähigkeit und Wachstum sowie der laufenden Beratungen über die Überarbeitung der Lissabon-Strategie, |
| --- | --- |

9.

der Lissabon-Ziele Wettbewerbsfähigkeit und Wachstum sowie der laufenden Beratungen über die Überarbeitung der Lissabon-Strategie,

| 10. | der im Zuge der Überprüfung des Rechtsrahmens für elektronische Kommunikationsnetze und -dienste vorgeschlagenen Maßnahmen, |
| --- | --- |

10.

der im Zuge der Überprüfung des Rechtsrahmens für elektronische Kommunikationsnetze und -dienste vorgeschlagenen Maßnahmen,

| 11. | der Einschätzung in dieser Entschließung, dass — im Interesse der Effizienz der künftigen Politik im Bereich der Netz- und Informationssicherheit (NIS) — derzeit noch keine Schlüsse zu etwa erforderlichen Änderungen der ENISA-Verordnung gezogen wurden. Da sich die künftige NIS-Politik derzeit bei der Kommission noch im Prüfungsstadium befindet, sollte den Ergebnissen dieser Prüfung bezüglich etwaiger Änderungen der ENISA-Verordnung vor ihrer Veröffentlichung durch die Kommission mit dieser Entschließung nicht vorgegriffen werden; |
| --- | --- |

11.

der Einschätzung in dieser Entschließung, dass — im Interesse der Effizienz der künftigen Politik im Bereich der Netz- und Informationssicherheit (NIS) — derzeit noch keine Schlüsse zu etwa erforderlichen Änderungen der ENISA-Verordnung gezogen wurden. Da sich die künftige NIS-Politik derzeit bei der Kommission noch im Prüfungsstadium befindet, sollte den Ergebnissen dieser Prüfung bezüglich etwaiger Änderungen der ENISA-Verordnung vor ihrer Veröffentlichung durch die Kommission mit dieser Entschließung nicht vorgegriffen werden;

II.   EINGEDENK FOLGENDER ASPEKTE:

| 1. | Angesichts der grundlegenden Bedeutung der elektronischen Kommunikationsinfrastrukturen und -dienste für Wirtschaft und Gesellschaft leistet die Netz- und Informationssicherheit (NIS) einen Beitrag zu wichtigen Werten und Zielen der Gesellschaft wie Demokratie, Schutz der Privatsphäre, Wirtschaftswachstum, ungehinderter Austausch von Ideen sowie wirtschaftliche und politische Stabilität. |
| --- | --- |

1.

Angesichts der grundlegenden Bedeutung der elektronischen Kommunikationsinfrastrukturen und -dienste für Wirtschaft und Gesellschaft leistet die Netz- und Informationssicherheit (NIS) einen Beitrag zu wichtigen Werten und Zielen der Gesellschaft wie Demokratie, Schutz der Privatsphäre, Wirtschaftswachstum, ungehinderter Austausch von Ideen sowie wirtschaftliche und politische Stabilität.

| 2. | Den informations- und kommunikationstechnologischen Systemen, Infrastrukturen und Diensten einschließlich des Internets kommt eine lebenswichtige Rolle für die Gesellschaft zu, und ihre Störung könnte schwere wirtschaftliche Schäden verursachen, was die Wichtigkeit von Maßnahmen zur Erhöhung des Schutzes und der Stabilität, mit denen die ununterbrochene Bereitstellung kritischer Dienste gewährleistet werden soll, noch unterstreicht. |
| --- | --- |

2.

Den informations- und kommunikationstechnologischen Systemen, Infrastrukturen und Diensten einschließlich des Internets kommt eine lebenswichtige Rolle für die Gesellschaft zu, und ihre Störung könnte schwere wirtschaftliche Schäden verursachen, was die Wichtigkeit von Maßnahmen zur Erhöhung des Schutzes und der Stabilität, mit denen die ununterbrochene Bereitstellung kritischer Dienste gewährleistet werden soll, noch unterstreicht.

| 3. | Sicherheitszwischenfälle können das Vertrauen der Nutzer untergraben. Schwere Störungen von Netzen und Informationssystemen könnten zwar erhebliche wirtschaftliche und soziale Auswirkungen haben, aber auch alltägliche Probleme und Beeinträchtigungen können das Vertrauen der Allgemeinheit in Technologien, Netze und Dienste unterminieren. |
| --- | --- |

3.

Sicherheitszwischenfälle können das Vertrauen der Nutzer untergraben. Schwere Störungen von Netzen und Informationssystemen könnten zwar erhebliche wirtschaftliche und soziale Auswirkungen haben, aber auch alltägliche Probleme und Beeinträchtigungen können das Vertrauen der Allgemeinheit in Technologien, Netze und Dienste unterminieren.

| 4. | Die Bedrohungslage wandelt und verschärft und macht es zunehmend notwendig, den Endnutzern, Unternehmen und staatlichen Stellen elektronische Kommunikationsinfrastrukturen zur Verfügung zu stellen, die belastbar und automatisch stabil sind, und zu ermitteln, mit welchen Anreizen die Anbieter hier am besten zu einem raschen Handeln veranlasst werden können. |
| --- | --- |

4.

Die Bedrohungslage wandelt und verschärft und macht es zunehmend notwendig, den Endnutzern, Unternehmen und staatlichen Stellen elektronische Kommunikationsinfrastrukturen zur Verfügung zu stellen, die belastbar und automatisch stabil sind, und zu ermitteln, mit welchen Anreizen die Anbieter hier am besten zu einem raschen Handeln veranlasst werden können.

| 5. | Es ist notwendig, die NIS in allen Politikbereichen und in allen Sektoren der Gesellschaft zu verstärken und zu verankern und die Herausforderung zu meistern, dass durch Maßnahmen sowohl auf nationaler als auch auf europäischer Ebene für ein ausreichendes Maß an Fachkenntnissen gesorgt wird und die Nutzer der Informations- und Kommunikationstechnologien (IKT) entsprechend sensibilisiert werden. |
| --- | --- |

5.

Es ist notwendig, die NIS in allen Politikbereichen und in allen Sektoren der Gesellschaft zu verstärken und zu verankern und die Herausforderung zu meistern, dass durch Maßnahmen sowohl auf nationaler als auch auf europäischer Ebene für ein ausreichendes Maß an Fachkenntnissen gesorgt wird und die Nutzer der Informations- und Kommunikationstechnologien (IKT) entsprechend sensibilisiert werden.

| 6. | Die Vollendung und das Funktionieren des Binnenmarkts erfordern es, dass Netzeigentümer und Diensteanbieter grenzübergreifend zusammenarbeiten, da etwaige Störungen in einem Mitgliedstaat auch andere Mitgliedstaaten und die Europäische Union insgesamt in Mitleidenschaft ziehen können. |
| --- | --- |

6.

Die Vollendung und das Funktionieren des Binnenmarkts erfordern es, dass Netzeigentümer und Diensteanbieter grenzübergreifend zusammenarbeiten, da etwaige Störungen in einem Mitgliedstaat auch andere Mitgliedstaaten und die Europäische Union insgesamt in Mitleidenschaft ziehen können.

| 7. | Durch neue Nutzungsstrukturen wie „Cloud Computing“ („Rechnen in der Wolke“) und „Software as a Service“ („Software als Dienst“) wird die Bedeutung der Netz- und Informationssicherheit noch bekräftigt. |
| --- | --- |

7.

Durch neue Nutzungsstrukturen wie „Cloud Computing“ („Rechnen in der Wolke“) und „Software as a Service“ („Software als Dienst“) wird die Bedeutung der Netz- und Informationssicherheit noch bekräftigt.

| 8. | Die NIS dient dem Ziel aller interessierten Kreise in allen Bereichen der Gesellschaft, sich auf die Informationssysteme verlassen zu können; daher bedarf es eines sektoren- und grenzüberschreitenden Vorgehens. |
| --- | --- |

8.

Die NIS dient dem Ziel aller interessierten Kreise in allen Bereichen der Gesellschaft, sich auf die Informationssysteme verlassen zu können; daher bedarf es eines sektoren- und grenzüberschreitenden Vorgehens.

| 9. | Mit der zunehmenden Nutzung der IKT in der Gesellschaft ist die NIS eine Grundvoraussetzung für eine zuverlässige, sichere und gesicherte Erbringung öffentlicher Dienste wie etwa E-Verwaltung. |
| --- | --- |

9.

Mit der zunehmenden Nutzung der IKT in der Gesellschaft ist die NIS eine Grundvoraussetzung für eine zuverlässige, sichere und gesicherte Erbringung öffentlicher Dienste wie etwa E-Verwaltung.

| 10. | Die ENISA verfügt über das Potenzial, um auf der wichtigen Funktion, die sie für die Netz- und Informationssicherheit bereits wahrnimmt, aufbauen zu können — |
| --- | --- |

10.

Die ENISA verfügt über das Potenzial, um auf der wichtigen Funktion, die sie für die Netz- und Informationssicherheit bereits wahrnimmt, aufbauen zu können —

III.   WEIST AUF FOLGENDES HIN:

| 1. | Es bedarf in der Europäischen Union eines hohen Maßes an Netz- und Informationssicherheit im Interesse






  a) | der Freiheiten und Rechte der Bürger einschließlich des Rechts auf Schutz der Privatsphäre; |
| --- | --- | --- |

1.

Es bedarf in der Europäischen Union eines hohen Maßes an Netz- und Informationssicherheit im Interesse

a)

der Freiheiten und Rechte der Bürger einschließlich des Rechts auf Schutz der Privatsphäre;

| b) | der Effizienz in der Gesellschaft hinsichtlich der Qualität im Umgang mit Informationen; |
| --- | --- |

b)

der Effizienz in der Gesellschaft hinsichtlich der Qualität im Umgang mit Informationen;

| c) | der Rentabilität und des Wachstums von Handel und Industrie; |
| --- | --- |

c)

der Rentabilität und des Wachstums von Handel und Industrie;

| d) | des Vertrauens der Bürger, Unternehmen und Einrichtungen in die Informationsverarbeitung und in die IKT-Systeme. |
| --- | --- |

d)

des Vertrauens der Bürger, Unternehmen und Einrichtungen in die Informationsverarbeitung und in die IKT-Systeme.

| 2. | Der IKT-Sektor ist für die meisten Sektoren der Gesellschaft von überragender Bedeutung, weshalb alle Akteure einschließlich der Betreiber, Diensteanbieter, Hardware- und Softwareanbieter, Endnutzer, öffentlichen Stellen und einzelstaatlichen Regierungen eine gemeinsame Verantwortung für die Netz- und Informationssicherheit tragen; |
| --- | --- |

2.

Der IKT-Sektor ist für die meisten Sektoren der Gesellschaft von überragender Bedeutung, weshalb alle Akteure einschließlich der Betreiber, Diensteanbieter, Hardware- und Softwareanbieter, Endnutzer, öffentlichen Stellen und einzelstaatlichen Regierungen eine gemeinsame Verantwortung für die Netz- und Informationssicherheit tragen;

IV.   IST SICH DES FOLGENDEN BEWUSST:

| 1. | der Bedeutung einer aktiven und sachkundigen europäischen NIS-Gemeinschaft, die zu einer verstärkten Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten und der Privatwirtschaft beiträgt; |
| --- | --- |

1.

der Bedeutung einer aktiven und sachkundigen europäischen NIS-Gemeinschaft, die zu einer verstärkten Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten und der Privatwirtschaft beiträgt;

| 2. | der Vorteile einer gegebenenfalls EU-weit harmonisierten Anwendung internationaler Sicherheitsstandards für die Zwecke der Netz- und Informationssicherheit; |
| --- | --- |

2.

der Vorteile einer gegebenenfalls EU-weit harmonisierten Anwendung internationaler Sicherheitsstandards für die Zwecke der Netz- und Informationssicherheit;

| 3. | der Notwendigkeit eines kooperativen europäischen Vorgehens im Bereich der Netz- und Informationssicherheit auf internationaler Ebene, da es sich um eine globale Herausforderung handelt; |
| --- | --- |

3.

der Notwendigkeit eines kooperativen europäischen Vorgehens im Bereich der Netz- und Informationssicherheit auf internationaler Ebene, da es sich um eine globale Herausforderung handelt;

| 4. | des Umstands, dass die Mitgliedstaaten und die Organe der Europäischen Union über zuverlässige statistische Daten zum Stand der Netz- und Informationssicherheit in Europa verfügen müssen; |
| --- | --- |

4.

des Umstands, dass die Mitgliedstaaten und die Organe der Europäischen Union über zuverlässige statistische Daten zum Stand der Netz- und Informationssicherheit in Europa verfügen müssen;

| 5. | des Umstands, dass alle Akteure verstärkt sensibilisiert werden müssen und über Instrumente für das Risikomanagement verfügen müssen; |
| --- | --- |

5.

des Umstands, dass alle Akteure verstärkt sensibilisiert werden müssen und über Instrumente für das Risikomanagement verfügen müssen;

| 6. | des Umstands, dass es verstärkter Anstrengungen unter den Mitgliedstaaten in Bezug auf Sensibilisierung, Austausch bewährter Verfahren und Orientierungshilfen für die Mitgliedstaaten bedarf; |
| --- | --- |

6.

des Umstands, dass es verstärkter Anstrengungen unter den Mitgliedstaaten in Bezug auf Sensibilisierung, Austausch bewährter Verfahren und Orientierungshilfen für die Mitgliedstaaten bedarf;

| 7. | der Bedeutung von Modellen, die — wie im Falle der Partnerschaften zwischen öffentlichem und privatem Sektor — mehrere Akteure einbinden und auf einem langfristig angelegten Bottom-up-Ansatz zur Entschärfung erkannter Risiken beruhen, sofern dies bei dem Bemühen um eine hohe Netzstabilität mit einem Zusatznutzen verbunden ist; |
| --- | --- |

7.

