# Den Europæiske Unions L 282/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.282.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 282 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang29. oktober 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.282.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 282

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang29. oktober 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1018/2009 af 28. oktober 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1019/2009 af 28. oktober 2009 om godkendelse af mindre ændringer i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pouligny-Saint-Pierre (BOB)) | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1020/2009 af 28. oktober 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I, III, IV og V til den tekniske udvikling (
  1
  ) | 7 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/134/EF af 28. oktober 2009 om ændring af Rådets direktiv 76/768/EØF om kosmetiske midler med henblik på tilpasning af bilag III til den tekniske udvikling (
  1
  ) | 15 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 1018/2009 af 28. oktober 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1019/2009 af 28. oktober 2009 om godkendelse af mindre ændringer i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pouligny-Saint-Pierre (BOB))

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1020/2009 af 28. oktober 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I, III, IV og V til den tekniske udvikling (
  1
  )

1

7

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2009/134/EF af 28. oktober 2009 om ændring af Rådets direktiv 76/768/EØF om kosmetiske midler med henblik på tilpasning af bilag III til den tekniske udvikling (
  1
  )

1

15

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/789/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 26. oktober 2009 om fastlæggelse af Fællesskabets holdning til den afgørelse, der skal træffes af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computerskærme i aftalens bilag C, del II (
  1
  ) | 23 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/789/EF

*

Kommissionens beslutning af 26. oktober 2009 om fastlæggelse af Fællesskabets holdning til den afgørelse, der skal træffes af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computerskærme i aftalens bilag C, del II (
  1
  )

1

23

| | | IV   Øvrige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | Det Blandede EØS-udvalg |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 245/09/KOL af 27. maj 2009 om påstået ulovlig statsstøtte til virksomheden NordBook AS (tidligere Rotanor Bokproduksjon AS) (Norge) | 41 |

IV   Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 245/09/KOL af 27. maj 2009 om påstået ulovlig statsstøtte til virksomheden NordBook AS (tidligere Rotanor Bokproduksjon AS) (Norge)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 282/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1018/2009

af 28. oktober 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 29. oktober 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 35,7 |
| MK | 23,3 |
| TR | 57,4 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | TR | 128,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 90 70 | MA | 78,2 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 50 10 | AR | 77,6 |
| TR | 72,8 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 77,5 |
| 0806 10 10 | BR | 198,8 |
| EG | 89,1 |
| TR | 117,8 |
| US | 238,2 |
| ZZ | 161,0 |
| 0808 10 80 | AU | 182,8 |
| CA | 74,5 |
| CL | 114,8 |
| NZ | 90,0 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,2 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 20 50 | CN | 64,7 |
| ZZ | 64,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

35,7

MK

23,3

TR

57,4

ZZ

38,8

0707 00 05

TR

128,1

ZZ

128,1

0709 90 70

MA

78,2

TR

113,5

ZZ

95,9

0805 50 10

AR

77,6

TR

72,8

ZA

82,2

ZZ

77,5

0806 10 10

BR

198,8

EG

89,1

TR

117,8

US

238,2

ZZ

161,0

0808 10 80

AU

182,8

CA

74,5

CL

114,8

NZ

90,0

TR

91,6

US

116,2

ZA

70,9

ZZ

105,8

0808 20 50

CN

64,7

ZZ

64,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 282/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 282/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1019/2009

af 28. oktober 2009

om godkendelse af mindre ændringer i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pouligny-Saint-Pierre (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 9, stk. 2, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 gennemgået Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af dele af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pouligny-Saint-Pierre«, der blev registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 gennemgået Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af dele af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pouligny-Saint-Pierre«, der blev registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2).

| (2) | Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen og præcisere betingelserne for anvendelse af behandlinger og tilsætningsstoffer med hensyn til mælken og fremstillingen af »Pouligny-Saint-Pierre«. Disse fremgangsmåder sikrer, at betegnelsens væsentlige kendetegn bibeholdes. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen og præcisere betingelserne for anvendelse af behandlinger og tilsætningsstoffer med hensyn til mælken og fremstillingen af »Pouligny-Saint-Pierre«. Disse fremgangsmåder sikrer, at betegnelsens væsentlige kendetegn bibeholdes.

| (3) | Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er begrundet. Da der er tale om en ændring af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 5, 6 og 7 — |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er begrundet. Da der er tale om en ændring af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 5, 6 og 7 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pouligny-Saint-Pierre« ændres som anført i bilag I.

Artikel 2

Resuméet med de væsentligste oplysninger fra varespecifikationen findes i bilag II.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

---

BILAG I

I varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pouligny-Saint-Pierre« foretages følgende ændringer:

»Fremstillingsmetode«

I varespecifikationens punkt 5 om beskrivelse af fremstillingsmetoden indsættes følgende:

»(...) Mælken må kun løbes ved hjælp af løbe.

Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen.

(...) Mælkeråstoffer, produkter under fremstilling eller frisk ost må ikke opbevares ved en temperatur under 0 °C.

Foruden mælkeråmaterialet må der som produktionshjælpe- eller tilsætningsstoffer i produktionsprocessen kun anvendes løbe, uskadelige bakterie-, gær- og skimmelkulturer samt salt.

(...) Det er forbudt at opbevare frisk ost og ost under lagring i modificeret atmosfære.«

---

BILAG II

RESUMÉ

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

»POULIGNY-SAINT-PIERRE«

EF-NR.: FR-PDO-0117-0128/29.3.2006

BOB (X) BGB ( )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed

| Navn: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Adresse: | 51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE |
| Tlf. | +33 153898000 |
| Fax | +33 153898060 |
| E-mail: | info@inao.gouv.fr |

Navn:

Institut national de l’origine et de la qualité

Adresse:

51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE

Tlf.

+33 153898000

Fax

+33 153898060

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Sammenslutning

| Navn: | Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- | --- |
| Adresse: | Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, FRANCE |
| Tlf. | +33 254375213 |
| Fax | +33 254370421 |
| E-mail: | syndicataocpouligny@tele2.fr |
| Sammensætning: | Producent/forarbejdningsvirksomhed (X) Andre ( ) |

Navn:

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Adresse:

Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, FRANCE

Tlf.

+33 254375213

Fax

+33 254370421

E-mail:

syndicataocpouligny@tele2.fr

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed (X) Andre ( )

3.   Produkttype

| Kategori 1.3: | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3:

Oste

4.   Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn

»Pouligny-Saint-Pierre«

4.2.   Beskrivelse

Blød ost af fuldfed gedemælk, letsaltet, ikke kogt, skimmeloverflade, pyramideformet med kvadratisk base.

Den har et minimumsindhold af fedtstof på 45 % fedtstof af tørstofindholdet, der bør være på mindst 90 g per ost.

4.3.   Geografisk område

22 kommuner i departementet Indre:

| | Kantonerne Blanc og Tournon-Saint-Martin: alle kommuner |
| --- | --- |

Kantonerne Blanc og Tournon-Saint-Martin: alle kommuner

| | Kantonen Bélâbre: kommunerne Mauvières og Saint-Hilaire-sur-Bénaize |
| --- | --- |

Kantonen Bélâbre: kommunerne Mauvières og Saint-Hilaire-sur-Bénaize

| | Kantonen Mézières-en-Brenne: kommunen Azay-le-Ferron |
| --- | --- |

Kantonen Mézières-en-Brenne: kommunen Azay-le-Ferron

4.4.   Bevis for oprindelse

Hver mælkeproducent, hver forarbejdningsvirksomhed og hver lagringsvirksomhed udfylder en »egnethedserklæring« (déclaration d'aptitude), der registreres af INAO, som således kan identificere alle parterne. Disse skal kunne fremvise de dokumenter mv. for INAO, som er nødvendige for kontrollen af mælkens og ostenes oprindelse, kvalitet og produktionsbetingelser.

Som led i kontrollen med egenskaberne ved produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse foretages der en analytisk og organoleptisk undersøgelse, som sikrer, at osten opfylder kravene til kvalitet og særpræg.

4.5.   Fremstillingsmetode

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

Osten fremstilles ved koagulering, hovedsagelig med mælkesyre og med en svag tilsætning af løbe. Ostemassen stilles i forme i mellem 24 og 36 timer, før de tages ud og saltes. Modningen varer mindst ti dage.

4.6.   Tilknytning

Denne gedeost fra Touraine skilte sig ud fra de andre oste i området i det 18. århundrede, idet den fik en særlig form. Formen er ifølge overleveringerne en kopi af klokketårnet i Pouligny. Den fik hurtigt en vis positiv anseelse, hvilket en medalje opnået i Paris i 1901 stadfæstede. Sammenslutningen af producenter var tidligt ude for at beskytte ostens specificitet og opnåede, at osten i 1976 fik en oprindelsesbetegnelse.

Området, som oprindelsesbetegnelsen dækker, er karakteriseret ved et ensartet klima (varmere og mere tørt end de tilstødende områder), ensartede geologiske forhold (dårlig jord, rig på ler og sand) og en planteverden, der tilskynder til opdræt af geder og derved til den traditionnelle produktion af denne ost.

4.7.   Kontrolinstans

| Navn: | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- |
| Adresse: | 51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE |
| Tlf. | + 33 153898000 |
| Fax | + 33 153898060 |
| E-mail: | info@inao.gouv.fr |

Navn:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresse:

51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE

Tlf.

- 33 153898000

Fax

- 33 153898060

E-mail:

info@inao.gouv.fr

Institut National des Appellations d’Origine (INAO) er et offentligt administrativt organ med status som juridisk person, der hører under landbrugsministeriet.

INAO har ansvaret for at kontrollere produktionsbetingelserne for produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

| Navn: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- |
| Adresse: | 59, boulevard Vincent Auriol, 75703 Paris Cédex 13, FRANCE |
| Tlf. | +33 144871717 |
| Fax | +33 144973037 |

Navn:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adresse:

59, boulevard Vincent Auriol, 75703 Paris Cédex 13, FRANCE

Tlf.

+33 144871717

Fax

+33 144973037

DGCCRF er en tjenestegren i økonomi-, finans- og industriministeriet (ministère de l’économie, des finances et de l’industrie).

4.8.   Mærkning

Mærkningen af osten skal indeholde oprindelsesbetegnelsen »Pouligny-Saint-Pierre«, der skal være skrevet med bogstaver, der i størrelsen er mindst to tredjedele af de største bogstaver på mærkningen.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 282/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 282/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1020/2009

af 28. oktober 2009

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I, III, IV og V til den tekniske udvikling

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særlig artikel 31, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder forordningens bestemmelser, betegnes »EF-gødning«. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder forordningens bestemmelser, betegnes »EF-gødning«.

| (2) | Delvist oplukket råphosphat er en gødning indeholdende hovednæringsstoffer og anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. I henhold til artikel 16 i nævnte forordning må der tilsættes sekundærnæringsstoffer til alle typer gødninger indeholdende hovednæringsstoffer. Det fastsatte minimumsindhold af phosphorpentaoxid for den eksisterende type gødning med delvist oplukket råphosphat er imidlertid for højt til, at der kan tilsættes sekundærnæringsstoffer. Der bør derfor indføres en ny gødningstype, så det bliver muligt at markedsføre blandinger af delvist oplukket råphosphat og det sekundære næringsstof magnesium som »EF-gødning«. |
| --- | --- |

(2)

Delvist oplukket råphosphat er en gødning indeholdende hovednæringsstoffer og anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. I henhold til artikel 16 i nævnte forordning må der tilsættes sekundærnæringsstoffer til alle typer gødninger indeholdende hovednæringsstoffer. Det fastsatte minimumsindhold af phosphorpentaoxid for den eksisterende type gødning med delvist oplukket råphosphat er imidlertid for højt til, at der kan tilsættes sekundærnæringsstoffer. Der bør derfor indføres en ny gødningstype, så det bliver muligt at markedsføre blandinger af delvist oplukket råphosphat og det sekundære næringsstof magnesium som »EF-gødning«.

| (3) | Magnesiumsulfat eller magnesiumoxid tilsættes til formalet råphosphat for at kunne afhjælpe manglen på phosphat og magnesium i visse landbrugsjorder. Delvis oplukning gør, at phosphat og magnesium hurtigt kan optages af afgrøderne over en kort periode, mens de ikkeoplukkede bestanddele giver en langsommere og længerevarende forsyning med phosphat og magnesium. Både phosphat og magnesium bør være til stede i samme gødningstype af hensyn til landbrugerne. |
| --- | --- |

(3)

Magnesiumsulfat eller magnesiumoxid tilsættes til formalet råphosphat for at kunne afhjælpe manglen på phosphat og magnesium i visse landbrugsjorder. Delvis oplukning gør, at phosphat og magnesium hurtigt kan optages af afgrøderne over en kort periode, mens de ikkeoplukkede bestanddele giver en langsommere og længerevarende forsyning med phosphat og magnesium. Både phosphat og magnesium bør være til stede i samme gødningstype af hensyn til landbrugerne.

| (4) | Magnesiumsulfat er en gødning indeholdende sekundærnæringsstoffer og anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. I henhold til artikel 20 i nævnte forordning må der tilsættes mikronæringsstoffer til alle typer gødninger indeholdende sekundærnæringsstoffer. Det fastsatte minimumsindhold af svovltrioxid og meagnesiumtrioxid i den eksisterende type gødning med magnesiumsulfat er imidlertid for højt til, at der kan tilsættes mikronæringsstoffer. På grund af den voksende interesse for afbalanceret gødskning anvendes mikronæringsstoffer i stigende grad. En blanding af magnesiumsulfat og mikronæringsstoffer vil gøre det lettere for landbrugerne at anvende mikronæringsstoffer. Gødningstypen magnesiumsulfat bør derfor ændres, så det bliver muligt at markedsføre blandinger af magnesiumsulfat og mikronæringsstoffer som »EF-gødning«. |
| --- | --- |

