# Euroopa Liidu L 267/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.267.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 267 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide10. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.267.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 267

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide10. oktoober 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 945/2009, 9. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 946/2009, 8. oktoober 2009, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsikapüük IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 947/2009, 9. oktoober 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/2010. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 5 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/129/EÜ, 9. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  ) | 18 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 945/2009, 9. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 946/2009, 8. oktoober 2009, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsikapüük IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 947/2009, 9. oktoober 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/2010. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

5

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni direktiiv 2009/129/EÜ, 9. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  )

1

18

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/746/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. oktoober 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2009. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7592 all) | 20 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/746/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. oktoober 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2009. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7592 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7592 all)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 10.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 945/2009,

9. oktoober 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 30,9 |
| TR | 71,2 |
| ZZ | 51,1 |
| 0707 00 05 | TR | 122,8 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 82,7 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 50 10 | AR | 99,8 |
| CL | 83,5 |
| TR | 76,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 82,6 |
| 0806 10 10 | BR | 188,8 |
| TR | 103,3 |
| US | 186,7 |
| ZZ | 159,6 |
| 0808 10 80 | BR | 63,1 |
| CL | 86,9 |
| NZ | 77,5 |
| US | 80,3 |
| ZA | 69,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 20 50 | CN | 41,0 |
| TR | 88,0 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

30,9

TR

71,2

ZZ

51,1

0707 00 05

TR

122,8

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

82,7

ZZ

82,7

0805 50 10

AR

99,8

CL

83,5

TR

76,5

UY

55,5

ZA

97,8

ZZ

82,6

0806 10 10

BR

188,8

TR

103,3

US

186,7

ZZ

159,6

0808 10 80

BR

63,1

CL

86,9

NZ

77,5

US

80,3

ZA

69,1

ZZ

75,4

0808 20 50

CN

41,0

TR

88,0

ZA

79,5

ZZ

69,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 946/2009,

8. oktoober 2009,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsikapüük IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2009

Komisjoni nimel

merenduse- ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 23/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru | POK/2A34 |
| Liik | Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 28.9.2009 |

Nr

23/T&Q

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru

POK/2A34

Liik

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

28.9.2009

---

| 10.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 947/2009,

9. oktoober 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/2010. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2), eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 941/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 941/2009 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/2010. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 265, 9.10.2009, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 10. oktoobrist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 35,41 | 0,66 |
| 1701 11 90 (1) | 35,41 | 4,28 |
| 1701 12 10 (1) | 35,41 | 0,53 |
| 1701 12 90 (1) | 35,41 | 3,98 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

35,41

0,66

1701 11 90 (1)

35,41

4,28

1701 12 10 (1)

35,41

0,53

1701 12 90 (1)

35,41

3,98

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 10.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/7

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/110/EÜ,

16. september 2009,

mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (4) võeti vastu seoses uute ettemaksega elektrooniliste maksetoodete väljatöötamisega ja selle eesmärk oli luua selge õiguslik raamistik, et tugevdada siseturgu, tagades samal ajal usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve asjakohase taseme. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (4) võeti vastu seoses uute ettemaksega elektrooniliste maksetoodete väljatöötamisega ja selle eesmärk oli luua selge õiguslik raamistik, et tugevdada siseturgu, tagades samal ajal usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve asjakohase taseme.

| (2) | Direktiivi 2000/46/EÜ läbi vaadates rõhutas komisjon vajadust nimetatud direktiivi muuta, kuna mõningaid selle sätteid peeti e-raha teenuste ühtse turu arengut ja selliste kasutajasõbralike teenuste arendamist takistavaks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/46/EÜ läbi vaadates rõhutas komisjon vajadust nimetatud direktiivi muuta, kuna mõningaid selle sätteid peeti e-raha teenuste ühtse turu arengut ja selliste kasutajasõbralike teenuste arendamist takistavaks.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiviga 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (5) on kehtestatud makseteenuste suhtes kohaldatav ajakohane ja sidus õiguslik raamistik, sealhulgas on ühtlustatud makseteenuse pakkujate uue kategooria (nimelt makseasutuste) suhtes kohaldatavaid siseriiklikke usaldatavusnõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiviga 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (5) on kehtestatud makseteenuste suhtes kohaldatav ajakohane ja sidus õiguslik raamistik, sealhulgas on ühtlustatud makseteenuse pakkujate uue kategooria (nimelt makseasutuste) suhtes kohaldatavaid siseriiklikke usaldatavusnõudeid.

| (4) | Kuna eesmärk on kõrvaldada turule sisenemise tõkked ning lihtsustada e-raha väljastamise alustamist ja sellega seotud tegevust, tuleb e-raha asutuste suhtes kohaldatavad eeskirjad läbi vaadata, et tagada võrdsed võimalused kõigile makseteenuse pakkujatele. |
| --- | --- |

(4)

Kuna eesmärk on kõrvaldada turule sisenemise tõkked ning lihtsustada e-raha väljastamise alustamist ja sellega seotud tegevust, tuleb e-raha asutuste suhtes kohaldatavad eeskirjad läbi vaadata, et tagada võrdsed võimalused kõigile makseteenuse pakkujatele.

| (5) | Asjakohane on piirata käesoleva direktiivi reguleerimisala makseteenuse pakkujatega, kes väljastavad e-raha. Direktiivi ei tuleks kohaldada rahaliste väärtuste suhtes, mida hoitakse spetsiaalsetel ettemaksega maksevahenditel, mis on välja töötatud konkreetsete vajaduste jaoks ja mida saab kasutada üksnes piiratud viisil, kuna nendega on e-raha valdajal võimalik osta kaupu või teenuseid ainult e-raha väljastaja ruumides või e-raha väljastajaga sõlmitud kaubanduslepingu alusel kas teenusepakkujate piiratud võrgus või piiratud valiku kaupade või teenuste omandamiseks. Maksevahendit tuleks pidada piiratud võrgus kasutatavaks, kui seda saab kasutada kaupade ja teenuste ostmiseks ainult teatavas kaupluses või kauplusteketis või piiratud valiku kaupade või teenuste ostmiseks, olenemata müügipunkti geograafilisest asukohast. Sellised maksevahendid võiksid näiteks olla kaupluste kliendikaardid, tanklakaardid, liikmekaardid, ühistranspordikaardid, toidutalongid ja teenuskaardid (nagu lastehoiu- või sotsiaalteenuste kasutamiseks mõeldud teenuskaardid või teenuskaartide süsteem, mille kaudu toetatakse personali töölevõtmist selliste majapidamistööde tegemiseks nagu koristamine, triikimine ja aiatööd), millele on vahel ette nähtud erimaksustamine või kehtib tööõiguse eriraamistik, mille eesmärk on soodustada selliste maksevahendite kasutamist, et täita sotsiaalõigusnormides sätestatud eesmärke. Kui selline sihtotstarbeline maksevahend muutub üldiseks maksevahendiks, ei tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast sätestatud erandit enam kohaldada. Maksevahendeid, mida kasutatakse ostu sooritamiseks loetletud ettevõtjate kauplustes, ei tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta, kuna sellised maksevahendid on tavaliselt välja töötatud teenusepakkujate võrgustike jaoks, mis jätkuvalt kasvavad. |
| --- | --- |

(5)

Asjakohane on piirata käesoleva direktiivi reguleerimisala makseteenuse pakkujatega, kes väljastavad e-raha. Direktiivi ei tuleks kohaldada rahaliste väärtuste suhtes, mida hoitakse spetsiaalsetel ettemaksega maksevahenditel, mis on välja töötatud konkreetsete vajaduste jaoks ja mida saab kasutada üksnes piiratud viisil, kuna nendega on e-raha valdajal võimalik osta kaupu või teenuseid ainult e-raha väljastaja ruumides või e-raha väljastajaga sõlmitud kaubanduslepingu alusel kas teenusepakkujate piiratud võrgus või piiratud valiku kaupade või teenuste omandamiseks. Maksevahendit tuleks pidada piiratud võrgus kasutatavaks, kui seda saab kasutada kaupade ja teenuste ostmiseks ainult teatavas kaupluses või kauplusteketis või piiratud valiku kaupade või teenuste ostmiseks, olenemata müügipunkti geograafilisest asukohast. Sellised maksevahendid võiksid näiteks olla kaupluste kliendikaardid, tanklakaardid, liikmekaardid, ühistranspordikaardid, toidutalongid ja teenuskaardid (nagu lastehoiu- või sotsiaalteenuste kasutamiseks mõeldud teenuskaardid või teenuskaartide süsteem, mille kaudu toetatakse personali töölevõtmist selliste majapidamistööde tegemiseks nagu koristamine, triikimine ja aiatööd), millele on vahel ette nähtud erimaksustamine või kehtib tööõiguse eriraamistik, mille eesmärk on soodustada selliste maksevahendite kasutamist, et täita sotsiaalõigusnormides sätestatud eesmärke. Kui selline sihtotstarbeline maksevahend muutub üldiseks maksevahendiks, ei tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast sätestatud erandit enam kohaldada. Maksevahendeid, mida kasutatakse ostu sooritamiseks loetletud ettevõtjate kauplustes, ei tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta, kuna sellised maksevahendid on tavaliselt välja töötatud teenusepakkujate võrgustike jaoks, mis jätkuvalt kasvavad.

| (6) | Samuti on asjakohane, et käesolevat direktiivi ei kohaldata rahaliste väärtuste suhtes, mida kasutatakse digitaalsete kaupade või teenuste ostmiseks, kui tulenevalt kauba või teenuse olemusest lisab ettevõtja tegelikku väärtust, nt juurdepääsu-, otsingu- või levitusvõimaluste vormis, tingimusel et kõnealust kaupa või teenust saab kasutada ainult digitaalse seadme abil (nagu mobiiltelefon või arvuti) ning tingimusel et telekommunikatsiooni-, digitaal- või infotehnoloogia-süsteemi operaator ei tegutse üksnes vahendajana makseteenuse kasutaja ning kaupade ja teenuste pakkuja vahel. Sellise juhuga on tegu siis, kui mobiiltelefoni või mõne muu digitaalvõrgu kasutaja maksab otse võrguoperaatorile ning võrgu kasutaja ja kolmanda isiku vahel, kes pakub kaupu või teenuseid osana tehingust, ei ole otseseid maksetest tekkivaid suhteid ega ka otseseid võlgniku ja võlausaldaja vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

(6)

Samuti on asjakohane, et käesolevat direktiivi ei kohaldata rahaliste väärtuste suhtes, mida kasutatakse digitaalsete kaupade või teenuste ostmiseks, kui tulenevalt kauba või teenuse olemusest lisab ettevõtja tegelikku väärtust, nt juurdepääsu-, otsingu- või levitusvõimaluste vormis, tingimusel et kõnealust kaupa või teenust saab kasutada ainult digitaalse seadme abil (nagu mobiiltelefon või arvuti) ning tingimusel et telekommunikatsiooni-, digitaal- või infotehnoloogia-süsteemi operaator ei tegutse üksnes vahendajana makseteenuse kasutaja ning kaupade ja teenuste pakkuja vahel. Sellise juhuga on tegu siis, kui mobiiltelefoni või mõne muu digitaalvõrgu kasutaja maksab otse võrguoperaatorile ning võrgu kasutaja ja kolmanda isiku vahel, kes pakub kaupu või teenuseid osana tehingust, ei ole otseseid maksetest tekkivaid suhteid ega ka otseseid võlgniku ja võlausaldaja vahelisi suhteid.

| (7) | Asjakohane on kehtestada e-raha selge määratlus, et muuta see tehniliselt neutraalseks. Selline määratlus peaks hõlmama kõiki olukordi, kus makseteenuse pakkuja väljastab raha eest salvestatud ettemaksega väärtust, mida saab kasutada maksmiseks, sest kolmandad isikud aktsepteerivad seda maksena. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane on kehtestada e-raha selge määratlus, et muuta see tehniliselt neutraalseks. Selline määratlus peaks hõlmama kõiki olukordi, kus makseteenuse pakkuja väljastab raha eest salvestatud ettemaksega väärtust, mida saab kasutada maksmiseks, sest kolmandad isikud aktsepteerivad seda maksena.

| (8) | E-raha määratlus peaks hõlmama e-raha, mida hoitakse kas e-raha valdaja valduses oleval makseseadmel või salvestatuna eraldi serveris ja mida e-raha valdaja haldab e-raha erikonto kaudu. Sellise määratluse ulatus peaks olema piisavalt lai, et vältida tehnoloogilise innovatsiooni pidurdamist ning hõlmata kõiki turul praegu kasutatavaid ja tulevikus välja töötatavaid e-raha tooteid. |
| --- | --- |

(8)

E-raha määratlus peaks hõlmama e-raha, mida hoitakse kas e-raha valdaja valduses oleval makseseadmel või salvestatuna eraldi serveris ja mida e-raha valdaja haldab e-raha erikonto kaudu. Sellise määratluse ulatus peaks olema piisavalt lai, et vältida tehnoloogilise innovatsiooni pidurdamist ning hõlmata kõiki turul praegu kasutatavaid ja tulevikus välja töötatavaid e-raha tooteid.

| (9) | E-raha asutuste suhtes kohaldatav usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kord tuleks läbi vaadata ja viia paremini vastavusse kõnealuste asutuste riskidega. See kord tuleks ühtlustada direktiivi 2007/64/EÜ kohaselt makseasutuste suhtes kohaldatava usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korraga. Sellega seoses tuleks e-raha asutuste suhtes kohaldada mutatis mutandis direktiivi 2007/64/EÜ asjakohaseid sätteid, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist. Seega tuleb direktiivi 2007/64/EÜ viidet makseasutusele käsitada viitena e-raha asutusele; viidet makseteenusele viitena makseteenustele ja e-raha väljastamisele; viidet makseteenuse kasutajale viitena makseteenuse kasutajale ja e-raha valdajale; viidet käesolevale direktiivile viitena nii direktiivile 2007/64/EÜ kui ka käesolevale direktiivile; viidet direktiivi 2007/64/EÜ II jaotisele viitena direktiivi 2007/64/EÜ II jaotisele ja käesoleva direktiivi II jaotisele; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 6 viitena käesoleva direktiivi artiklile 4; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artikli 7 lõikele 1 viitena käesoleva direktiivi artikli 5 lõikele 1; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artikli 7 lõikele 2 viitena käesoleva direktiivi artikli 5 lõikele 6; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 8 viitena käesoleva direktiivi artikli 5 lõigetele 2–5; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 9 viitena käesoleva direktiivi artiklile 7; direktiivi 2007/64/EÜ artikli 16 lõikele 1 viitena käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 punktidele c–e; ning viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 26 viitena käesoleva direktiivi artiklile 9. |
| --- | --- |

(9)