der Bedeutung von Modellen, die — wie im Falle der Partnerschaften zwischen öffentlichem und privatem Sektor — mehrere Akteure einbinden und auf einem langfristig angelegten Bottom-up-Ansatz zur Entschärfung erkannter Risiken beruhen, sofern dies bei dem Bemühen um eine hohe Netzstabilität mit einem Zusatznutzen verbunden ist;

| 8. | der entscheidenden Rolle, die die Anbieter bei der Bereitstellung belastbarer und stabiler elektronischer Kommunikationsinfrastrukturen für die Gesellschaft spielen; |
| --- | --- |

8.

der entscheidenden Rolle, die die Anbieter bei der Bereitstellung belastbarer und stabiler elektronischer Kommunikationsinfrastrukturen für die Gesellschaft spielen;

| 9. | des Nutzens europaweiter NIS-Simulationsübungen, die Netzbetreibern und Diensteanbietern sowie staatlichen Stellen wertvolle Erkenntnisse liefern können; |
| --- | --- |

9.

des Nutzens europaweiter NIS-Simulationsübungen, die Netzbetreibern und Diensteanbietern sowie staatlichen Stellen wertvolle Erkenntnisse liefern können;

| 10. | des Umstands, dass nationale oder staatliche IT-Notfalldienste oder andere der Abwehr von Bedrohungen und der Beseitigung von Schwachstellen dienende Reaktionsmechanismen zu hoher Stabilität und Abwehr- und Entstörungsbereitschaft in Bezug auf Netze und Informationssysteme beitragen können; |
| --- | --- |

10.

des Umstands, dass nationale oder staatliche IT-Notfalldienste oder andere der Abwehr von Bedrohungen und der Beseitigung von Schwachstellen dienende Reaktionsmechanismen zu hoher Stabilität und Abwehr- und Entstörungsbereitschaft in Bezug auf Netze und Informationssysteme beitragen können;

| 11. | des Umstands, dass die strategischen Wirkungen, Risiken und Aussichten im Hinblick auf die Einrichtung von IT-Notfalldiensten für die Organe der Europäischen Union und die mögliche künftige Rolle der ENISA in dieser Frage untersucht werden müssen; |
| --- | --- |

11.

des Umstands, dass die strategischen Wirkungen, Risiken und Aussichten im Hinblick auf die Einrichtung von IT-Notfalldiensten für die Organe der Europäischen Union und die mögliche künftige Rolle der ENISA in dieser Frage untersucht werden müssen;

| 12. | der von der ENISA auf dem Gebiet der Netz- und Informationssicherheit bisher geleisteten Arbeit und der Notwendigkeit, die ENISA zu einer effizienten Stelle weiterzuentwickeln, die für die Netz- und Informationssicherheit in Europa eindeutige Vorteile erbringt; |
| --- | --- |

12.

der von der ENISA auf dem Gebiet der Netz- und Informationssicherheit bisher geleisteten Arbeit und der Notwendigkeit, die ENISA zu einer effizienten Stelle weiterzuentwickeln, die für die Netz- und Informationssicherheit in Europa eindeutige Vorteile erbringt;

V.   BETONT FOLGENDES:

| 1. | Eine erweiterte und ganzheitliche europäische Strategie für Netz- und Informationssicherheit, bei der der Europäischen Kommission, den Mitgliedstaaten und der ENISA klar festgelegte Aufgaben zugewiesen werden, ist für die Bewältigung gegenwärtiger und zukünftiger Herausforderungen von ausschlaggebender Bedeutung. |
| --- | --- |

1.

Eine erweiterte und ganzheitliche europäische Strategie für Netz- und Informationssicherheit, bei der der Europäischen Kommission, den Mitgliedstaaten und der ENISA klar festgelegte Aufgaben zugewiesen werden, ist für die Bewältigung gegenwärtiger und zukünftiger Herausforderungen von ausschlaggebender Bedeutung.

| 2. | Nach angemessener Konsultation und Analyse sollte im Gesetzgebungsprozess erwogen werden, die ENISA zu modernisieren und auszubauen und hierzu mit einem Mandat auszustatten, das einerseits Flexibilität bietet und die Aufsicht durch die Mitgliedstaaten und die Kommission sicherstellt und andererseits eine effiziente Rolle für die Vertretung der privatwirtschaftlichen Akteure gewährleistet. Dieses Mandat sollte dem Rechtsrahmen für elektronische Kommunikationsnetze und -dienste Rechnung tragen, den anspruchsvollen Vorgaben der Lissabon-Agenda entsprechen und Zielvorgaben für Forschung, Innovation, Wettbewerbsfähigkeit, Wirtschaftswachstum und Vertrauenssicherung einschließen. |
| --- | --- |

2.

Nach angemessener Konsultation und Analyse sollte im Gesetzgebungsprozess erwogen werden, die ENISA zu modernisieren und auszubauen und hierzu mit einem Mandat auszustatten, das einerseits Flexibilität bietet und die Aufsicht durch die Mitgliedstaaten und die Kommission sicherstellt und andererseits eine effiziente Rolle für die Vertretung der privatwirtschaftlichen Akteure gewährleistet. Dieses Mandat sollte dem Rechtsrahmen für elektronische Kommunikationsnetze und -dienste Rechnung tragen, den anspruchsvollen Vorgaben der Lissabon-Agenda entsprechen und Zielvorgaben für Forschung, Innovation, Wettbewerbsfähigkeit, Wirtschaftswachstum und Vertrauenssicherung einschließen.

| 3. | Die ENISA könnte die Kommission und die Mitgliedstaaten in ihrer Politikgestaltungs- und Durchführungsaufgabe unterstützen — und zwar insbesondere beim Brückenschlag zwischen Technologie und Politik — und sollte eng mit den Mitgliedstaaten und anderen Akteuren zusammenarbeiten, damit ihre Tätigkeiten gründlich auf die Prioritäten der Europäischen Union abgestimmt sind. |
| --- | --- |

3.

Die ENISA könnte die Kommission und die Mitgliedstaaten in ihrer Politikgestaltungs- und Durchführungsaufgabe unterstützen — und zwar insbesondere beim Brückenschlag zwischen Technologie und Politik — und sollte eng mit den Mitgliedstaaten und anderen Akteuren zusammenarbeiten, damit ihre Tätigkeiten gründlich auf die Prioritäten der Europäischen Union abgestimmt sind.

| 4. | Die ENISA sollte im Rahmen eines überarbeiteten Mandats als Kompetenzzentrum der Europäischen Union für EU-bezogene Netz- und Informationssicherheit dienen. Die Organe der Europäischen Union sollten als solche die Stellungnahme der Agentur einholen und so weit wie möglich berücksichtigen, wenn es um die Ausarbeitung und Durchführung von Strategien geht, die Auswirkungen auf dem Gebiet der Netz- und Informationssicherheit zeitigen könnten. |
| --- | --- |

4.

Die ENISA sollte im Rahmen eines überarbeiteten Mandats als Kompetenzzentrum der Europäischen Union für EU-bezogene Netz- und Informationssicherheit dienen. Die Organe der Europäischen Union sollten als solche die Stellungnahme der Agentur einholen und so weit wie möglich berücksichtigen, wenn es um die Ausarbeitung und Durchführung von Strategien geht, die Auswirkungen auf dem Gebiet der Netz- und Informationssicherheit zeitigen könnten.

| 5. | Die ENISA könnte ferner in die Lage versetzt werden, auf Anforderung die Mitgliedstaaten bei der Verbesserung ihrer eigenen NIS-Kapazitäten und bei der Stärkung ihrer Fähigkeit zur Bewältigung von Sicherheitszwischenfällen zu unterstützen; |
| --- | --- |

5.

Die ENISA könnte ferner in die Lage versetzt werden, auf Anforderung die Mitgliedstaaten bei der Verbesserung ihrer eigenen NIS-Kapazitäten und bei der Stärkung ihrer Fähigkeit zur Bewältigung von Sicherheitszwischenfällen zu unterstützen;

VI.   ERSUCHT DIE MITGLIEDSTAATEN:

| 1. | mit Sensibilisierungskampagnen weiter an der Stärkung des Vertrauens der Endnutzer in die IKT zu arbeiten; |
| --- | --- |

1.

mit Sensibilisierungskampagnen weiter an der Stärkung des Vertrauens der Endnutzer in die IKT zu arbeiten;

| 2. | nationale NIS-Simulationsübungen abzuhalten und/oder an regulären europäischen NIS-Simulationsübungen teilzunehmen und dabei zu berücksichtigen, dass aufgrund der fachlichen Komplexität und der Einbeziehung der Privatwirtschaft umfangreiche Planungsarbeiten erforderlich sind. Auf Anforderung könnte die ENISA die Mitgliedstaaten diesbezüglich unterstützen. Umfang und geografische Abgrenzung der Übungen sollten sich im Laufe der Zeit organisch weiterentwickeln und sich an den ermittelten Risiken orientieren; |
| --- | --- |

2.

nationale NIS-Simulationsübungen abzuhalten und/oder an regulären europäischen NIS-Simulationsübungen teilzunehmen und dabei zu berücksichtigen, dass aufgrund der fachlichen Komplexität und der Einbeziehung der Privatwirtschaft umfangreiche Planungsarbeiten erforderlich sind. Auf Anforderung könnte die ENISA die Mitgliedstaaten diesbezüglich unterstützen. Umfang und geografische Abgrenzung der Übungen sollten sich im Laufe der Zeit organisch weiterentwickeln und sich an den ermittelten Risiken orientieren;

| 3. | IT-Notfalldienste in denjenigen Mitgliedstaaten einzurichten, in denen es derartige Dienste noch nicht gibt, und die Zusammenarbeit zwischen den nationalen IT-Notfalldiensten auf europäischer Ebene auszubauen. Die ENISA könnte die Mitgliedstaaten diesbezüglich unterstützen; |
| --- | --- |

3.

IT-Notfalldienste in denjenigen Mitgliedstaaten einzurichten, in denen es derartige Dienste noch nicht gibt, und die Zusammenarbeit zwischen den nationalen IT-Notfalldiensten auf europäischer Ebene auszubauen. Die ENISA könnte die Mitgliedstaaten diesbezüglich unterstützen;

| 4. | ihre NIS-Maßnahmen im Rahmen von Ausbildungs-, Schulungs- und Forschungsprogrammen zu verstärken, damit in der Europäischen Union die erforderlichen technischen und beruflichen Kompetenzen verfügbar sind und eine stärkere Professionalisierung in diesem Bereich erzielt wird; |
| --- | --- |

4.

ihre NIS-Maßnahmen im Rahmen von Ausbildungs-, Schulungs- und Forschungsprogrammen zu verstärken, damit in der Europäischen Union die erforderlichen technischen und beruflichen Kompetenzen verfügbar sind und eine stärkere Professionalisierung in diesem Bereich erzielt wird;

| 5. | bei grenzüberschreitenden Zwischenfällen gemeinsam zu reagieren und ihre Fähigkeit zu angemessenem Vorgehen zu verbessern; hierzu muss der Dialog zwischen den beteiligten Entscheidungsträgern — insbesondere bezüglich der Geheimhaltung — ausgebaut werden; |
| --- | --- |

5.

bei grenzüberschreitenden Zwischenfällen gemeinsam zu reagieren und ihre Fähigkeit zu angemessenem Vorgehen zu verbessern; hierzu muss der Dialog zwischen den beteiligten Entscheidungsträgern — insbesondere bezüglich der Geheimhaltung — ausgebaut werden;

VII.   ERSUCHT DIE KOMMISSION:

| 1. | die Mitgliedstaaten gegebenenfalls bei der Umsetzung dieser Entschließung zu unterstützen; |
| --- | --- |

1.

die Mitgliedstaaten gegebenenfalls bei der Umsetzung dieser Entschließung zu unterstützen;

| 2. | das Europäische Parlament und den Rat über die EU-Initiativen auf dem Gebiet der Netz- und Informationssicherheit regelmäßig zu unterrichten; |
| --- | --- |

2.

das Europäische Parlament und den Rat über die EU-Initiativen auf dem Gebiet der Netz- und Informationssicherheit regelmäßig zu unterrichten;

| 3. | in Zusammenarbeit mit der ENISA eine an die europäische Öffentlichkeit und die Akteure der Privatwirtschaft gerichtete Sensibilisierungskampagne über die Wichtigkeit eines angemessenen NIS-Risikomanagements einzuleiten; |
| --- | --- |

3.

in Zusammenarbeit mit der ENISA eine an die europäische Öffentlichkeit und die Akteure der Privatwirtschaft gerichtete Sensibilisierungskampagne über die Wichtigkeit eines angemessenen NIS-Risikomanagements einzuleiten;

| 4. | weiterhin im Benehmen mit den Mitgliedstaaten zu ermitteln, mit welchen Anreizen die Betreiber von elektronischen Kommunikationsinfrastrukturen dazu veranlasst werden können, den Endnutzern, Unternehmen und staatlichen Stellen belastbare und automatisch stabile Infrastrukturen bereitzustellen; |
| --- | --- |

4.

weiterhin im Benehmen mit den Mitgliedstaaten zu ermitteln, mit welchen Anreizen die Betreiber von elektronischen Kommunikationsinfrastrukturen dazu veranlasst werden können, den Endnutzern, Unternehmen und staatlichen Stellen belastbare und automatisch stabile Infrastrukturen bereitzustellen;

| 5. | in Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten Methoden zu entwickeln, die es gestatten, auf EU-Ebene eine vergleichende Bewertung der sozioökonomischen Auswirkungen von Zwischenfällen und der Effizienz der Präventivmaßnahmen vorzunehmen; |
| --- | --- |

5.

in Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten Methoden zu entwickeln, die es gestatten, auf EU-Ebene eine vergleichende Bewertung der sozioökonomischen Auswirkungen von Zwischenfällen und der Effizienz der Präventivmaßnahmen vorzunehmen;

| 6. | sich für multilaterale Modelle, die für Endnutzer und Industrie mit einem eindeutigen Zusatznutzen verbunden sein müssen, einzusetzen und an deren Verbesserung zu arbeiten; |
| --- | --- |