(4)

Magnesiumsulfat er en gødning indeholdende sekundærnæringsstoffer og anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. I henhold til artikel 20 i nævnte forordning må der tilsættes mikronæringsstoffer til alle typer gødninger indeholdende sekundærnæringsstoffer. Det fastsatte minimumsindhold af svovltrioxid og meagnesiumtrioxid i den eksisterende type gødning med magnesiumsulfat er imidlertid for højt til, at der kan tilsættes mikronæringsstoffer. På grund af den voksende interesse for afbalanceret gødskning anvendes mikronæringsstoffer i stigende grad. En blanding af magnesiumsulfat og mikronæringsstoffer vil gøre det lettere for landbrugerne at anvende mikronæringsstoffer. Gødningstypen magnesiumsulfat bør derfor ændres, så det bliver muligt at markedsføre blandinger af magnesiumsulfat og mikronæringsstoffer som »EF-gødning«.

| (5) | Bilag III til forordning (EF) nr. 2003/2003 indeholder tekniske forskrifter for ammoniumnitratgødning med højt kvælstofindhold. Det bør præciseres, at analysemetoderne kan anvendes for de forskellige former for ammoniumnitratgødninger (prillede eller granulerede gødninger). I de nævnte beskrivelser af analysemetoder anvendes der desuden forældede enheder for tryk i stedet for de gældende SI-enheder. |
| --- | --- |

(5)

Bilag III til forordning (EF) nr. 2003/2003 indeholder tekniske forskrifter for ammoniumnitratgødning med højt kvælstofindhold. Det bør præciseres, at analysemetoderne kan anvendes for de forskellige former for ammoniumnitratgødninger (prillede eller granulerede gødninger). I de nævnte beskrivelser af analysemetoder anvendes der desuden forældede enheder for tryk i stedet for de gældende SI-enheder.

| (6) | I henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 skal kontrol af EF-gødninger, der hører til de gødningstyper, der er anført i bilag I til forordningen, foretages efter de metoder, der er beskrevet i bilag III og IV til forordningen. Da disse metoder ikke er internationalt anerkendt, fik Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) mandat til at udarbejde tilsvarende EN-standarder til erstatning for de eksisterende metoder. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 skal kontrol af EF-gødninger, der hører til de gødningstyper, der er anført i bilag I til forordningen, foretages efter de metoder, der er beskrevet i bilag III og IV til forordningen. Da disse metoder ikke er internationalt anerkendt, fik Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) mandat til at udarbejde tilsvarende EN-standarder til erstatning for de eksisterende metoder.

| (7) | Som et delvist resultat af CEN-mandat M/335 om modernisering af analysemetoder for gødninger og jordbrugskalk er der blevet udarbejdet 20 EN-standarder, og disse bør indsættes i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003. Nogle af disse standarder bør erstatte eksisterende analysemetoder, mens andre er nye. |
| --- | --- |

(7)

Som et delvist resultat af CEN-mandat M/335 om modernisering af analysemetoder for gødninger og jordbrugskalk er der blevet udarbejdet 20 EN-standarder, og disse bør indsættes i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003. Nogle af disse standarder bør erstatte eksisterende analysemetoder, mens andre er nye.

| (8) | Validerede metoder, der offentliggøres som EN-standarder, indbefatter sædvanligvis en ringtest med henblik på at bestemme analysemetodernes reproducerbarhed mellem forskellige laboratorier. En foreløbig evaluering af de metoder, der skulle indgå i mandatet, viste, at nogle af metoderne ikke bruges ret meget. I de tilfælde fandtes det tilstrækkeligt med en ændring af teksten og unødvendigt med en ringtest. Der bør derfor sondres mellem validerede EN-standarder og ikkevaliderede metoder, således at det fremgår, hvilke EN-standarder der er blevet underkastet en sammenlignende test på flere laboratorier, således at de ansvarlige får korrekt information om EN-standardernes statistiske pålidelighed. |
| --- | --- |

(8)

Validerede metoder, der offentliggøres som EN-standarder, indbefatter sædvanligvis en ringtest med henblik på at bestemme analysemetodernes reproducerbarhed mellem forskellige laboratorier. En foreløbig evaluering af de metoder, der skulle indgå i mandatet, viste, at nogle af metoderne ikke bruges ret meget. I de tilfælde fandtes det tilstrækkeligt med en ændring af teksten og unødvendigt med en ringtest. Der bør derfor sondres mellem validerede EN-standarder og ikkevaliderede metoder, således at det fremgår, hvilke EN-standarder der er blevet underkastet en sammenlignende test på flere laboratorier, således at de ansvarlige får korrekt information om EN-standardernes statistiske pålidelighed.

| (9) | For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige ændringer af den bør hele teksten til standarderne i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til de EN-standarder, der offentliggøres af CEN. |
| --- | --- |

(9)

For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige ændringer af den bør hele teksten til standarderne i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til de EN-standarder, der offentliggøres af CEN.

| (10) | For at kunne gennemføre analyser af gødningsprøver i forbindelse med officiel kontrol skal laboratorier i henhold til artikel 30 i forordning (EF) nr. 2003/2003 have kompetence hertil og være godkendt af medlemsstaterne. Sådanne godkendte laboratorier skal opfylde de akkrediteringskrav, der er anført i bilag V, punkt B. Da akkrediteringen har vist sig i praksis at tage længere tid end oprindelig forudset, bør bilag V ændres, så det med henblik på en effektiv kontrol bliver muligt for medlemsstaterne at godkende laboratorier, der har kompetence til at foretage officiel kontrol, men som endnu ikke er akkrediteret. |
| --- | --- |

(10)

For at kunne gennemføre analyser af gødningsprøver i forbindelse med officiel kontrol skal laboratorier i henhold til artikel 30 i forordning (EF) nr. 2003/2003 have kompetence hertil og være godkendt af medlemsstaterne. Sådanne godkendte laboratorier skal opfylde de akkrediteringskrav, der er anført i bilag V, punkt B. Da akkrediteringen har vist sig i praksis at tage længere tid end oprindelig forudset, bør bilag V ændres, så det med henblik på en effektiv kontrol bliver muligt for medlemsstaterne at godkende laboratorier, der har kompetence til at foretage officiel kontrol, men som endnu ikke er akkrediteret.

| (11) | Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 nedsatte udvalg — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 nedsatte udvalg —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

1)

Bilag I ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.

| 2) | Bilag III ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag III ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

| 3) | Bilag IV ændres som angivet i bilag III til nærværende forordning. |
| --- | --- |

3)

Bilag IV ændres som angivet i bilag III til nærværende forordning.

| 4) | Bilag V ændres som angivet i bilag IV til nærværende forordning. |
| --- | --- |

4)

Bilag V ændres som angivet i bilag IV til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1.

1

---

BILAG I

I bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | I tabel A.2 indsættes som nr. 3(a):










  Nr. | Typebetegnelse | Henvisning til fremstillingsmåde og hovedbestanddele | Mindsteindhold af næringsstoffer
  (i vægtprocent)
  Angivelser til bestemmelse af indholdet af næringsstoffer Øvrige krav | Yderligere oplysninger vedrørende typebetegnelsen | Næringsstoffer, hvis indhold skal deklareres
  Næringsstoffernes former og opløseligheder
  Øvrige kriterier |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| »3(a) | Delvist oplukket råphosphat med magnesium | Produkt fremstillet ved delvis oplukning af råphosphat med svovlsyre eller phosphorsyre og tilsætning af formalet magnesiumsulfat eller magnesiumoxid. Indeholder som hovedbestanddele monocalciumphosphat, tricalciumphosphat, calciumsulfat og magnesiumsulfat | 16 % P2O5

  6 % MgO
  Phosphor bestemt som mineralsyreopløseligt P2O5. Mindst 40 % af det angivne P2O5 skal være vandopløseligt
  Formalingsgrader:






  — | mindst 90 % sigtegennemgang ved 0,160 mm maskevidde |

1)

I tabel A.2 indsættes som nr. 3(a):

Nr.

Typebetegnelse

Henvisning til fremstillingsmåde og hovedbestanddele

Mindsteindhold af næringsstoffer

(i vægtprocent)

Angivelser til bestemmelse af indholdet af næringsstoffer Øvrige krav

Yderligere oplysninger vedrørende typebetegnelsen

Næringsstoffer, hvis indhold skal deklareres

Næringsstoffernes former og opløseligheder

Øvrige kriterier

1

2

3

4

5

6

»3(a)

Delvist oplukket råphosphat med magnesium

Produkt fremstillet ved delvis oplukning af råphosphat med svovlsyre eller phosphorsyre og tilsætning af formalet magnesiumsulfat eller magnesiumoxid. Indeholder som hovedbestanddele monocalciumphosphat, tricalciumphosphat, calciumsulfat og magnesiumsulfat

16 % P2O5

6 % MgO

Phosphor bestemt som mineralsyreopløseligt P2O5. Mindst 40 % af det angivne P2O5 skal være vandopløseligt

Formalingsgrader:

—

mindst 90 % sigtegennemgang ved 0,160 mm maskevidde

| — | mindst 98 % sigtegennemgang ved 0,630 mm maskevidde |
| --- | --- |

—

mindst 98 % sigtegennemgang ved 0,630 mm maskevidde

Total phosphorpentoxid (mineralsyreopløseligt)

Vandopløseligt phosphorpentoxid

Total magnesiumoxid

Vandopløseligt magnesiumoxid«

| 2) | I tabel D affattes punkt 5 således:










  Nr. | Typebetegnelse | Henvisning til fremstillingsmåde og hovedbestanddele | Mindsteindhold af næringsstoffer
  (i vægtprocent)
  Angivelser til bestemmelse af indholdet af næringsstoffer
  Øvrige krav | Yderligere oplysninger vedrørende typebetegnelsen | Næringsstoffer, hvis indhold skal deklareres
  Næringsstoffernes former og opløseligheder
  Øvrige kriterier |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| »5 | Magnesiumsulfat | Produkt med magnesiumsulfat med syv molekyler vand som hovedbestanddel | 15 % MgO
  28 % SO3

  Hvis der tilsættes mikronæringsstoffer og dette deklareres i henhold til artikel 6, stk. 4 og 6:
  10 % MgO
  17 % SO3

  Magnesium og svovl bestemt som vandopløseligt magnesiumoxid og svovltrioxid | De almindelige handelsnavne kan tilføjes valgfrit | Vandopløseligt magnesiumoxid
  Vandopløseligt svolvtrioxid« |

2)

I tabel D affattes punkt 5 således:

Nr.

Typebetegnelse

Henvisning til fremstillingsmåde og hovedbestanddele

Mindsteindhold af næringsstoffer

(i vægtprocent)

Angivelser til bestemmelse af indholdet af næringsstoffer

Øvrige krav

Yderligere oplysninger vedrørende typebetegnelsen

Næringsstoffer, hvis indhold skal deklareres

Næringsstoffernes former og opløseligheder

Øvrige kriterier

1

2

3

4

5

6

»5

Magnesiumsulfat

Produkt med magnesiumsulfat med syv molekyler vand som hovedbestanddel

15 % MgO

28 % SO3

Hvis der tilsættes mikronæringsstoffer og dette deklareres i henhold til artikel 6, stk. 4 og 6:

10 % MgO

17 % SO3

Magnesium og svovl bestemt som vandopløseligt magnesiumoxid og svovltrioxid

De almindelige handelsnavne kan tilføjes valgfrit

Vandopløseligt magnesiumoxid

Vandopløseligt svolvtrioxid«

---

BILAG II

I afdeling 3 i bilag III til forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | I metode 2 affattes punkt 6.2 således:
  6.2.   Partikler på under 0,5 mm udskilles ved hjælp af prøvesigten (5.4). Til en enkelt bestemmelse afvejes ca. 50 g af prøven med 0,01 g nøjagtighed i bægerglasset (5.2). Der tilføres så meget gasolie (4), at det prillede eller granulerede produkt er fuldstændig dækket, og der omrøres forsigtigt for at sikre, at det prillede eller granulerede produkt er fuldstændig fugtet. Prøven står tildækket under urglas en time ved 25 (± 2) °C.« |
| --- | --- |

1)

I metode 2 affattes punkt 6.2 således:

6.2.   Partikler på under 0,5 mm udskilles ved hjælp af prøvesigten (5.4). Til en enkelt bestemmelse afvejes ca. 50 g af prøven med 0,01 g nøjagtighed i bægerglasset (5.2). Der tilføres så meget gasolie (4), at det prillede eller granulerede produkt er fuldstændig dækket, og der omrøres forsigtigt for at sikre, at det prillede eller granulerede produkt er fuldstændig fugtet. Prøven står tildækket under urglas en time ved 25 (± 2) °C.«

| 2) | I metode 3 affattes punkt 4.3.5 således:
  4.3.5.   Drechselflaske D fungerer som en fælde for eventuelt syre, der er destilleret med over.« |
| --- | --- |

2)

I metode 3 affattes punkt 4.3.5 således:

4.3.5.   Drechselflaske D fungerer som en fælde for eventuelt syre, der er destilleret med over.«

| 3) | I metode 3 affattes punkt 5.2, første afsnit, således:
  »Den afvejede prøve anbringes i reaktionskolben B, og der tilsættes 100 ml H2SO4 (3.2). Prøven (prillet eller granuleret gødning) opløses i løbet af ca. 10 min. ved stuetemperatur. Apparatet samles som vist på figuren: absorptionsrøret (A) forbindes i den ene ende til kvælstofkilden (4.2) via en gaslås (fælde) med et tryk på 667 til 800 Pa og i den anden ende til tilførselsrøret, som befinder sig i reaktionskolben. Det punktopdelte fraktioneringsrør (C′) og svaleren (C) anbringes, og der åbnes for kølevandet til svaleren. Efter indstilling af kvælstofstrømmen, så der fremkommer en moderat gasstrøm gennem opløsningen, bringes denne til moderat kogning i 2 minutter. Derefter bør boblingen være ophørt. Hvis der stadig udvikles bobler, fortsættes kogningen i 30 minutter. Opløsningen afkøles dernæst i mindst 20 minutter under en kvælstofstrøm.« |
| --- | --- |

3)

I metode 3 affattes punkt 5.2, første afsnit, således:

»Den afvejede prøve anbringes i reaktionskolben B, og der tilsættes 100 ml H2SO4 (3.2). Prøven (prillet eller granuleret gødning) opløses i løbet af ca. 10 min. ved stuetemperatur. Apparatet samles som vist på figuren: absorptionsrøret (A) forbindes i den ene ende til kvælstofkilden (4.2) via en gaslås (fælde) med et tryk på 667 til 800 Pa og i den anden ende til tilførselsrøret, som befinder sig i reaktionskolben. Det punktopdelte fraktioneringsrør (C′) og svaleren (C) anbringes, og der åbnes for kølevandet til svaleren. Efter indstilling af kvælstofstrømmen, så der fremkommer en moderat gasstrøm gennem opløsningen, bringes denne til moderat kogning i 2 minutter. Derefter bør boblingen være ophørt. Hvis der stadig udvikles bobler, fortsættes kogningen i 30 minutter. Opløsningen afkøles dernæst i mindst 20 minutter under en kvælstofstrøm.«

---

BILAG III

I afdeling B i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | Metode 1 affattes således:
  »Metode 1


  Prøveforberedelse


  EN 1482-2: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 2: Prøveforberedelse« |
| --- | --- |

1)

Metode 1 affattes således:

»Metode 1

Prøveforberedelse

EN 1482-2: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 2: Prøveforberedelse«

| 2) | Metoderne under 2 erstattes af følgende:






  a) | Metode 2.1 affattes således:
  »Metode 2.1

  Bestemmelse af ammoniumkvælstof


  EN 15475: Gødning — Bestemmelse af ammoniumkvælstof

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- | --- |

2)

Metoderne under 2 erstattes af følgende:

a)

Metode 2.1 affattes således:

»Metode 2.1

Bestemmelse af ammoniumkvælstof

EN 15475: Gødning — Bestemmelse af ammoniumkvælstof

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.«

| b) | Metode 2.2.1 affattes således:
  »Metode 2.2.1

  Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Ulsch


  EN 15558: Gødning — Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Ulsch

  Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

b)

Metode 2.2.1 affattes således:

»Metode 2.2.1

Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Ulsch

EN 15558: Gødning — Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Ulsch

Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.«

| c) | Metode 2.2.2 affattes således:
  »Metode 2.2.2

  Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Arnd


  EN 15559: Gødning — Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Arnd

  Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

c)

Metode 2.2.2 affattes således:

»Metode 2.2.2

Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Arnd

EN 15559: Gødning — Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Arnd

Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.«

| d) | Metode 2.2.3 affattes således:
  »Metode 2.2.3

  Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Devarda


  EN 15476: Gødning — Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Devarda

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

d)

Metode 2.2.3 affattes således:

»Metode 2.2.3

Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Devarda

EN 15476: Gødning — Bestemmelse af nitrat- og ammoniumkvælstof efter Devarda

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.«

| e) | Metode 2.3.1 affattes således:
  »Metode 2.3.1

  Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i nitratfri calciumcyanamid


  EN 15560: Gødning — Bestemmelse af det totale nitrogenindhold i nitratfri kalciumcyanamid

  Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

e)

Metode 2.3.1 affattes således:

»Metode 2.3.1

Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i nitratfri calciumcyanamid

EN 15560: Gødning — Bestemmelse af det totale nitrogenindhold i nitratfri kalciumcyanamid

Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.«

| f) | Metode 2.3.2 affattes således:
  »Metode 2.3.2

  Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i nitratholdig calciumcyanamid


  EN 15561: Gødning — Bestemmelse af det totale nitrogenindhold i nitratholdig kalciumcyanamid

  Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

f)

Metode 2.3.2 affattes således:

»Metode 2.3.2

Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i nitratholdig calciumcyanamid

EN 15561: Gødning — Bestemmelse af det totale nitrogenindhold i nitratholdig kalciumcyanamid

Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.«

| g) | Metode 2.3.3 affattes således:
  »Metode 2.3.3

  Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i urea


  EN 15478: Gødning — Bestemmelse af det totale nitrogenindhold i urea

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

g)

Metode 2.3.3 affattes således:

»Metode 2.3.3

Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i urea

EN 15478: Gødning — Bestemmelse af det totale nitrogenindhold i urea

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.«

| h) | Metode 2.4 affattes således:
  »Metode 2.4

  Bestemmelse af cyanamidkvælstof


  EN 15562: Gødning — Bestemmelse af cyanamidnitrogen

  Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

h)

Metode 2.4 affattes således:

»Metode 2.4

Bestemmelse af cyanamidkvælstof

EN 15562: Gødning — Bestemmelse af cyanamidnitrogen

Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.«

| i) | Metode 2.5 affattes således:
  »Metode 2.5

  Bestemmelse af biuret i urea ved spektrometri


  EN 15479: Gødning — Spektrofotometrisk bestemmelse af biuret i urea

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

i)

Metode 2.5 affattes således:

»Metode 2.5

Bestemmelse af biuret i urea ved spektrometri

EN 15479: Gødning — Spektrofotometrisk bestemmelse af biuret i urea

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.«

| j) | Metode 2.6.1 affattes således:
  »Metode 2.6.1

  Bestemmelse af forskellige former for kvælstof i samme prøvemateriale i gødninger, der indeholder kvælstof i form af nitrat-, ammonium-, urea- og cyanamidkvælstof


  EN 15604: Gødning — Bestemmelse af nitrogenindholdet i forskellige, samtidigt tilstedeværende nitrogenforbindelser bestående af nitrat-, ammonium-, urea og cyanamidnitrogen

  Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

j)

Metode 2.6.1 affattes således:

»Metode 2.6.1

Bestemmelse af forskellige former for kvælstof i samme prøvemateriale i gødninger, der indeholder kvælstof i form af nitrat-, ammonium-, urea- og cyanamidkvælstof

EN 15604: Gødning — Bestemmelse af nitrogenindholdet i forskellige, samtidigt tilstedeværende nitrogenforbindelser bestående af nitrat-, ammonium-, urea og cyanamidnitrogen

Denne analysemetode har ikke været underkastet en ringtest.«

| 3) | Metode 4.1 affattes således:
  »Metode 4.1

  Bestemmelse af vandopløseligt kalium


  EN 15477: Gødning — Bestemmelse af vandopløseligt kalium

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

3)

Metode 4.1 affattes således:

»Metode 4.1

Bestemmelse af vandopløseligt kalium

EN 15477: Gødning — Bestemmelse af vandopløseligt kalium

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.«

| 4) | Følgende metoder tilføjes:
  »Metode 11

  Chelatdannere


  Metode 11.1

  Bestemmelse af indholdet af chelateret mikronæringsstof og den chelaterede andel af mikronæringsstof


  EN 13366: Gødning — Anvendelse af kationbytter ved bestemmelse af indhold af chelateret mikronæringsstof og de chelaterede fraktioner af mikronæringsstoffer

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 11.2

  Bestemmelse af EDTA, HEDTA og DTPA


  EN 13368-1: Gødning — Bestemmelse af chelateringsmidler i gødninger ved ionkromatografi — Del 1: EDTA, HEDTA og DTPA

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 11.3

  Bestemmelse af jern chelateret med o,o EDDHA og o,o EDDHMA


  EN 13368-2: 2007 Gødning — Bestemmelse af chelatdannere i gødning ved kromatografi — Del 2: Bestemmelse af Fe chelateret med o,o-EDDHA og o,o-EDDHMA ved ionparkromatografi

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 11.4

  Bestemmelse af jern chelateret med EDDHSA


  EN 15451: Gødning — Bestemmelse af chelatdannere — Bestemmelse af jern chelateret med EDDHSA ved ionparkromatografi

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 11.5

  Bestemmelse af jern chelateret med o,p EDDHA


  EN 15452: Gødning — Bestemmelse af chelatdannere — Bestemmelse af jern chelateret med o,p-EDDHA ved omvendt fase-HPLC

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 12

  Nitrifikations- og ureasehæmmere


  Metode 12.1

  Bestemmelse af dicyandiamid


  EN 15360: Gødninger — Bestemmelse af dicyandiamid ved hjælp af HPLC-metoden (high-performance liquid chromatography)

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 12.2

  Bestemmelse af NBPT


  EN 15688: Gødning — Bestemmelse af ureasehæmmer N-(n-butyl)-thiophosphorsyretriamid (NBPT) ved hjælp af HPLC

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

  Metode 13

  Tungmetaller


  Metode 13.1

  Bestemmelse af cadmiumindholdet


  EN 14888: Gødning og kalkningsmidler (kalkmaterialer) — Bestemmelse af cadmiumindhold

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.« |
| --- | --- |

4)

Følgende metoder tilføjes:

»Metode 11

Chelatdannere

Metode 11.1

Bestemmelse af indholdet af chelateret mikronæringsstof og den chelaterede andel af mikronæringsstof

EN 13366: Gødning — Anvendelse af kationbytter ved bestemmelse af indhold af chelateret mikronæringsstof og de chelaterede fraktioner af mikronæringsstoffer

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 11.2

Bestemmelse af EDTA, HEDTA og DTPA

EN 13368-1: Gødning — Bestemmelse af chelateringsmidler i gødninger ved ionkromatografi — Del 1: EDTA, HEDTA og DTPA

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 11.3

Bestemmelse af jern chelateret med o,o EDDHA og o,o EDDHMA

EN 13368-2: 2007 Gødning — Bestemmelse af chelatdannere i gødning ved kromatografi — Del 2: Bestemmelse af Fe chelateret med o,o-EDDHA og o,o-EDDHMA ved ionparkromatografi

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 11.4

Bestemmelse af jern chelateret med EDDHSA

EN 15451: Gødning — Bestemmelse af chelatdannere — Bestemmelse af jern chelateret med EDDHSA ved ionparkromatografi

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 11.5

Bestemmelse af jern chelateret med o,p EDDHA

EN 15452: Gødning — Bestemmelse af chelatdannere — Bestemmelse af jern chelateret med o,p-EDDHA ved omvendt fase-HPLC

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 12

Nitrifikations- og ureasehæmmere

Metode 12.1

Bestemmelse af dicyandiamid

EN 15360: Gødninger — Bestemmelse af dicyandiamid ved hjælp af HPLC-metoden (high-performance liquid chromatography)

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 12.2

Bestemmelse af NBPT

EN 15688: Gødning — Bestemmelse af ureasehæmmer N-(n-butyl)-thiophosphorsyretriamid (NBPT) ved hjælp af HPLC

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 13

Tungmetaller

Metode 13.1

Bestemmelse af cadmiumindholdet

EN 14888: Gødning og kalkningsmidler (kalkmaterialer) — Bestemmelse af cadmiumindhold

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.«

---

BILAG IV

Punkt B i bilag V til forordning (EF) nr. 2003/2003 affattes således:

»B.   KRAV VEDRØRENDE GODKENDELSE AF LABORATORIER, DER HAR KOMPETENCE TIL AT UDFØRE KONTROLLEN MED, AT EF-GØDNINGER ER I OVERENSSTEMMELSE MED DENNE FORORDNING OG DENS BILAG

| 1. | Standard gældende for laboratorierne.






  — | Laboratorier akkrediteret i overensstemmelse med EN ISO/IEC 17025 — Generelle krav til prøvnings- og kalibreringslaboratoriers kompetence, for så vidt angår mindst en af metoderne i bilag III eller IV. |
| --- | --- | --- |

1.

Standard gældende for laboratorierne.

—

Laboratorier akkrediteret i overensstemmelse med EN ISO/IEC 17025 — Generelle krav til prøvnings- og kalibreringslaboratoriers kompetence, for så vidt angår mindst en af metoderne i bilag III eller IV.

| — | Indtil [fem år efter denne forordnings ikrafttrædelse laboratorier, der endnu ikke er akkrediteret, forudsat at laboratoriet:






  — | dokumenterer, at det har iværksat og følger de nødvendige akkrediteringsprocedurer i overensstemmelse med EN ISO/IEC 17025 vedrørende en eller flere af metoderne i bilag III eller IV |
| --- | --- | --- |

—

Indtil [fem år efter denne forordnings ikrafttrædelse laboratorier, der endnu ikke er akkrediteret, forudsat at laboratoriet:

—

dokumenterer, at det har iværksat og følger de nødvendige akkrediteringsprocedurer i overensstemmelse med EN ISO/IEC 17025 vedrørende en eller flere af metoderne i bilag III eller IV

| — | over for den kompetente myndighed dokumenterer, at det deltager i ringtest sammen med andre laboratorier med gode resultater. |
| --- | --- |

—

over for den kompetente myndighed dokumenterer, at det deltager i ringtest sammen med andre laboratorier med gode resultater.

| 2. | Standard gældende for akkrediteringsorganerne.
  EN ISO/IEC 17011, Overensstemmelsesvurdering: Generelle krav til akkrediteringsorganer, der akkrediterer virksomheder, som foretager overensstemmelsesvurdering.« |
| --- | --- |

2.