E-raha asutuste suhtes kohaldatav usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kord tuleks läbi vaadata ja viia paremini vastavusse kõnealuste asutuste riskidega. See kord tuleks ühtlustada direktiivi 2007/64/EÜ kohaselt makseasutuste suhtes kohaldatava usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korraga. Sellega seoses tuleks e-raha asutuste suhtes kohaldada mutatis mutandis direktiivi 2007/64/EÜ asjakohaseid sätteid, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist. Seega tuleb direktiivi 2007/64/EÜ viidet makseasutusele käsitada viitena e-raha asutusele; viidet makseteenusele viitena makseteenustele ja e-raha väljastamisele; viidet makseteenuse kasutajale viitena makseteenuse kasutajale ja e-raha valdajale; viidet käesolevale direktiivile viitena nii direktiivile 2007/64/EÜ kui ka käesolevale direktiivile; viidet direktiivi 2007/64/EÜ II jaotisele viitena direktiivi 2007/64/EÜ II jaotisele ja käesoleva direktiivi II jaotisele; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 6 viitena käesoleva direktiivi artiklile 4; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artikli 7 lõikele 1 viitena käesoleva direktiivi artikli 5 lõikele 1; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artikli 7 lõikele 2 viitena käesoleva direktiivi artikli 5 lõikele 6; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 8 viitena käesoleva direktiivi artikli 5 lõigetele 2–5; viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 9 viitena käesoleva direktiivi artiklile 7; direktiivi 2007/64/EÜ artikli 16 lõikele 1 viitena käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 punktidele c–e; ning viidet direktiivi 2007/64/EÜ artiklile 26 viitena käesoleva direktiivi artiklile 9.

| (10) | Tunnistatakse, et e-raha asutused levitavad e-raha kooskõlas asjakohaste ärimudelitega nende nimel tegutsevate juriidiliste või füüsiliste isikute vahendusel, sh e-raha toodete müümise või edasimüümise kaudu avalikkusele, klientidele e-raha levitamise vahendite kättesaadavaks tegemise või kliendi nõudel e-raha tagastamise või kliendi e-raha toote laadimise kaudu. Kuigi e-raha asutustel ei tohiks olla lubatud e-raha väljastada agentide vahendusel, võiks neil siiski lubada agentide vahendusel osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas, kui on täidetud kõnealuse direktiivi artiklis 17 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(10)

Tunnistatakse, et e-raha asutused levitavad e-raha kooskõlas asjakohaste ärimudelitega nende nimel tegutsevate juriidiliste või füüsiliste isikute vahendusel, sh e-raha toodete müümise või edasimüümise kaudu avalikkusele, klientidele e-raha levitamise vahendite kättesaadavaks tegemise või kliendi nõudel e-raha tagastamise või kliendi e-raha toote laadimise kaudu. Kuigi e-raha asutustel ei tohiks olla lubatud e-raha väljastada agentide vahendusel, võiks neil siiski lubada agentide vahendusel osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas, kui on täidetud kõnealuse direktiivi artiklis 17 sätestatud tingimused.

| (11) | On vaja korda, mille kohaselt algkapital kombineeritakse omavahenditega, et tagada tarbijakaitse nõuetekohane tase ja e-raha asutuste kindel ja usaldusväärne toimimine. Võttes arvesse e-raha eripära, tuleks võtta kasutusele täiendav meetod omavahendite arvutamiseks. Tuleks säilitada järelevalveasutuse täielik kaalutlusõigus, tagamaks et samu riske käsitletakse samal viisil kõigi makseteenuse pakkujate puhul ja et arvutamismeetod arvestaks ka asjaomase e-raha asutuse äritegevuse eriolukorda. Lisaks tuleks sätestada, et e-raha asutus hoiab e-raha valdajate raha eraldi e-raha asutuse muuks äritegevuseks ettenähtud vahenditest. E-raha asutuste suhtes tuleks kohaldada ka tõhusaid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid eeskirju. |
| --- | --- |

(11)

On vaja korda, mille kohaselt algkapital kombineeritakse omavahenditega, et tagada tarbijakaitse nõuetekohane tase ja e-raha asutuste kindel ja usaldusväärne toimimine. Võttes arvesse e-raha eripära, tuleks võtta kasutusele täiendav meetod omavahendite arvutamiseks. Tuleks säilitada järelevalveasutuse täielik kaalutlusõigus, tagamaks et samu riske käsitletakse samal viisil kõigi makseteenuse pakkujate puhul ja et arvutamismeetod arvestaks ka asjaomase e-raha asutuse äritegevuse eriolukorda. Lisaks tuleks sätestada, et e-raha asutus hoiab e-raha valdajate raha eraldi e-raha asutuse muuks äritegevuseks ettenähtud vahenditest. E-raha asutuste suhtes tuleks kohaldada ka tõhusaid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid eeskirju.

| (12) | Maksesüsteemide haldamine on tegevus, mis ei ole reserveeritud teatud liiki asutustele. On oluline mõista, et maksesüsteemide haldamisega võivad (nagu makseasutuste puhul) tegeleda ka e-raha asutused. |
| --- | --- |

(12)

Maksesüsteemide haldamine on tegevus, mis ei ole reserveeritud teatud liiki asutustele. On oluline mõista, et maksesüsteemide haldamisega võivad (nagu makseasutuste puhul) tegeleda ka e-raha asutused.

| (13) | E-raha väljastamise puhul ei ole tegemist hoiuste vastuvõtmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (6) tähenduses, võttes arvesse selle eripära müntide ja pangatähtede elektroonilise asendajana, mida kasutatakse ainult piiratud väärtuses maksete tegemiseks, mitte säästmise vahendina. E-raha asutustel ei tohiks lubada anda laenu vahenditest, mis on saadud või mida hoitakse e-raha väljastamise eesmärgil. E-raha väljastajatel ei tohiks olla lubatud maksta intressi või teha muid soodustusi, kui need ei ole seotud ajavahemiku kestusega, mille jooksul e-raha valdaja e-raha enda käes hoiab. E-raha asutustele tegevusloa andmise ja säilitamise tingimused peaksid hõlmama usaldatavusnõudeid, mis on proportsionaalsed tegevus- ja äririskiga, mida sellised asutused e-raha väljastamisel kannavad, sõltumata e-raha asutuse muust äritegevusest. |
| --- | --- |

(13)

E-raha väljastamise puhul ei ole tegemist hoiuste vastuvõtmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (6) tähenduses, võttes arvesse selle eripära müntide ja pangatähtede elektroonilise asendajana, mida kasutatakse ainult piiratud väärtuses maksete tegemiseks, mitte säästmise vahendina. E-raha asutustel ei tohiks lubada anda laenu vahenditest, mis on saadud või mida hoitakse e-raha väljastamise eesmärgil. E-raha väljastajatel ei tohiks olla lubatud maksta intressi või teha muid soodustusi, kui need ei ole seotud ajavahemiku kestusega, mille jooksul e-raha valdaja e-raha enda käes hoiab. E-raha asutustele tegevusloa andmise ja säilitamise tingimused peaksid hõlmama usaldatavusnõudeid, mis on proportsionaalsed tegevus- ja äririskiga, mida sellised asutused e-raha väljastamisel kannavad, sõltumata e-raha asutuse muust äritegevusest.

| (14) | On siiski vaja säilitada e-raha asutuste ja krediidiasutuste võrdsed võimalused e-raha väljastamisel, et tagada e-raha valdajate huvides suurema hulga sama teenust osutavate asutuste vaheline õiglane konkurents. See tuleks saavutada seeläbi, et e-raha asutuste suhtes kohaldatava usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korra vähem koormavaid nõudeid tasakaalustavad teiste krediidiasutuste suhtes kohaldatavatest sätetest rangemad sätted, mis käsitlevad eelkõige e-raha valdajate raha kaitset. Kuna kaitse küsimus on väga tähtis, tuleb pädevaid asutusi eelnevalt teavitada kõigist olulistest muudatustest, mis käsitlevad näiteks kaitsemeetodeid, krediidiasutusi, kus kaitstavat raha hoiustatakse, või kindlustusseltse ja krediidiasutusi, mille kaudu on raha kindlustatud või tagatud selle kaitse. |
| --- | --- |

(14)

On siiski vaja säilitada e-raha asutuste ja krediidiasutuste võrdsed võimalused e-raha väljastamisel, et tagada e-raha valdajate huvides suurema hulga sama teenust osutavate asutuste vaheline õiglane konkurents. See tuleks saavutada seeläbi, et e-raha asutuste suhtes kohaldatava usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korra vähem koormavaid nõudeid tasakaalustavad teiste krediidiasutuste suhtes kohaldatavatest sätetest rangemad sätted, mis käsitlevad eelkõige e-raha valdajate raha kaitset. Kuna kaitse küsimus on väga tähtis, tuleb pädevaid asutusi eelnevalt teavitada kõigist olulistest muudatustest, mis käsitlevad näiteks kaitsemeetodeid, krediidiasutusi, kus kaitstavat raha hoiustatakse, või kindlustusseltse ja krediidiasutusi, mille kaudu on raha kindlustatud või tagatud selle kaitse.

| (15) | Väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutuste filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad peaksid olema kõigis liikmesriikides analoogsed. On oluline tagada, et sellised eeskirjad ei oleks soodsamad kui teises liikmesriigis asuva peakontoriga e-raha asutuse filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad. Ühendusel peaks olema õigus sõlmida kolmandate riikidega lepinguid, milles sätestatakse eeskirjad, mille alusel tagatakse väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutuste filiaalide võrdväärne kohtlemine kogu ühenduses. Asutamislepingu artiklis 43 sätestatud asutamisvabadus ja artikli 49 teises lõigus sätestatud teenuste osutamise vabadus peaksid laienema väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutuste filiaalidele ainult neis liikmesriikides, kus need on asutatud. |
| --- | --- |

(15)

Väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutuste filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad peaksid olema kõigis liikmesriikides analoogsed. On oluline tagada, et sellised eeskirjad ei oleks soodsamad kui teises liikmesriigis asuva peakontoriga e-raha asutuse filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad. Ühendusel peaks olema õigus sõlmida kolmandate riikidega lepinguid, milles sätestatakse eeskirjad, mille alusel tagatakse väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutuste filiaalide võrdväärne kohtlemine kogu ühenduses. Asutamislepingu artiklis 43 sätestatud asutamisvabadus ja artikli 49 teises lõigus sätestatud teenuste osutamise vabadus peaksid laienema väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutuste filiaalidele ainult neis liikmesriikides, kus need on asutatud.

| (16) | Asjakohane on lubada liikmesriikidel teha erandeid käesoleva direktiivi teatavatest sätetest asutustele, kes väljastavad ainult piiratud koguses e-raha. Asutustel, kelle suhtes kohaldatakse sellist erandit, ei tohiks olla käesoleva direktiivi alusel õigust kasutada asutamisvabadust või teenuste osutamise vabadust ja nad ei tohiks kaudselt kasutada kõnealuseid õigusi maksesüsteemi liikmena. Soovitav on siiski registreerida kõigi e-raha teenuseid osutavate asutuste andmed, sealhulgas nende andmed, kelle suhtes kohaldatakse erandit. Selleks peaksid liikmesriigid kandma need asutused e-raha asutuste registrisse. |
| --- | --- |

(16)

Asjakohane on lubada liikmesriikidel teha erandeid käesoleva direktiivi teatavatest sätetest asutustele, kes väljastavad ainult piiratud koguses e-raha. Asutustel, kelle suhtes kohaldatakse sellist erandit, ei tohiks olla käesoleva direktiivi alusel õigust kasutada asutamisvabadust või teenuste osutamise vabadust ja nad ei tohiks kaudselt kasutada kõnealuseid õigusi maksesüsteemi liikmena. Soovitav on siiski registreerida kõigi e-raha teenuseid osutavate asutuste andmed, sealhulgas nende andmed, kelle suhtes kohaldatakse erandit. Selleks peaksid liikmesriigid kandma need asutused e-raha asutuste registrisse.

| (17) | Usaldatavusnõuete tõttu peaksid liikmesriigid tagama, et e-raha võivad väljastada ainult nõuetekohaselt tegevusloa saanud e-raha asutused või need e-raha asutused, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt käesolevale direktiivile erandit, direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutused, postižiiroasutused, kes siseriiklike õigusaktide kohaselt võivad väljastada e-raha, direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 osutatud asutused, Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad, kui nad ei tegutse rahaasutuse või muu ametiasutusena, ning liikmesriigid või nende piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, kui nad tegutsevad ametiasutustena. |
| --- | --- |

(17)

Usaldatavusnõuete tõttu peaksid liikmesriigid tagama, et e-raha võivad väljastada ainult nõuetekohaselt tegevusloa saanud e-raha asutused või need e-raha asutused, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt käesolevale direktiivile erandit, direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutused, postižiiroasutused, kes siseriiklike õigusaktide kohaselt võivad väljastada e-raha, direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 osutatud asutused, Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad, kui nad ei tegutse rahaasutuse või muu ametiasutusena, ning liikmesriigid või nende piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, kui nad tegutsevad ametiasutustena.

| (18) | Et kindlustada e-raha valdajate usaldus, peab e-raha olema tagastatav. Tagastatavus iseenesest ei tähenda, et e-raha vastu saadud vahendeid käsitatakse hoiustena või muude tagasimakstavate vahenditena direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses. Tagastada peaks saama igal ajal vastavalt nimiväärtusele, ilma et oleks võimalik leppida kokku tagastamise alammääras. Üldiselt peaks tagastamine toimuma tasuta. Käesolevas direktiivis määratletud juhtudel peaks siiski olema võimalik nõuda proportsionaalset ja kulupõhist tasu, ilma et see piiraks liikmesriigi maksu- või sotsiaalõigusaktide, samuti e-raha väljastajale muudest asjakohastest ühenduse või siseriiklikest õigusaktidest tulenevate kohustuste (nagu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastased eeskirjad, raha külmutamisele suunatud meetmed või kuritegude ennetamise ja uurimisega seotud erimeetmed) kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Et kindlustada e-raha valdajate usaldus, peab e-raha olema tagastatav. Tagastatavus iseenesest ei tähenda, et e-raha vastu saadud vahendeid käsitatakse hoiustena või muude tagasimakstavate vahenditena direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses. Tagastada peaks saama igal ajal vastavalt nimiväärtusele, ilma et oleks võimalik leppida kokku tagastamise alammääras. Üldiselt peaks tagastamine toimuma tasuta. Käesolevas direktiivis määratletud juhtudel peaks siiski olema võimalik nõuda proportsionaalset ja kulupõhist tasu, ilma et see piiraks liikmesriigi maksu- või sotsiaalõigusaktide, samuti e-raha väljastajale muudest asjakohastest ühenduse või siseriiklikest õigusaktidest tulenevate kohustuste (nagu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastased eeskirjad, raha külmutamisele suunatud meetmed või kuritegude ennetamise ja uurimisega seotud erimeetmed) kohaldamist.

| (19) | E-raha valdajatel peaks vaidluste lahendamiseks olema võimalik kasutada kohtuväliseid kaebuste esitamise ja kahju hüvitamise menetlusi. Seega tuleks käesoleva direktiivi kontekstis mutatis mutandis kohaldada direktiivi 2007/64/EÜ IV jaotise 5. peatükki, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist. Direktiivi 2007/64/EÜ viidet makseteenuse pakkujale tuleb seega käsitada viitena e-raha väljastajale, viidet maksteenuse kasutajale viitena e-raha valdajale ja viidet direktiivi 2007/64/EÜ III ja IV jaotisele viitena käesoleva direktiivi III jaotisele. |
| --- | --- |

(19)