6.

sich für multilaterale Modelle, die für Endnutzer und Industrie mit einem eindeutigen Zusatznutzen verbunden sein müssen, einzusetzen und an deren Verbesserung zu arbeiten;

| 7. | eine ganzheitliche NIS-Strategie zu entwickeln, einschlieβlich (1) Vorschläge für ein verstärktes und flexibles Mandat für die ENISA sowie eine verstärkte Aufsicht seitens der Mitgliedstaaten und der Kommission; |
| --- | --- |

7.

eine ganzheitliche NIS-Strategie zu entwickeln, einschlieβlich (1) Vorschläge für ein verstärktes und flexibles Mandat für die ENISA sowie eine verstärkte Aufsicht seitens der Mitgliedstaaten und der Kommission;

| 8. | in Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten eine Untersuchung zu den IT-Notfalldiensten durchzuführen, um zu ermitteln, in welchen Bereichen eine weitergehende Zusammenarbeit angezeigt ist; |
| --- | --- |

8.

in Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten eine Untersuchung zu den IT-Notfalldiensten durchzuführen, um zu ermitteln, in welchen Bereichen eine weitergehende Zusammenarbeit angezeigt ist;

| 9. | die Überlegungen über ein gemeinsames bzw. abgestimmtes Vorgehen der Organe der Europäischen Union bei der Beschaffung gesicherter IKT-Systeme und -Dienste fortzuführen; |
| --- | --- |

9.

die Überlegungen über ein gemeinsames bzw. abgestimmtes Vorgehen der Organe der Europäischen Union bei der Beschaffung gesicherter IKT-Systeme und -Dienste fortzuführen;

VIII.   FORDERT DIE ENISA AUF:

| 1. | die Mitgliedstaaten, die Europäische Kommission und andere relevante Akteure bei der Verwirklichung der europäischen NIS-Politik und bei der Durchführung des CIIP-Aktionsplans weiterhin aktiv zu unterstützen; |
| --- | --- |

1.

die Mitgliedstaaten, die Europäische Kommission und andere relevante Akteure bei der Verwirklichung der europäischen NIS-Politik und bei der Durchführung des CIIP-Aktionsplans weiterhin aktiv zu unterstützen;

| 2. | mit den Mitgliedstaaten, der Kommission und den statistischen Ämtern bei der Entwicklung eines Rahmens für statistische Daten zum Stand der Netz- und Informationssicherheit in Europa zusammenzuarbeiten; |
| --- | --- |

2.

mit den Mitgliedstaaten, der Kommission und den statistischen Ämtern bei der Entwicklung eines Rahmens für statistische Daten zum Stand der Netz- und Informationssicherheit in Europa zusammenzuarbeiten;

IX.   ERSUCHT DIE BETROFFENEN AKTEURE:

| 1. | ihre Bemühungen zur Verbesserung der Netz- und Informationssicherheit — insbesondere mit Blick auf die Bereitstellung zuverlässiger, vertrauenswürdiger und nutzerfreundlicher Produkte und Dienste — zu intensivieren; |
| --- | --- |

1.

ihre Bemühungen zur Verbesserung der Netz- und Informationssicherheit — insbesondere mit Blick auf die Bereitstellung zuverlässiger, vertrauenswürdiger und nutzerfreundlicher Produkte und Dienste — zu intensivieren;

| 2. | die Nutzer ordnungsgemäß über die mit Produkten und Diensten verbundenen Sicherheitsrisiken und darüber zu unterrichten, wie sie sich selbst schützen können; |
| --- | --- |

2.

die Nutzer ordnungsgemäß über die mit Produkten und Diensten verbundenen Sicherheitsrisiken und darüber zu unterrichten, wie sie sich selbst schützen können;

| 3. | alle geeigneten technischen und organisatorischen Maßnahmen zu ergreifen, um die Kontinuität, Integrität und Vertraulichkeit bei elektronischen Kommunikationsnetzen und -diensten aufrechtzuerhalten; |
| --- | --- |

3.

alle geeigneten technischen und organisatorischen Maßnahmen zu ergreifen, um die Kontinuität, Integrität und Vertraulichkeit bei elektronischen Kommunikationsnetzen und -diensten aufrechtzuerhalten;

| 4. | in dem Streben nach harmonisierten und interoperablen Lösungen weiter an der Standardisierung der Netz- und Informationssicherheit zu arbeiten; |
| --- | --- |

4.

in dem Streben nach harmonisierten und interoperablen Lösungen weiter an der Standardisierung der Netz- und Informationssicherheit zu arbeiten;

| 5. | gemeinsam mit den Mitgliedstaaten an Simulationsübungen teilzunehmen, damit geeignete Notfallmaßnahmen gewährleistet sind. |
| --- | --- |

5.

gemeinsam mit den Mitgliedstaaten an Simulationsübungen teilzunehmen, damit geeignete Notfallmaßnahmen gewährleistet sind.

---

(1)  KOM schlägt vor, an dieser Stelle die Worte „gegebenenfalls auch“ einzufügen.

---

II Mitteilungen

MITTEILUNGEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/5

---

Genehmigung staatlicher Beihilfen gemäß den Artikeln 87 und 88 des EG-Vertrags

Vorhaben, gegen die von der Kommission keine Einwände erhoben werden

(Text von Bedeutung für den EWR)

2009/C 321/02

| Datum der Annahme der Entscheidung | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe | N 370/09 |
| Mitgliedstaat | Finnland |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Rechtsgrundlage | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Art der Beihilfe | Einzelbeihilfe |
| Ziel | Umweltschutz |
| Form der Beihilfe: | Steuerfreibetrag |
| Haushaltsmittel | Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 2,69 Mio. EUR |
| Beihilfehöchstintensität | — |
| Laufzeit | 1.4.2009—31.3.2011 |
| Wirtschaftssektoren | Energie |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Datum der Annahme der Entscheidung

30.10.2009

Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe

N 370/09

Mitgliedstaat

Finnland

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Rechtsgrundlage

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Art der Beihilfe

Einzelbeihilfe

Ziel

Umweltschutz

Form der Beihilfe:

Steuerfreibetrag

Haushaltsmittel

Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 2,69 Mio. EUR

Beihilfehöchstintensität

—

Laufzeit

1.4.2009—31.3.2011

Wirtschaftssektoren

Energie

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Sonstige Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der(den) verbindlichen Sprache(n) finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_de.htm

| Datum der Annahme der Entscheidung | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe | N 522/09 |
| Mitgliedstaat | Österreich |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Rechtsgrundlage | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Art der Beihilfe | Beihilferegelung |
| Ziel | Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Form der Beihilfe | Bürgschaft |
| Haushaltsmittel | Geplante Jahresausgaben: 4 Mio. EUR; Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe 12 Mio. EUR |
| Beihilfehöchstintensität | Die Maßnahme stellt keine Beihilfe dar. |
| Laufzeit | 10.10.2009—9.10.2012 |
| Wirtschaftssektoren | Hotel- und Gaststättengewerbe (Fremdenverkehr), Sonstiges |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Datum der Annahme der Entscheidung

26.10.2009

Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe

N 522/09

Mitgliedstaat

Österreich

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Rechtsgrundlage

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Art der Beihilfe

Beihilferegelung

Ziel

Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Form der Beihilfe

Bürgschaft

Haushaltsmittel

Geplante Jahresausgaben: 4 Mio. EUR; Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe 12 Mio. EUR

Beihilfehöchstintensität

Die Maßnahme stellt keine Beihilfe dar.

Laufzeit

10.10.2009—9.10.2012

Wirtschaftssektoren

Hotel- und Gaststättengewerbe (Fremdenverkehr), Sonstiges

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Sonstige Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der(den) verbindlichen Sprache(n) finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_de.htm

| Datum der Annahme der Entscheidung | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe | N 523/09 |
| Mitgliedstaat | Litauen |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Rechtsgrundlage | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Art der Beihilfe | Beihilferegelung |
| Ziel | Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben |
| Form der Beihilfe | Zuschuss |
| Haushaltsmittel | Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 345 808 974 LTL |
| Beihilfehöchstintensität | — |
| Laufzeit | Bis zum 31.12.2010 |
| Wirtschaftssektoren | Alle Sektoren |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum der Annahme der Entscheidung

13.11.2009

Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe

N 523/09

Mitgliedstaat

Litauen

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Rechtsgrundlage

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Art der Beihilfe

Beihilferegelung

Ziel

Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben

Form der Beihilfe

Zuschuss

Haushaltsmittel

Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 345 808 974 LTL

Beihilfehöchstintensität

—

Laufzeit

Bis zum 31.12.2010

Wirtschaftssektoren

Alle Sektoren

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Sonstige Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der(den) verbindlichen Sprache(n) finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_de.htm

| Datum der Annahme der Entscheidung | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe | N 534/09 |
| Mitgliedstaat | Österreich |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Rechtsgrundlage | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Art der Beihilfe | Beihilferegelung |
| Ziel | Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Form der Beihilfe | Zinszuschuss, Bürgschaft, Zinsgünstiges Darlehen |
| Haushaltsmittel | Geplante Jahresausgaben: 1,2 Mio. EUR; Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 3,6 Mio. EUR |
| Beihilfehöchstintensität | — |
| Laufzeit | 10.10.2009—9.10.2012 |
| Wirtschaftssektoren | Alle Sektoren |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Niederösterreich |
| Sonstige Angaben | — |

Datum der Annahme der Entscheidung

17.11.2009

Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe

N 534/09

Mitgliedstaat

Österreich

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Rechtsgrundlage

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Art der Beihilfe

Beihilferegelung

Ziel

Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Form der Beihilfe

Zinszuschuss, Bürgschaft, Zinsgünstiges Darlehen

Haushaltsmittel

Geplante Jahresausgaben: 1,2 Mio. EUR; Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 3,6 Mio. EUR

Beihilfehöchstintensität

—

Laufzeit

10.10.2009—9.10.2012

Wirtschaftssektoren

Alle Sektoren

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Niederösterreich

Sonstige Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der(den) verbindlichen Sprache(n) finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_de.htm

| Datum der Annahme der Entscheidung | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe | N 548/09 |
| Mitgliedstaat | Österreich |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Rechtsgrundlage | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Art der Beihilfe | Beihilferegelung |
| Ziel | Rettung von Unternehmen in Schwierigkeiten, Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Form der Beihilfe | Bürgschaft, Zinsgünstiges Darlehen, Zuschuss |
| Haushaltsmittel | Geplante Jahresausgaben: 1 Mio. EUR; Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 3 Mio. EUR |
| Beihilfehöchstintensität | — |
| Laufzeit | 10.10.2009—9.10.2012 |
| Wirtschaftssektoren | Alle Sektoren |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Datum der Annahme der Entscheidung

17.11.2009

Referenz-Nummer der staatlichen Beihilfe

N 548/09

Mitgliedstaat

Österreich

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Rechtsgrundlage

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Art der Beihilfe

Beihilferegelung

Ziel

Rettung von Unternehmen in Schwierigkeiten, Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Form der Beihilfe

Bürgschaft, Zinsgünstiges Darlehen, Zuschuss

Haushaltsmittel

Geplante Jahresausgaben: 1 Mio. EUR; Gesamtbetrag der vorgesehenen Beihilfe: 3 Mio. EUR

Beihilfehöchstintensität

—

Laufzeit

10.10.2009—9.10.2012

Wirtschaftssektoren

Alle Sektoren

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Sonstige Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der(den) verbindlichen Sprache(n) finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_de.htm

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/9

---

Keine Einwände gegen einen angemeldeten Zusammenschluss

(Sache COMP/M.5719 — Oaktree/SGD)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2009/C 321/03

Am 17. Dezember 2009 hat die Kommission nach Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates entschieden, keine Einwände gegen den obengenannten angemeldeten Zusammenschluss zu erheben und ihn für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erklären. Der vollständige Wortlaut der Entscheidung ist nur auf Englisch verfügbar und wird in einer um etwaige Geschäftsgeheimnisse bereinigten Fassung auf den folgenden beiden EU-Websites veröffentlicht:

| — | Website der GD Wettbewerb zur Fusionskontrolle (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Auf dieser Website können Fusionsentscheidungen anhand verschiedener Angaben wie Unternehmensname, Nummer der Sache, Datum der Entscheidung oder Wirtschaftszweig abgerufen werden, |
| --- | --- |

—

Website der GD Wettbewerb zur Fusionskontrolle (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Auf dieser Website können Fusionsentscheidungen anhand verschiedener Angaben wie Unternehmensname, Nummer der Sache, Datum der Entscheidung oder Wirtschaftszweig abgerufen werden,

| — | der Website EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Hier kann diese Entscheidung anhand der Celex-Nummer 32009M5719 abgerufen werden. EUR-Lex ist das Internetportal zum Gemeinschaftsrecht. |
| --- | --- |

—

der Website EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Hier kann diese Entscheidung anhand der Celex-Nummer 32009M5719 abgerufen werden. EUR-Lex ist das Internetportal zum Gemeinschaftsrecht.