Standard gældende for akkrediteringsorganerne.

EN ISO/IEC 17011, Overensstemmelsesvurdering: Generelle krav til akkrediteringsorganer, der akkrediterer virksomheder, som foretager overensstemmelsesvurdering.«

---

DIREKTIVER

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 282/15

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/134/EF

af 28. oktober 2009

om ændring af Rådets direktiv 76/768/EØF om kosmetiske midler med henblik på tilpasning af bilag III til den tekniske udvikling

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler (1), særlig artikel 8, stk. 2,

efter høring af Den Videnskabelige Komité for Forbrugersikkerhed, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer, der har skiftet navn til Den Videnskabelige Komité for Forbrugersikkerhed (2), konkluderede i et memorandum om hårfarvestoffer og disses hudsensibiliserende egenskaber (»Memorandum on hair dye substances and their skin sensitizing properties«), der blev offentliggjort den 29. marts 2007, at kontaktallergier forårsaget af hårfarvningsmidler er et stadig voksende sundhedsproblem for forbrugerne og samfundet, og at hårfarvningsmidler ofte fremkalder akut og alvorlig eksem hos den enkelte. En person, der er blevet sensibiliseret for et hårfarvestof i hårfarvningsmidler kan med tiden udvikle hudallergier over for det pågældende stof. |
| --- | --- |

(1)

Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer, der har skiftet navn til Den Videnskabelige Komité for Forbrugersikkerhed (2), konkluderede i et memorandum om hårfarvestoffer og disses hudsensibiliserende egenskaber (»Memorandum on hair dye substances and their skin sensitizing properties«), der blev offentliggjort den 29. marts 2007, at kontaktallergier forårsaget af hårfarvningsmidler er et stadig voksende sundhedsproblem for forbrugerne og samfundet, og at hårfarvningsmidler ofte fremkalder akut og alvorlig eksem hos den enkelte. En person, der er blevet sensibiliseret for et hårfarvestof i hårfarvningsmidler kan med tiden udvikle hudallergier over for det pågældende stof.

| (2) | For at give forbrugeren bedre oplysninger om de mulige skadelige virkninger af hårfarvning og for at mindske risikoen for sensibilisering over for hårfarvningsmidler blandt forbrugerne bør der trykkes supplerende advarsler på mærkningen af oxidative hårfarvningsmidler og visse ikke-oxidative hårfarvningsmidler, der indeholder stærkt og yderst sensibiliserende stoffer. De anvendelsesbetingelser og advarsler, der er obligatoriske for de forskellige hårfarvestoffer, og som fremgår af kolonne »f« i bilag III til direktiv 76/768/EØF, bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(2)

For at give forbrugeren bedre oplysninger om de mulige skadelige virkninger af hårfarvning og for at mindske risikoen for sensibilisering over for hårfarvningsmidler blandt forbrugerne bør der trykkes supplerende advarsler på mærkningen af oxidative hårfarvningsmidler og visse ikke-oxidative hårfarvningsmidler, der indeholder stærkt og yderst sensibiliserende stoffer. De anvendelsesbetingelser og advarsler, der er obligatoriske for de forskellige hårfarvestoffer, og som fremgår af kolonne »f« i bilag III til direktiv 76/768/EØF, bør derfor ændres.

| (3) | Direktiv 76/768/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 76/768/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Kosmetiske Produkter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Kosmetiske Produkter —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag III til direktiv 76/768/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 1. maj 2010 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Medlemsstaterne træffer alle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at kosmetiske midler, der ikke er i overensstemmelse med nærværende direktiv, ikke bringes i omsætning af fabrikanter eller importører, der er etableret i Fællesskabet, efter den 1. november 2011.

Medlemsstaterne træffer alle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at kosmetiske midler, der ikke er i overensstemmelse med nærværende direktiv, ikke sælges eller overdrages til den endelige forbruger i Fællesskabet efter den 1. november 2012.

Artikel 4

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169.

1

(2)  Komitéens navn blev ændret ved Kommissionens afgørelse 2008/721/EF (EUT L 241 af 10.9.2008, s. 21).

2

---

BILAG

| 1. | I bilag III, del 1, foretages følgende ændringer:






  a) | Under løbenummer 8 og 8a, kolonne f, litra a) og b), erstattes teksten »Midlet kan fremkalde allergisk reaktion.« med følgende tekst:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I bilag III, del 1, foretages følgende ændringer:

a)

Under løbenummer 8 og 8a, kolonne f, litra a) og b), erstattes teksten »Midlet kan fremkalde allergisk reaktion.« med følgende tekst:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| b) | Under løbenummer 9 affattes teksten i kolonne f således:






  »a) | Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Under løbenummer 9 affattes teksten i kolonne f således:

»a)

Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna. |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.

Indeholder phenylendiaminer (toluendiaminer). Må ikke anvendes til farvning af øjenvipper og -bryn.

| b) | Kun til erhvervsmæssig brug.

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

b)

Kun til erhvervsmæssig brug.

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna. |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.

Indeholder phenylendiaminer (toluendiaminer). Brug egnede beskyttelseshandsker.«

| c) | Under løbenummer 9a affattes teksten i kolonne f således:






  »a) | Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Under løbenummer 9a affattes teksten i kolonne f således:

»a)

Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna. |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.

Indeholder phenylendiaminer (toluendiaminer). Må ikke anvendes til at farve øjenvipper og øjenbryn.

| b) | Kun til erhvervsmæssig brug.

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

b)

Kun til erhvervsmæssig brug.

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna. |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.

Indeholder phenylendiaminer (toluendiaminer). Brug egnede beskyttelseshandsker.«

| d) | Under løbenummer 8a og 9a, kolonne f, litra a) og b), indsættes følgende: »Blandingsforholdet er angivet på etiketten.« |
| --- | --- |

d)

Under løbenummer 8a og 9a, kolonne f, litra a) og b), indsættes følgende: »Blandingsforholdet er angivet på etiketten.«

| e) | Under løbenummer 16, kolonne f, erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

e)

Under løbenummer 16, kolonne f, erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| f) | Under løbenummer 22, kolonne f), litra a), punkt 1 og 2, indsættes følgende:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

f)

Under løbenummer 22, kolonne f), litra a), punkt 1 og 2, indsættes følgende:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| g) | Under løbenummer 202 og 203, kolonne f, litra a), erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

g)

Under løbenummer 202 og 203, kolonne f, litra a), erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| h) | Under løbenummer 193 og 205, kolonne f, litra a), indsættes følgende:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

h)

Under løbenummer 193 og 205, kolonne f, litra a), indsættes følgende:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| 2. | I bilag III, del 2, foretages følgende ændringer:






  a) | Under løbenummer 3, kolonne f, litra a) og b), erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I bilag III, del 2, foretages følgende ændringer:

a)

Under løbenummer 3, kolonne f, litra a) og b), erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| b) | Under løbenummer 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 og 44, kolonne f, indsættes følgende:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

b)

Under løbenummer 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 og 44, kolonne f, indsættes følgende:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| c) | Under løbenummer 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 og 33, kolonne f, erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

c)

Under løbenummer 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 og 33, kolonne f, erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| d) | Under løbenummer 10, 11 og 16, kolonne f, litra a), erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

d)

Under løbenummer 10, 11 og 16, kolonne f, litra a), erstattes teksten »Kan fremkalde allergiske reaktioner« med følgende tekst:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| e) | Under løbenummer 10, 11 og 16, kolonne f, udgår litra b). |
| --- | --- |

e)

Under løbenummer 10, 11 og 16, kolonne f, udgår litra b).

| f) | Under løbenummer 27, 48 og 56, kolonne f, indsættes som litra a) og b):






  »a) | Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Under løbenummer 27, 48 og 56, kolonne f, indsættes som litra a) og b):

»a)

Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna. |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.

| b) | Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

b)

Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

| g) | Under løbenummers 31, 49, 50 og 55, kolonne f, litra a), indsættes følgende:
  »

  Læs og følg brugsanvisningen.
  Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.
  Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.
  Man skal ikke farve sit hår, hvis:






  — | man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund |
| --- | --- | --- |

g)

Under løbenummers 31, 49, 50 og 55, kolonne f, litra a), indsættes følgende:

»Image

Læs og følg brugsanvisningen.

Dette produkt er ikke beregnet til brug på personer under 16 år.

Midlertidige tatoveringer med sort henna kan øge risikoen for allergi.

Man skal ikke farve sit hår, hvis:

—

man har udslæt i ansigtet eller en følsom, irritabel og beskadiget hårbund

| — | man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion efter hårfarvning

| — | man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.« |
| --- | --- |

—

man tidligere har haft en reaktion på en midlertidig tatovering med sort henna.«

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 282/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 282/23

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. oktober 2009

om fastlæggelse af Fællesskabets holdning til den afgørelse, der skal træffes af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computerskærme i aftalens bilag C, del II

(EØS-relevant tekst)

(2009/789/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/1005/EF af 18. december 2006 om indgåelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Specifikationerne for computerskærme bør revideres, så forbrugerne kan se, hvilke produkter der er energieffektive, og derfor skal aftalens bilag C ændres. |
| --- | --- |

(1)

Specifikationerne for computerskærme bør revideres, så forbrugerne kan se, hvilke produkter der er energieffektive, og derfor skal aftalens bilag C ændres.

| (2) | Fællesskabets holdning til ændringen af specifikationerne skal fastlægges af Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Fællesskabets holdning til ændringen af specifikationerne skal fastlægges af Kommissionen.

| (3) | Foranstaltningerne i denne beslutning tager hensyn til udtalelse fra EF-rådet for Energy Star-programmet, jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2). |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne beslutning tager hensyn til udtalelse fra EF-rådet for Energy Star-programmet, jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2).

| (4) | Specifikationerne for computerskærme i bilag C, del II, bør pr. 30. oktober 2009 ophæves for skærme, hvis diagonalmål er mindre end 30 tommer, og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Specifikationerne for computerskærme i bilag C, del II, bør pr. 30. oktober 2009 ophæves for skærme, hvis diagonalmål er mindre end 30 tommer, og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse.

| (5) | Specifikationerne for computerskærme i bilag C, del II, bør pr. 30. januar 2010 ophæves for skærme, hvis diagonalmål er mellem 30 og 60 tommer, og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse — |
| --- | --- |

(5)

Specifikationerne for computerskærme i bilag C, del II, bør pr. 30. januar 2010 ophæves for skærme, hvis diagonalmål er mellem 30 og 60 tommer, og erstattes af de specifikationer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Vedlagte udkast til afgørelse danner grundlag for den holdning, som Det Europæiske Fællesskab skal indtage til administrationsenhedernes afgørelse i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne af computere i aftalens bilag C, del II.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Andris PIEBALGS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 381 af 28.12.2006, s. 24.

1

(2)  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 1.

2

---

BILAG

UDKAST TIL AFGØRELSE

af ...

truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computerskærme i aftalens bilag C, del II

ADMINISTRATIONSENHEDERNE HAR —

under henvisning til aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, særlig artikel XII, og

ud fra følgende betragtning:

Specifikationerne for computerskærme i bilag C, del II, der har været i kraft siden den 1. januar 2006, bør ophæves og erstattes af reviderede specifikationer —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

For computerskærme med skærmdiagonaler på mindre end 30 tommer ophæves specifikationerne for computerskærme i aftalens bilag C, del II, og erstattes af specifikationerne i bilaget til denne afgørelse med virkning fra den 30. oktober 2009.

For computerskærme med skærmdiagonaler på mellem 30 og 60 tommer inklusive, ophæves specifikationerne for computerskærme i aftalens bilag C, del II, og erstattes af specifikationerne i bilaget til denne afgørelse med virkning fra den 30. januar 2010.

Denne afgørelse udfærdiges i to eksemplarer og underskrives af medformændene.

Undertegnet i Washington, den

(...)

På vegne af United States Environmental Protection Agency

Undertegnet i Bruxelles, den

(...)

På vegne af Det Europæiske Fællesskab

BILAG

BILAG C, DEL II, TIL AFTALEN

»II.   SKÆRMSPECIFIKATIONER

1.   Definitioner

A.   Elektronisk billedskærm (også benævnt »skærm«): Et produkt, der fås på markedet, bestående af en billedskærm med tilhørende elektronik, ofte indkapslet i et fælles kabinet, hvis hovedfunktion er at vise visuel information fra i) en computer, en arbejdsstation eller en server ved hjælp af en eller flere indgange, f.eks. VGA, DVI, HDMI eller IEEE 1394, eller ii) en USB-nøgle, et hukommelseskort eller en trådløs internetforbindelse. De almindeligste skærmteknologier er LCD-skærme (flydende krystaller), LED-skærme (lysdioder), skærme med katodestrålerør (CRT) og plasmaskærme (PDP).

B.   Ekstern strømforsyning: En komponent, der er monteret i en særskilt fysisk indkapslet enhed uden for skærmens kabinet, og som skal omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af skærmen. En ekstern strømforsyning skal tilsluttes skærmen med en aftagelig eller fast monteret elektrisk han-/huntilslutning, kabel, ledning eller anden trådforbindelse.

C.   Tændt tilstand: Den driftstilstand, en skærm er i, når i) den er tilsluttet en strømkilde, ii) alle dens mekaniske strømafbrydere står i tændt position, og iii) den opfylder sin hovedfunktion: at vise et billede.