E-raha valdajatel peaks vaidluste lahendamiseks olema võimalik kasutada kohtuväliseid kaebuste esitamise ja kahju hüvitamise menetlusi. Seega tuleks käesoleva direktiivi kontekstis mutatis mutandis kohaldada direktiivi 2007/64/EÜ IV jaotise 5. peatükki, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist. Direktiivi 2007/64/EÜ viidet makseteenuse pakkujale tuleb seega käsitada viitena e-raha väljastajale, viidet maksteenuse kasutajale viitena e-raha valdajale ja viidet direktiivi 2007/64/EÜ III ja IV jaotisele viitena käesoleva direktiivi III jaotisele.

| (20) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (21) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta rakendusmeetmeid, et võtta arvesse inflatsiooni või tehnoloogia ja turu arengut ning tagada käesoleva direktiivi alusel lubatud erandite ühtne kohaldamine. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta rakendusmeetmeid, et võtta arvesse inflatsiooni või tehnoloogia ja turu arengut ning tagada käesoleva direktiivi alusel lubatud erandite ühtne kohaldamine. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (22) | Käesoleva direktiivi tõhusat toimimist tuleb jälgida. Seepärast peaks komisjon kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäeva koostama aruande. Liikmesriigid peaksid komisjoni korrapäraselt teavitama teatavate käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi tõhusat toimimist tuleb jälgida. Seepärast peaks komisjon kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäeva koostama aruande. Liikmesriigid peaksid komisjoni korrapäraselt teavitama teatavate käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest.

| (23) | Õiguskindluse huvides tuleks kehtestada üleminekukord, mille kohaselt e-raha asutused, kes on alustanud tegevust kooskõlas direktiivi 2000/46/EÜ ülevõtmiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktidega, saavad seda tegevust asjaomases liikmesriigis jätkata kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Kõnealune ajavahemik peaks olema pikem e-raha asutuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/46/EÜ artiklis 8 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(23)

Õiguskindluse huvides tuleks kehtestada üleminekukord, mille kohaselt e-raha asutused, kes on alustanud tegevust kooskõlas direktiivi 2000/46/EÜ ülevõtmiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktidega, saavad seda tegevust asjaomases liikmesriigis jätkata kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Kõnealune ajavahemik peaks olema pikem e-raha asutuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/46/EÜ artiklis 8 sätestatud erandit.

| (24) | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse sellise e-raha uus määratlus, mille väljastamise suhtes võib kohaldada direktiivi 2007/64/EÜ artikleid 34 ja 53. Seepärast tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta) (8) kohast e-raha asutuses kliendi suhtes rakendatavat nõuetekohase hoolsuse korda. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse sellise e-raha uus määratlus, mille väljastamise suhtes võib kohaldada direktiivi 2007/64/EÜ artikleid 34 ja 53. Seepärast tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta) (8) kohast e-raha asutuses kliendi suhtes rakendatavat nõuetekohase hoolsuse korda.

| (25) | Direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt käsitatakse e-raha asutusi krediidiasutustena, kuigi nad ei tohi võtta avalikkuselt vastu hoiuseid ega anda avalikkuselt saadud vahenditest laenu. Võttes arvesse käesoleva direktiiviga kehtestatud korda, on asjakohane muuta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuse määratlust, et e-raha asutusi ei käsitataks krediidiasutustena. Krediidiasutustel tuleks siiski jätkuvalt lubada väljastada e-raha kogu ühenduses vastavalt vastastikusele tunnustamisele ja üksikasjalikule usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korrale, mida kohaldatakse kõnealuste asutuste suhtes kooskõlas panganduse valdkonnas kehtivate ühenduse õigusaktidega. Võrdsete võimaluste säilitamise huvides peaks krediidiasutustel olema alternatiivina võimalik tegeleda kõnealuse tegevusalaga tütarettevõtja kaudu usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korra kohaselt, mis on sätestatud käesolevas direktiivis ja mitte direktiivis 2006/48/EÜ. |
| --- | --- |

(25)

Direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt käsitatakse e-raha asutusi krediidiasutustena, kuigi nad ei tohi võtta avalikkuselt vastu hoiuseid ega anda avalikkuselt saadud vahenditest laenu. Võttes arvesse käesoleva direktiiviga kehtestatud korda, on asjakohane muuta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuse määratlust, et e-raha asutusi ei käsitataks krediidiasutustena. Krediidiasutustel tuleks siiski jätkuvalt lubada väljastada e-raha kogu ühenduses vastavalt vastastikusele tunnustamisele ja üksikasjalikule usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korrale, mida kohaldatakse kõnealuste asutuste suhtes kooskõlas panganduse valdkonnas kehtivate ühenduse õigusaktidega. Võrdsete võimaluste säilitamise huvides peaks krediidiasutustel olema alternatiivina võimalik tegeleda kõnealuse tegevusalaga tütarettevõtja kaudu usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve korra kohaselt, mis on sätestatud käesolevas direktiivis ja mitte direktiivis 2006/48/EÜ.

| (26) | Käesoleva direktiivi sätetega asendatakse kõik direktiivi 2000/46/EÜ sätted. Direktiiv 2000/46/EÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiivi sätetega asendatakse kõik direktiivi 2000/46/EÜ sätted. Direktiiv 2000/46/EÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks.

| (27) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks tuleb ühtlustada mitmed eri liikmesriikide õigussüsteemides praegu kehtivad eeskirjad, ning seda on seetõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks tuleb ühtlustada mitmed eri liikmesriikide õigussüsteemides praegu kehtivad eeskirjad, ning seda on seetõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (28) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolev direktiiv sätestab e-raha väljastamist käsitlevad eeskirjad, mille tarvis liikmesriigid tunnustavad e-raha väljastajate järgmisi kategooriaid:

| a) | direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus, sealhulgas kooskõlas siseriikliku õigusega selle filiaal kõnealuse direktiivi artikli 4 punkti 3 tähenduses, kui selline filiaal asub ühenduses ja selle peakontor asub väljaspool ühendust vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 38; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus, sealhulgas kooskõlas siseriikliku õigusega selle filiaal kõnealuse direktiivi artikli 4 punkti 3 tähenduses, kui selline filiaal asub ühenduses ja selle peakontor asub väljaspool ühendust vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 38;

| b) | käesoleva direktiivi artikli 2 punktis 1 määratletud e-raha asutus, sealhulgas kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 8 ja siseriikliku õigusega selle filiaal, kui selline filiaal asub ühenduses ja selle peakontor asub väljaspool ühendust; |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi artikli 2 punktis 1 määratletud e-raha asutus, sealhulgas kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 8 ja siseriikliku õigusega selle filiaal, kui selline filiaal asub ühenduses ja selle peakontor asub väljaspool ühendust;

| c) | postižiiroasutused, kes võivad siseriikliku õiguse kohaselt väljastada e-raha; |
| --- | --- |

c)

postižiiroasutused, kes võivad siseriikliku õiguse kohaselt väljastada e-raha;

| d) | Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad, kui nad ei tegutse rahaasutuste või muu ametiasutusena; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad, kui nad ei tegutse rahaasutuste või muu ametiasutusena;

| e) | liikmesriigid või nende piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, kui nad tegutsevad ametiasutusena. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid või nende piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, kui nad tegutsevad ametiasutusena.

2.   Käesoleva direktiivi II jaotises sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle teostatavat järelevalvet.

3.   Liikmesriigid võivad täielikult või osaliselt loobuda käesoleva direktiivi II jaotise sätete kohaldamisest direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 (välja arvatud kõnealuse artikli esimeses ja teises taandes) osutatud asutuste suhtes.

4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata rahaliste väärtuste suhtes, mis on salvestatud maksevahenditele, mille suhtes kehtib direktiivi 2007/64/EÜ artikli 3 punktis k sätestatud erand.

5.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata rahaliste väärtuste suhtes, mida kasutatakse maksetehingute tegemiseks, mille suhtes kehtib direktiivi 2007/64/EÜ artikli 3 punktis l sätestatud erand.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „e-raha asutus”– juriidiline isik, kellele on antud II jaotise kohaselt tegevusluba e-raha väljastamiseks;

2)   „e-raha”– elektrooniliselt, sh magnetiliselt, hoitav väljastaja vastu esitatud nõude vormis rahaline väärtus, mis antakse välja rahaliste vahendite vastu direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 punktis 5 määratletud maksetehingute tegemiseks ja mille võtab vastu füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole e-raha väljastaja;

3)   „e-raha väljastaja”– artikli 1 lõikes 1 osutatud asutused, asutused, kelle suhtes kohaldatakse erandit artikli 1 lõike 3 alusel ja juriidilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse erandit artikli 9 alusel;

4)   „kasutuses oleva e-raha keskmine näitaja”– väljastatud e-rahaga seotud rahaliste kohustuste keskmine üldsumma iga kalendripäeva lõpus eelneva kuue kalendrikuu jooksul, mida arvestatakse iga kalendrikuu esimesel kalendripäeval ja mis kehtib kõnealusel kalendrikuul.

II   JAOTIS

E-RAHA ASUTUSTE ASUTAMISE, TEGEVUSE JA USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE ÜLE TEOSTATAVA JÄRELEVALVE TINGIMUSED

Artikkel 3

Üldised usaldatavusnormid

1.   Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist, kohaldatakse direktiivi 2007/64/EÜ artiklit 5, artikleid 10–15, artikli 17 lõiget 7 ja artikleid 18–25 mutatis mutandis e-raha asutuste suhtes.

2.   E-raha asutused teatavad pädevatele asutustele eelnevalt kõik selliste meetmete olulised muudatused, mille eesmärk on kaitsta rahalisi vahendeid, mis on saadud väljastatud e-raha vastu.

3.   Füüsilised ja juriidilised isikud, kes on otsustanud kas otseselt või kaudselt omandada või üle anda olulise osaluse e-raha asutuses direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 11 tähenduses, või otseselt või kaudselt suurendada või vähendada olulist osalust, mille tulemusena osalus kapitalis või hääleõiguses ulatub, ületab või langeb alla 20 %, 30 % või 50 % või nii, et e-raha asutusest saab nende tütarettevõtja või ta lakkab olemast tütarettevõtja, teavitavad eelnevalt pädevaid asutusi niisuguse omandamise, üleandmise, suurendamise ja vähendamise kavatsusest.

Kavandatav omandaja edastab pädevale asutusele teabe, mis sisaldab omandatava osaluse suurust ja asjakohast teavet, millele viidatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikli 19a lõikes 4.

Kui teises lõigus osutatud isikute mõju võib kahjustada asutuse arukat ja usaldusväärset juhtimist, väljendavad pädevad asutused sellele vastuseisu või võtavad vajalikke meetmeid sellise olukorra lõpetamiseks. Sellisteks meetmeteks võivad olla ettekirjutused, juhtkonna karistamine või asjaomaste aktsionäride, osanike või liikmete aktsiatest või osadest tuleneva hääleõiguse peatamine.

Samasuguseid meetmeid kohaldatakse füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes ei täida käesolevas lõikes sätestatud kohustust anda eelnevat teavet.

Kui osalus omandatakse pädevate asutuste vastuseisust hoolimata, näevad kõnealused asutused olenemata muudest rakendatavatest karistustest ette hääleõiguse peatamise, hääletamisel antud häälte õigustühiseks tunnistamise või võimaluse need kehtetuks tunnistada.

Liikmesriigid võivad loobuda või lubada pädevatel asutustel loobuda käesolevas lõikes osutatud kohustuste täielikust või osalisest kohaldamisest nende e-raha asutuste suhtes, kes tegelevad ühe või enama artikli 6 lõike 1 punktis e osutatud tegevusega.

4.   Liikmesriigid lubavad e-raha asutustel e-raha levitada ja tagastada füüsiliste või juriidiliste isikute vahendusel, kes tegutsevad nende nimel. Kui e-raha asutus soovib e-raha levitada teises liikmesriigis ja teeb selle ülesandeks mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, järgib ta direktiivi 2007/64/EÜ artiklis 25 sätestatud korda.

5.   Olenemata lõikest 4, ei väljasta e-raha asutused e-raha agentide vahendusel. E-raha asutustel lubatakse agentide vahendusel osutada artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud makseteenuseid üksnes juhul, kui direktiivi 2007/64/EÜ artiklis 17 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 4

Algkapital

Liikmesriigid nõuavad, et e-raha asutustel oleks neile tegevusloa andmise ajal algkapital, mis koosneb direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a ja b loetletud kirjetest ning mille suurus on vähemalt 350 000 eurot.

Artikkel 5

Omavahendid

1.   E-raha asutuse omavahendid, sätestatuna direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 57–61, 63, 64 ja 66, ei või olla väiksemad käesoleva artikli lõigete 2–5 või käesoleva direktiivi artikli 4 alusel nõutavast summast olenevalt sellest, kumb on suurem.

2.   Artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud tegevuste puhul, mis ei ole seotud e-raha väljastamisega, arvutatakse e-raha asutuse omavahendite nõuded vastavalt ühele direktiivi 2007/64/EÜ artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kolmest meetodist (A, B või C). Asjakohase meetodi määravad kindlaks pädevad asutused vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

E-raha väljastamisega seotud tegevuse puhul arvutatakse e-raha asutuse omavahendite nõuded vastavalt lõikes 3 sätestatud meetodile D.

E-raha asutustel on igal ajal olemas omavahendid, mis võrduvad vähemalt esimeses ja teises lõigus osutatud omavahendite nõuete summaga.

3.   Meetod D: e-raha asutuse e-raha väljastamisega seotud tegevuseks ette nähtud omavahendid moodustavad vähemalt 2 % kasutuses oleva e-raha keskmisest näitajast.

4.   Kui e-raha asutus tegeleb artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud tegevustega, mis ei ole seotud e-raha väljastamisega ega ühegi artikli 6 lõike 1 punktides b–e osutatud tegevusega, ja kasutuses oleva e-raha summa ei ole ette teada, võimaldavad pädevad asutused e-raha asutusel võtta omavahendite nõuete arvutamise aluseks e-raha väljastamiseks kasutatava eeldatava summa representatiivse osa, tingimusel et sellist representatiivset osa on võimalik põhjendatult prognoosida varasemate andmete alusel ja pädevaid asutusi rahuldaval viisil. Kui e-raha asutus ei ole tegelenud ettevõtlusega piisava ajavahemiku jooksul, arvutatakse tema omavahendite nõuded kavandatud kasutuses oleva e-raha põhjal, mis on esitatud äriplaanis, millesse on sisse viidud võimalikud pädevate asutuste nõutud muudatused.

5.   Pädevad asutused võivad riskijuhtimise protseduuride, riskikontrolli andmebaasi ja e-raha asutuse sisekontrollimehhanismide hinnangust lähtuvalt nõuda, et e-raha asutusel oleks vastavalt lõikele 2 valitud asjakohase meetodi kohaldamisel saadud omavahendite summast kuni 20 % rohkem omavahendeid, või lubada, et e-raha asutusel oleks vastavalt lõikele 2 valitud asjakohase meetodi kohaldamisel saadud omavahendite summast kuni 20 % vähem omavahendeid.

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära omavahendite kirjete korduv kasutamine juhul, kui

| a) | e-raha asutus kuulub teise e-raha asutuse, krediidiasutuse, makseasutuse, investeerimisühingu, fondivalitseja või kindlustusandja või edasikindlustusandjaga samasse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

e-raha asutus kuulub teise e-raha asutuse, krediidiasutuse, makseasutuse, investeerimisühingu, fondivalitseja või kindlustusandja või edasikindlustusandjaga samasse konsolideerimisgruppi;

| b) | e-raha asutus tegeleb muude tegevustega kui e-raha väljastamine. |
| --- | --- |

b)

e-raha asutus tegeleb muude tegevustega kui e-raha väljastamine.