---

IV Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/10

---

Euro-Wechselkurs (1)

28. Dezember 2009

2009/C 321/04

1 Euro =

| | Währung | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-Dollar | 1,4405 |
| JPY | Japanischer Yen | 131,86 |
| DKK | Dänische Krone | 7,4429 |
| GBP | Pfund Sterling | 0,90143 |
| SEK | Schwedische Krone | 10,3965 |
| CHF | Schweizer Franken | 1,4888 |
| ISK | Isländische Krone | |
| NOK | Norwegische Krone | 8,3440 |
| BGN | Bulgarischer Lew | 1,9558 |
| CZK | Tschechische Krone | 26,418 |
| EEK | Estnische Krone | 15,6466 |
| HUF | Ungarischer Forint | 273,30 |
| LTL | Litauischer Litas | 3,4528 |
| LVL | Lettischer Lat | 0,7085 |
| PLN | Polnischer Zloty | 4,1610 |
| RON | Rumänischer Leu | 4,2020 |
| TRY | Türkische Lira | 2,1777 |
| AUD | Australischer Dollar | 1,6222 |
| CAD | Kanadischer Dollar | 1,5069 |
| HKD | Hongkong-Dollar | 11,1713 |
| NZD | Neuseeländischer Dollar | 2,0312 |
| SGD | Singapur-Dollar | 2,0256 |
| KRW | Südkoreanischer Won | 1 682,66 |
| ZAR | Südafrikanischer Rand | 10,8203 |
| CNY | Chinesischer Renminbi Yuan | 9,8386 |
| HRK | Kroatische Kuna | 7,3140 |
| IDR | Indonesische Rupiah | 13 615,30 |
| MYR | Malaysischer Ringgit | 4,9409 |
| PHP | Philippinischer Peso | 66,735 |
| RUB | Russischer Rubel | 42,7550 |
| THB | Thailändischer Baht | 48,103 |
| BRL | Brasilianischer Real | 2,4994 |
| MXN | Mexikanischer Peso | 18,4989 |
| INR | Indische Rupie | 67,0850 |

Währung

Kurs

USD

US-Dollar

1,4405

JPY

Japanischer Yen

131,86

DKK

Dänische Krone

7,4429

GBP

Pfund Sterling

0,90143

SEK

Schwedische Krone

10,3965

CHF

Schweizer Franken

1,4888

ISK

Isländische Krone

NOK

Norwegische Krone

8,3440

BGN

Bulgarischer Lew

1,9558

CZK

Tschechische Krone

26,418

EEK

Estnische Krone

15,6466

HUF

Ungarischer Forint

273,30

LTL

Litauischer Litas

3,4528

LVL

Lettischer Lat

0,7085

PLN

Polnischer Zloty

4,1610

RON

Rumänischer Leu

4,2020

TRY

Türkische Lira

2,1777

AUD

Australischer Dollar

1,6222

CAD

Kanadischer Dollar

1,5069

HKD

Hongkong-Dollar

11,1713

NZD

Neuseeländischer Dollar

2,0312

SGD

Singapur-Dollar

2,0256

KRW

Südkoreanischer Won

1 682,66

ZAR

Südafrikanischer Rand

10,8203

CNY

Chinesischer Renminbi Yuan

9,8386

HRK

Kroatische Kuna

7,3140

IDR

Indonesische Rupiah

13 615,30

MYR

Malaysischer Ringgit

4,9409

PHP

Philippinischer Peso

66,735

RUB

Russischer Rubel

42,7550

THB

Thailändischer Baht

48,103

BRL

Brasilianischer Real

2,4994

MXN

Mexikanischer Peso

18,4989

INR

Indische Rupie

67,0850

---

(1)  Quelle: Von der Europäischen Zentralbank veröffentlichter Referenz-Wechselkurs.

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/11

---

Stellungnahme des Beratenden Ausschusses für Kartell- und Monopolfragen, abgegeben auf seiner 432. Sitzung vom 14. September 2007 zu einem Entscheidungsentwurf in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien

2009/C 321/05

| (1) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der von der Kommission vorgenommenen Beurteilung der Fakten als Vereinbarung und/oder aufeinander abgestimmte Verhaltensweise im Sinne des Artikels 81 EG-Vertrag überein. |
| --- | --- |

(1)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der von der Kommission vorgenommenen Beurteilung der Fakten als Vereinbarung und/oder aufeinander abgestimmte Verhaltensweise im Sinne des Artikels 81 EG-Vertrag überein.

| (2) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der von der Kommission vorgenommenen Beurteilung des von dem Kartell beeinträchtigten Produktes und geografischen Gebietes überein. |
| --- | --- |

(2)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der von der Kommission vorgenommenen Beurteilung des von dem Kartell beeinträchtigten Produktes und geografischen Gebietes überein.

| (3) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass das Kartell einen einzelnen und kontinuierlichen Verstoß darstellt. |
| --- | --- |

(3)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass das Kartell einen einzelnen und kontinuierlichen Verstoß darstellt.

| (4) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass die Vereinbarung und/oder aufeinander abgestimmte Verhaltensweise zwischen den Bitumenlieferanten in Spanien geeignet waren, einen bedeutenden Effekt auf den Handel zwischen den EU-Mitgliedsstaaten zu haben. |
| --- | --- |

(4)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass die Vereinbarung und/oder aufeinander abgestimmte Verhaltensweise zwischen den Bitumenlieferanten in Spanien geeignet waren, einen bedeutenden Effekt auf den Handel zwischen den EU-Mitgliedsstaaten zu haben.

| (5) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass Repsol und Cepsa die Anführerrolle in dem Kartell gespielt haben. |
| --- | --- |

(5)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass Repsol und Cepsa die Anführerrolle in dem Kartell gespielt haben.

| (6) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass Nynäs und Petrogal nur begrenzt an gewissen Aspekten des Kartells beteiligt waren. |
| --- | --- |

(6)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Kommission darin überein, dass Nynäs und Petrogal nur begrenzt an gewissen Aspekten des Kartells beteiligt waren.

| (7) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Europäischen Kommission hinsichtlich der Anträge, die gemäß der Kronzeugenregelung aus dem Jahr 2002 gestellt wurden, überein. |
| --- | --- |

(7)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen mit der Beurteilung der Europäischen Kommission hinsichtlich der Anträge, die gemäß der Kronzeugenregelung aus dem Jahr 2002 gestellt wurden, überein.

| (8) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Entscheidungsentwurf der Europäischen Kommission hinsichtlich der Adressaten des Entscheidungsentwurfs zu, insbesondere im Bezug auf die Zurechnung der Verantwortlichkeit an die Mutterunternehmen der betroffenen Gruppen. |
| --- | --- |

(8)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Entscheidungsentwurf der Europäischen Kommission hinsichtlich der Adressaten des Entscheidungsentwurfs zu, insbesondere im Bezug auf die Zurechnung der Verantwortlichkeit an die Mutterunternehmen der betroffenen Gruppen.

| (9) | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses empfehlen die Veröffentlichung seiner Stellungnahme im Amtsblatt der Europäischen Union. |
| --- | --- |

(9)

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses empfehlen die Veröffentlichung seiner Stellungnahme im Amtsblatt der Europäischen Union.

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/12

---

Stellungnahme des Beratenden Ausschusses für Kartell- und Monopolfragen, abgegeben auf seiner Sitzung vom 28. September 2007 zu einem Entscheidungsentwurf in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien (2)

Berichterstatter: Lettland

2009/C 321/06

| 1. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über den Grundbetrag der Geldbußen zu. |
| --- | --- |

1.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über den Grundbetrag der Geldbußen zu.

| 2. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission zu, den Grundbetrag zu erhöhen, um eine hinreichend abschreckende Wirkung zu gewährleisten. |
| --- | --- |

2.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission zu, den Grundbetrag zu erhöhen, um eine hinreichend abschreckende Wirkung zu gewährleisten.

| 3. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über die Erhöhung der Grundbeträge auf Grund von erschwerenden Umständen zu. |
| --- | --- |

3.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über die Erhöhung der Grundbeträge auf Grund von erschwerenden Umständen zu.

| 4. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über die Herabsetzung der Grundbeträge auf Grund von mildernden Umständen zu. |
| --- | --- |

4.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über die Herabsetzung der Grundbeträge auf Grund von mildernden Umständen zu.

| 5. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über die Herabsetzung der Geldbußen entsprechend der Mitteilung der Kommission von 2002 über den Erlass und die Ermäßigung von Geldbußen in Kartellsachen zu. |
| --- | --- |

5.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen dem Vorschlag der Kommission über die Herabsetzung der Geldbußen entsprechend der Mitteilung der Kommission von 2002 über den Erlass und die Ermäßigung von Geldbußen in Kartellsachen zu.

| 6. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen der Kommission über die Endbeträge der Geldbußen zu. |
| --- | --- |

6.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses stimmen der Kommission über die Endbeträge der Geldbußen zu.

| 7. | Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses empfehlen die Veröffentlichung seiner Stellungnahme im Amtsblatt der Europäischen Union. |
| --- | --- |

7.

Die Mitglieder des Beratenden Ausschusses empfehlen die Veröffentlichung seiner Stellungnahme im Amtsblatt der Europäischen Union.

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/13

---

Abschlussbericht des Anhörungsbeauftragten in der Sache COMP/38710 — Bitumen Spanien

(Gemäß den Artikeln 15 und 16 des Beschlusses 2001/462/EG, EGKS der Kommission vom 23. Mai 2001 über das Mandat von Anhörungsbeauftragten in bestimmten Wettbewerbsverfahren — ABl. L 162 vom 19.6.2001, S. 21)

2009/C 321/07

Zum Entscheidungsentwurf in der oben genannten Wettbewerbssache ist Folgendes anzumerken:

Anlass für die Untersuchung war der Antrag des Unternehmens BP vom 20. Juni 2002 auf Geldbußenerlass gemäß der Mitteilung der Kommission über den Erlass und die Ermäßigung von Geldbußen in Kartellsachen („Kronzeugenregelung“) (1). Der Antrag hatte mutmaßlich wettbewerbswidriges Verhalten im Bitumensektor in den Niederlanden, Belgien und Spanien zum Gegenstand (2). Am 19. Juli 2002 gewährte die Kommission BP einen bedingten Erlass der Geldbuße.

Am 1. und 2. Oktober 2002 wurden in den Räumlichkeiten der Unternehmen BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. und Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A. unangekündigte Nachprüfungen durchgeführt.

Anschließend beantragten Repsol und Proas die Anwendung der Kronzeugenregelung; mit Schreiben vom [...] (3) informierten die zuständigen Dienststellen der Kommission die genannten Unternehmen über ihre Absicht, ihnen im Rahmen der in Randnummer 23 der Kronzeugenregelung festgesetzten Bandbreiten eine Ermäßigung der Geldbuße zu gewähren.

Am 22. August 2006 nahm die Kommission eine Mitteilung der Beschwerdepunkte an, die an 13 juristische Personen gerichtet wurde, welche fünf verschiedenen Unternehmen angehörten (Repsol, Proas, BP, Nynäs und Petrogal). In der Mitteilung der Beschwerdepunkte vertrat die Kommission nach einer ersten Prüfung die Auffassung, dass die beteiligten Unternehmen mindestens seit dem 1. März 1991 und mindestens bis zum 1. Oktober 2002 an einer einzigen, komplexen und fortdauernden Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 Absatz 1 EG-Vertrag beteiligt gewesen waren und bekundete ihre Absicht, eine Entscheidung über eine Zuwiderhandlung zu treffen und Geldbußen zu verhängen. Nach Auffassung der Kommission hatten die Parteien Marktquoten sowie Mengen- und Kundenzuteilung vereinbart, sensible Marktinformationen ausgetauscht, einen Ausgleichsmechanismus eingerichtet und Preisabsprachen getroffen. Das Kartell erstreckte sich auf das Gebiet Spaniens (mit Ausnahme der Kanarischen Inseln). Darüber hinaus vertrat die Kommission in der Mitteilung der Beschwerdepunkte nach einer ersten Prüfung die Auffassung, dass BP seinen Verpflichtungen im Rahmen der Kronzeugenregelung nicht nachgekommen war und teilte mit, dass in der abschließenden Entscheidung endgültig über den Erlass einer Geldbuße für BP befunden werden wird.

Proas, Petrogal und Nynäs beantragten eine Verlängerung der für die Erwiderung auf die Mitteilung der Beschwerdepunkte gesetzten Frist. Während ich den Anträgen von Proas und Nynäs teilweise stattgab, lehnte ich den Antrag von Petrogal ab, da er nicht angemessen begründet war. Alle beteiligten Unternehmen übermittelten ihre Erwiderungen in der vorgegebenen Frist.

Den Adressaten der Mitteilung der Beschwerdepunkte stand die Ermittlungsakte als CD-ROM zur Verfügung. In den Räumlichkeiten der Kommission wurde Zugang zu den mündlichen Erklärungen und Unterlagen, die bei der Kommission im Rahmen der Kronzeugenregelung abgegeben bzw. vorgelegt worden waren, gewährt.

Petrogal und Nynäs beantragten darüber hinaus Zugang zu nicht einsehbaren Unterlagen in der Akte, die ähnliche/verwandte Produkte und/oder andere geografische Märkte betreffen, welche nicht Gegenstand der in der Mitteilung der Beschwerdepunkte enthaltenen Beschwerdepunkte sind.

Meiner Ansicht nach soll mit der Akteneinsicht die volle Wahrung der Verteidigungsrechte der Parteien gewahrt werden, so dass sie nur Informationen zum Gegenstand haben kann, die mit den in der Mitteilung der Beschwerdepunkte dargelegten tatsächlichen und rechtlichen Umständen, auf die die Kommission ihre Beschwerdepunkte stützt, zusammenhängen. Nach Untersuchung der Anträge von Petrogal und Nynäs kam ich zu dem Schluss, dass die angeforderten Unterlagen objektiv nicht mit den in der Mitteilung der Beschwerdepunkte enthaltenen tatsächlichen und rechtlichen Angaben zusammenhingen, und dass die Einsicht in diese Unterlagen daher für die ordnungsgemäße Ausübung der Verteidigungsrechte der beiden Unternehmen nicht erforderlich war.

Darüber hinaus hat Nynäs sich über die praktischen Bedingungen beschwert, unter denen die Akteneinsicht in den Räumlichkeiten der Kommission gewährt wurde und machte geltend, dass sie die ordnungsgemäße Ausübung ihrer Verteidigungsrechte behinderten. Nynäs brachte insbesondere vor, dass die Niederschriften der Befragungen aufgrund fehlender Teile ungenau und damit nicht zuverlässig seien.