D.   Dvaletilstand: Den driftstilstand, en skærm er i, når i) den er tilsluttet en strømkilde, ii) alle dens mekaniske strømafbrydere står tændt position, og iii) den er slået over i en energisparetilstand, enten fordi den har modtaget et signal fra et tilsluttet apparat (f.eks. en computer, spillekonsol eller settopboks), eller i kraft af en intern funktion som f.eks. en dvaletimer eller persondetektor. Dvaletilstanden anses for at være en »let« energisparetilstand, idet skærmen kan vækkes af dvalen, enten ved en intern funktion, eller hvis den modtager et signal fra et tilsluttet apparat.

E.   Slukket tilstand: Den driftstilstand, en skærm er i, når i) den er tilsluttet en strømkilde, ii) der er tændt for den ved en strømafbryder, og iii) den ikke varetager nogen funktion. Brugeren skal betjene en mekanisk afbryder for at få apparatet ud af slukket tilstand. Hvis der er mere end én afbryder af denne art, skal prøvningslaboratoriet benytte den lettest tilgængelige afbryder.

F.   Luminans: Fotometrisk måling af lystætheden per arealenhed for lysstrømmen i en bestemt retning. Målingen beskriver, hvor meget lys der passerer gennem eller udsendes fra en given flade og falder inden for en given rumvinkel. Standardenheden for luminans er candela per kvadratmeter (cd/m2).

G.   Automatisk lysstyrkeregulering: For skærme, en automatisk mekanisme, hvorved skærmens lysstyrke reguleres efter, hvor lyst der er omkring skærmen.

2.   ENERGY STAR-konforme produkter

Skærme skal opfylde følgende kriterier for at være ENERGY STAR-konforme:

A.   Største synlige skærmdiagonal: Skærmen skal have en synlig skærmdiagonal på mindre end eller lig med (≤) 60 tommer.

B.   Strømkilde: Skærmen skal strømforsynes fra en vekselstrømsstikkontakt, fra et batteri, der sælges sammen med en lysnetadapter, eller fra en data- eller netværksforbindelse.

C.   Tv-tunere: Hvis skærmen har en indbygget tv-tuner, kan den være berettiget til ENERGY STAR-mærket efter disse specifikationer, hvis den hovedsagelig markedsføres og sælges til forbrugerne som en skærm eller som en skærm med indbygget tv. Skærme med tv-tunere, der markedsføres og sælges udelukkende som fjernsyn, kommer ikke i betragtning efter disse specifikationer. I klasse 2 under denne specifikation kommer kun skærme uden tunere i betragtning; skærme med tunere kan komme i betragtning i klasse 2 under version 3.0 af ENERGY STAR-specifikationen for tv-apparater.

D.   Automatisk lysstyrkeregulering: Konstatering af overensstemmelse med ENERGY STAR-kravene ved brug af ligningen for elforbrug i tændt tilstand med automatisk lysstyrkeregulering forudsætter, at skærmen leveres med den automatiske lysstyrkeregulering aktiveret som standard.

E.   Ekstern strømforsyning: Hvis skærmen leveres med en ekstern strømforsyning, skal denne strømforsyning være ENERGY STAR-konform eller opfylde de krav til virkningsgrad ubelastet og i aktiv tilstand, som ENERGY STAR-programmet stiller til eksterne enkeltspændingsstrømforsyninger (AC-AC og AC-DC). ENERGY STAR-specifikationen og listen over ENERGY STAR-konforme produkter findes på www.energystar.gov/powersupplies.

F.   Strømstyringskrav: Skærmen skal have mindst én mekanisme, der som standard er aktiveret, og som sætter den i stand til automatisk at gå i dvaletilstand eller slukket tilstand. F.eks. skal data- eller netværksforbindelser tillade automatisk slukning af skærmen ved hjælp af standardmekanismer som f.eks. Display Power Management Signalling. Skærme, der kan skabe deres eget indhold, skal have en som standard aktiveret detektor eller timer, der automatisk sætter skærmen i dvaletilstand eller slukket tilstand.

3.   Kriterier for energieffektivitet

A.   Krav til tændt tilstand

1)   Klasse 1

Konstatering af overensstemmelse med ENERGY STAR-kravene, forudsætter, at skærmen ikke overskrider det maksimale elforbrug i tændt tilstand (PO eller PO1), sådan som det beregnes ved ligningerne herunder. Det maksimale elforbrug i tændt tilstand udtrykkes i watt, afrundet til en decimal.

Tabel 1

Klasse 1-krav til elforbrug i tændt tilstand

| Skærmkategori | Maksimalt elforbrug
  i tændt tilstand (W) |
| --- | --- |
| Skærmdiagonal < 30 tommer
  Skærmopløsning ≤ 1,1 MP | PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3 |
| Skærmdiagonal < 30 tommer
  Skærmopløsning > 1,1 MP | PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3 |
| Skærmdiagonal 30-60 tommer
  Alle skærmopløsninger | PO = 0,27*(A) + 8 |

Skærmkategori

Maksimalt elforbrug

i tændt tilstand (W)

Skærmdiagonal < 30 tommer

Skærmopløsning ≤ 1,1 MP

PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3

Skærmdiagonal < 30 tommer

Skærmopløsning > 1,1 MP

PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3

Skærmdiagonal 30-60 tommer

Alle skærmopløsninger

PO = 0,27*(A) + 8

hvor

| MP | = | skærmopløsning (megapixel) |
| --- | --- | --- |
| A | = | synligt skærmareal (kvadrattommer) |

MP

=

skærmopløsning (megapixel)

A

=

synligt skærmareal (kvadrattommer)

Eksempel: En skærm med en opløsning på 1 440 × 900, dvs. 1 296 000, pixel, en skærmdiagonal på 19 tommer for det synlige areal og et synligt skærmareal på 162 kvadrattommer vil have et maksimalt elforbrug i tændt tilstand på: ((9 × 1,296) + (0,05 × 162)) + 3 = 22,8 watt afrundet til en decimal.

Tabel 2

Illustrative klasse 1-krav til maksimalt elforbrug i tændt tilstand (1)

| Skærmdiagonal
  (i tommer) | Opløsning | Megapixel | Skærmdimensioner
  (i tommer) | Skærmareal
  (i kvadrattommer) | Maksimalt elforbrug i tændt tilstand
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | 800 × 480 | 0,384 | 5,9 × 3,5 | 21 | 6,4 |
| 19 | 1 440 × 900 | 1,296 | 16,07 × 10,05 | 162 | 22,8 |
| 26 | 1 920 × 1 200 | 2,304 | 21,7 × 13,5 | 293 | 38,4 |
| 42 | 1 360 × 768 | 1,044 | 36 × 20 | 720 | 202,4 |
| 50 | 1 920 × 1 080 | 2,074 | 44 × 24 | 1 056 | 293,1 |

Skærmdiagonal

(i tommer)

Opløsning

Megapixel

Skærmdimensioner

(i tommer)

Skærmareal

(i kvadrattommer)

Maksimalt elforbrug i tændt tilstand

(W)

7

800 × 480

0,384

5,9 × 3,5

21

6,4

19

1 440 × 900

1,296

16,07 × 10,05

162

22,8

26

1 920 × 1 200

2,304

21,7 × 13,5

293

38,4

42

1 360 × 768

1,044

36 × 20

720

202,4

50

1 920 × 1 080

2,074

44 × 24

1 056

293,1

2)   Klasse 2

Konstatering af overensstemmelse med ENERGY STAR-kravene forudsætter, at skærmens maksimale energiforbrug i tændt tilstand ikke er større end angivet ved nedenstående ligninger: endnu ikke fastlagt.

3)   Skærme med automatisk lysstyrkeregulering

For skærme, der leveres med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard, benyttes en anden formel til at beregne det maksimale elforbrug i tændt tilstand:

PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)

hvor PO1 er det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand målt i watt afrundet til en decimal, Ph er elforbruget i tændt tilstand i lysstærke omgivelser, og Pl er elforbruget i tændt tilstand i lyssvage omgivelser. Formlen forudsætter, at skærmen arbejder i lyssvage omgivelser 20 % af tiden.

B.   Krav til dvaletilstand og slukket tilstand

1)   Klasse 1 og 2

Konstatering af overensstemmelse med ENERGY STAR-kravene forudsætter, at skærmen ikke overskrider det maksimale elforbrug i dvaletilstand og slukket tilstand, der fremgår af tabel 3 herunder. Skærme med flere dvaletilstande (dvale og dyb dvale) skal opfylde dvaletilstandskravene i alle dvaletilstande.

Eksempel: En skærm, hvis prøvningsresultat viser et forbrug på 3 watt i dvale og 2 watt i dyb dvale, opfylder ikke kravet, da elforbruget i den ene dvaletilstand ligger over klasse 1-grænsen på 2 watt.

Tabel 3

Krav til elforbrug for alle skærme i dvaletilstand og slukket tilstand

| Tilstand | Klasse 1 | Klasse 2 |
| --- | --- | --- |
| Maksimalt elforbrug i dvaletilstand (W) | ≤ 2 | ≤ 1 |
| Maksimalt elforbrug i slukket tilstand (W) | ≤ 1 | ≤ 1 |

Tilstand

Klasse 1

Klasse 2

Maksimalt elforbrug i dvaletilstand (W)

≤ 2

≤ 1

Maksimalt elforbrug i slukket tilstand (W)

≤ 1

≤ 1

4.   Krav til prøvningen

Om anvendelsen af dette afsnit

EPA og Europa-Kommissionen benytter så vidt muligt fremgangsmåder, der nyder bred anerkendelse i industrien, til at måle produkters ydeevne og elforbrug under typiske driftsforhold. Prøvningsmetoderne i denne specifikation bygger på standarder fra Video Electronics Standards Association (VESA) Display Metrology Committee og Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). I de tilfælde, hvor VESA's og IEC's standarder ikke opfylder behovene i forbindelse med ENERGY STAR-programmet, er der udarbejdet supplerende prøvnings- og målemetoder i samarbejde med interessenter i industrien.

For at sikre, at metoderne for måling af elektronikprodukters elforbrug bliver ensartede, så prøvningsresultaterne bliver reproducerbare og ydre faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne negativt, skal nedenstående protokol følges. Det består af fire hovedkomponenter:

| — | Prøvningsbetingelser og instrumentering |
| --- | --- |

—

Prøvningsbetingelser og instrumentering

| — | Opsætning |
| --- | --- |

—

Opsætning

| — | Prøvningsmetode |
| --- | --- |

—

Prøvningsmetode

| — | Dokumentation |
| --- | --- |

—

Dokumentation

Bemærk: Prøvningsmetoden er anført i Tillæg 1 og 2. Tillæg 1 beskriver prøvningsproceduren for skærme med en synlig skærmdiagonal på mindre end (<) 30 tommer. Tillæg 2 beskriver prøvningsproceduren for skærme med en synlig skærmdiagonal på mellem 30 og 60 tommer inklusive.

Partnerne kan enten lade et internt eller et uafhængigt laboratorium tilvejebringe prøvningsresultaterne.

Kvalitetskontrol i prøvningsanlægget

Partnerne skal udføre prøvninger og udstede en garantierklæring for de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne. Hvis prøvningen af et produkt skal bekræfte overensstemmelse med ENERGY STAR-kravene, skal den foregå i et laboratorium, der overvåger validiteten af prøvninger og kalibreringer ved hjælp af kvalitetskontrolprocedurer. ENERGY STAR anbefaler, at disse prøvninger foretages i et laboratorium, der lever op til de generelle krav til prøvnings- og kalibreringslaboratoriers kompetence, der er beskrevet i International Standard ISO/IEC 17025.

Prøvningsbetingelser og instrumentering

A.   Protokoller for effektmåling

Skærmens gennemsnitlige faktiske elforbrug måles i tændt tilstand, dvaletilstand og slukket tilstand. Når der udføres målinger for at udstede en fabrikanterklæring for en produktmodel, skal den enhed, der er genstand for prøvningen (prøvningsenheden) indledningsvis være i samme tilstand (f.eks. konfigureret og indstillet på samme måde) som ved leveringen til kunden, medmindre instrukserne herunder foreskriver tilpasninger.

| 1) | Elforbrugsmålinger skal foretages et sted mellem stikkontakten eller strømkilden og prøvningsenheden. |
| --- | --- |

1)

Elforbrugsmålinger skal foretages et sted mellem stikkontakten eller strømkilden og prøvningsenheden.

| 2) | Hvis produktet får strøm fra elnettet, USB, IEEE1394, strøm via ethernet, telefonsystemet eller en anden kilde eller kombinationer af kilder, baseres konstateringen af overensstemmelse på dets nettoforbrug af vekselstrøm (idet omformningstab medregnes). |
| --- | --- |

2)

Hvis produktet får strøm fra elnettet, USB, IEEE1394, strøm via ethernet, telefonsystemet eller en anden kilde eller kombinationer af kilder, baseres konstateringen af overensstemmelse på dets nettoforbrug af vekselstrøm (idet omformningstab medregnes).

| 3) | Til produkter, der forsynes med jævnstrøm fra en standardlavvoltsforsyning (f.eks. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 og strøm via ethernet), skal der anvendes en egnet vekselstrømsdrevet kilde til jævnstrømmen. Denne vekselstrømsdrevne strømkildes energiforbrug måles og registreres som elforbrug for prøvningsenheden. |
| --- | --- |

3)

Til produkter, der forsynes med jævnstrøm fra en standardlavvoltsforsyning (f.eks. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 og strøm via ethernet), skal der anvendes en egnet vekselstrømsdrevet kilde til jævnstrømmen. Denne vekselstrømsdrevne strømkildes energiforbrug måles og registreres som elforbrug for prøvningsenheden.

| 4) | Til skærme, der strømforsynes via USB, anvendes en strømforsynet hub, der udelukkende forsyner den skærm, der er under prøvning. Hvad angår Ethernet- og USB PlusPower-forsynede skærme, kan strømfordelingsenhedens forbrug måles med og uden skærmen tilsluttet og forskellen mellem de to målinger derpå angives som skærmens elforbrug. Prøvningslaboratoriet bør bekræfte, at dette udgør en rimelig afspejling af skærmens jævnstrømsforbrug inklusive en vis tolerance for ineffektivitet i strømforsynings- og strømfordelingsenheden. |
| --- | --- |

4)

Til skærme, der strømforsynes via USB, anvendes en strømforsynet hub, der udelukkende forsyner den skærm, der er under prøvning. Hvad angår Ethernet- og USB PlusPower-forsynede skærme, kan strømfordelingsenhedens forbrug måles med og uden skærmen tilsluttet og forskellen mellem de to målinger derpå angives som skærmens elforbrug. Prøvningslaboratoriet bør bekræfte, at dette udgør en rimelig afspejling af skærmens jævnstrømsforbrug inklusive en vis tolerance for ineffektivitet i strømforsynings- og strømfordelingsenheden.

| 5) | Produkter, der både kan drives af vekselstrømskilder og standardkilder til lavspændingsjævnstrøm, prøves under drift med vekselstrøm. |
| --- | --- |

5)

Produkter, der både kan drives af vekselstrømskilder og standardkilder til lavspændingsjævnstrøm, prøves under drift med vekselstrøm.