7.   Kui direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 69 sätestatud tingimused on täidetud, võivad liikmesriigid või nende pädevad asutused otsustada mitte kohaldada käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 e-raha asutuste suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt oma krediidiasutusest emaettevõtjat hõlmava konsolideeritud järelevalve alla.

Artikkel 6

Tegevused

1.   Lisaks e-raha väljastamisele võivad e-raha asutused tegeleda järgmisega:

| a) | direktiivi 2007/64/EÜ lisas loetletud makseteenuste osutamine; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2007/64/EÜ lisas loetletud makseteenuste osutamine;

| b) | laenu andmine seoses direktiivi 2007/64/EÜ lisa punktides 4, 5 või 7 osutatud makseteenustega, kui kõnealuse direktiivi artikli 16 lõigetes 3 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

b)

laenu andmine seoses direktiivi 2007/64/EÜ lisa punktides 4, 5 või 7 osutatud makseteenustega, kui kõnealuse direktiivi artikli 16 lõigetes 3 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud;

| c) | e-raha väljastamisega või punktis a osutatud makseteenuste osutamisega seoses rakendus- ja tihedalt seotud abiteenuste pakkumine; |
| --- | --- |

c)

e-raha väljastamisega või punktis a osutatud makseteenuste osutamisega seoses rakendus- ja tihedalt seotud abiteenuste pakkumine;

| d) | direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 6 määratletud maksesüsteemide haldamine, piiramata kõnealuse direktiivi artikli 28 kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 6 määratletud maksesüsteemide haldamine, piiramata kõnealuse direktiivi artikli 28 kohaldamist;

| e) | muu äritegevus kui e-raha väljastamine, võttes arvesse kohaldatavaid ühenduse ja siseriiklikke õigusakte. |
| --- | --- |

e)

muu äritegevus kui e-raha väljastamine, võttes arvesse kohaldatavaid ühenduse ja siseriiklikke õigusakte.

Esimese lõigu punktis b osutatud laenu ei anta vahenditest, mis on saadud e-raha vastu ja mida hoitakse artikli 7 lõike 1 kohaselt.

2.   E-raha asutused ei võta avalikkuselt vastu hoiuseid ega muid tagasimakstavaid vahendeid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 5 tähenduses.

3.   Vahendid, mida e-raha asutus saab e-raha valdajalt, vahetatakse viivitamata e-rahaks. Neid vahendeid ei käsitata avalikkuselt saadud hoiuste või muude tagasimakstavate vahenditena direktiivi 2006/48/EÜ artikli 5 tähenduses.

4.   Direktiivi 2007/64/EÜ artikli 16 lõikeid 2 ja 4 kohaldatakse vahendite suhtes, mis on saadud käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud tegevusteks ja mis ei ole seotud e-raha väljastamisega.

Artikkel 7

Kaitsenõuded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et e-raha asutus kaitseks väljastatud e-raha vastu saadud raha vastavalt direktiivi 2007/64/EÜ artikli 9 lõigetele 1 ja 2. Maksevahendi kaudu maksena saadud raha ei ole vaja kaitsta niikaua, kuni see on kantud e-raha asutuse maksekontole või vajaduse korral tehtud muul viisil e-raha asutusele kättesaadavaks vastavalt direktiivis 2007/64/EÜ sätestatud täitmisaja nõudele. Igal juhul tuleb sellist raha kaitsta hiljemalt viiendast arvelduspäevast kõnealuse direktiivi artikli 4 punkti 27 tähenduses pärast e-raha väljastamist.

2.   Lõike 1 kohaldamisel peetakse turvalisteks madala riskiga varadeks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ (investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta) (10) I lisa punkti 14 esimese tabeli mõnda kategooriasse kuuluvaid varasid, mille eririski kapitalinõue ei ületa 1,6 %, kuid välistatud on kõnealuse lisa punktis 15 määratletud aktsepteeritavad instrumendid.

Lõike 1 kohaldamisel peetakse turvalisteks madala riskiga varadeks ka osakuid vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas (eurofondis), mis investeerib ainult esimeses lõigus nimetatud varadesse.

Pädevad asutused võivad lõike 1 kohaldamise eesmärgil erandjuhtudel ja nõuetekohaselt põhjendades esimeses ja teises lõigus osutatud vara turvalisuse, tähtaja, väärtuse või muu riskielemendi hindamise põhjal määrata kindlaks, millised neist varadest ei ole turvalised madala riskiga varad.

3.   Direktiivi 2007/64/EÜ artiklit 9 kohaldatakse e-raha asutuste suhtes käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud tegevuste puhul, mis ei ole seotud e-raha väljastamisega.

4.   Lõigete 1 ja 3 kohaldamise eesmärgil võivad liikmesriigid või nende pädevad asutused kooskõlas siseriiklike õigusaktidega määrata kindlaks meetodi, mida e-raha asutused kasutavad raha kaitsmiseks.

Artikkel 8

Suhted kolmandate riikidega

1.   Liikmesriigid ei kohalda väljaspool ühendust asuva peakontoriga e-raha asutuse filiaalide asutamise ega tegevuse suhtes sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks ühenduses asuva peakontoriga e-raha asutusele.

2.   Pädevad asutused teatavad komisjonile kõik filiaalide tegevusload, mis antakse väljaspool ühendust asuvate peakontoritega e-raha asutustele.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib ühendus ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud lepingu kaudu nõustuda selliste sätete kohaldamisega, mis tagavad väljaspool ühendust asuva peakontoriga e-raha asutuse filiaalidele võrdväärse kohtlemise kogu ühenduses.

Artikkel 9

Valikulised erandid

1.   Liikmesriigid võivad loobuda või lubada pädevatel asutustel loobuda käesoleva direktiivi artiklites 3, 4, 5 ja 7 sätestatud teatavate või kõigi menetluste ja tingimuste kohaldamisest (välja arvatud direktiivi 2007/64/EÜ artiklite 20, 22, 23 ja 24 suhtes) ning lubada juriidilise isiku kandmist e-raha asutuse registrisse, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| a) | kogu majandustegevuse tulemusena ei ületa kasutuses oleva e-raha keskmine näitaja liikmesriigi kehtestatud ülemmäära, kuid see ei ole mingil juhul suurem kui 5 000 000 eurot, ning |
| --- | --- |

a)

kogu majandustegevuse tulemusena ei ületa kasutuses oleva e-raha keskmine näitaja liikmesriigi kehtestatud ülemmäära, kuid see ei ole mingil juhul suurem kui 5 000 000 eurot, ning

| b) | äritegevuse juhtimise või toimimise eest vastutavaid füüsilisi isikuid ei ole mõistetud süüdi rahapesu või terrorismi rahastamise või muude finantskuritegudega seotud õigusrikkumiste eest. |
| --- | --- |

b)

äritegevuse juhtimise või toimimise eest vastutavaid füüsilisi isikuid ei ole mõistetud süüdi rahapesu või terrorismi rahastamise või muude finantskuritegudega seotud õigusrikkumiste eest.

Kui e-raha asutus tegeleb artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud tegevusega, mis ei ole seotud e-raha väljastamisega või mõne artikli 6 lõike 1 punktides b–e osutatud tegevusega, ja kasutuses oleva e-raha suurus ei ole ette teada, võimaldavad pädevad asutused sellel e-raha asutusel kohaldada esimese lõigu punkti a, võttes aluseks e-raha väljastamiseks kasutatava eeldatava summa representatiivse osa, tingimusel et sellist representatiivset osa on võimalik põhjendatult prognoosida varasemate andmete alusel ja pädevaid asutusi rahuldaval viisil. Kui e-raha asutus ei ole tegelenud ettevõtlusega piisava ajavahemiku jooksul, hinnatakse seda nõuet kavandatud kasutuses oleva e-raha põhjal, mis on esitatud äriplaanis, millesse on sisse viidud võimalikud pädevate asutuste nõutud muudatused.

Käesoleva artikli põhjal võivad liikmesriigid samuti ette näha valikuliste erandite tegemise, mille suhtes kohaldatakse lisatingimust, et tarbija maksevahendile või maksekontole kehtestatakse hoiustatava e-raha ülemmäär.

Käesoleva lõike kohaselt registreeritud juriidiline isik võib osutada väljastatud e-rahaga mitteseotud makseteenuseid kooskõlas käesoleva artikliga ainult siis, kui direktiivi 2007/64/EÜ artiklis 26 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Lõike 1 kohaselt registreeritud juriidilise isiku peakontor peab asuma liikmesriigis, kus ta tegelikult äritegevusega tegeleb.

3.   Lõike 1 kohaselt registreeritud juriidilist isikut käsitatakse e-raha asutusena. Direktiivi 2007/64/EÜ artikli 10 lõiget 9 ja artiklit 25 nende suhtes siiski ei kohaldata.

4.   Liikmesriigid võivad sätestada, et lõike 1 kohaselt registreeritud juriidiline isik võib tegeleda ainult teatavate artikli 6 lõikes 1 loetletud tegevustega.

5.   Lõikes 1 osutatud juriidiline isik

| a) | teatab pädevatele asutustele kõigist oma olukorra muudatustest, mis on lõikes 1 sätestatud tingimuste seisukohast asjakohased, ning |
| --- | --- |

a)

teatab pädevatele asutustele kõigist oma olukorra muudatustest, mis on lõikes 1 sätestatud tingimuste seisukohast asjakohased, ning

| b) | annab vähemalt kord aastas pädevate asutuste kindlaksmääratud kuupäeval aru kasutuses oleva e-raha keskmise näitaja kohta. |
| --- | --- |

b)

annab vähemalt kord aastas pädevate asutuste kindlaksmääratud kuupäeval aru kasutuses oleva e-raha keskmise näitaja kohta.

6.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kui lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, taotleb juriidiline isik tegevusluba 30 kalendripäeva jooksul vastavalt artiklile 3. Kõigil isikutel, kes ei ole kõnealuse aja jooksul taotlenud tegevusluba, on vastavalt artiklile 10 keelatud e-raha väljastada.

7.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevatel asutustel on piisavalt volitusi, et kontrollida käesolevas artiklis kehtestatud nõuete pidevat järgimist.

8.   Käesolevat artiklit ei kohaldata direktiivi 2005/60/EÜ sätete või siseriiklike rahapesuvastaste sätete suhtes.

9.   Kui liikmesriik kasutab lõikes 1 ettenähtud erandit, teavitab ta sellest komisjoni hiljemalt 30. aprillil 2011. Liikmesriik teatab komisjonile edaspidi viivitamata kõik järgnevad muudatused. Lisaks sellele teatab liikmesriik komisjonile asjaomaste juriidiliste isikute arvu ning kord aastas vastavalt lõikele 1 iga kalendriaasta 31. detsembri seisuga väljastatud kasutuses oleva e-raha kogusumma.

III   JAOTIS

E-RAHA VÄLJASTAMINE JA TAGASTATAVUS

Artikkel 10

E-raha väljastamise keeld

Ilma et see piiraks artikli 18 kohaldamist, keelavad liikmesriigid e-raha väljastamise füüsilistel või juriidilistel isikutel, kes ei ole e-raha väljastajad.

Artikkel 11

Väljastamine ja tagastatavus

1.   Liikmesriigid tagavad, et e-raha väljastajad väljastavad e-raha saadud rahaliste vahendite nimiväärtuses.

2.   Liikmesriigid tagavad, et e-raha väljastajad tagastavad e-raha valdaja nõudmisel igal ajal ja vastavalt nimiväärtusele omatava e-raha rahalise väärtuse.

3.   E-raha väljastaja ja valdaja vahelises lepingus esitatakse selgelt ja nähtavalt tagastamise tingimused, kaasa arvatud kõik asjakohased tasud, ning e-raha valdajale teatatakse need tingimused enne, kui leping või pakkumine muutub tema jaoks siduvaks.

4.   E-raha tagastamise eest võib nõuda tasu ainult siis, kui see on vastavalt lõikele 3 lepingus sätestatud ja ainult järgmistel juhtudel:

| a) | tagastamist taotletakse enne lepingu lõppemist; |
| --- | --- |

a)

tagastamist taotletakse enne lepingu lõppemist;

| b) | lepingus on sätestatud lepingu lõppemise kuupäev ja e-raha valdaja lõpetas lepingu enne seda kuupäeva või |
| --- | --- |

b)

lepingus on sätestatud lepingu lõppemise kuupäev ja e-raha valdaja lõpetas lepingu enne seda kuupäeva või

| c) | tagastamist nõutakse rohkem kui aasta pärast lepingu lõppemise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

tagastamist nõutakse rohkem kui aasta pärast lepingu lõppemise kuupäeva.

Tasu on proportsionaalne ja vastavuses e-raha väljastaja kantud tegelike kuludega.

5.   Kui tagastamist taotletakse enne lepingu lõppemist, võib e-raha valdaja nõuda e-raha väärtuse täielikku või osalist tagastamist.

6.   Kui e-raha valdaja nõuab tagastamist lepingu lõppemise kuupäeval või ühe aasta jooksul pärast lepingu lõppemise kuupäeva:

| a) | tagastatakse omatava e-raha rahaline väärtus täies ulatuses; |
| --- | --- |

a)

tagastatakse omatava e-raha rahaline väärtus täies ulatuses;

| b) | kui e-raha asutus tegeleb ühe või mitme artikli 6 lõike 1 punktis e loetletud tegevusega ja e-rahana kasutatavate rahaliste vahendite osa ei ole ette teada, tagastatakse kogu e-raha valdaja nõutav rahasumma. |
| --- | --- |

b)

kui e-raha asutus tegeleb ühe või mitme artikli 6 lõike 1 punktis e loetletud tegevusega ja e-rahana kasutatavate rahaliste vahendite osa ei ole ette teada, tagastatakse kogu e-raha valdaja nõutav rahasumma.

7.   Olenemata lõigetest 4, 5 ja 6, sätestatakse sellise e-raha aktsepteeriva isiku tagastamisõigused, kes ei ole tarbija, e-raha väljastaja ja kõnealuse isiku vahelise lepinguga.

Artikkel 12

Intressi keelustamine

Liikmesriigid keelustavad intressi maksmise või muude soodustuste andmise, mis on seotud ajavahemiku kestusega, mille jooksul e-raha valdaja e-raha enda käes hoiab.

Artikkel 13

Vaidluste kohtuväline lahendamine ja kahju hüvitamine

Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist, kohaldatakse direktiivi 2007/64/EÜ IV jaotise 5. peatükki mutatis mutandis e-raha väljastajate käesolevast jaotisest tulenevate kohustuste suhtes.

IV   JAOTIS

LÕPPSÄTTED JA RAKENDUSMEETMED

Artikkel 14

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon võib võtta meetmeid, mis on vajalikud käesoleva direktiivi sätete ajakohastamiseks, et võtta arvesse inflatsiooni või tehnoloogia ja turu arengut. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Komisjon võtab meetmeid, et tagada artikli 1 lõigetes 4 ja 5 osutatud erandite ühetaoline kohaldamine. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2007/64/EÜ artikli 85 kohaselt loodud maksete komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 16

Täielik ühtlustamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3, artikli 3 lõike 3 kuuenda lõigu, artikli 5 lõike 7, artikli 7 lõike 4, artikli 9 ja artikli 18 lõike 2 kohaldamist ja niivõrd, kui käesolev direktiiv näeb ette õigusnormide ühtlustamist, ei säilita ega kehtesta liikmesriigid muid õigusnorme kui käesolevas direktiivis sätestatud õigusnormid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et e-raha väljastaja ei tee e-raha valdaja kahjuks erandeid käesoleva direktiivi siseriiklikest rakendusaktidest või sellele vastavatest sätetest, välja arvatud juhtudel, kui see on käesolevas direktiivis sõnaselgelt ette nähtud.