In einem Schreiben vom 31. Oktober 2006 teilte ich Nynäs mit, dass die in den Räumlichkeiten der Kommission ermöglichte Akteneinsicht bei den besonders sensiblen Unterlagen der Parteien, welche einen Antrag auf Anwendung der Kronzeugenregelung gestellt hatten, meiner Ansicht nach in der Weise gestaltet worden ist, dass das rechtmäßige Interesse der Parteien, welchen den Antrag auf Anwendung der Kronzeugenregelung gestellt hatten, geschützt war und gleichzeitig das Anhörungsrecht von Nynäs gewahrt wurde. Was die angeblich ungenauen Niederschriften betrifft, nahm ich insbesondere zur Kenntnis, dass Nynäs anschließend Zugang zu den Originalaufnahmen gewährt wurde und diese Angelegenheit daher im Hinblick auf die Ordnungsmäßigkeit des Verfahrens beigelegt werden konnte. Dementsprechend kam ich zu dem Schluss, dass die ordnungsgemäße Ausübung der Verteidigungsrechte von Nynäs nicht durch die Zugangsbedingungen behindert wurde.

Auf Antrag der beteiligten Unternehmen wurde am 12. Dezember 2006 eine Anhörung gemäß Artikel 12 der Verordnung (EG) Nr. 773/2004 der Kommission durchgeführt. Mit Ausnahme von Cepsa, Repsol YFP S.A. und Repsol Petróleo S.A. nahmen alle Adressaten der Mitteilung der Beschwerdepunkte an der Anhörung teil.

In Anbetracht der schriftlichen Erwiderungen auf die Mitteilung der Beschwerdepunkte und der bei der Anhörung gemachten Ausführungen wurde die in der Mitteilung der Beschwerdepunkte genannte Dauer der Teilnahme an der Zuwiderhandlung für Petrogal verkürzt. Darüber hinaus stellte die Kommission im Anschluss an weitere Erklärungen, die BP in seiner Erwiderung auf die Mitteilung der Beschwerdepunkte abgab, fest, dass BP alle Bedingungen der Kronzeugenregelung erfüllt hat und daher für eine Befreiung von Geldbußen, die ihm andernfalls auferlegt worden wären, in Betracht kommt.

In dem Entscheidungsentwurf geht es meiner Meinung nach nur um Beschwerdepunkte, zu denen sich die beteiligten Unternehmen äußern konnten.

Ich stelle fest, dass im vorliegenden Fall die Anhörungsrechte aller an diesem Verfahren beteiligten Parteien gewahrt wurden.

Brüssel, den 20. September 2007

Serge DURANDE

---

(1)  ABl. C 45 vom 19.2.2002, S. 3.

1

(2)  Anfänglich wurden die mutmaßlich wettbewerbswidrigen Tätigkeiten zusammen untersucht. Im Laufe der Untersuchung stellte sich jedoch heraus, dass zwischen den Verhaltensweisen in den drei verschiedenen Mitgliedstaaten kein objektiver Zusammenhang bestand, so dass die Untersuchung in drei verschiedene Sachen aufgeteilt wurde.

2

(3)  2.8.2006 (berichtigt am 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/15

---

Zusammenfassung der Entscheidung der Kommission

vom 3. Oktober 2007

in einem Verfahren nach Artikel 81 EG-Vertrag

(Sache COMP/38710 — Bitumen (Spanien))

(Bekannt gegeben unter Aktenzeichen K(2007) 4441 endg.)

(Nur der englische und der spanische Text sind verbindlich)

2009/C 321/08

Am 3. Oktober 2007 erließ die Kommission eine Entscheidung in einem Verfahren nach Artikel 81 EG-Vertrag. Gemäß Artikel 30 der Verordnung (EG) Nr. 1/2003 des Rates
   (1)
  veröffentlicht die Kommission hiermit die Namen der Beteiligten und den wesentlichen Inhalt der Entscheidung einschließlich der verhängten Sanktionen. Sie trägt dabei dem berechtigten Interesse der Unternehmen an der Wahrung ihrer Geschäftsgeheimnisse Rechnung. Eine nicht vertrauliche Fassung des vollständigen Wortlauts der Entscheidung wird in den verbindlichen Sprachen der Wettbewerbssache auf der Website der Generaldirektion Wettbewerb unter folgender Adresse zugänglich gemacht:

http://ec.europa.eu/competition/index_de.html

1.   EINLEITUNG

| (1) | Durch die Entscheidung wird eine Geldbuße gegen fünf Unternehmen wegen Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 EG-Vertrag verhängt. Von 1991 bis 2002 nahmen diese Unternehmen an einer Vereinbarung zur Marktaufteilung und Preisabsprache für Fluxbitumen auf dem spanischen Markt teil. |
| --- | --- |

(1)

Durch die Entscheidung wird eine Geldbuße gegen fünf Unternehmen wegen Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 EG-Vertrag verhängt. Von 1991 bis 2002 nahmen diese Unternehmen an einer Vereinbarung zur Marktaufteilung und Preisabsprache für Fluxbitumen auf dem spanischen Markt teil.

2.   BESCHREIBUNG DES FALLES

2.1   Kurzdarstellung der Zuwiderhandlung

| (2) | Gegenstand der Entscheidung ist eine einzige und fortgesetzte Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 EG-Vertrag, die in einer Marktaufteilung und in Preisabsprachen auf dem Markt für Fluxbitumen bestand. Aufgrund der Art der Zuwiderhandlung handelt es sich um einen besonders schweren Verstoß gegen Artikel 81 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

(2)

Gegenstand der Entscheidung ist eine einzige und fortgesetzte Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 EG-Vertrag, die in einer Marktaufteilung und in Preisabsprachen auf dem Markt für Fluxbitumen bestand. Aufgrund der Art der Zuwiderhandlung handelt es sich um einen besonders schweren Verstoß gegen Artikel 81 EG-Vertrag.

| (3) | Die Zuwiderhandlung begann spätestens im März 1991 und dauerte mindestens bis Oktober 2002. Sie erstreckte sich auf das Gebiet Spaniens (mit Ausnahme der Kanarischen Inseln). |
| --- | --- |

(3)

Die Zuwiderhandlung begann spätestens im März 1991 und dauerte mindestens bis Oktober 2002. Sie erstreckte sich auf das Gebiet Spaniens (mit Ausnahme der Kanarischen Inseln).

| (4) | Der Wert des spanischen Markts für Fluxbitumen betrug im Jahr 2001, dem letzten vollen Jahr der Zuwiderhandlung, rund 286 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(4)

Der Wert des spanischen Markts für Fluxbitumen betrug im Jahr 2001, dem letzten vollen Jahr der Zuwiderhandlung, rund 286 Mio. EUR.

| (5) | Bei den vom Entscheidungsentwurf betroffenen Unternehmen (fünf Unternehmen, 13 juristische Personen) handelt es sich um Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP“), Nynäs und Petrogal-Galp. Diese Unternehmen kontrollierten während der Dauer der Zuwiderhandlung gemeinsam über 90 % des spanischen Markts für Fluxbitumen. |
| --- | --- |

(5)

Bei den vom Entscheidungsentwurf betroffenen Unternehmen (fünf Unternehmen, 13 juristische Personen) handelt es sich um Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP“), Nynäs und Petrogal-Galp. Diese Unternehmen kontrollierten während der Dauer der Zuwiderhandlung gemeinsam über 90 % des spanischen Markts für Fluxbitumen.

| (6) | Bitumen ist ein Nebenprodukt, das bei der Öldestillation gewonnen wird. Rund 85 % des in der EU produzierten Bitumens werden im Straßenbau als Bindemittel für die Asphaltherstellung eingesetzt, um Steine miteinander zu verbinden. Die restlichen 15 % werden in anderen Bereichen des Baugewerbes genutzt (z.B. bei Industrieanwendungen wie Dachdeckungsarbeiten). Rund 80 % des für den Straßenbau verwendeten Bitumens werden nicht weiterverarbeitet. Dies ist das so genannte Fluxbitumen. Die restlichen 20 % des im Straßenbau genutzten Bitumens sind weiterverarbeitetes Bitumen wie z.B. Bitumenemulsionen und modifiziertes Bitumen. Gegenstand der Entscheidung ist Fluxbitumen, d.h. das ohne Weiterverarbeitung für den Straßenbau verwendete Bitumen. |
| --- | --- |

(6)

Bitumen ist ein Nebenprodukt, das bei der Öldestillation gewonnen wird. Rund 85 % des in der EU produzierten Bitumens werden im Straßenbau als Bindemittel für die Asphaltherstellung eingesetzt, um Steine miteinander zu verbinden. Die restlichen 15 % werden in anderen Bereichen des Baugewerbes genutzt (z.B. bei Industrieanwendungen wie Dachdeckungsarbeiten). Rund 80 % des für den Straßenbau verwendeten Bitumens werden nicht weiterverarbeitet. Dies ist das so genannte Fluxbitumen. Die restlichen 20 % des im Straßenbau genutzten Bitumens sind weiterverarbeitetes Bitumen wie z.B. Bitumenemulsionen und modifiziertes Bitumen. Gegenstand der Entscheidung ist Fluxbitumen, d.h. das ohne Weiterverarbeitung für den Straßenbau verwendete Bitumen.

| (7) | Die Unternehmen, an die sich die Entscheidung richtet, beteiligten sich in unterschiedlichem Maße an einem Kartell, indem sie






  — | Marktanteile festlegten, |
| --- | --- | --- |

(7)

Die Unternehmen, an die sich die Entscheidung richtet, beteiligten sich in unterschiedlichem Maße an einem Kartell, indem sie

—

Marktanteile festlegten,

| — | auf der Grundlage der Marktanteile jedem Teilnehmer Mengen und Kunden zuteilten, |
| --- | --- |

—

auf der Grundlage der Marktanteile jedem Teilnehmer Mengen und Kunden zuteilten,

| — | die Umsetzung der Vereinbarungen über die Markt- und Kundenaufteilung überwachten und zu diesem Zweck sensible Marktinformationen austauschten, |
| --- | --- |

—

die Umsetzung der Vereinbarungen über die Markt- und Kundenaufteilung überwachten und zu diesem Zweck sensible Marktinformationen austauschten,

| — | ein Ausgleichsverfahren zur Korrektur von Abweichungen von den Vereinbarungen über die Markt- und Kundenaufteilung einrichteten, |
| --- | --- |

—

ein Ausgleichsverfahren zur Korrektur von Abweichungen von den Vereinbarungen über die Markt- und Kundenaufteilung einrichteten,

| — | sich über Änderungen der Bitumenpreise und den Zeitpunkt, ab dem die neuen Preise gelten sollten, verständigten. |
| --- | --- |

—

sich über Änderungen der Bitumenpreise und den Zeitpunkt, ab dem die neuen Preise gelten sollten, verständigten.

| (8) | Die Preisabsprachen erfolgten, um die Marktaufteilungsvereinbarungen zu unterstützen. Auf diese Weise wurde sichergestellt, dass Preisunterschiede zwischen Lieferanten die vereinbarte Mengen- und Kundenzuteilung nicht sprengten. |
| --- | --- |

(8)

Die Preisabsprachen erfolgten, um die Marktaufteilungsvereinbarungen zu unterstützen. Auf diese Weise wurde sichergestellt, dass Preisunterschiede zwischen Lieferanten die vereinbarte Mengen- und Kundenzuteilung nicht sprengten.

| (9) | Änderungen der Marktaufteilung und der Preise wurden an einem so genannten „Asphalt-Tisch“ erörtert, an dem sich die Kartellmitglieder auf bilateraler oder multilateraler Ebene beteiligten. |
| --- | --- |

(9)

Änderungen der Marktaufteilung und der Preise wurden an einem so genannten „Asphalt-Tisch“ erörtert, an dem sich die Kartellmitglieder auf bilateraler oder multilateraler Ebene beteiligten.

| (10) | Die Marktaufteilung wurde jährlich besprochen, um eine Markteinschätzung und Marktaufteilung für das folgende Jahr vorzunehmen. Das am Ende der jährlichen Verhandlungen am „Asphalt-Tisch“ erstellte Dokument, das die Marktaufteilungsvereinbarung und die Aufteilung der Mengen und Kunden auf die einzelnen Teilnehmer enthielt, wurde „PTT“ oder „Petete“ genannt. |
| --- | --- |

(10)

Die Marktaufteilung wurde jährlich besprochen, um eine Markteinschätzung und Marktaufteilung für das folgende Jahr vorzunehmen. Das am Ende der jährlichen Verhandlungen am „Asphalt-Tisch“ erstellte Dokument, das die Marktaufteilungsvereinbarung und die Aufteilung der Mengen und Kunden auf die einzelnen Teilnehmer enthielt, wurde „PTT“ oder „Petete“ genannt.

| (11) | Die Preisänderungen und ihr Zeitpunkt wurden im Allgemeinen von Repsol und Proas vereinbart, die anschließend die Kartellteilnehmer über ihre Entscheidungen unterrichteten. |
| --- | --- |

(11)

Die Preisänderungen und ihr Zeitpunkt wurden im Allgemeinen von Repsol und Proas vereinbart, die anschließend die Kartellteilnehmer über ihre Entscheidungen unterrichteten.

2.2   Adressaten und Dauer der Zuwiderhandlung

| (12) | Die Entscheidung ist an folgende Adressaten gerichtet, die sich in den unten genannten Zeiträumen an der Zuwiderhandlung beteiligten:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1. März 1991-1. Oktober 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A. | 1. März 1991-1. Oktober 2002 |
| Repsol YPF S.A. | 1. März 1991-1. Oktober 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas) | 1. März 1991-1. Oktober 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (Cepsa) | 1. März 1991-1. Oktober 2002 |
| BP Oil España S.A. | 1. August 1991-20. Juni 2002 |
| BP España S.A. | 1. August 1991-20. Juni 2002 |
| BP plc | 1. August 1991-20. Juni 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A. | 1. März 1991-1. Oktober 2002 |
| AB Nynäs Petroleum | 22. Mai 1991-1. Oktober 2002 |
| Galp Energia España S.A. | 31. Januar 1995-1. Oktober 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A. | 31. Januar 1995-1. Oktober 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A. | 22. April 1999-1. Oktober 2002 |

(12)

Die Entscheidung ist an folgende Adressaten gerichtet, die sich in den unten genannten Zeiträumen an der Zuwiderhandlung beteiligten:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1. März 1991-1. Oktober 2002

Repsol Petróleo S.A.