B.   Krav vedrørende vekselstrømsindtag

| Forsyningsspænding | Nordamerika/Taiwan | 115 (± 1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Europa/Australien/New Zealand | 230 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %) |
| Japan | 100 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

  Bemærk: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW, er spændingsintervallet ± 4 % |
| Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding) | < 2 % THD (< 5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW) |
| Omgivende temperatur | 23 °C ± 5 °C |
| Relativ fugtighed | 10–80 % |
| (Jf. IEC 62301 Ed 1.0: Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power, Sections 4.2, 4.3) |

Forsyningsspænding

Nordamerika/Taiwan

115 (± 1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (± 1 %)

Europa/Australien/New Zealand

230 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %)

Japan

100 (± 1 %) volt vekselstrøm, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Bemærk: For produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW, er spændingsintervallet ± 4 %

Total harmonisk forvrængning (THD) (spænding)

< 2 % THD (< 5 % for produkter, der er vurderet ved en maksimal effekt på > 1,5 kW)

Omgivende temperatur

23 °C ± 5 °C

Relativ fugtighed

10–80 %

(Jf. IEC 62301 Ed 1.0: Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power, Sections 4.2, 4.3)

C.   Godkendt måleudstyr

Måleudstyr skal have følgende egenskaber for at blive godkendt (2):

| — | et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi og |
| --- | --- |

—

et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi og

| — | en nedre grænse for strømområdet på 10 mA eller derunder. |
| --- | --- |

—

en nedre grænse for strømområdet på 10 mA eller derunder.

Effektmåleren skal have en opløsning på:

| — | 0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder |
| --- | --- |

—

0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder

| — | 0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W og |
| --- | --- |

—

0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W og

| — | 1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W. |
| --- | --- |

—

1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W.

Desuden foreslås følgende egenskaber:

| — | en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz og |
| --- | --- |

—

en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz og

| — | kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST). |
| --- | --- |

—

kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST).

Instrumenterne bør desuden kunne måle det gennemsnitlige effektoptag over ethvert brugervalgt tidsinterval (de mest nøjagtige apparater foretager en intern beregning, der dividerer den samlede energi med den forløbne tid). Alternativt skal måleinstrumentet i givet fald kunne integrere energi i ethvert brugervalgt tidsinterval med en energiopløsning på 0,1 mWh eller derunder og integrere den viste tid med en opløsning på 1 sekund eller derunder.

D.   Nøjagtighed

Effektmålinger på 0,5 W eller mere skal foretages med en usikkerhed på højst 2 % ved et 95 % konfidensinterval. Effektmålinger på mindre end 0,5 W skal foretages med en usikkerhed på højst 0,01 W ved et 95 % konfidensinterval (3).

Alle målinger opgives i watt og afrundes til en decimal.

E.   Mørkekammerforhold

Alle luminansprøvninger skal foretages i mørkekammer. Skærmens målte illuminans (E) i slukket tilstand skal være mindre end eller lig med 1,0 lux. Målingerne bør foretages vinkelret på skærmens midtpunkt med en lysmåler, mens skærmen befinder sig i slukket tilstand (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2F).

F.   Protokoller for lysmåling

Til lysmålinger af f.eks. illuminans og luminans anvendes en lysmåler, mens skærmen står i et mørkekammer. Målingerne foretages med lysmåleren vinkelret på skærmens midtpunkt (jf. VESA FPDM Standard 2.0, bilag A115). Der måles på et skærmareal på mindst 500 pixel, dog højst på et rektangel med sidelængder på 10 % af den synlige skærmhøjde og -bredde. Det oplyste område må dog aldrig være mindre end det område, lysmåleren måler på (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2H).

Opsætning

A.   Periferiudstyr

Der må ikke tilsluttes ydre enheder til Universal Serial Bus (USB) hubs eller porte. For at minimere det elforbrug, der ikke skyldes selve skærmen, kan man indstille indbyggede højttalere, tv-tunere osv. til den mindst elforbrugende konfiguration, der kan indstilles af brugeren.

B.   Ændringer

Apparatet må ikke ændres ved indgreb, som f.eks. fjernelse af kredsløb, der ikke kan foretages af almindelige brugere.

C.   Analog eller digital indgang

Partnerne skal foretage prøvningen af deres skærme med anvendelse af den analoge tilslutning, medmindre skærmen ikke er udstyret med en sådan (dvs. skærme med digital tilslutning, der med henblik på denne prøvning defineres som skærme, der kun er udstyret med digital tilslutning). For skærme med digital tilslutning: se oplysningerne om spænding i tillæg 1, fodnote 1, og følg prøvningsmetoden i tillæg 1 og/eller 2, alt efter målet på prøvningsenhedens synlige skærmdiagonal, under anvendelse af en digital signalgenerator.

D.   Modeller, der kan fungere ved flere kombinationer af spænding og frekvens

Partnerne prøver, bestemmer og dokumenterer forholdene på hvert marked, hvor deres produkter vil blive solgt som ENERGY STAR-konforme.

Eksempel: Hvis et produkt skal kunne sælges som ENERGY STAR-konformt i både USA og Europa, skal det opfylde kravene både ved 115 V/60 Hz og ved 230 V/50 Hz. Opfylder det kun ENERGY STAR-kravene ved en af spænding/frekvens-kombinationerne (f.eks. 115 V/60 Hz), må det kun mærkes og markedsføres som ENERGY STAR-produkt i de regioner, der bruger den afprøvede kombination af spænding og frekvens (f.eks. Nordamerika og Taiwan).

E.   Ekstern strømforsyning

Når skærme leveres med en ekstern strømforsyning, skal den bruges under hele prøvningen. Der må ikke benyttes en anden strømforsyning i stedet.

F.   Farveindstilling

Alle farveindstillingsmuligheder (farvetone, mætning, gamma osv.) sættes til fabrikkens standardindstilling.

G.   Opløsning og opdateringsfrekvens

De forskellige teknologier har forskellige opløsninger og opdateringsfrekvenser:

| 1) | For LCD-skærme og andre teknologier med faste pixelopløsninger sættes pixelformatet til den skærmspecifikke (»native«) indstilling. LCD-skærmens opdateringsfrekvens sættes til 60 Hz, medmindre partneren udtrykkelig anbefaler en anden opdateringsfrekvens, som i så fald anvendes. |
| --- | --- |

1)

For LCD-skærme og andre teknologier med faste pixelopløsninger sættes pixelformatet til den skærmspecifikke (»native«) indstilling. LCD-skærmens opdateringsfrekvens sættes til 60 Hz, medmindre partneren udtrykkelig anbefaler en anden opdateringsfrekvens, som i så fald anvendes.

| 2) | For CRT-skærme sættes pixelformatet til det foretrukne pixelformat med den højeste opløsning, der giver en normal funktion ved en opdateringsfrekvens på 75 Hz. Til prøvningen anvendes VESA Discrete Monitor Timing (DMT) eller en nyere industristandard for timing af pixelformat. CRT-skærmen skal kunne opfylde alle de kvalitetsspecifikationer, partneren anfører, i det format, som prøves. |
| --- | --- |

2)

For CRT-skærme sættes pixelformatet til det foretrukne pixelformat med den højeste opløsning, der giver en normal funktion ved en opdateringsfrekvens på 75 Hz. Til prøvningen anvendes VESA Discrete Monitor Timing (DMT) eller en nyere industristandard for timing af pixelformat. CRT-skærmen skal kunne opfylde alle de kvalitetsspecifikationer, partneren anfører, i det format, som prøves.

H.   Opvarmning

Prøvningsenheden skal varme op i mindst 20 minutter før måling (jf. VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-2D eller 305-3 vedrørende opvarmningsprøvning).

I.   Stabilitet

Alle målinger af elforbrug noteres, når de måleresultater, instrumentet viser, er blevet stabile inden for en udsvingsmargen på 1 % over en periode på tre minutter (jf. IEC 4.3.1).

Prøvningsmetode

Partneren er indforstået med under gennemførelsen af disse prøvninger at benytte de relevante prøvningsprocedurer i tillæg 1 og/eller 2 alt efter længden af prøvningsenhedens synlige skærmdiagonal på følgende måde:

For skærme med en synlig skærmdiagonal på mindre end (<) 30 tommer benyttes tillæg 1.

For skærme med en synlig skærmdiagonal på mellem 30 og 60 tommer benyttes tillæg 2.

Dokumentation

A.   Indsendelse af data om ENERGY STAR-konforme produkter til EPA henholdsvis Europa-Kommissionen

Partnerne skal udstede fabrikanterklæring for de produktmodeller, som opfylder ENERGY STAR-retningslinjerne, og indberette oplysningerne til henholdsvis EPA, gennem dettes Online Product Submittal tool, eller Europa-Kommissionen. Data om ENERGY STAR-konforme produkter, herunder oplysninger om nye modeller, skal indsendes årligt — evt. hyppigere, hvis partneren ønsker det.

B.   ENERGY STAR-konforme produktfamilier

Familier af skærmmodeller, som bygger på samme stel og er identiske på enhver måde bortset fra kabinettet og farven, kan få status som ENERGY STAR-produkter, hvis der forelægges prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model. Tilsvarende kan modeller, som er uændrede eller kun afviger i finish fra dem, som blev solgt i tidligere år, beholde deres ENERGY STAR-status, uden at der skal forelægges nye prøvningsdata.

C.   Krav til antallet af prøvningsenheder

Med inspiration fra den europæiske standard EN 50301 (jf. BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metoder til måling af elforbruget i audio-, video- og beslægtet udstyr, bilag A), har EPA og Europa-Kommissionen fastsat en prøvningsprocedure, hvor det afhænger af prøvningsresultaterne for den første enhed, hvor mange enheder der skal prøves.

| 1) | Hvis prøvningsenhedens stabile elforbrug er over 85 % af grænsen for opfyldelse af ENERGY STAR-kravet i nogen af de tre driftstilstande, skal der prøves yderligere to enheder af samme model. |
| --- | --- |

1)

Hvis prøvningsenhedens stabile elforbrug er over 85 % af grænsen for opfyldelse af ENERGY STAR-kravet i nogen af de tre driftstilstande, skal der prøves yderligere to enheder af samme model.

| 2) | Elforbruget for hver af de tre prøvningsenheder skal indberettes henholdsvis til EPA via dettes Online Product Submittal tool henholdsvis til Europa-Kommissionen sammen med de gennemsnitlige elforbrugstal for de tre prøver for tilstandene tændt, dvale og slukket. |
| --- | --- |

2)

Elforbruget for hver af de tre prøvningsenheder skal indberettes henholdsvis til EPA via dettes Online Product Submittal tool henholdsvis til Europa-Kommissionen sammen med de gennemsnitlige elforbrugstal for de tre prøver for tilstandene tændt, dvale og slukket.

| 3) | Ligger det stabile elforbrug for den første prøvningsenhed på eller under 85 % af grænsen for opfyldelse af ENERGY STAR-kravet i alle tre driftstilstande, kræves der ikke prøvning af flere enheder. |
| --- | --- |

3)

Ligger det stabile elforbrug for den første prøvningsenhed på eller under 85 % af grænsen for opfyldelse af ENERGY STAR-kravet i alle tre driftstilstande, kræves der ikke prøvning af flere enheder.

| 4) | Ingen af prøvningsværdierne for nogen af prøvede enheder må overskride ENERGY STAR-specifikationen, hvis modellen skal være ENERGY STAR-konform. |
| --- | --- |

4)

Ingen af prøvningsværdierne for nogen af prøvede enheder må overskride ENERGY STAR-specifikationen, hvis modellen skal være ENERGY STAR-konform.

| 5) | Denne fremgangsmåde belyses yderligere med følgende eksempel:

  Eksempel: For at gøre det enkelt antages det, at specifikationen er 100 watt eller derunder, og at den kun finder anvendelse for én tilstand. 85 watt udgør tærskelværdien på 15 % ...