Artikkel 17

Läbivaatamine

Hiljemalt 1. novembriks 2012 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta ning eelkõige e-raha asutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete rakendamise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud direktiivi muutmiseks.

Artikkel 18

Üleminekusätted

1.   Liikmesriigid lubavad e-raha asutustel, kes on alustanud tegevust vastavalt direktiivi 2000/46/EÜ ülevõtvale siseriiklikule õigusele enne 30. aprilli 2011 liikmesriigis, kus asub nende peakontor, jätkata oma tegevust asjaomases või muus liikmesriigis vastavalt direktiiviga 2000/46/EÜ ettenähtud vastastikuse tunnustamise korrale käesoleva direktiivi artikliga 3 ettenähtud tegevusluba taotlemata ning ilma, et neilt nõutaks käesoleva direktiivi II jaotise teiste sätete või selles osutatud sätete täitmist.

Liikmesriigid nõuavad, et sellised e-raha asutused esitaksid pädevatele asutustele kogu asjakohase teabe, et viimased saaksid hiljemalt 30. oktoobriks 2011 otsustada, kas e-raha asutused täidavad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid, ning juhul kui ei täida, milliseid meetmeid tuleb võtta, et tagada nõuete täitmine, või kas oleks asjakohane tegevusluba kehtetuks tunnistada.

Nõudeid täitvatele e-raha asutustele antakse tegevusluba, nad kantakse registrisse ning neilt nõutakse II jaotises sätestatud nõuete täitmist. Kui e-raha asutused ei täida käesoleva direktiivi nõudeid hiljemalt 30. oktoobriks 2011, keelatakse neil e-raha väljastada.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada, et e-raha asutustele antakse automaatselt tegevusluba ning nad kantakse artikliga 3 ettenähtud registrisse, kui pädevatel asutustel on juba tõendeid selle kohta, et asjaomane e-raha asutus täidab artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud nõudeid. Pädevad asutused teavitavad asjaomaseid e-raha asutusi enne tegevusloa andmist.

3.   Liikmesriigid lubavad e-raha asutustel, kes on alustanud tegevust vastavalt direktiivi 2000/46/EÜ artiklit 8 ülevõtvale siseriiklikule õigusele enne 30. aprilli 2011, jätkata oma tegevust asjaomases liikmesriigis kooskõlas direktiiviga 2000/46/EÜ kuni 30. aprillini 2012 ilma käesoleva direktiivi artikliga 3 ettenähtud tegevusluba taotlemata ning ilma, et neilt nõutaks käesoleva direktiivi II jaotise teiste sätete või selles osutatud sätete täitmist. E-raha asutustel, kellele ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul antud tegevusluba ja kelle suhtes ei kohaldata erandit käesoleva direktiivi artikli 9 tähenduses, keelatakse e-raha väljastada.

Artikkel 19

Direktiivi 2005/60/EÜ muutmine

Direktiivi 2005/60/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ja kes tegeleb ühe või mitme direktiivi 2006/48/EÜ I lisa punktides 2–12 ning 14 ja 15 loetletud tegevusega, sealhulgas valuutavahetus (bureaux de change);” |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 3 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ja kes tegeleb ühe või mitme direktiivi 2006/48/EÜ I lisa punktides 2–12 ning 14 ja 15 loetletud tegevusega, sealhulgas valuutavahetus (bureaux de change);”

| 2) | artikli 11 lõike 5 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | e-raha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/Ü (milles käsitletakse e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle teostatavat järelevalvet) (11) artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses, kusjuures kui seadet ei saa taaslaadida, ei ületa seadmel hoitava e-raha summa 250 eurot; või kui seadet saab laadida, siis on kehtestatud 2 500 euro suurune ülemmäär e-raha tehingute kogusummale kalendriaastas, välja arvatud juhul, kui 1 000 euro suurune või sellest suurem summa on e-raha valdaja nõudmisel tagastatud samal kalendriaastal vastavalt direktiivi 2009/110/EÜ artiklile 11. Siseriiklike maksetehingute puhul võivad liikmesriigid või nende pädevad asutused suurendada käesolevas punktis osutatud 250 euro suurust summat kuni 500 euroni. |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 11 lõike 5 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

e-raha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/Ü (milles käsitletakse e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle teostatavat järelevalvet) (11) artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses, kusjuures kui seadet ei saa taaslaadida, ei ületa seadmel hoitava e-raha summa 250 eurot; või kui seadet saab laadida, siis on kehtestatud 2 500 euro suurune ülemmäär e-raha tehingute kogusummale kalendriaastas, välja arvatud juhul, kui 1 000 euro suurune või sellest suurem summa on e-raha valdaja nõudmisel tagastatud samal kalendriaastal vastavalt direktiivi 2009/110/EÜ artiklile 11. Siseriiklike maksetehingute puhul võivad liikmesriigid või nende pädevad asutused suurendada käesolevas punktis osutatud 250 euro suurust summat kuni 500 euroni.

Artikkel 20

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatused

Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1)   „krediidiasutus”– ettevõtja, kelle tegevus on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine;” |
| --- | --- | --- |

1)

artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)   „krediidiasutus”– ettevõtja, kelle tegevus on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine;”

| b) | punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5)   „finantseerimisasutus”– ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ning kelle põhitegevuseks on osaluse omandamine või tegelemine I lisa punktides 2–12 ja 15 loetletud tegevustega.”; |
| --- | --- |

b)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)   „finantseerimisasutus”– ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ning kelle põhitegevuseks on osaluse omandamine või tegelemine I lisa punktides 2–12 ja 15 loetletud tegevustega.”;

| 2) | I lisale lisatakse järgmine punkt:






  „15. | E-raha väljastamine.” |
| --- | --- | --- |

2)

I lisale lisatakse järgmine punkt:

„15.

E-raha väljastamine.”

Artikkel 21

Kehtetuks tunnistamine

Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi artikli 18 lõigete 1 ja 3 kohaldamist, tunnistatakse direktiiv 2000/46/EÜ kehtetuks alates 30. aprillist 2011.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 22

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 30. aprillil 2011. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende normide teksti.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 30. aprillist 2011.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 24

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. september 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  26. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 30, 6.2.2009, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

4

(5)  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

8

(9)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

9

(10)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 201.

10

(11)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.”

11

---

| 10.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/18

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/129/EÜ,

9. oktoober 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Fluori sisaldavate ühendite kasutamist reguleeritakse praegu direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa viitenumbritega 26–43, 47 ja 56. Nende ühendite maksimaalne lubatud sisaldus hambapastades tähendab fluori sisaldust algainena (0,15 %, arvutatud fluorina, s.o 1 500 ppm (miljondikku)). |
| --- | --- |

(1)

Fluori sisaldavate ühendite kasutamist reguleeritakse praegu direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa viitenumbritega 26–43, 47 ja 56. Nende ühendite maksimaalne lubatud sisaldus hambapastades tähendab fluori sisaldust algainena (0,15 %, arvutatud fluorina, s.o 1 500 ppm (miljondikku)).

| (2) | Tarbekaupade teaduskomitee, praegu tarbijaohutuse komitee (edaspidi „SCCS”) (2) määras oma arvamuses SCCP/0882/08, et maksimaalselt lubatud 0,15 % fluoriidisisaldus (1 500 F- ppm) alla kuueaastaseid lapsi olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei ohusta. Kasutatud andmed saadi peamiselt naatriumfluoriidi käsitlevate uuringute käigus. |
| --- | --- |

(2)

Tarbekaupade teaduskomitee, praegu tarbijaohutuse komitee (edaspidi „SCCS”) (2) määras oma arvamuses SCCP/0882/08, et maksimaalselt lubatud 0,15 % fluoriidisisaldus (1 500 F- ppm) alla kuueaastaseid lapsi olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei ohusta. Kasutatud andmed saadi peamiselt naatriumfluoriidi käsitlevate uuringute käigus.

| (3) | Toetudes SCCSi teaduslikele järeldustele, kehtestati komisjoni 29. augusti 2007. aasta direktiiviga 2007/53/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga) (3) nõue trükkida fluoriidi sisaldavate hambapastade siltidele hoiatus fluori sisaldavate ühendite kohta, mille kasutamist reguleeritakse. See nõue käib fluoriidi, mitte fluori kohta algainena. Seetõttu ei hõlmanud kehtestatud tähistamisnõue kõiki fluori sisaldavaid ühendeid, mis on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas. |
| --- | --- |

(3)

Toetudes SCCSi teaduslikele järeldustele, kehtestati komisjoni 29. augusti 2007. aasta direktiiviga 2007/53/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga) (3) nõue trükkida fluoriidi sisaldavate hambapastade siltidele hoiatus fluori sisaldavate ühendite kohta, mille kasutamist reguleeritakse. See nõue käib fluoriidi, mitte fluori kohta algainena. Seetõttu ei hõlmanud kehtestatud tähistamisnõue kõiki fluori sisaldavaid ühendeid, mis on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas.

| (4) | SCCS selgitas komisjoni palvel, et arvamustes SCCNFP/0653/03 ja SCCP/0882/05 on märgitud, et nõuet võib laiendada muudele direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele ainult fluoroosi eest hoiatamiseks. Kuid direktiiviga 2007/53/EÜ kehtestatud viitamisnõudega direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele, arvas SCCS, et terminid „fluor” ja „fluoriid” on samaväärsed ja teineteisega asendatavad. |
| --- | --- |

(4)

SCCS selgitas komisjoni palvel, et arvamustes SCCNFP/0653/03 ja SCCP/0882/05 on märgitud, et nõuet võib laiendada muudele direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele ainult fluoroosi eest hoiatamiseks. Kuid direktiiviga 2007/53/EÜ kehtestatud viitamisnõudega direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele, arvas SCCS, et terminid „fluor” ja „fluoriid” on samaväärsed ja teineteisega asendatavad.

| (5) | Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et tähistamisnõuet kohaldatakse kõigi 20 direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldava ühendi suhtes, mitte ainult fluoriidi sisaldavate ühendite suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et tähistamisnõuet kohaldatakse kõigi 20 direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldava ühendi suhtes, mitte ainult fluoriidi sisaldavate ühendite suhtes.

| (6) | Seepärast peaks nõue trükkida direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluoriühendeid sisaldavate hambapastade siltidele hoiatus viitama mitte fluoriidi-, vaid fluorisisaldusele. Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast peaks nõue trükkida direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluoriühendeid sisaldavate hambapastade siltidele hoiatus viitama mitte fluoriidi-, vaid fluorisisaldusele. Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

| (7) | Sujuva ülemineku tagamiseks ei tohiks liikmesriigid keelata käesoleva direktiivi nõuetele vastavate kaupade turustamist enne direktiivi kohaldamiskuupäeva. |
| --- | --- |

(7)

Sujuva ülemineku tagamiseks ei tohiks liikmesriigid keelata käesoleva direktiivi nõuetele vastavate kaupade turustamist enne direktiivi kohaldamiskuupäeva.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. aprilliks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 15. oktoobrist 2010.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Liikmesriigid ei tohi keelata käesoleva direktiivi ülevõtmissätete kohaselt märgistatud hambapasta artikli 2 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevast varasemat turustamist.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. oktoober 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

1

(2)  Komitee nime muudeti komisjoni otsusega 2008/721/EÜ (ELT L 241, 10.9.2008, lk 21).

2

(3)  ELT L 226, 30.8.2007, lk 19.

3

---

LISA

Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa viitenumbritele 26–43, 47 ja 56 vastavas veerus f asendatakse esimese lause järel olev tekst järgmiste lausetega:

„Hambapasta, mis sisaldab fluoriühendeid, milles on 0,1–0,15 % fluori (arvutatud fluorina) ja mis ei ole märgistatud kui lastele sobimatu (näiteks „ainult täiskasvanutele”), peab kandma kohustuslikku märgistust:

„Kuni kuueaastastele lastele: võtta herneterasuurune kogus ning puhastada hambad täiskasvanu juhendamisel, et vältida allaneelamist. Kui te manustate fluoriide mõnel muul moel, konsulteerige hambaarsti või arstiga.” ”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 10.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/20

---

KOMISJONI OTSUS,

9. oktoober 2009,

ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2009. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7592 all)

(Ainult bulgaaria-, taani-, hollandi-, inglis-, eesti-, soome-, prantsus-, saksa-, kreeka-, itaalia-, leedu-, malta-, poola-, portugali-, rumeenia-, hispaania- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(2009/746/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid on komisjonile edastanud 2009. aasta kalanduse kontrolli programmid koos taotlustega ühenduse rahalise toetuse saamiseks, et katta programmi projektide kulusid. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid on komisjonile edastanud 2009. aasta kalanduse kontrolli programmid koos taotlustega ühenduse rahalise toetuse saamiseks, et katta programmi projektide kulusid.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a loetletud meetmetega seotud taotlused võivad saada ühenduse toetust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a loetletud meetmetega seotud taotlused võivad saada ühenduse toetust.

| (3) | Ühenduse toetuse saamise taotlused peavad vastama komisjoni määruses (EÜ) nr 391/2007 (2) sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse toetuse saamise taotlused peavad vastama komisjoni määruses (EÜ) nr 391/2007 (2) sätestatud eeskirjadele.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks ühenduse rahalise toetuse maksimumsummad ja toetuse määrad määruse (EÜ) nr 861/2006 artikliga 15 ettenähtud piirides ning sätestada toetuse andmise tingimused. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks ühenduse rahalise toetuse maksimumsummad ja toetuse määrad määruse (EÜ) nr 861/2006 artikliga 15 ettenähtud piirides ning sätestada toetuse andmise tingimused.

| (5) | Selleks et soodustada investeeringuid komisjoni poolt kindlaksmääratud esmatähtsatesse meetmetesse, ning pidades silmas finantskriisi negatiivset mõju liikmesriikide eelarvetele, tuleks elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi ja laevaseiresüsteemiga ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimisega seotud kulude puhul kehtestada kõrge kaasrahastamise määr määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 15 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et soodustada investeeringuid komisjoni poolt kindlaksmääratud esmatähtsatesse meetmetesse, ning pidades silmas finantskriisi negatiivset mõju liikmesriikide eelarvetele, tuleks elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi ja laevaseiresüsteemiga ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimisega seotud kulude puhul kehtestada kõrge kaasrahastamise määr määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 15 sätestatud piirides.

| (6) | Toetuse saamiseks peaksid automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama 18. detsembri 2003. aasta komisjoni määruses (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (3) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Toetuse saamiseks peaksid automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama 18. detsembri 2003. aasta komisjoni määruses (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (3) sätestatud nõuetele.

| (7) | Toetuse saamiseks peaksid kalalaevadele paigaldatud elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed vastama 3. novembri 2008. aasta komisjoni määruses (EÜ) nr 1077/2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1566/2007, (4) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Toetuse saamiseks peaksid kalalaevadele paigaldatud elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed vastama 3. novembri 2008. aasta komisjoni määruses (EÜ) nr 1077/2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1566/2007, (4) sätestatud nõuetele.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega nähakse ette ühenduse rahaline toetus kulude katmiseks, mis tekivad liikmesriikidel 2009. aastal ühise kalanduspoliitika järelevalve- ja kontrollisüsteemi rakendamisel, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a. Sellega määratakse kindlaks igale liikmesriigile antav ühenduse rahalise toetuse summa, ühenduse rahalise toetuse määr ja toetuse andmise tingimused.