1. März 1991-1. Oktober 2002

Repsol YPF S.A.

1. März 1991-1. Oktober 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas)

1. März 1991-1. Oktober 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (Cepsa)

1. März 1991-1. Oktober 2002

BP Oil España S.A.

1. August 1991-20. Juni 2002

BP España S.A.

1. August 1991-20. Juni 2002

BP plc

1. August 1991-20. Juni 2002

Nynäs Petróleo S.A.

1. März 1991-1. Oktober 2002

AB Nynäs Petroleum

22. Mai 1991-1. Oktober 2002

Galp Energia España S.A.

31. Januar 1995-1. Oktober 2002

Petróleos de Portugal S.A.

31. Januar 1995-1. Oktober 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.

22. April 1999-1. Oktober 2002

2.3   Abhilfen

2.3.1   Grundbetrag der Geldbußen

2.3.1.1   Schwere des Verstoßes

| (13) | Der Verstoß ist auf einen Mitgliedstaat begrenzt, der jedoch einen wesentlichen Teil des Gemeinsamen Marktes bildet. Obwohl seine konkreten Auswirkungen auf den Markt nicht messbar sind, wird der Verstoß aufgrund seiner Art als sehr schwer eingestuft. |
| --- | --- |

(13)

Der Verstoß ist auf einen Mitgliedstaat begrenzt, der jedoch einen wesentlichen Teil des Gemeinsamen Marktes bildet. Obwohl seine konkreten Auswirkungen auf den Markt nicht messbar sind, wird der Verstoß aufgrund seiner Art als sehr schwer eingestuft.

2.3.1.2   Differenzierung

| (14) | Da die Kartellteilnehmer auf dem spanischen Bitumenmarkt ganz unterschiedliche Umsätze erzielen, wird eine Differenzierung in Form von Gruppierungen vorgenommen, um zu berücksichtigen, inwieweit die einzelnen Unternehmen tatsächlich wirtschaftlich in der Lage waren, den Wettbewerb zu stören. |
| --- | --- |

(14)

Da die Kartellteilnehmer auf dem spanischen Bitumenmarkt ganz unterschiedliche Umsätze erzielen, wird eine Differenzierung in Form von Gruppierungen vorgenommen, um zu berücksichtigen, inwieweit die einzelnen Unternehmen tatsächlich wirtschaftlich in der Lage waren, den Wettbewerb zu stören.

| (15) | Zu diesem Zweck werden die Unternehmen entsprechend ihren (anhand der Absatzzahlen ermittelten) Anteilen auf dem spanischen Markt im Jahr 2001, dem letzten vollen Jahr der Zuwiderhandlung, in drei Kategorien eingestuft. |
| --- | --- |

(15)

Zu diesem Zweck werden die Unternehmen entsprechend ihren (anhand der Absatzzahlen ermittelten) Anteilen auf dem spanischen Markt im Jahr 2001, dem letzten vollen Jahr der Zuwiderhandlung, in drei Kategorien eingestuft.

2.3.1.3   Hinreichende Abschreckung

| (16) | Um die Geldbuße auf einen Betrag festzusetzen, der eine hinreichend abschreckende Wirkung sicherstellt, wird unter Berücksichtigung der Größe der Unternehmen ein Multiplikator auf die Geldbußen für BP (1,8) und Repsol (1,2) angewendet. |
| --- | --- |

(16)

Um die Geldbuße auf einen Betrag festzusetzen, der eine hinreichend abschreckende Wirkung sicherstellt, wird unter Berücksichtigung der Größe der Unternehmen ein Multiplikator auf die Geldbußen für BP (1,8) und Repsol (1,2) angewendet.

2.3.1.4   Dauer des Verstoßes

| (17) | Entsprechend der oben beschriebenen Dauer der Beteiligung der einzelnen juristischen Personen an der Zuwiderhandlung werden prozentuale Aufschläge vorgenommen. |
| --- | --- |

(17)

Entsprechend der oben beschriebenen Dauer der Beteiligung der einzelnen juristischen Personen an der Zuwiderhandlung werden prozentuale Aufschläge vorgenommen.

2.3.2   Erschwerende Umstände: Rolle als Anführer

| (18) | Repsol und Proas waren wichtige treibende Kräfte des Kartells und fungierten gemeinsam als Anführer des Verstoßes. Dies rechtfertigte eine Erhöhung des Grundbetrags ihrer Geldbußen um 30 %. |
| --- | --- |

(18)

Repsol und Proas waren wichtige treibende Kräfte des Kartells und fungierten gemeinsam als Anführer des Verstoßes. Dies rechtfertigte eine Erhöhung des Grundbetrags ihrer Geldbußen um 30 %.

2.3.3   Mildernde Umstände: begrenzte Beteiligung an bestimmten Aspekten des Verstoßes

| (19) | Nynäs und Petrogal forderten, dass ihre passive Rolle bzw. ihr Mitläufertum bei dem Verstoß als mildernder Umstand berücksichtigt werden sollte. Dies wird in der Entscheidung abgelehnt, da die beiden Unternehmen an den jährlichen Gesprächen über die Marktaufteilung für das folgende Jahr teilnahmen. Um zu berücksichtigen, dass sich Nynäs und Petrogal an bestimmten Aspekten der Zuwiderhandlung — insbesondere den Überwachungs- und Ausgleichssystemen sowie den Preisabsprachen — weniger regelmäßig und aktiv als die anderen Kartellmitglieder beteiligten, wurde jedoch eine Ermäßigung der Geldbuße um 10 % vorgenommen. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs und Petrogal forderten, dass ihre passive Rolle bzw. ihr Mitläufertum bei dem Verstoß als mildernder Umstand berücksichtigt werden sollte. Dies wird in der Entscheidung abgelehnt, da die beiden Unternehmen an den jährlichen Gesprächen über die Marktaufteilung für das folgende Jahr teilnahmen. Um zu berücksichtigen, dass sich Nynäs und Petrogal an bestimmten Aspekten der Zuwiderhandlung — insbesondere den Überwachungs- und Ausgleichssystemen sowie den Preisabsprachen — weniger regelmäßig und aktiv als die anderen Kartellmitglieder beteiligten, wurde jedoch eine Ermäßigung der Geldbuße um 10 % vorgenommen.

2.3.4   Anwendung der Umsatzobergrenze von 10 %

| (20) | Die in Artikel 23 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1/2003 vorgesehene Obergrenze von 10 % des weltweiten Umsatzes wurde in entsprechenden Fällen auf die ermittelten Geldbußen angewendet. |
| --- | --- |

(20)

Die in Artikel 23 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1/2003 vorgesehene Obergrenze von 10 % des weltweiten Umsatzes wurde in entsprechenden Fällen auf die ermittelten Geldbußen angewendet.

2.3.5   Anwendung der Kronzeugenregelung aus dem Jahr 2002

2.3.5.1   Erlass der Geldbuße

| (21) | Das Verfahren wurde auf der Grundlage des Antrags auf Erlass der Geldbuße eingeleitet, den BP gemäß der Kronzeugenregelung (2) stellte. Die Kommission vertrat in der an BP gerichteten Mitteilung der Beschwerdepunkte vorläufig die Auffassung, dass BP seinen Verpflichtungen zur Zusammenarbeit nach Randnummer 11 Buchstabe a der Kronzeugenregelung nicht nachgekommen sei, und kündigte an, dass die endgültige Entscheidung über den Erlass der Geldbuße für BP in einer abschließenden Entscheidung getroffen werde. |
| --- | --- |

(21)

Das Verfahren wurde auf der Grundlage des Antrags auf Erlass der Geldbuße eingeleitet, den BP gemäß der Kronzeugenregelung (2) stellte. Die Kommission vertrat in der an BP gerichteten Mitteilung der Beschwerdepunkte vorläufig die Auffassung, dass BP seinen Verpflichtungen zur Zusammenarbeit nach Randnummer 11 Buchstabe a der Kronzeugenregelung nicht nachgekommen sei, und kündigte an, dass die endgültige Entscheidung über den Erlass der Geldbuße für BP in einer abschließenden Entscheidung getroffen werde.

| (22) | Unter Berücksichtigung der Umstände des Falles wird in der Entscheidung letztendlich festgestellt, dass BP aufrichtig, in vollem Umfang, kontinuierlich und zügig während des Verwaltungsverfahrens mit der Kommission zusammengearbeitet und ihr alle Beweismittel vorgelegt hat, sobald diese in den Besitz des Unternehmens kamen oder diesem zur Verfügung standen. Damit erfüllte das Unternehmen die in Randnummer 11 Buchstabe a der Kronzeugenregelung genannten Bedingungen. BP erfüllte zudem die Verpflichtungen nach Randnummer 11 Buchstaben b und c der Kronzeugenregelung, da es seine Beteiligung an dem Verstoß spätestens zum Zeitpunkt der Vorlage der Beweismittel gemäß Randnummer 8 Buchstabe a der Kronzeugenregelung einstellte und andere Unternehmen nicht zur Teilnahme an dem Verstoß zwang. |
| --- | --- |

(22)

Unter Berücksichtigung der Umstände des Falles wird in der Entscheidung letztendlich festgestellt, dass BP aufrichtig, in vollem Umfang, kontinuierlich und zügig während des Verwaltungsverfahrens mit der Kommission zusammengearbeitet und ihr alle Beweismittel vorgelegt hat, sobald diese in den Besitz des Unternehmens kamen oder diesem zur Verfügung standen. Damit erfüllte das Unternehmen die in Randnummer 11 Buchstabe a der Kronzeugenregelung genannten Bedingungen. BP erfüllte zudem die Verpflichtungen nach Randnummer 11 Buchstaben b und c der Kronzeugenregelung, da es seine Beteiligung an dem Verstoß spätestens zum Zeitpunkt der Vorlage der Beweismittel gemäß Randnummer 8 Buchstabe a der Kronzeugenregelung einstellte und andere Unternehmen nicht zur Teilnahme an dem Verstoß zwang.

| (23) | Somit erfüllte BP alle Voraussetzungen von Ziffer 11 der Kronzeugenregelung und kam daher für einen Erlass der Geldbuße, die andernfalls gegen das Unternehmen verhängt worden wäre, in Betracht. |
| --- | --- |

(23)

Somit erfüllte BP alle Voraussetzungen von Ziffer 11 der Kronzeugenregelung und kam daher für einen Erlass der Geldbuße, die andernfalls gegen das Unternehmen verhängt worden wäre, in Betracht.

2.3.5.2   Ermäßigung der Geldbußen

| (24) | Repsol und Proas stellten einen Antrag auf Ermäßigung ihrer Geldbuße im Rahmen der Kronzeugenregelung. Die Kommission gewährte eine Ermäßigung der Geldbußen für diese Unternehmen um 40 % bzw. 25 %. Die Prozentsätze der Ermäßigung tragen der Tatsache Rechnung, dass diese Unternehmen i) zwar Beweismittel mit einem erheblichen Mehrwert vorlegten, diese aber ii) erst in einem späten Stadium des Verfahrens und erst nach ausführlichen Auskunftsverlangen der Kommission übermittelten. |
| --- | --- |

(24)

Repsol und Proas stellten einen Antrag auf Ermäßigung ihrer Geldbuße im Rahmen der Kronzeugenregelung. Die Kommission gewährte eine Ermäßigung der Geldbußen für diese Unternehmen um 40 % bzw. 25 %. Die Prozentsätze der Ermäßigung tragen der Tatsache Rechnung, dass diese Unternehmen i) zwar Beweismittel mit einem erheblichen Mehrwert vorlegten, diese aber ii) erst in einem späten Stadium des Verfahrens und erst nach ausführlichen Auskunftsverlangen der Kommission übermittelten.

3.   ENTSCHEIDUNG

| (25) | Die nachstehend aufgeführten Unternehmen begingen eine Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 EG-Vertrag, indem sie sich während des jeweils angegebenen Zeitraums an einem Komplex von Vereinbarungen und abgestimmten Verhaltensweisen im Fluxbitumengeschäft beteiligten, der sich auf das Gebiet Spaniens (mit Ausnahme der kanarischen Inseln) erstreckte und in Marktaufteilungsvereinbarungen und Preisabsprachen bestand.
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. und Repsol YPF S.A., vom 1. März 1991 bis 1. Oktober 2002;
  Productos Asfálticos S.A. und Compañía Española de Petróleos S.A. vom 1. März 1991 bis 1. Oktober 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. und BP plc vom 1. August 1991 bis 20. Juni 2002;
  Nynäs Petróleo S.A. vom 1. März 1991 bis 1. Oktober 2002; AB Nynäs Petroleum vom 22. Mai 1991 bis 1. Oktober 2002;
  Galp Energia España S.A. und Petróleos de Portugal S.A. vom 31. Januar 1995 bis 1. Oktober 2002; Galp Energia, SGPS, S.A. vom 22. April 1999 bis 1. Oktober 2002. |
| --- | --- |

(25)

Die nachstehend aufgeführten Unternehmen begingen eine Zuwiderhandlung gegen Artikel 81 EG-Vertrag, indem sie sich während des jeweils angegebenen Zeitraums an einem Komplex von Vereinbarungen und abgestimmten Verhaltensweisen im Fluxbitumengeschäft beteiligten, der sich auf das Gebiet Spaniens (mit Ausnahme der kanarischen Inseln) erstreckte und in Marktaufteilungsvereinbarungen und Preisabsprachen bestand.