  — | Måles den første enhed til 80 watt, er der ikke grund til yderligere prøvning: Modellen har bestået (80 watt er ikke over 85 % af kvalifikationskravet for ENERGY STAR). |
| --- | --- | --- |

5)

Denne fremgangsmåde belyses yderligere med følgende eksempel:

Eksempel: For at gøre det enkelt antages det, at specifikationen er 100 watt eller derunder, og at den kun finder anvendelse for én tilstand. 85 watt udgør tærskelværdien på 15 % ...

—

Måles den første enhed til 80 watt, er der ikke grund til yderligere prøvning: Modellen har bestået (80 watt er ikke over 85 % af kvalifikationskravet for ENERGY STAR).

| — | Måles den første enhed til 85 watt, er der ikke grund til yderligere prøvning: modellen har bestået (85 watt er nøjagtig 85 % af kvalifikationskravet for ENERGY STAR). |
| --- | --- |

—

Måles den første enhed til 85 watt, er der ikke grund til yderligere prøvning: modellen har bestået (85 watt er nøjagtig 85 % af kvalifikationskravet for ENERGY STAR).

| — | Måles den første enhed til 85,1 watt, skal der prøves yderligere to enheder for at afgøre, om modellen består prøven (85,1 watt er over 85 % af kvalifikationskravet for ENERGY STAR). |
| --- | --- |

—

Måles den første enhed til 85,1 watt, skal der prøves yderligere to enheder for at afgøre, om modellen består prøven (85,1 watt er over 85 % af kvalifikationskravet for ENERGY STAR).

| — | Måles tre enheder til henholdsvis 90, 98 og 105 watt, opfylder modellen ikke ENERGY STAR-kravet — heller ikke selvom gennemsnittet er 98 watt, for en af værdierne (105) ligger over ENERGY STAR-specifikationen. |
| --- | --- |

—

Måles tre enheder til henholdsvis 90, 98 og 105 watt, opfylder modellen ikke ENERGY STAR-kravet — heller ikke selvom gennemsnittet er 98 watt, for en af værdierne (105) ligger over ENERGY STAR-specifikationen.

5.   Brugergrænseflade

Partnerne opfordres kraftigt til at udforme deres produkter på grundlag af brugergrænsefladestandarden IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Standarden er udarbejdet af Power Management Controls-projektet for at gøre betjeningsorganerne for strømstyring mere ensartede og intuitive for alle elektroniske apparater. Nærmere oplysninger på adressen .

6.   Gennemførelsesdato

Den dato, hvor partnerne må begynde at betegne deres produkter ENERGY STAR-produkter i henhold til version 5.0 af specifikationerne, defineres som aftalens gennemførelsesdato. Tidligere gennemførte aftaler om ENERGY STAR-skærme ophæves fra den 29. oktober 2009 for skærme med en synlig skærmdiagonal på under 30 tommer og den 29. januar 2010 for skærme med en synlig skærmdiagonal på mellem 30 og 60 tommer inklusive.

A.   ENERGY STAR-konforme produkter i henhold til klasse 1 i version 5.0 af specifikationerne

Hvornår klasse 1 i specifikationernes version 5.0 får virkning afhænger af skærmstørrelsen som vist i nedenstående tabel. Alle produkter, der er fremstillet på eller efter det anførte tidspunkt, herunder også produkter af en model, der oprindelig var ENERGY STAR-konforme i henhold til version 4.1, skal opfylde de nye version 5.0-krav for at være ENERGY STAR-konforme (dette gælder også nye leverancer af modeller, som oprindelig var ENERGY STAR-konforme i henhold til version 4.1). Fremstillingstidspunktet er specifikt for hver enhed; det er det tidspunkt (f.eks. måned og år), hvor en enhed anses for at være færdigmonteret.

| Skærmkategori | Gennemførelsesdato for klasse 1 |
| --- | --- |
| Skærmdiagonal < 30 tommer | 30. oktober 2009 |
| Skærmdiagonal 30-60 tommer | 30. januar 2010 |

Skærmkategori

Gennemførelsesdato for klasse 1

Skærmdiagonal < 30 tommer

30. oktober 2009

Skærmdiagonal 30-60 tommer

30. januar 2010

B.   ENERGY STAR-konforme produkter i henhold til klasse 2 i version 5.0 af specifikationerne

Anden fase af disse specifikationer, klasse 2, får virkning fra den 30. oktober 2011 og finder anvendelse for produkter, der er fremstillet den 30. oktober 2011 eller senere. En enhed, der er fremstillet den 30. oktober 2011 skal således opfylde klasse 2-specifikationerne for at være ENERGY STAR-konform.

C.   Ophævelse af videreførelsesbestemmelser

EPA og Europa-Kommissionen tillader ikke videreførelse under version 5.0 af ENERGY STAR-specifikationerne. En anerkendelse som ENERGY STAR-produkt under version 4.1, gælder ikke automatisk i hele produktmodellens levetid. Ethvert produkt, der sælges, markedsføres eller af partnerproducenten benævnes ENERGY STAR-produkt, skal således opfylde de specifikationer, der finder anvendelse på produktets fremstillingstidspunkt.

7.   Kommende revisioner af specifikationerne

EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at ændre specifikationerne, såfremt teknologiske ændringer og/eller ændringer på markedet måtte påvirke specifikationernes gavn for forbrugerne, erhvervslivet eller miljøet. I overensstemmelse med den nuværende politik udarbejdes ændringer gennem drøftelser med de relevante parter.

EPA og Europa-Kommissionen vurderer løbende markedet med hensyn til energieffektivitet og nye teknologier. Som det altid er tilfældet, får de relevante parter mulighed for at udveksle oplysninger, fremsætte forslag og give udtryk for eventuelle betænkeligheder. EPA og Europa-Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre, at specifikationerne i klasse 1 og 2 indeholder en anerkendelse af de mest energieffektive modeller på markedet, og at de partnere, der har ydet en indsats for yderligere at øge energieffektiviteten, belønnes.

Tillæg 1

Prøvningsprocedurer for skærme, hvis synlige skærmdiagonal er under (<) 30 tommer

OM HVORNÅR DETTE DOKUMENT SKAL ANVENDES

Dette dokument beskriver procedurerne for prøvning af, om skærme med en synlig skærmdiagonal på mindre end (<) 30 tommer opfylder version 5.0 af ENERGY STAR-programmets krav til skærme. Procedurerne skal benyttes til at bestemme prøvningsenhedens elforbrug i tilstandene tændt, dvale og slukket. Bemærk, at dette tillæg indeholder særskilte procedurer for følgende produkttyper:

| — | CRT-skærme |
| --- | --- |

—

CRT-skærme

| — | skærme med fast opløsning, der ikke har automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard, og |
| --- | --- |

—

skærme med fast opløsning, der ikke har automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard, og

| — | skærme med fast opløsning, der har automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard. |
| --- | --- |

—

skærme med fast opløsning, der har automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard.

1.   Prøvningsmetode for CRT-skærme

A.   Prøvningsbetingelser, instrumentering og opsætning

Inden prøvning af enheden sikres det, at prøvningsbetingelserne, instrumenteringen og opsætningen opfylder kravene i skærmspecifikationernes afsnit »Prøvningsbetingelser og instrumentering« og »Opsætning« for produktprøvningen.

B.   Tændt tilstand

| 1) | Tilslut den enhed, der skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden og til prøvningsudstyret. |
| --- | --- |

1)

Tilslut den enhed, der skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden og til prøvningsudstyret.

| 2) | Tænd alt prøvningsudstyr, og juster strømkildens spænding og frekvens. |
| --- | --- |

2)

Tænd alt prøvningsudstyr, og juster strømkildens spænding og frekvens.

| 3) | Kontroller, at prøvningsenheden fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling. |
| --- | --- |

3)

Kontroller, at prøvningsenheden fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling.

| 4) | Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/sluk-knappen på enhedens kabinet. |
| --- | --- |

4)

Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/sluk-knappen på enhedens kabinet.

| 5) | Giv prøvningsenheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter). |
| --- | --- |

5)

Giv prøvningsenheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter).

| 6) | Indstil skærmbilledet rigtigt. (Se »Opsætning«, afsnit G: »Opløsning og opdateringsfrekvens«.) |
| --- | --- |

6)

Indstil skærmbilledet rigtigt. (Se »Opsætning«, afsnit G: »Opløsning og opdateringsfrekvens«.)

| 7) | Sørg for, at prøvningen foregår under mørkekammerforhold. (Se »Prøvningsbetingelser og instrumentering«, afsnit F: »Protokoller for lysmåling«, og afsnit E: »Mørkekammerforhold«.) |
| --- | --- |

7)

Sørg for, at prøvningen foregår under mørkekammerforhold. (Se »Prøvningsbetingelser og instrumentering«, afsnit F: »Protokoller for lysmåling«, og afsnit E: »Mørkekammerforhold«.)

| 8) | Indstil størrelse og luminans således:






  a) | Aktivér AT01P-billedet (Alignment TARGET 01 Positive Mode) (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, AT01P) til fastsættelse af skærmstørrelse, og anvend det til at indstille computerskærmen til den billedstørrelse partneren anbefaler, som regel en smule mindre end den maksimale synlige skærmstørrelse. |
| --- | --- | --- |

8)

Indstil størrelse og luminans således:

a)

Aktivér AT01P-billedet (Alignment TARGET 01 Positive Mode) (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, AT01P) til fastsættelse af skærmstørrelse, og anvend det til at indstille computerskærmen til den billedstørrelse partneren anbefaler, som regel en smule mindre end den maksimale synlige skærmstørrelse.

| b) | Derefter aktiveres prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra ren sort (0 volt) til ren hvid (0,7 volt) (4). Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. |
| --- | --- |

b)

Derefter aktiveres prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra ren sort (0 volt) til ren hvid (0,7 volt) (4). Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002.

| c) | Reguler (om muligt) skærmens lysstyrkeindstilling nedad fra maksimum, indtil den sorte bjælke med det laveste luminansniveau lige akkurat kan anes (VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-3K). |
| --- | --- |

c)

Reguler (om muligt) skærmens lysstyrkeindstilling nedad fra maksimum, indtil den sorte bjælke med det laveste luminansniveau lige akkurat kan anes (VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 301-3K).

| d) | Vis et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med et rent hvidt felt (0,7 volt), der dækker 80 % af billedfladen. |
| --- | --- |

d)

Vis et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med et rent hvidt felt (0,7 volt), der dækker 80 % af billedfladen.

| e) | Regulér kontrastindstillingen, indtil skærmens hvide felt er indstillet til følgende luminans: 100 cd/m2 |
| --- | --- |

e)

Regulér kontrastindstillingen, indtil skærmens hvide felt er indstillet til følgende luminans: 100 cd/m2

| f) | målt i henhold til VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 302-1. (Hvis skærmens største luminans ligger under den ovenfor foreskrevne, benytter teknikeren den største luminans og indberetter værdien til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation. Tilsvarende benytter teknikeren skærmens mindste luminans, hvis den er højere end den foreskrevne, og indberetter værdien til EPA hhv. Europa-Kommissionen.) |
| --- | --- |

f)

målt i henhold til VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 302-1. (Hvis skærmens største luminans ligger under den ovenfor foreskrevne, benytter teknikeren den største luminans og indberetter værdien til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation. Tilsvarende benytter teknikeren skærmens mindste luminans, hvis den er højere end den foreskrevne, og indberetter værdien til EPA hhv. Europa-Kommissionen.)

| g) | Luminansværdien indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation. |
| --- | --- |

g)

Luminansværdien indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation.

| 9) | Når luminansen er indstillet, er der ikke længere behov for mørkekammerforhold. |
| --- | --- |

9)

Når luminansen er indstillet, er der ikke længere behov for mørkekammerforhold.

| 10) | Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet. |
| --- | --- |

10)

Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet.

| 11) | Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug fra wattmeteret. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. (Jf. »Opsætning«, afsnit I, Stabilitet.) |
| --- | --- |

11)

Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug fra wattmeteret. Målinger betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. (Jf. »Opsætning«, afsnit I, Stabilitet.)

| 12) | Notér elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) med henblik på beregning af pixel/watt-forholdet. |
| --- | --- |

12)

Notér elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) med henblik på beregning af pixel/watt-forholdet.

C.   Dvaletilstand (strømafbryder tændt, intet videosignal)

| 1) | Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande. |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande.

D.   Slukket tilstand (strømafbryder slukket)

| 1) | Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet, sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet, sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier).

E.   Indberetning af resultaterne

Når prøvningsproceduren er gennemført, følges instrukserne i, hvordan resultaterne indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen, jf. specifikationens afsnit om dokumentation af prøvningsresultaterne.

2.   Prøvningsmetode for skærme med fast opløsning, der ikke har automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard

A.   Prøvningsbetingelser, instrumentering og opsætning

Inden prøvning af enheden sikres det, at prøvningsbetingelserne, instrumenteringen og opsætningen opfylder kravene i skærmspecifikationernes afsnit »Prøvningsbetingelser og instrumentering« og »Opsætning« for produktprøvningen.