Artikkel 2

Täitmata kulukohustuste lõpetamine

Asjaomane liikmesriik teeb 30. juuniks 2013 kõik maksed, mille hüvitamist taotletakse. Pärast kõnealust tähtaega liikmesriigi poolt tehtud maksed ei kuulu hüvitamisele. Käesoleva otsusega seotud kasutamata eelarveassigneeringud vabastatakse hiljemalt 31. detsembriks 2014.

Artikkel 3

Uus tehnoloogia ja IT-võrgud

1.   Selliste kulude hüvitamiseks, mis on seotud arvutitehnika ostmise, paigaldamise ja tehnilise abiga ning IT-võrkude loomisega, et võimaldada tõhusat ja turvalist andmevahetust seoses kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega, võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb I lisas sätestatud piiridesse.

2.   Kui I lisa kohased kulud on seotud laevaseiresüsteemi, elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi ning ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga, kehtestatakse lõikes 1 osutatud kaasrahastamise määraks 95 %.

Artikkel 4

Automaatsed lokaliseerimisseadmed

1.   Selliste kulude hüvitamiseks, mis on seotud kalapüügi seirekeskuses laevaseiresüsteemi kaudu laevade kaugseiret võimaldavate automaatsete lokaliseerimisseadmete ostmise ja pardale paigaldamisega, võib anda rahalist toetust, mis katab 95 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb II lisas sätestatud piiridesse.

2.   Lõikes 1 osutatud rahaline toetus on kuni 1 500 eurot laeva kohta.

3.   Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse saamiseks peavad automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama määruses (EÜ) nr 2244/2003 sätestatud nõuetele.

Artikkel 5

Elektroonilised registreerimis- ja aruandlussüsteemid

Selliste kulude hüvitamiseks, mis on seotud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi jaoks vajalike osade väljatöötamise, ostmise, paigaldamise ja tehnilise abiga, et võimaldada tõhusat ja turvalist andmevahetust seoses kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega, võib anda rahalist toetust, mis katab 95 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb III lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 6

Elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed

1.   Selliste kulude hüvitamiseks, mis on seotud kalapüügi seirekeskuses laevaseiresüsteemi kaudu laevade kaugseiret võimaldavate elektrooniliste registreerimis- ja aruandlusseadmete ostmise ja pardale paigaldamisega, võib anda rahalist toetust, mis katab 95 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb IV lisas sätestatud piiridesse.

2.   Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, on lõikes 1 osutatud rahaline toetus kuni 4 500 eurot laeva kohta.

3.   Rahalise toetuse saamiseks peavad elektroonilised registreerimis- ja aruandlusseadmed vastama määruses (EÜ) nr 1077/2008 sätestatud nõuetele.

4.   Selliste seadmete puhul, mis täidavad nii elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi kui ka laevaseiresüsteemi ülesandeid ning mis vastavad määrustes (EÜ) nr 2244/2003 ja (EÜ) nr 1077/2008 sätestatud nõuetele, on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahaline toetus kuni 6 000 eurot.

Artikkel 7

Katseprojektid

Uue tehnoloogia rakendamise katseprojektidega seotud kulude hüvitamiseks võib anda rahalist toetust, mis katab 95 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb V lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 8

Koolitus- ja vahetusprogrammid

Kalandusvaldkonna seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate riigiteenistujate koolitus- ja vahetusprogrammidega seotud kulude hüvitamiseks võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb VI lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 9

Katsevaatlused ja vaatluskavad

Katsevaatluste ja vaatluskavadega seotud kulude hüvitamiseks võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb VII lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 10

Kulude hindamine

Ühise kalanduspoliitika kontrolli kulude hindamise süsteemi rakendamisega seotud kulude hüvitamiseks võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb VIII lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 11

Algatused ühise kalanduspoliitika eeskirjadest teavitamiseks

Selliste kulude hüvitamiseks, mis on seotud algatustega, sealhulgas seminaride ja meediavahenditega, mille eesmärk on tõsta kalurite ja teiste osaliste, näiteks inspektorite, prokuröride ja kohtunike, aga ka üldsuse teadlikkust võitluses vastutustundetu ja ebaseadusliku kalapüügi vastu ning eesmärgiga tutvustada ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamist, võib anda rahalist toetust, mis katab 75 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb IX lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 12

Kalanduse patrull-laevad ja -õhusõidukid

1.   Selliste laevade ja õhusõidukite ostmise või moderniseerimisega seotud kulude hüvitamiseks, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad kalandustegevuse kontrollimiseks ja järelevalveks, võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % liikmesriikide kantud abikõlblikest kuludest, kuid jääb X lisas sätestatud piiridesse.

2.   Iga liikmesriigi jaoks X lisas kindlaksmääratud rahaline toetus on arvutatud lähtuvalt sellest, mil määral kasutati kõnealuseid laevu ja õhusõidukeid kontrolliks ja järelevalveks, väljendatuna protsendina nende üldisest kasutamisest aasta jooksul, nagu on deklareerinud liikmesriigid.

Artikkel 13

Ühenduse suurim toetus kokku liikmesriigi kohta

Liikmesriigi kavandatav kogukulu, sellest abikõlblik osa ning ühenduse suurim toetus liikmesriigi kohta kokku artiklites 3–12 osutatud meetmete võtmiseks on järgmised:

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Belgia | 805 000 | 805 000 | 764 750 |
| Bulgaaria | 352 000 | 362 000 | 282 250 |
| Taani | 1 945 552 | 1 945 552 | 1 667 139 |
| Saksamaa | 222 000 | 278 000 | 220 000 |
| Eesti | 706 000 | 706 000 | 645 500 |
| Iirimaa | 120 000 | 90 000 | 45 000 |
| Kreeka | 16 867 000 | 8 928 000 | 4 735 400 |
| Hispaania | 17 218 103 | 14 772 123 | 8 190 517 |
| Prantsusmaa | 2 631 500 | 2 333 000 | 1 049 750 |
| Itaalia | 19 589 925 | 6 361 340 | 3 273 170 |
| Leedu | 407 900 | 407 900 | 378 300 |
| Malta | 1 003 475 | 1 003 475 | 922 127 |
| Madalmaad | 3 145 000 | 2 750 000 | 2 560 750 |
| Poola | 497 713 | 468 713 | 416 479 |
| Portugal | 783 500 | 759 250 | 629 038 |
| Rumeenia | 80 000 | 80 000 | 62 500 |
| Soome | 920 000 | 820 000 | 659 750 |
| Rootsi | 1 715 000 | 1 715 000 | 1 541 750 |
| Ühendkuningriik | 4 309 798 | 3 601 555 | 2 055 830 |
| Kokku | 73 319 466 | 48 186 908 | 30 100 000 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Belgia

805 000

805 000

764 750

Bulgaaria

352 000

362 000

282 250

Taani

1 945 552

1 945 552

1 667 139

Saksamaa

222 000

278 000

220 000

Eesti

706 000

706 000

645 500

Iirimaa

120 000

90 000

45 000

Kreeka

16 867 000

8 928 000

4 735 400

Hispaania

17 218 103

14 772 123

8 190 517

Prantsusmaa

2 631 500

2 333 000

1 049 750

Itaalia

19 589 925

6 361 340

3 273 170

Leedu

407 900

407 900

378 300

Malta

1 003 475

1 003 475

922 127

Madalmaad

3 145 000

2 750 000

2 560 750

Poola

497 713

468 713

416 479

Portugal

783 500

759 250

629 038

Rumeenia

80 000

80 000

62 500

Soome

920 000

820 000

659 750

Rootsi

1 715 000

1 715 000

1 541 750

Ühendkuningriik

4 309 798

3 601 555

2 055 830

Kokku

73 319 466

48 186 908

30 100 000

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Leedu Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 160, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 97, 12.4.2007, lk 30.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

3

(4)  ELT L 295, 4.11.2008, lk 3.

4

---

I LISA

UUS TEHNOLOOGIA JA IT-VÕRGUD

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Bulgaaria |
| BG/09/01 | 20 000 | 30 000 | 15 000 |
| BG/09/02 | 13 000 | 13 000 | 6 500 |
| BG/09/03 | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| BG/09/04 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| BG/09/05 | 70 000 | 70 000 | 66 500 |
| Vahesumma | 140 000 | 150 000 | 117 750 |
| Taani |
| DK/09/01 | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| DK/09/02 | 402 528 | 402 528 | 201 264 |
| DK/09/03 | 670 880 | 670 880 | 637 336 |
| DK/09/04 | 167 720 | 167 720 | 159 334 |
| DK/09/05 | 167 720 | 167 720 | 159 334 |
| Vahesumma | 1 543 024 | 1 543 024 | 1 284 736 |
| Germany |
| DE/09/01 | 90 000 | 90 000 | 85 000 |
| DE/09/02 | 16 000 | 72 000 | 36 000 |
| Vahesumma | 106 000 | 162 000 | 121 500 |
| Saksamaa |
| EE/09/01 | 600 000 | 600 000 | 570 000 |
| EE/09/02 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Vahesumma | 650 000 | 650 000 | 595 000 |
| Iirimaa |
| IE/09/01 | 90 000 | 60 000 | 30 000 |
| Vahesumma | 90 000 | 60 000 | 30 000 |
| Kreeka |
| EL/09/01 | 1 500 000 | 368 000 | 64 400 |
| EL/09/02 | 210 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 1 710 000 | 368 000 | 64 400 |
| Hispaania |
| ES/09/01 | 530 000 | 530 000 | 265 000 |
| ES/09/02 | 146 000 | 146 000 | 73 000 |
| ES/09/03 | 99 000 | 99 000 | 49 500 |
| ES/09/04 | 16 000 | 0 | 0 |
| ES/09/05 | 28 000 | 28 000 | 14 000 |
| ES/09/06 | 353 000 | 353 000 | 176 500 |
| ES/09/07 | 800 000 | 800 000 | 760 000 |
| ES/09/24 | 81 459 | 0 | 0 |
| ES/09/28 | 141 120 | 141 120 | 70 560 |
| ES/09/32 | 282 000 | 282 000 | 141 000 |
| ES/09/35 | 360 000 | 360 000 | 342 000 |
| Vahesumma | 2 836 579 | 2 739 120 | 1 891 560 |
| Prantsusmaa |
| FR/09/01 | 553 500 | 410 000 | 205 000 |
| FR/09/02 | 130 000 | 130 000 | 65 000 |
| FR/09/03 | 120 000 | 120 000 | 60 000 |
| Vahesumma | 803 500 | 660 000 | 330 000 |
| Itaalia |
| IT/09/01 | 220 000 | 55 000 | 27 500 |
| Vahesumma | 220 000 | 55 000 | 27 500 |
| Leedu |
| LT/09/01-01 | 27 000 | 27 000 | 25 650 |
| Vahesumma | 27 000 | 27 000 | 25 650 |
| Madalmaad |
| NL/09/01 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| NL/09/02 | 150 000 | 150 000 | 142 500 |
| NL/09/03 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| NL/09/04 | 75 000 | 75 000 | 71 250 |
| NL/09/11 | 30 000 | 0 | 0 |
| NL/09/12 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| Vahesumma | 625 000 | 595 000 | 565 250 |
| Poola |
| PL/09/01 | 93 000 | 64 000 | 32 000 |
| PL/09/02 | 10 000 | 10 000 | 9 500 |
| PL/09/03 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| Vahesumma | 133 000 | 104 000 | 70 000 |
| Portugal |
| PT/09/01-01 | 2 500 | 2 500 | 1 250 |
| PT/09/01-02 | 218 250 | 194 000 | 97 000 |
| PT/09/03 | 1 500 | 1 500 | 750 |
| PT/09/04 | 7 000 | 7 000 | 3 500 |
| PT/09/05-01 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| PT/09/05-02 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| PT/09/05-03 | 35 000 | 35 000 | 33 250 |
| PT/09/05-04 | 125 000 | 125 000 | 118 750 |
| PT/09/05-05 | 9 750 | 9 750 | 9 263 |
| PT/09/05-06 | 9 000 | 9 000 | 8 550 |
| Vahesumma | 478 000 | 453 750 | 338 813 |
| Rumeenia |
| RO/09/01 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Vahesumma | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Soome |
| FI/09/01 | 200 000 | 200 000 | 100 000 |
| FI/09/02 | 20 000 | 20 000 | 10 000 |
| FI/09/03 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Vahesumma | 235 000 | 235 000 | 117 500 |
| Rootsi |
| SE/09/01 | 40 000 | 40 000 | 20 000 |
| SE/09/02 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/03 | 135 000 | 135 000 | 128 250 |
| SE/09/04 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/05 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/06 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| SE/09/07 | 60 000 | 60 000 | 30 000 |
| Vahesumma | 525 000 | 525 000 | 453 750 |
| Ühendkuningriik |
| UK/09/01 | 55 880 | 55 880 | 53 086 |
| UK/09/03 | 56 916 | 56 916 | 54 071 |
| UK/09/04 | 113 831 | 100 000 | 50 000 |
| UK/09/25 | 10 245 | 10 245 | 9 733 |
| UK/09/26 | 15 362 | 15 362 | 7 681 |
| UK/09/27 | 3 415 | 4 000 | 2 000 |
| UK/09/30 | 5 123 | 6 000 | 3 000 |
| UK/09/34 | 1 890 | 1 890 | 1 796 |
| UK/09/37 | 1 708 | 2 000 | 1 000 |
| UK/09/43 | 17 758 | 0 | 0 |
| UK/09/44 | 17 075 | 17 075 | 8 538 |
| UK/09/45 | 13 660 | 13 660 | 6 830 |
| UK/09/46 | 10 245 | 12 000 | 6 000 |
| UK/09/47 | 1 196 | 1 196 | 598 |
| UK/09/48 | 797 | 797 | 758 |
| UK/09/60 | 570 | 570 | 285 |
| UK/09/64 | 2 277 | 2 000 | 1 000 |
| UK/09/65 | 4 241 | 4 241 | 2 121 |
| UK/09/67 | 3 159 | 3 159 | 3 002 |
| Vahesumma | 335 348 | 306 991 | 211 499 |
| Kokku | 10 472 451 | 8 648 885 | 6 252 408 |

(eurodes)