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. und Repsol YPF S.A., vom 1. März 1991 bis 1. Oktober 2002;

Productos Asfálticos S.A. und Compañía Española de Petróleos S.A. vom 1. März 1991 bis 1. Oktober 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. und BP plc vom 1. August 1991 bis 20. Juni 2002;

Nynäs Petróleo S.A. vom 1. März 1991 bis 1. Oktober 2002; AB Nynäs Petroleum vom 22. Mai 1991 bis 1. Oktober 2002;

Galp Energia España S.A. und Petróleos de Portugal S.A. vom 31. Januar 1995 bis 1. Oktober 2002; Galp Energia, SGPS, S.A. vom 22. April 1999 bis 1. Oktober 2002.

| (26) | Für die dargelegte Zuwiderhandlung werden folgende Geldbußen verhängt:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. und Repsol YPF S.A. gesamtschuldnerisch: 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos S.A. und Compañía Española de Petróleos S.A. gesamtschuldnerisch: 83 850 000 EUR;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. und BP plc gesamtschuldnerisch: 0 EUR;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, davon AB Nynäs Petroleum gesamtschuldnerisch: 10 395 000 EUR und
  Galp Energia España S.A. und Petróleos de Portugal S.A. gesamtschuldnerisch: 8 662 500 EUR, davon Galp Energia, SGPS, S.A. gesamtschuldnerisch: 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Für die dargelegte Zuwiderhandlung werden folgende Geldbußen verhängt:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. und Repsol YPF S.A. gesamtschuldnerisch: 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos S.A. und Compañía Española de Petróleos S.A. gesamtschuldnerisch: 83 850 000 EUR;

BP Oil España S.A., BP España S.A. und BP plc gesamtschuldnerisch: 0 EUR;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, davon AB Nynäs Petroleum gesamtschuldnerisch: 10 395 000 EUR und

Galp Energia España S.A. und Petróleos de Portugal S.A. gesamtschuldnerisch: 8 662 500 EUR, davon Galp Energia, SGPS, S.A. gesamtschuldnerisch: 6 435 000 EUR.

| (27) | Die vorstehend aufgeführten Unternehmen werden aufgefordert, die Zuwiderhandlung unverzüglich einzustellen, soweit dies nicht bereits geschehen ist, und die Wiederholung der in der Entscheidung beschriebenen Handlungen und Verhaltensweisen sowie alle Handlungen und Verhaltensweisen mit ähnlichem oder gleichem Zweck bzw. ähnlicher oder gleicher Wirkung zu unterlassen. |
| --- | --- |

(27)

Die vorstehend aufgeführten Unternehmen werden aufgefordert, die Zuwiderhandlung unverzüglich einzustellen, soweit dies nicht bereits geschehen ist, und die Wiederholung der in der Entscheidung beschriebenen Handlungen und Verhaltensweisen sowie alle Handlungen und Verhaltensweisen mit ähnlichem oder gleichem Zweck bzw. ähnlicher oder gleicher Wirkung zu unterlassen.

---

(1)  ABl. L 1 vom 4.1.2003, S. 1.

(2)  ABl. C 45 vom 19.2.2002, S. 3.

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/18

---

Mitteilung der Kommission im Rahmen der Durchführung der Richtlinie 2006/42/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über Maschinen und zur Änderung der Richtlinie 95/16/EG (Neufassung)

(Text von Bedeutung für den EWR)

(Veröffentlichung der Titel und der Bezugsdaten der harmonisierten Normen im Sinne der Richtlinie)

2009/C 321/09

| ENO (2) | Referenz und Titel der Norm
  (und Referenzdokument) | Erste Veröffentlichung ABl. | Referenz der ersetzen Norm | Datum der Beendigung der Annahme der Konformitätsver-mutung für die ersetzte Norm
  Anmerkung 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Abfallsammelfahrzeuge und die dazugehörigen Schüttungen — Allgemeine Anforderungen und Sicherheitsanforderungen — Teil 1: Hecklader | Dies ist die erste Veröffentlichung | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Abfallsammelfahrzeuge und die dazugehörigen Schüttungen — Allgemeine Anforderungen und Sicherheitsanforderungen — Teil 2: Seitenlader | Dies ist die erste Veröffentlichung | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Sicherheit von Maschinen — Sicherheitsbezogene Teile von Steuerungen — Teil 1: Allgemeine Gestaltungsleitsätze (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ENO (2)

Referenz und Titel der Norm

(und Referenzdokument)

Erste Veröffentlichung ABl.

Referenz der ersetzen Norm

Datum der Beendigung der Annahme der Konformitätsver-mutung für die ersetzte Norm

Anmerkung 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Abfallsammelfahrzeuge und die dazugehörigen Schüttungen — Allgemeine Anforderungen und Sicherheitsanforderungen — Teil 1: Hecklader

Dies ist die erste Veröffentlichung

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Abfallsammelfahrzeuge und die dazugehörigen Schüttungen — Allgemeine Anforderungen und Sicherheitsanforderungen — Teil 2: Seitenlader

Dies ist die erste Veröffentlichung

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Sicherheit von Maschinen — Sicherheitsbezogene Teile von Steuerungen — Teil 1: Allgemeine Gestaltungsleitsätze (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Anmerkung 1: | Allgemein wird das Datum der Beendigung der Annahme der Konformitätsvermutung das Datum der Zurücknahme sein („Dow“), das von der europäischen Normungsorganisation bestimmt wird, aber die Benutzer dieser Normen werden darauf aufmerksam gemacht, dass dies in bestimmten Ausnahmefällen anders sein kann. |
| --- | --- |

Anmerkung 1:

Allgemein wird das Datum der Beendigung der Annahme der Konformitätsvermutung das Datum der Zurücknahme sein („Dow“), das von der europäischen Normungsorganisation bestimmt wird, aber die Benutzer dieser Normen werden darauf aufmerksam gemacht, dass dies in bestimmten Ausnahmefällen anders sein kann.

Hinweis:

| — | Alle Anfragen zur Lieferung der Normen müssen an eine dieser europäischen Normenorganisationen oder an eine Nationalnormenorganisation gerichtet werden, deren Liste sich im Anhang der Richtlinie 98/34/EG des Europäischen Parlaments und des Rates befindet, welche durch die Richtlinie 98/48/EG geändert wurde. |
| --- | --- |

—

Alle Anfragen zur Lieferung der Normen müssen an eine dieser europäischen Normenorganisationen oder an eine Nationalnormenorganisation gerichtet werden, deren Liste sich im Anhang der Richtlinie 98/34/EG des Europäischen Parlaments und des Rates befindet, welche durch die Richtlinie 98/48/EG geändert wurde.

| — | Die Veröffentlichung der Bezugsdaten im Amtsblatt der Europäischen Union bedeutet nicht, dass die Normen in allen Sprachen der Gemeinschaft verfügbar sind. |
| --- | --- |

—

Die Veröffentlichung der Bezugsdaten im Amtsblatt der Europäischen Union bedeutet nicht, dass die Normen in allen Sprachen der Gemeinschaft verfügbar sind.

Mehr Information unter:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Das Datum der Beendigung der Annahme der Konformitätsvermutung für die ersetzte Norm, zuerst örtlich festgelegt auf den 28.12.2009, ist für zwei Jahre hinausgeschoben worden.

(2)  ENO: Europäische Normungsorganisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Bekanntmachungen

VERWALTUNGSVERFAHREN

Rat

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/19

---

Verlängerung der Geltungsdauer der Verzeichnisse der geeigneten Bewerber

2009/C 321/10

Durch Verfügung des Stellvertretenden Generalsekretärs des Rates der Europäischen Union wird die Geltungsdauer der Verzeichnisse der geeigneten Bewerber, die im Anschluss an die nachstehend aufgeführten allgemeinen Auswahlverfahren aufgestellt wurden, wie folgt verlängert:

Artikel 1: bis zum 31. Dezember 2010

| Rat/A/393 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) griechischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 98 A vom 6. April 2000; |
| --- | --- |
| Rat/A/394 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) portugiesischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 99 A vom 7. April 2000; |
| Rat/A/397 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) auf dem Gebiet des Sicherheitsmanagements (m/w) und auf dem Gebiet der Sicherheitsüberprüfung (m/w), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 169 A vom 13. Juni 2001; |
| Rat/A/400 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Sicherheitsdienst — Dienststelle Physische Sicherheit, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001; |
| Rat/A/401 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Sicherheitsdienst — Dienststelle Prüfung der Sicherheit von Informatiksystemen und Systemakkreditierung, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001; |
| Rat/A/406 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Hauptverwaltungsräte im Büro „Sicherheit der Informationssysteme“ (Infosec) — Assistent des Verantwortlichen des Infosec-Büros, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001; |
| Rat/A/408 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Hauptverwaltungsräte in der Abteilung Gebäude — Gebäudepolitik und Projekte, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 315 A vom 9. November 2001; |
| Rat/A/415 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für den Leiter der Dienststelle Gesundheits- und Sicherheitsvorsorge am Arbeitsplatz (m/w), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 170 A vom 16. Juli 2002; |
| Rat/LA/398 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Übersetzer(-innen) englischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 198 vom 13. Juli 2001; |
| Rat/C/413 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Sekretäre/Sekretärinnen finnischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 49 vom 2. Februar 2002; |
| Rat/C/407 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsassistenten im Büro „Sicherheit der Informationssysteme“ (Infosec), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001; |
| Rat/420/AD5 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Bereich der Sicherheit (Kabinett/Sicherheitsbüro: Dienst für externe Sicherheit/Schutz von Missionen), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005; |
| Rat/421/AD5 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Bereich der Sicherheit (Kabinett/Sicherheitsbüro: Dienst für internen Schutz), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005; |
| Rat/422/AST3 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Assistenten(innen) im Bereich der Sicherheit (Kabinett/Sicherheitsbüro: Dienst für internen Schutz), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005; |
| Rat/425/AD9 | durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Oberverwaltungsräte(innen) im Bereich der Informationstechnologien (Direktion CIS: Referat „Produktionslösungen“), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005; |
| Rat/427/AD8 | durchgeführt zur Besetzung eines freien Dienstpostens eines Verwaltungsrates im Bereich der Europäischen Sicherheits- und Verteidigungspolitik (ESVP), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 108 A vom 12. Mai 2007; |
| Rat/428/AD12 | durchgeführt zur Besetzung eines freien Dienstpostens eines Referatsleiters im Bereich Sicherheit, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 150 A vom 4. Juli 2007. |

Rat/A/393

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) griechischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 98 A vom 6. April 2000;

Rat/A/394

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) portugiesischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 99 A vom 7. April 2000;

Rat/A/397

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) auf dem Gebiet des Sicherheitsmanagements (m/w) und auf dem Gebiet der Sicherheitsüberprüfung (m/w), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 169 A vom 13. Juni 2001;

Rat/A/400

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Sicherheitsdienst — Dienststelle Physische Sicherheit, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001;

Rat/A/401

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Sicherheitsdienst — Dienststelle Prüfung der Sicherheit von Informatiksystemen und Systemakkreditierung, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001;

Rat/A/406

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Hauptverwaltungsräte im Büro „Sicherheit der Informationssysteme“ (Infosec) — Assistent des Verantwortlichen des Infosec-Büros, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001;

Rat/A/408

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Hauptverwaltungsräte in der Abteilung Gebäude — Gebäudepolitik und Projekte, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 315 A vom 9. November 2001;

Rat/A/415

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für den Leiter der Dienststelle Gesundheits- und Sicherheitsvorsorge am Arbeitsplatz (m/w), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 170 A vom 16. Juli 2002;

Rat/LA/398

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Übersetzer(-innen) englischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 198 vom 13. Juli 2001;

Rat/C/413

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Sekretäre/Sekretärinnen finnischer Sprache, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 49 vom 2. Februar 2002;

Rat/C/407

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsassistenten im Büro „Sicherheit der Informationssysteme“ (Infosec), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 300 A vom 26. Oktober 2001;

Rat/420/AD5

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Bereich der Sicherheit (Kabinett/Sicherheitsbüro: Dienst für externe Sicherheit/Schutz von Missionen), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005;

Rat/421/AD5

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Verwaltungsräte(innen) im Bereich der Sicherheit (Kabinett/Sicherheitsbüro: Dienst für internen Schutz), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005;

Rat/422/AST3

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Assistenten(innen) im Bereich der Sicherheit (Kabinett/Sicherheitsbüro: Dienst für internen Schutz), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005;

Rat/425/AD9

durchgeführt zur Bildung einer Einstellungsreserve für Oberverwaltungsräte(innen) im Bereich der Informationstechnologien (Direktion CIS: Referat „Produktionslösungen“), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 316 A vom 13. Dezember 2005;

Rat/427/AD8

durchgeführt zur Besetzung eines freien Dienstpostens eines Verwaltungsrates im Bereich der Europäischen Sicherheits- und Verteidigungspolitik (ESVP), veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 108 A vom 12. Mai 2007;

Rat/428/AD12

durchgeführt zur Besetzung eines freien Dienstpostens eines Referatsleiters im Bereich Sicherheit, veröffentlicht im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 150 A vom 4. Juli 2007.

---

VERFAHREN ZUR DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Kommission

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/21

---

STAATLICHE BEIHILFEN — RUMÄNIEN

Staatliche Beihilfe C 28/09 (ex N 433/09) — Stützungsmaßnahmen zugunsten der Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Aufforderung zur Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags

(Text von Bedeutung für den EWR)

2009/C 321/11

Mit Schreiben vom 15. September 2009, das nachstehend in der verbindlichen Sprachfassung abgedruckt ist, hat die Kommission Rumänien ihre Entscheidung mitgeteilt, wegen der genannten Maßnahme das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags zu eröffnen.