Liikmesriikja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Bulgaaria

BG/09/01

20 000

30 000

15 000

BG/09/02

13 000

13 000

6 500

BG/09/03

12 000

12 000

6 000

BG/09/04

25 000

25 000

23 750

BG/09/05

70 000

70 000

66 500

Vahesumma

140 000

150 000

117 750

Taani

DK/09/01

134 176

134 176

127 468

DK/09/02

402 528

402 528

201 264

DK/09/03

670 880

670 880

637 336

DK/09/04

167 720

167 720

159 334

DK/09/05

167 720

167 720

159 334

Vahesumma

1 543 024

1 543 024

1 284 736

Germany

DE/09/01

90 000

90 000

85 000

DE/09/02

16 000

72 000

36 000

Vahesumma

106 000

162 000

121 500

Saksamaa

EE/09/01

600 000

600 000

570 000

EE/09/02

50 000

50 000

25 000

Vahesumma

650 000

650 000

595 000

Iirimaa

IE/09/01

90 000

60 000

30 000

Vahesumma

90 000

60 000

30 000

Kreeka

EL/09/01

1 500 000

368 000

64 400

EL/09/02

210 000

0

0

Vahesumma

1 710 000

368 000

64 400

Hispaania

ES/09/01

530 000

530 000

265 000

ES/09/02

146 000

146 000

73 000

ES/09/03

99 000

99 000

49 500

ES/09/04

16 000

0

0

ES/09/05

28 000

28 000

14 000

ES/09/06

353 000

353 000

176 500

ES/09/07

800 000

800 000

760 000

ES/09/24

81 459

0

0

ES/09/28

141 120

141 120

70 560

ES/09/32

282 000

282 000

141 000

ES/09/35

360 000

360 000

342 000

Vahesumma

2 836 579

2 739 120

1 891 560

Prantsusmaa

FR/09/01

553 500

410 000

205 000

FR/09/02

130 000

130 000

65 000

FR/09/03

120 000

120 000

60 000

Vahesumma

803 500

660 000

330 000

Itaalia

IT/09/01

220 000

55 000

27 500

Vahesumma

220 000

55 000

27 500

Leedu

LT/09/01-01

27 000

27 000

25 650

Vahesumma

27 000

27 000

25 650

Madalmaad

NL/09/01

300 000

300 000

285 000

NL/09/02

150 000

150 000

142 500

NL/09/03

40 000

40 000

38 000

NL/09/04

75 000

75 000

71 250

NL/09/11

30 000

0

0

NL/09/12

30 000

30 000

28 500

Vahesumma

625 000

595 000

565 250

Poola

PL/09/01

93 000

64 000

32 000

PL/09/02

10 000

10 000

9 500

PL/09/03

30 000

30 000

28 500

Vahesumma

133 000

104 000

70 000

Portugal

PT/09/01-01

2 500

2 500

1 250

PT/09/01-02

218 250

194 000

97 000

PT/09/03

1 500

1 500

750

PT/09/04

7 000

7 000

3 500

PT/09/05-01

40 000

40 000

38 000

PT/09/05-02

30 000

30 000

28 500

PT/09/05-03

35 000

35 000

33 250

PT/09/05-04

125 000

125 000

118 750

PT/09/05-05

9 750

9 750

9 263

PT/09/05-06

9 000

9 000

8 550

Vahesumma

478 000

453 750

338 813

Rumeenia

RO/09/01

15 000

15 000

7 500

Vahesumma

15 000

15 000

7 500

Soome

FI/09/01

200 000

200 000

100 000

FI/09/02

20 000

20 000

10 000

FI/09/03

15 000

15 000

7 500

Vahesumma

235 000

235 000

117 500

Rootsi

SE/09/01

40 000

40 000

20 000

SE/09/02

80 000

80 000

76 000

SE/09/03

135 000

135 000

128 250

SE/09/04

80 000

80 000

76 000

SE/09/05

80 000

80 000

76 000

SE/09/06

50 000

50 000

47 500

SE/09/07

60 000

60 000

30 000

Vahesumma

525 000

525 000

453 750

Ühendkuningriik

UK/09/01

55 880

55 880

53 086

UK/09/03

56 916

56 916

54 071

UK/09/04

113 831

100 000

50 000

UK/09/25

10 245

10 245

9 733

UK/09/26

15 362

15 362

7 681

UK/09/27

3 415

4 000

2 000

UK/09/30

5 123

6 000

3 000

UK/09/34

1 890

1 890

1 796

UK/09/37

1 708

2 000

1 000

UK/09/43

17 758

0

0

UK/09/44

17 075

17 075

8 538

UK/09/45

13 660

13 660

6 830

UK/09/46

10 245

12 000

6 000

UK/09/47

1 196

1 196

598

UK/09/48

797

797

758

UK/09/60

570

570

285

UK/09/64

2 277

2 000

1 000

UK/09/65

4 241

4 241

2 121

UK/09/67

3 159

3 159

3 002

Vahesumma

335 348

306 991

211 499

Kokku

10 472 451

8 648 885

6 252 408

---

II LISA

AUTOMAATSED LOKALISEERIMISSEADMED

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Hispaania: |
| ES/09/15 | 90 000 | 90 000 | 45 000 |
| ES/09/26 | 89 656 | 89 656 | 85 174 |
| Vahesumma | 179 656 | 179 656 | 130 174 |
| Prantsusmaa: |
| FR/09/04 | 1 098 000 | 1 098 000 | 366 000 |
| FR/09/05 | 225 000 | 225 000 | 75 000 |
| Vahesumma | 1 323 000 | 1 323 000 | 441 000 |
| Malta: |
| MT/09/01 | 22 000 | 22 000 | 7 500 |
| Vahesumma | 22 000 | 22 000 | 7 500 |
| Kokku | 1 524 656 | 1 524 656 | 578 674 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Hispaania:

ES/09/15

90 000

90 000

45 000

ES/09/26

89 656

89 656

85 174

Vahesumma

179 656

179 656

130 174

Prantsusmaa:

FR/09/04

1 098 000

1 098 000

366 000

FR/09/05

225 000

225 000

75 000

Vahesumma

1 323 000

1 323 000

441 000

Malta:

MT/09/01

22 000

22 000

7 500

Vahesumma

22 000

22 000

7 500

Kokku

1 524 656

1 524 656

578 674

---

III LISA

ELEKTROONILISED REGISTREERIMIS- JA ARUANDLUSSÜSTEEMID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Belgia: |
| BE/09/01 | 280 000 | 280 000 | 266 000 |
| BE/09/02 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Vahesumma | 580 000 | 580 000 | 551 000 |
| Bulgaaria: |
| BG/09/06 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| BG/09/07 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| Vahesumma | 105 000 | 105 000 | 99 750 |
| Taani: |
| DK/09/06 | 268 352 | 268 352 | 254 935 |
| Vahesumma | 268 352 | 268 352 | 254 935 |
| Hispaania: |
| ES/09/08 | 89 553 | 89 553 | 85 076 |
| ES/09/09 | 31 732 | 31 732 | 30 146 |
| ES/09/10 | 34 694 | 34 694 | 32 960 |
| ES/09/11 | 72 764 | 72 764 | 69 126 |
| ES/09/12 | 49 885 | 49 885 | 47 391 |
| ES/09/13 | 7 431 | 0 | 0 |
| ES/09/16 | 70 000 | 70 000 | 66 500 |
| Vahesumma | 356 059 | 348 628 | 331 199 |
| Leedu: |
| LT/09/01-02 | 353 000 | 353 000 | 335 350 |
| Vahesumma | 353 000 | 353 000 | 335 350 |
| Malta: |
| MT/09/02-01 | 8 400 | 8 400 | 7 980 |
| MT/09/02-02 | 60 000 | 60 000 | 57 000 |
| MT/09/02-03 | 2 000 | 2 000 | 1 900 |
| MT/09/03 | 32 375 | 32 375 | 30 757 |
| MT/09/04 | 97 200 | 97 200 | 92 340 |
| Vahesumma | 199 975 | 199 975 | 189 977 |
| Madalmaad: |
| NL/09/05 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| NL/09/13 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Vahesumma | 240 000 | 240 000 | 228 000 |
| Poola: |
| PL/09/04 | 64 883 | 64 883 | 61 639 |
| PL/09/05-01 | 16 665 | 16 665 | 15 832 |
| PL/09/05-04 | 18 443 | 18 443 | 17 521 |
| PL/09/05-05 | 3 556 | 3 556 | 3 379 |
| PL/09/05-07 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| PL/09/06 | 41 166 | 41 166 | 39 108 |
| Vahesumma | 169 713 | 169 713 | 161 229 |
| Portugal: |
| PT/09/02-01 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/02-02 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/06-01 | 133 000 | 133 000 | 126 350 |
| PT/09/06-02 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/06-03 | 12 000 | 12 000 | 11 400 |
| Vahesumma | 305 500 | 305 500 | 290 225 |
| Soome: |
| FI/09/04 | 550 000 | 550 000 | 522 500 |
| Vahesumma | 550 000 | 550 000 | 522 500 |
| Rootsi: |
| SE/09/08 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Vahesumma | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Kokku | 3 427 599 | 3 420 168 | 3 249 165 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Belgia:

BE/09/01

280 000

280 000

266 000

BE/09/02

300 000

300 000

285 000

Vahesumma

580 000

580 000

551 000

Bulgaaria:

BG/09/06

25 000

25 000

23 750

BG/09/07

80 000

80 000

76 000

Vahesumma

105 000

105 000

99 750

Taani:

DK/09/06

268 352

268 352

254 935

Vahesumma

268 352

268 352

254 935

Hispaania:

ES/09/08

89 553

89 553

85 076

ES/09/09

31 732

31 732

30 146

ES/09/10

34 694

34 694

32 960

ES/09/11

72 764

72 764

69 126

ES/09/12

49 885

49 885

47 391

ES/09/13

7 431

0

0

ES/09/16

70 000

70 000

66 500

Vahesumma

356 059

348 628

331 199

Leedu:

LT/09/01-02

353 000

353 000

335 350

Vahesumma

353 000

353 000

335 350

Malta:

MT/09/02-01

8 400

8 400

7 980

MT/09/02-02

60 000

60 000

57 000

MT/09/02-03

2 000

2 000

1 900

MT/09/03

32 375

32 375

30 757

MT/09/04

97 200

97 200

92 340

Vahesumma

199 975

199 975

189 977

Madalmaad:

NL/09/05

40 000

40 000

38 000

NL/09/13

200 000

200 000

190 000

Vahesumma

240 000

240 000

228 000

Poola:

PL/09/04

64 883

64 883

61 639

PL/09/05-01

16 665

16 665

15 832

PL/09/05-04

18 443

18 443

17 521

PL/09/05-05

3 556

3 556

3 379

PL/09/05-07

25 000

25 000

23 750

PL/09/06

41 166

41 166

39 108

Vahesumma

169 713

169 713

161 229

Portugal:

PT/09/02-01

53 500

53 500

50 825

PT/09/02-02

53 500

53 500

50 825

PT/09/06-01

133 000

133 000

126 350

PT/09/06-02

53 500

53 500

50 825

PT/09/06-03

12 000

12 000

11 400

Vahesumma

305 500

305 500

290 225

Soome:

FI/09/04

550 000

550 000

522 500

Vahesumma

550 000

550 000

522 500

Rootsi:

SE/09/08

300 000

300 000

285 000

Vahesumma

300 000

300 000

285 000

Kokku

3 427 599

3 420 168

3 249 165

---

IV LISA

ELEKTROONILISED REGISTREERIMIS- JA ARUANDLUSSEADMED

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Belgia: |
| BE/09/03 | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Vahesumma | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Taani: |
| DK/09/07 | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| Vahesumma | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| Saksamaa: |
| DE/09/05 | 90 000 | 90 000 | 85 500 |
| Vahesumma | 90 000 | 90 000 | 85 500 |
| Eesti: |
| EE/09/03 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Vahesumma | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Kreeka: |
| EL/09/03 | 7 510 000 | 7 510 000 | 4 146 000 |
| Vahesumma | 7 510 000 | 7 510 000 | 4 146 000 |
| Hispaania: |
| ES/09/14 | 2 000 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 2 000 000 | 0 | 0 |
| Prantsusmaa: |
| FR/09/06 | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Vahesumma | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Malta: |
| MT/09/05 | 763 200 | 763 200 | 715 500 |
| + MT/09/02-04 | | | |
| Vahesumma | 763 200 | 763 200 | 715 500 |
| Madalmaad: |
| NL/09/06 | 1 800 000 | 1 800 000 | 1 710 000 |
| Vahesumma | 1 800 000 | 1 800 000 | 1 710 000 |
| Poola: |
| PL/09/05-02 | 109 200 | 109 200 | 103 740 |
| PL/09/05-03 | 46 800 | 46 800 | 44 460 |
| PL/09/05-06 | 39 000 | 39 000 | 37 050 |
| Vahesumma | 195 000 | 195 000 | 185 250 |
| Rumeenia: |
| RO/09/02 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Vahesumma | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Rootsi: |
| SE/09/09 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| SE/09/10 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Vahesumma | 500 000 | 500 000 | 475 000 |
| Ühendkuningriik: |
| UK/09/02 | 418 896 | 418 896 | 397 952 |
| Vahesumma | 418 896 | 418 896 | 397 952 |
| Kokku | 13 961 272 | 11 961 272 | 8 365 170 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Belgia:

BE/09/03

225 000

225 000

213 750

Vahesumma

225 000

225 000

213 750

Taani:

DK/09/07

134 176

134 176

127 468

Vahesumma

134 176

134 176

127 468

Saksamaa:

DE/09/05

90 000

90 000

85 500

Vahesumma

90 000

90 000

85 500

Eesti:

EE/09/03

50 000

50 000

47 500

Vahesumma

50 000

50 000

47 500

Kreeka:

EL/09/03

7 510 000

7 510 000

4 146 000

Vahesumma

7 510 000

7 510 000

4 146 000

Hispaania:

ES/09/14

2 000 000

0

0

Vahesumma

2 000 000

0

0

Prantsusmaa:

FR/09/06

225 000

225 000

213 750

Vahesumma

225 000

225 000

213 750

Malta:

MT/09/05

763 200

763 200

715 500

- MT/09/02-04

Vahesumma

763 200

763 200

715 500

Madalmaad:

NL/09/06

1 800 000

1 800 000

1 710 000

Vahesumma

1 800 000

1 800 000

1 710 000

Poola:

PL/09/05-02

109 200

109 200

103 740

PL/09/05-03

46 800

46 800

44 460

PL/09/05-06

39 000

39 000

37 050

Vahesumma

195 000

195 000

185 250

Rumeenia:

RO/09/02

50 000

50 000

47 500

Vahesumma

50 000

50 000

47 500

Rootsi:

SE/09/09

300 000

300 000

285 000

SE/09/10

200 000

200 000

190 000

Vahesumma

500 000

500 000

475 000

Ühendkuningriik:

UK/09/02

418 896

418 896

397 952

Vahesumma

418 896

418 896

397 952

Kokku

13 961 272

11 961 272

8 365 170

---

V LISA

KATSEPROJEKTID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Bulgaaria: |
| BG/09/08 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| Vahesumma | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| Hispaania: |
| ES/09/34 | 96 887 | 96 887 | 92 043 |
| Vahesumma | 96 887 | 96 887 | 92 043 |
| Rootsi: |
| SE/09/11 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| SE/09/12 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Vahesumma | 240 000 | 240 000 | 228 000 |
| Kokku | 361 887 | 361 887 | 343 793 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Bulgaaria:

BG/09/08

25 000

25 000

23 750

Vahesumma

25 000

25 000

23 750

Hispaania:

ES/09/34

96 887

96 887

92 043

Vahesumma

96 887

96 887

92 043

Rootsi:

SE/09/11

40 000

40 000

38 000

SE/09/12

200 000

200 000

190 000

Vahesumma

240 000

240 000

228 000

Kokku

361 887

361 887

343 793

---

VI LISA

Koolitus- ja vahetusprogrammid

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Bulgaaria: |
| BG/09/09 | 70 000 | 70 000 | 35 000 |
| Vahesumma | 70 000 | 70 000 | 35 000 |
| Saksamaa: |
| DE/09/03 | 21 000 | 21 000 | 10 500 |
| DE/09/04 | 5 000 | 5 000 | 2 500 |
| Vahesumma | 26 000 | 26 000 | 13 000 |
| Eesti: |
| EE/09/04 | 6 000 | 6 000 | 3 000 |
| Vahesumma | 6 000 | 6 000 | 3 000 |
| Iirimaa: |
| IE/09/02 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Vahesumma | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Hispaania: |
| ES/09/17 | 25 920 | 25 920 | 12 960 |
| ES/09/25 | 70 690 | 70 690 | 35 345 |
| ES/09/33 | 22 000 | 22 000 | 11 000 |
| Vahesumma | 118 610 | 118 610 | 59 305 |
| Prantsusmaa: |
| FR/09/07 | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Vahesumma | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Itaalia: |
| IT/09/02 | 6 871 585 | 0 | 0 |
| IT/09/03 | 342 000 | 0 | 0 |
| IT/09/04 | 26 340 | 26 340 | 13 170 |
| IT/09/05 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| IT/09/06 | 880 000 | 880 000 | 440 000 |
| Vahesumma | 8 149 925 | 936 340 | 468 170 |
| Leedu: |
| LT/09/02 | 14 500 | 14 500 | 7 250 |
| Vahesumma | 14 500 | 14 500 | 7 250 |
| Malta: |
| MT/09/06 | 18 300 | 18 300 | 9 150 |
| Vahesumma | 18 300 | 18 300 | 9 150 |
| Madalmaad: |
| NL/09/14 | 45 000 | 45 000 | 22 500 |
| NL/09/15 | 25 000 | 25 000 | 12 500 |
| NL/09/16 | 45 000 | 45 000 | 22 500 |
| Vahesumma | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Soome: |
| FI/09/05 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Vahesumma | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Rootsi: |
| SE/09/13 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Vahesumma | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Ühendkuningriik: |
| UK/09/05 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/06 | 27 456 | 27 456 | 13 728 |
| UK/09/07 | 11 201 | 11 201 | 5 601 |
| UK/09/08 | 29 141 | 29 141 | 14 571 |
| UK/09/09 | 75 812 | 75 812 | 37 906 |
| UK/09/10 | 18 031 | 0 | 0 |
| UK/09/11 | 23 313 | 0 | 0 |
| UK/09/12 | 46 443 | 0 | 0 |
| UK/09/13 | 12 021 | 0 | 0 |
| UK/09/14 | 3 643 | 0 | 0 |
| UK/09/15 | 8 538 | 8 538 | 4 269 |
| UK/09/17 | 6 830 | 6 830 | 3 415 |
| UK/09/28 | 2 163 | 2 163 | 1 082 |
| UK/09/29 | 797 | 0 | 0 |
| UK/09/36 | 2 145 | 0 | 0 |
| UK/09/38 | 975 | 975 | 488 |
| UK/09/39 | 171 | 171 | 86 |
| UK/09/49 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/50 | 530 | 0 | 0 |
| UK/09/51 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/52 | 5 692 | 5 692 | 2 846 |
| UK/09/61 | 2 277 | 2 277 | 1 139 |
| UK/09/62 | 2 049 | 2 049 | 1 025 |
| UK/09/63 | 1 025 | 1 025 | 513 |
| Vahesumma | 290 498 | 183 575 | 91 793 |
| Kokku | 9 033 833 | 1 713 325 | 856 668 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Bulgaaria:

BG/09/09

70 000

70 000

35 000

Vahesumma

70 000

70 000

35 000

Saksamaa:

DE/09/03

21 000

21 000

10 500

DE/09/04

5 000

5 000

2 500

Vahesumma

26 000

26 000

13 000

Eesti:

EE/09/04

6 000

6 000

3 000

Vahesumma

6 000

6 000

3 000

Iirimaa:

IE/09/02

30 000

30 000

15 000

Vahesumma

30 000

30 000

15 000

Hispaania:

ES/09/17

25 920

25 920

12 960

ES/09/25

70 690

70 690

35 345

ES/09/33

22 000

22 000

11 000

Vahesumma

118 610

118 610

59 305

Prantsusmaa:

FR/09/07

115 000

115 000

57 500

Vahesumma

115 000

115 000

57 500

Itaalia:

IT/09/02

6 871 585

0

0

IT/09/03

342 000

0

0

IT/09/04

26 340

26 340

13 170

IT/09/05

30 000

30 000

15 000

IT/09/06

880 000

880 000

440 000

Vahesumma

8 149 925

936 340

468 170

Leedu:

LT/09/02

14 500

14 500

7 250

Vahesumma

14 500

14 500

7 250

Malta:

MT/09/06

18 300

18 300

9 150

Vahesumma

18 300

18 300

9 150

Madalmaad:

NL/09/14

45 000

45 000

22 500

NL/09/15

25 000

25 000

12 500

NL/09/16

45 000

45 000

22 500

Vahesumma

115 000

115 000

57 500

Soome:

FI/09/05

30 000

30 000

15 000

Vahesumma

30 000

30 000

15 000

Rootsi:

SE/09/13

50 000

50 000

25 000

Vahesumma

50 000

50 000

25 000

Ühendkuningriik:

UK/09/05

3 415

3 415

1 708

UK/09/06

27 456

27 456

13 728

UK/09/07

11 201

11 201

5 601

UK/09/08

29 141

29 141

14 571

UK/09/09

75 812

75 812

37 906

UK/09/10

18 031

0

0

UK/09/11

23 313

0

0

UK/09/12

46 443

0

0

UK/09/13

12 021

0

0

UK/09/14

3 643

0

0

UK/09/15

8 538

8 538

4 269

UK/09/17

6 830

6 830

3 415

UK/09/28

2 163

2 163

1 082

UK/09/29

797

0

0

UK/09/36

2 145

0

0

UK/09/38

975

975

488

UK/09/39

171

171

86

UK/09/49

3 415

3 415

1 708

UK/09/50

530

0

0

UK/09/51

3 415

3 415

1 708

UK/09/52

5 692

5 692

2 846

UK/09/61

2 277

2 277

1 139

UK/09/62

2 049

2 049

1 025

UK/09/63

1 025

1 025

513

Vahesumma

290 498

183 575

91 793

Kokku

9 033 833

1 713 325

856 668

---

VII LISA

KATSEVAATLUSED JA VAATLUSKAVAD

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Ühendkuningriik: |
| UK/09/40 | 11 384 | 11 384 | 5 692 |
| UK/09/53 | 18 213 | 0 | 0 |
| UK/09/54 | 36 426 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 66 023 | 11 384 | 5 692 |
| Kokku | 66 023 | 11 384 | 5 692 |

(eurodes)

Liikmesriikja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Ühendkuningriik:

UK/09/40

11 384

11 384

5 692

UK/09/53

18 213

0

0

UK/09/54

36 426

0

0

Vahesumma

66 023

11 384

5 692

Kokku

66 023

11 384

5 692

---

VIII LISA

KULUDE ANALÜÜS JA HINDAMINE

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Bulgaaria: |
| BG/09/10 | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| Vahesumma | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| Kokku | 12 000 | 12 000 | 6 000 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Bulgaaria:

BG/09/10

12 000

12 000

6 000

Vahesumma

12 000

12 000

6 000

Kokku

12 000

12 000

6 000

---

IX LISA

ALGATUSED ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA EESKIRJADEST TEAVITAMISEKS

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Hispaania: |
| ES/09/27 | 165 518 | 165 518 | 124 139 |
| Vahesumma | 165 518 | 165 518 | 124 139 |
| Prantsusmaa: |
| FR/09/08 | 15 000 | 10 000 | 7 500 |
| Vahesumma | 15 000 | 10 000 | 7 500 |
| Itaalia: |
| IT/09/07 | 200 000 | 0 | 0 |
| IT/09/08 | 140 000 | 140 000 | 105 000 |
| IT/09/09 | 120 000 | 120 000 | 90 000 |
| IT/09/10 | 110 000 | 110 000 | 82 500 |
| Vahesumma | 570 000 | 370 000 | 277 500 |
| Leedu: |
| LT/09/03 | 13 400 | 13 400 | 10 050 |
| Vahesumma | 13 400 | 13 400 | 10 050 |
| Soome: |
| FI/09/06 | 5 000 | 5 000 | 4 750 |
| Vahesumma | 5 000 | 5 000 | 4 750 |
| Rootsi: |
| SE/09/14 | 100 000 | 100 000 | 75 000 |
| Vahesumma | 100 000 | 100 000 | 75 000 |
| Ühendkuningriik: |
| UK/09/18 | 11 384 | 0 | 0 |
| UK/09/19 | 11 384 | 0 | 0 |
| UK/09/20 | 8 538 | 0 | 0 |
| UK/09/21 | 22 767 | 0 | 0 |
| UK/09/22 | 17 075 | 17 075 | 12 807 |
| UK/09/23 | 17 075 | 17 075 | 12 807 |
| UK/09/55 | 911 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 89 134 | 34 150 | 25 614 |
| Kokku | 958 052 | 698 068 | 524 553 |

(eurodes)

Liikmesriikja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Hispaania:

ES/09/27

165 518

165 518

124 139

Vahesumma

165 518

165 518

124 139

Prantsusmaa:

FR/09/08

15 000

10 000

7 500

Vahesumma

15 000

10 000

7 500

Itaalia:

IT/09/07

200 000

0

0

IT/09/08

140 000

140 000

105 000

IT/09/09

120 000

120 000

90 000

IT/09/10

110 000

110 000

82 500

Vahesumma

570 000

370 000

277 500

Leedu:

LT/09/03

13 400

13 400

10 050

Vahesumma

13 400

13 400

10 050

Soome:

FI/09/06

5 000

5 000

4 750

Vahesumma

5 000

5 000

4 750

Rootsi:

SE/09/14

100 000

100 000

75 000

Vahesumma

100 000

100 000

75 000

Ühendkuningriik:

UK/09/18

11 384

0

0

UK/09/19

11 384

0

0

UK/09/20

8 538

0

0

UK/09/21

22 767

0

0

UK/09/22

17 075

17 075

12 807

UK/09/23

17 075

17 075

12 807

UK/09/55

911

0

0

Vahesumma

89 134

34 150

25 614

Kokku

958 052

698 068

524 553

---

X LISA

PATRULL-LAEVAD JA –ÕHUSÕIDUKID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud | Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt | Ühenduse toetus |
| Kreeka: |
| EL/09/04 | 3 000 000 | 1 050 000 | 525 000 |
| EL/09/05 | 4 647 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 7 647 000 | 1 050 000 | 525 000 |
| Hispaania: |
| ES/09/18 | 3 000 000 | 3 000 000 | 1 500 000 |
| ES/09/19 | 2 000 000 | 2 000 000 | 1 000 000 |
| ES/09/20 | 1 344 450 | 1 344 450 | 672 470 |
| ES/09/21 | 1 397 414 | 1 397 414 | 698 707 |
| ES/09/22 | 34 483 | 0 | 0 |
| ES/09/23 | 84 207 | 0 | 0 |
| ES/09/29 | 92 400 | 0 | 0 |
| ES/09/30 | 3 381 840 | 3 381 840 | 1 690 920 |
| ES/09/31 | 130 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 11 464 794 | 11 123 704 | 5 562 097 |
| Prantsusmaa: |
| FR/09/09 | 150 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Itaalia: |
| IT/09/11 | 5 000 000 | 5 000 000 | 2 500 000 |
| IT/09/12 | 3 700 000 | 0 | 0 |
| IT/09/13 | 1 950 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 10 650 000 | 5 000 000 | 2 500 000 |
| Madalmaad: |
| NL/09/07 | 25 000 | 0 | 0 |
| NL/09/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| NL/09/09 | 100 000 | 0 | 0 |
| NL/09/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| NL/09/17 | 70 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 365 000 | 0 | 0 |
| Rumeenia: |
| RO/09/03 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Vahesumma | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Soome: |
| FI/09/07 | 100 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 100 000 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik: |
| UK/09/24 | 2 845 760 | 2 561 184 | 1 280 592 |
| UK/09/31 | 48 378 | 0 | 0 |
| UK/09/32 | 19 921 | 0 | 0 |
| UK/09/33 | 2 846 | 0 | 0 |
| UK/09/41 | 45 886 | 0 | 0 |
| UK/09/42 | 24 851 | 0 | 0 |
| UK/09/56 | 25 043 | 0 | 0 |
| UK/09/57 | 11 839 | 0 | 0 |
| UK/09/58 | 22 767 | 22 767 | 11 384 |
| UK/09/59 | 56 916 | 56 916 | 28 458 |
| UK/09/66 | 5 692 | 5 692 | 2 846 |
| Vahesumma | 3 109 899 | 2 646 559 | 1 323 280 |
| Kokku | 33 501 693 | 19 835 263 | 9 917 877 |

(eurodes)

Liikmesriikja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrollikavas kavandatud kulud

Abikõlblikud kulud käesoleva otsuse kohaselt

Ühenduse toetus

Kreeka:

EL/09/04

3 000 000

1 050 000

525 000

EL/09/05

4 647 000

0

0

Vahesumma

7 647 000

1 050 000

525 000

Hispaania:

ES/09/18

3 000 000

3 000 000

1 500 000

ES/09/19

2 000 000

2 000 000

1 000 000

ES/09/20

1 344 450

1 344 450

672 470

ES/09/21

1 397 414

1 397 414

698 707

ES/09/22

34 483

0

0

ES/09/23

84 207

0

0

ES/09/29

92 400

0

0

ES/09/30

3 381 840

3 381 840

1 690 920

ES/09/31

130 000

0

0

Vahesumma

11 464 794

11 123 704

5 562 097

Prantsusmaa:

FR/09/09

150 000

0

0

Vahesumma

150 000

0

0

Itaalia:

IT/09/11

5 000 000

5 000 000

2 500 000

IT/09/12

3 700 000

0

0

IT/09/13

1 950 000

0

0

Vahesumma

10 650 000

5 000 000

2 500 000

Madalmaad:

NL/09/07

25 000

0

0

NL/09/08

70 000

0

0

NL/09/09

100 000

0

0

NL/09/10

100 000

0

0

NL/09/17

70 000

0

0

Vahesumma

365 000

0

0

Rumeenia:

RO/09/03

15 000

15 000

7 500

Vahesumma

15 000

15 000

7 500

Soome:

FI/09/07

100 000

0

0

Vahesumma

100 000

0

0

Ühendkuningriik:

UK/09/24

2 845 760

2 561 184

1 280 592

UK/09/31

48 378

0

0

UK/09/32

19 921

0

0

UK/09/33

2 846

0

0

UK/09/41

45 886

0

0

UK/09/42

24 851

0

0

UK/09/56

25 043

0

0

UK/09/57

11 839

0

0

UK/09/58

22 767

22 767

11 384

UK/09/59

56 916

56 916

28 458

UK/09/66

5 692

5 692

2 846

Vahesumma

3 109 899

2 646 559

1 323 280

Kokku

33 501 693

19 835 263

9 917 877

---