Alle Beteiligten können innerhalb eines Monats nach Veröffentlichung dieser Zusammenfassung und des Schreibens zu der Maßnahme, die Gegenstand des von der Kommission eingeleiteten Verfahrens ist, Stellung nehmen. Die Stellungnahmen sind an folgende Anschrift zu richten:

| Europäische Kommission |
| --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Staatliche Beihilfen |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Staatliche Beihilfen

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Alle Stellungnahmen werden Rumänien übermittelt. Beteiligte, die eine Stellungnahme abgeben, können unter Angabe von Gründen schriftlich beantragen, dass ihre Identität nicht bekanntgegeben wird.

ZUSAMMENFASSUNG

I.   VERFAHREN

| 1. | Mit elektronischer Anmeldung vom 17. Juli 2009 setzte Rumänien die Kommission von seiner Absicht in Kenntnis, zugunsten von Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“) zwei Unterstützungsmaßnahmen zu ergreifen. Oltchim ist ein petrochemisches Unternehmen, an dem Rumänien einen Mehrheitsanteil von 54,8 % hält. |
| --- | --- |

1.

Mit elektronischer Anmeldung vom 17. Juli 2009 setzte Rumänien die Kommission von seiner Absicht in Kenntnis, zugunsten von Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“) zwei Unterstützungsmaßnahmen zu ergreifen. Oltchim ist ein petrochemisches Unternehmen, an dem Rumänien einen Mehrheitsanteil von 54,8 % hält.

II.   BESCHREIBUNG

| 2. | Oltchim ist eines der größten petrochemischen Unternehmen in Rumänien und Südosteuropa. Ende 2007 beliefen sich die Gesamtverbindlichkeiten von Oltchim gegenüber dem rumänischen Staat auf 538 Mio. RON (etwa 135 Mio. EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim ist eines der größten petrochemischen Unternehmen in Rumänien und Südosteuropa. Ende 2007 beliefen sich die Gesamtverbindlichkeiten von Oltchim gegenüber dem rumänischen Staat auf 538 Mio. RON (etwa 135 Mio. EUR).

| 3. | Die beiden angemeldeten Maßnahmen bestehen i) in einem Dept-Equity-Swap, mit dem Verbindlichkeiten in Höhe von rund 135 Mio. EUR in Beteiligungen umgewandelt werden sollen, und ii) in einer staatlichen Garantie für bis zu 80 % eines Kredits in Höhe von insgesamt 424 Mio. EUR, mit der die für die Umsetzung des Geschäftsentwicklungsplans von Oltchim erforderlichen Investitionen finanziert werden sollen. |
| --- | --- |

3.

Die beiden angemeldeten Maßnahmen bestehen i) in einem Dept-Equity-Swap, mit dem Verbindlichkeiten in Höhe von rund 135 Mio. EUR in Beteiligungen umgewandelt werden sollen, und ii) in einer staatlichen Garantie für bis zu 80 % eines Kredits in Höhe von insgesamt 424 Mio. EUR, mit der die für die Umsetzung des Geschäftsentwicklungsplans von Oltchim erforderlichen Investitionen finanziert werden sollen.

| 4. | Nach Auffassung Rumäniens stellt keine der beiden Maßnahmen eine staatliche Beihilfe dar, da sich der Staat als marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber verhält. |
| --- | --- |

4.

Nach Auffassung Rumäniens stellt keine der beiden Maßnahmen eine staatliche Beihilfe dar, da sich der Staat als marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber verhält.

III.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

| 5. | Die Kommission hat Zweifel, dass die beiden staatlichen Maßnahmen keine staatlichen Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags darstellen. |
| --- | --- |

5.

Die Kommission hat Zweifel, dass die beiden staatlichen Maßnahmen keine staatlichen Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags darstellen.

| 6. | Die Kommission muss nun prüfen, ob die beiden geplanten Maßnahmen – wie von Rumänien geltend gemacht – dem Grundsatz des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers entsprechen. Insbesondere hat sie zu untersuchen, ob die Unterstützung, die der Staat in seiner Eigenschaft als Mehrheitsaktionär bzw. Hauptgläubiger dem Unternehmen gewährt, mit der Unterstützung vergleichbar ist, die ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber unter vergleichbaren Umständen zugestanden hätte. |
| --- | --- |

6.

Die Kommission muss nun prüfen, ob die beiden geplanten Maßnahmen – wie von Rumänien geltend gemacht – dem Grundsatz des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers entsprechen. Insbesondere hat sie zu untersuchen, ob die Unterstützung, die der Staat in seiner Eigenschaft als Mehrheitsaktionär bzw. Hauptgläubiger dem Unternehmen gewährt, mit der Unterstützung vergleichbar ist, die ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber unter vergleichbaren Umständen zugestanden hätte.

| 7. | Die Kommission ist zu diesem Zeitpunkt der Auffassung, dass die drei in Rede stehenden Maßnahmen weder mit den Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung (1) noch mit den Leitlinien für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen (2) noch mit dem Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmen (3) vereinbar sind. |
| --- | --- |

7.

Die Kommission ist zu diesem Zeitpunkt der Auffassung, dass die drei in Rede stehenden Maßnahmen weder mit den Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung (1) noch mit den Leitlinien für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen (2) noch mit dem Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmen (3) vereinbar sind.

IV.   SCHLUSSFOLGERUNG

| 8. | Angesichts der vorstehenden Erwägungen hat die Kommission entschieden, in Bezug auf die genannten Maßnahmen ein förmliches Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten. |
| --- | --- |

8.

Angesichts der vorstehenden Erwägungen hat die Kommission entschieden, in Bezug auf die genannten Maßnahmen ein förmliches Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

DAS SCHREIBEN

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“ |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“

---

(1)  Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007—2013, ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13.

1

(2)  Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten, ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

2

(3)  Mitteilung der Kommission – Vorübergehender Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise, ABl. C 83 vom 7.4.2009, S. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/36

---

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses

(Sache COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2009/C 321/12

| 1. | Am 10. Dezember 2009 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Liberty Global Europe N.V. („LGE“, Niederlande), das zu Liberty Global Inc. („LGI“, USA) gehört, erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung durch Erwerb von Anteilen die Kontrolle über die Gesamtheit des Unternehmens Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Deutschland). |
| --- | --- |

1.

Am 10. Dezember 2009 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Liberty Global Europe N.V. („LGE“, Niederlande), das zu Liberty Global Inc. („LGI“, USA) gehört, erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung durch Erwerb von Anteilen die Kontrolle über die Gesamtheit des Unternehmens Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Deutschland).

| 2. | Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:






  — | LGE: Betreiber von Kabelnetzen in neun EU-Mitgliedstaaten, der über eine Tochtergesellschaft auch in der Produktion von TV-Inhalten tätig ist, |
| --- | --- | --- |

2.

Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:

—

LGE: Betreiber von Kabelnetzen in neun EU-Mitgliedstaaten, der über eine Tochtergesellschaft auch in der Produktion von TV-Inhalten tätig ist,

| — | Unitymedia: regionaler Breitbandkabelnetz-Betreiber in den deutschen Bundesländern Nordrhein-Westfalen und Hessen. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: regionaler Breitbandkabelnetz-Betreiber in den deutschen Bundesländern Nordrhein-Westfalen und Hessen.

| 3. | Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die Verordnung (EG) Nr. 139/2004 fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die Verordnung (EG) Nr. 139/2004 fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor.

| 4. | Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.
  Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia per Fax (+32 22964301 oder 22967244) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Fusionskontrolle |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.

Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia per Fax (+32 22964301 oder 22967244) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Fusionskontrolle

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ABl. L 24 vom 29.1.2004, S. 1.

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/37

---

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses

(Sache COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2009/C 321/13

| 1. | Am 16. Dezember 2009 ist die Anmeldung eines Zusammenschlussvorhabens gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Deutsche Bank AG erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Ratsverordnung die alleinige Kontrolle über die Gesamtheit der Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

Am 16. Dezember 2009 ist die Anmeldung eines Zusammenschlussvorhabens gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Deutsche Bank AG erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Ratsverordnung die alleinige Kontrolle über die Gesamtheit der Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:






  — | Deutsche Bank AG: Einlagen- und Kreditgeschäft, Depot- und Custody-Dienstleistungen, Zahlungsverkehrsabwicklung, Private Banking, Asset Management, Emissionsgeschäft für Privat-, Firmen- und institutionelle Kunden, |
| --- | --- | --- |

2.

Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:

—

Deutsche Bank AG: Einlagen- und Kreditgeschäft, Depot- und Custody-Dienstleistungen, Zahlungsverkehrsabwicklung, Private Banking, Asset Management, Emissionsgeschäft für Privat-, Firmen- und institutionelle Kunden,

| — | Sal. Oppenheim: Einlagen- und Kreditgeschäft, Private Banking, Vermögensverwaltung, Investment Banking, Depot- und Custody-Dienstleistungen, Exportfinanzierung, für Privat-, Firmen- und institutionelle Kunden. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: Einlagen- und Kreditgeschäft, Private Banking, Vermögensverwaltung, Investment Banking, Depot- und Custody-Dienstleistungen, Exportfinanzierung, für Privat-, Firmen- und institutionelle Kunden.

| 3. | Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die Verordnung (EG) Nr. 139/2004 fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die Verordnung (EG) Nr. 139/2004 fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor.

| 4. | Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.
  Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim per Fax (+32 22964301 oder 22967244) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Fusionskontrolle |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.

Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim per Fax (+32 22964301 oder 22967244) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Fusionskontrolle

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ABl. L 24 vom 29.1.2004, S. 1.

---

SONSTIGE RECHTSAKTE

Kommission

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/38

---

Veröffentlichung des Antrags auf Schutz eines traditionellen Begriffs gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission (1)

2009/C 321/14

Gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission wird ein Antrag auf Schutz eines traditionellen Begriffs im Amtsblatt, Reihe C, veröffentlicht, um Dritte von der Existenz eines solchen Antrags zu unterrichten und ihnen die Möglichkeit zu geben, gegen die beantragte Anerkennung und den beantragten Schutz des traditionellen Begriffs Einspruch zu erheben.

VERÖFFENTLICHUNG DES ANTRAGS AUF SCHUTZ EINES TRADITIONELLEN BEGRIFFS GEMÄSS ARTIKEL 33 DER VERORDNUNG (EG) Nr. 607/2009 DER KOMMISSION

| Zeitpunkt des Eingangs | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Anzahl Seiten | 1 |
| Sprache des Antrags | Englisch |
| Aktenzeichen | TDT/CZ/N0003 |

Zeitpunkt des Eingangs

30.11.2009

Anzahl Seiten

1

Sprache des Antrags

Englisch

Aktenzeichen

TDT/CZ/N0003

Antragsteller:

| Zuständige Behörde des Mitgliedstaats | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Zuständige Behörde des Mitgliedstaats

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Bezeichnung: CLARET

Traditioneller Begriff gemäß Artikel 118u Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007

Sprache:

| — | Artikel 31 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission |
| --- | --- |

—

Artikel 31 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission

Verzeichnis der betreffenden geschützten Ursprungsbezeichnungen oder geografischen Angaben:

| — | Alle in dem Register aufgeführten geschützten tschechischen Ursprungsbezeichnungen |
| --- | --- |

—

Alle in dem Register aufgeführten geschützten tschechischen Ursprungsbezeichnungen

Kategorien der Weinbauerzeugnisse:

| — | Wein (Anhang XIb der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 des Rates) |
| --- | --- |

—

Wein (Anhang XIb der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 des Rates)

Begriffsbestimmung:

| — | Wein, der durch Gärung ohne Schalen aus roten Trauben gewonnen wird. |
| --- | --- |

—

Wein, der durch Gärung ohne Schalen aus roten Trauben gewonnen wird.

---

(1)  ABl. L 193 vom 24.7.2009, S. 60.

---

| 29.12.2009 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 321/40

---

Veröffentlichung des Antrags auf Schutz eines traditionellen Begriffs gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission (1)

2009/C 321/15

Gemäß Artikel 33 der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission wird ein Antrag auf Schutz eines traditionellen Begriffs im Amtsblatt, Reihe C, veröffentlicht, um Dritte von der Existenz eines solchen Antrags zu unterrichten und ihnen die Möglichkeit zu geben, gegen die beantragte Anerkennung und den beantragten Schutz des traditionellen Begriffs Einspruch zu erheben.

VERÖFFENTLICHUNG DES ANTRAGS AUF SCHUTZ EINES TRADITIONELLEN BEGRIFFS GEMÄSS ARTIKEL 33 DER VERORDNUNG (EG) Nr. 607/2009 DER KOMMISSION

| Zeitpunkt des Eingangs | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Anzahl Seiten | 1 |
| Sprache des Antrags | Englisch |
| Aktenzeichen | TDT/CZ/N0002 |

Zeitpunkt des Eingangs

30.11.2009

Anzahl Seiten

1

Sprache des Antrags

Englisch

Aktenzeichen

TDT/CZ/N0002

Antragsteller:

| Zuständige Behörde des Mitgliedstaats | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Zuständige Behörde des Mitgliedstaats

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Bezeichnung: SUR LIE

Traditioneller Begriff gemäß Artikel 118u Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007

Sprache:

| — | Artikel 31 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission |
| --- | --- |

—

Artikel 31 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 607/2009 der Kommission

Verzeichnis der betreffenden geschützten Ursprungsbezeichnungen oder geografischen Angaben:

| — | Alle in dem Register aufgeführten geschützten tschechischen Ursprungsbezeichnungen |
| --- | --- |

—

Alle in dem Register aufgeführten geschützten tschechischen Ursprungsbezeichnungen

Kategorien der Weinbauerzeugnisse:

| — | Wein (Anhang XIb der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 des Rates) |
| --- | --- |

—

Wein (Anhang XIb der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 des Rates)

Begriffsbestimmung:

| — | Wein, der während seiner Erzeugung mindestens sechs Monate auf dem Weintrub gelagert wurde. |
| --- | --- |

—

Wein, der während seiner Erzeugung mindestens sechs Monate auf dem Weintrub gelagert wurde.

---

(1)  ABl. L 193 vom 24.7.2009, S. 60.

---