B.   Tændt tilstand

| 1) | Tilslut den enhed, der skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden og til prøvningsudstyret. |
| --- | --- |

1)

Tilslut den enhed, der skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden og til prøvningsudstyret.

| 2) | Tænd alt prøvningsudstyr, og juster strømkildens spænding og frekvens. |
| --- | --- |

2)

Tænd alt prøvningsudstyr, og juster strømkildens spænding og frekvens.

| 3) | Kontrollér, at prøvningsenheden fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling. |
| --- | --- |

3)

Kontrollér, at prøvningsenheden fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling.

| 4) | Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/sluk-knappen på enhedens kabinet. |
| --- | --- |

4)

Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/sluk-knappen på enhedens kabinet.

| 5) | Giv prøvningsenheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter). |
| --- | --- |

5)

Giv prøvningsenheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter).

| 6) | Indstil skærmbilledet rigtigt (se »Opsætning«, afsnit G: »Opløsning og opdateringsfrekvens«). |
| --- | --- |

6)

Indstil skærmbilledet rigtigt (se »Opsætning«, afsnit G: »Opløsning og opdateringsfrekvens«).

| 7) | Sørg for, at prøvningen foregår under mørkekammerforhold (se »Prøvningsbetingelser og instrumentering«, afsnit F: »Protokoller for lysmåling«, og afsnit E: »Mørkekammerforhold«). |
| --- | --- |

7)

Sørg for, at prøvningen foregår under mørkekammerforhold (se »Prøvningsbetingelser og instrumentering«, afsnit F: »Protokoller for lysmåling«, og afsnit E: »Mørkekammerforhold«).

| 8) | Indstil størrelse og luminans således:






  a) | Aktivér prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra ren sort (0 volt) til ren hvid (0,7 volt). Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002. |
| --- | --- | --- |

8)

Indstil størrelse og luminans således:

a)

Aktivér prøvebilledet (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), som indeholder otte gråtoner fra ren sort (0 volt) til ren hvid (0,7 volt). Indgangssignalværdierne skal være i overensstemmelse med VESA Video Signal Standard (VSIS), Version 1.0, Rev. 2.0, december 2002.

| b) | Med lysstyrke og kontrast på maksimum kontrollerer teknikeren, at den hvide og den næsten hvide gråtone kan skelnes fra hinanden. Hvis der ikke kan ses forskel på den hvide og næsten hvide gråtone, justeres kontrasten, indtil forskellen kan ses. |
| --- | --- |

b)

Med lysstyrke og kontrast på maksimum kontrollerer teknikeren, at den hvide og den næsten hvide gråtone kan skelnes fra hinanden. Hvis der ikke kan ses forskel på den hvide og næsten hvide gråtone, justeres kontrasten, indtil forskellen kan ses.

| c) | Derefter aktiverer teknikeren et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med et rent hvidt felt (0,7 volt), der dækker 80 % af billedfladen. |
| --- | --- |

c)

Derefter aktiverer teknikeren et prøvebillede (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) med et rent hvidt felt (0,7 volt), der dækker 80 % af billedfladen.

| d) | Teknikeren justerer lysstyrken, indtil skærmens hvide felt er indstillet til følgende luminans:






  Produkt | Cd/m2 |
| --- | --- | --- |
| Opløsning mindre end eller lig med 1,1 MP | 175 |
| Opløsning større end 1,1 MP | 200 |

d)

Teknikeren justerer lysstyrken, indtil skærmens hvide felt er indstillet til følgende luminans:

Produkt

Cd/m2

Opløsning mindre end eller lig med 1,1 MP

175

Opløsning større end 1,1 MP

200

målt i henhold til VESA FPDM Standard 2.0, afsnit 302-1. (Hvis skærmens største luminans ligger under den i ovenstående tabel foreskrevne, benytter teknikeren den største luminans og indberetter værdien til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation. Tilsvarende benytter teknikeren skærmens mindste luminans, hvis den er højere end den foreskrevne, og indberetter værdien til EPA hhv. Europa-Kommissionen.)

| e) | Luminansværdien indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation. |
| --- | --- |

e)

Luminansværdien indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen sammen med den øvrige påkrævede prøvningsdokumentation.

| 9) | Når luminansen er indstillet, er der ikke længere behov for mørkekammerforhold. |
| --- | --- |

9)

Når luminansen er indstillet, er der ikke længere behov for mørkekammerforhold.

| 10) | Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet. |
| --- | --- |

10)

Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet.

| 11) | Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug fra wattmeteret. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. (Jf. »Opsætning«, afsnit I, Stabilitet.) |
| --- | --- |

11)

Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug fra wattmeteret. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. (Jf. »Opsætning«, afsnit I, Stabilitet.)

| 12) | Notér elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) med henblik på beregning af pixel/watt-forholdet. |
| --- | --- |

12)

Notér elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) med henblik på beregning af pixel/watt-forholdet.

C.   Dvaletilstand (strømafbryder tændt, intet videosignal)

| 1) | Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande. |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande.

D.   Slukket tilstand (strømafbryder slukket)

| 1) | Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet, sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet, sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier).

E.   Indberetning af resultaterne

Når prøvningsproceduren er gennemført, følges instrukserne i, hvordan resultaterne indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen, jf. specifikationens afsnit om dokumentation af prøvningsresultaterne.

3.   Prøvningsmetode for skærme med fast opløsning, der har automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard

A.   Prøvningsbetingelser, instrumentering og opsætning

Inden prøvning af enheden sikres det, at prøvningsbetingelserne, instrumenteringen og opsætningen opfylder kravene i skærmspecifikationernes afsnit »Prøvningsbetingelser og instrumentering« og »Opsætning« for produktprøvningen.

B.   Tændt tilstand

| 1) | Tilslut den enhed, der skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden og til prøvningsudstyret. |
| --- | --- |

1)

Tilslut den enhed, der skal prøves, til stikkontakten eller strømkilden og til prøvningsudstyret.

| 2) | Tænd alt prøvningsudstyr, og juster strømkildens spænding og frekvens. |
| --- | --- |

2)

Tænd alt prøvningsudstyr, og juster strømkildens spænding og frekvens.

| 3) | Kontrollér, at prøvningsenheden fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling. |
| --- | --- |

3)

Kontrollér, at prøvningsenheden fungerer normalt. Der må ikke ændres på fabrikkens standardindstilling.

| 4) | Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/sluk-knappen på enhedens kabinet. |
| --- | --- |

4)

Prøvningsenheden sættes i tændt tilstand med enten fjernbetjeningen eller tænd/sluk-knappen på enhedens kabinet.

| 5) | Giv prøvningsenheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter). |
| --- | --- |

5)

Giv prøvningsenheden tid til at nå driftstemperaturen (ca. 20 minutter).

| 6) | Indstil skærmbilledet rigtigt (se »Opsætning«, afsnit G: »Opløsning og opdateringsfrekvens«). |
| --- | --- |

6)

Indstil skærmbilledet rigtigt (se »Opsætning«, afsnit G: »Opløsning og opdateringsfrekvens«).

| 7) | Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet. |
| --- | --- |

7)

Indstil wattmeterets strømområde. Den valgte fuldskalaværdi ganget med wattmetrets amplitudeforhold (Ipeak/Irms) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet.

| 8) | Følgende alternative prøvningsmetoder anvendes til at beregne det maksimale elforbrug i tændt tilstand for skærme, der leveres med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard. I denne prøvningsprocedure sættes stærkt lys i omgivelserne til 300 lux, mens svagt lys i omgivelserne sættes til 0 lux, således:






  a) | Sæt det omgivende lysniveau til 300 lux målt på en sensor for omgivende lys. |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende alternative prøvningsmetoder anvendes til at beregne det maksimale elforbrug i tændt tilstand for skærme, der leveres med automatisk lysstyrkeregulering aktiveret som standard. I denne prøvningsprocedure sættes stærkt lys i omgivelserne til 300 lux, mens svagt lys i omgivelserne sættes til 0 lux, således:

a)

Sæt det omgivende lysniveau til 300 lux målt på en sensor for omgivende lys.

| b) | Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug i lysstærke omgivelser, Ph, i watt på wattmeteret. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. (Jf. »Opsætning«, afsnit I, Stabilitet.) |
| --- | --- |

b)

Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug i lysstærke omgivelser, Ph, i watt på wattmeteret. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. (Jf. »Opsætning«, afsnit I, Stabilitet.)

| c) | Sæt det omgivende lysniveau til 0 lux målt på en sensor for omgivende lys. |
| --- | --- |

c)

Sæt det omgivende lysniveau til 0 lux målt på en sensor for omgivende lys.

| d) | Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug i lyssvage omgivelser, Pl, i watt på wattmeteret. |
| --- | --- |

d)

Giv den fornødne tid til, at aflæsningen på wattmeteret stabiliseres, og aflæs dernæst det faktiske elforbrug i lyssvage omgivelser, Pl, i watt på wattmeteret.

| e) | Beregn det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand ved hjælp af ligningen i afsnit 3.A.3 »Skærme med automatisk lysstyrkeregulering«, på side 7 i specifikationerne. |
| --- | --- |

e)

Beregn det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand ved hjælp af ligningen i afsnit 3.A.3 »Skærme med automatisk lysstyrkeregulering«, på side 7 i specifikationerne.

| 9) | Notér elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) med henblik på beregning af pixel/watt-forholdet. |
| --- | --- |

9)

Notér elforbruget og det samlede pixelformat (antal viste horisontale × vertikale pixel) med henblik på beregning af pixel/watt-forholdet.

C.   Dvaletilstand (strømafbryder tændt, intet videosignal)

| 1) | Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande. |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande.

D.   Slukket tilstand (strømafbryder slukket)

| 1) | Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier).

E.   Indberetning af resultaterne

Når prøvningsproceduren er gennemført, følges instrukserne i, hvordan resultaterne indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen, jf. specifikationens afsnit om dokumentation af prøvningsresultaterne.

Tillæg 2

Prøvningsprocedurer for skærme, hvis synlige skærmdiagonal er mellem 30 og 60 tommer inklusive

OM HVORNÅR DETTE DOKUMENT SKAL ANVENDES

Dette dokument beskriver procedurerne for afprøvning af, om skærme med en synlig skærmdiagonal på mellem 30 og 60 tommer inklusive (»store skærme«) opfylder version 5.0 af ENERGY STAR-programmets krav til skærme. Procedurerne skal benyttes til at bestemme prøvningsenhedens elforbrug i tilstandene tændt, dvale og slukket.

Tabel 1

Prøvningsprocedure for måling af driftstilstande

| Specifikationskrav | Prøvningsprotokol | Kilde |
| --- | --- | --- |
| Tændt tilstand | IEC 62087, Ed 2.0: Methods of Measurement for the Power Consumption of Audio, Video and Related Equipment, Section 11, »Measuring conditions of television sets for On (average) mode« | www.iec.ch |

Specifikationskrav

Prøvningsprotokol

Kilde

Tændt tilstand

IEC 62087, Ed 2.0: Methods of Measurement for the Power Consumption of Audio, Video and Related Equipment, Section 11, »Measuring conditions of television sets for On (average) mode«

www.iec.ch

1.   Prøvningsbetingelser, instrumentering og opsætning

Inden prøvning af enheden sikres det, at prøvningsbetingelserne, instrumenteringen og opsætningen opfylder kravene i skærmspecifikationernes afsnit »Prøvningsbetingelser og instrumentering« og »Opsætning« for produktprøvningen.

2.   Måling af elforbrug i tilstandene tændt, dvale og slukket

A.   Tændt tilstand (vejledning i anvendelse af IEC 62087)

Herunder gives der vejledning i, hvordan IEC 62087, Ed. 2.0, anvendes til måling af store skærmes elforbrug i tændt tilstand. Ved bestemmelse af, om et produkt er ENERGY STAR-konformt, gælder de herunder anførte undtagelser og tydeliggørelser.

| 1) | Indgangssignalniveauernes nøjagtighed: Afsnit 11.4.12, »Accuracy of input signal levels« minder prøvningslaboratoriet om, at de videoindgangssignaler, der benyttes til prøvningen, skal ligge inden for ± 2 % af referenceniveauerne for hvid og sort. Afsnit B.2 i bilag B, »Considerations for On (average) mode television set power measurements« indeholder en nærmere beskrivelse af betydningen af nøjagtige indgangssignaler. EPA og Europa-Kommissionen vil gerne understrege, at det er vigtigt at benytte nøjagtige/kalibrerede videoindgange under prøvning i tændt tilstand, og opfordrer prøvningslaboratorierne til at benytte HDMI-indgange. |
| --- | --- |

1)

Indgangssignalniveauernes nøjagtighed: Afsnit 11.4.12, »Accuracy of input signal levels« minder prøvningslaboratoriet om, at de videoindgangssignaler, der benyttes til prøvningen, skal ligge inden for ± 2 % af referenceniveauerne for hvid og sort. Afsnit B.2 i bilag B, »Considerations for On (average) mode television set power measurements« indeholder en nærmere beskrivelse af betydningen af nøjagtige indgangssignaler. EPA og Europa-Kommissionen vil gerne understrege, at det er vigtigt at benytte nøjagtige/kalibrerede videoindgange under prøvning i tændt tilstand, og opfordrer prøvningslaboratorierne til at benytte HDMI-indgange.

| 2) | Faktisk effektfaktor: På grund af den stigende opmærksomhed på betydningen af strømkvalitet, skal partnerne anføre deres skærmes faktiske effektfaktor under måling i tændt tilstand. |
| --- | --- |

2)

Faktisk effektfaktor: På grund af den stigende opmærksomhed på betydningen af strømkvalitet, skal partnerne anføre deres skærmes faktiske effektfaktor under måling i tændt tilstand.

| 3) | Anvendelse af prøvningsmaterialer under prøvningen: For at måle det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand bør partnerne måle »Po_broadcast« som beskrevet i afsnit 11.6.1. »On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal«. |
| --- | --- |

3)

Anvendelse af prøvningsmaterialer under prøvningen: For at måle det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand bør partnerne måle »Po_broadcast« som beskrevet i afsnit 11.6.1. »On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal«.

| 4) | Prøvning ved fabrikkens standardindstilling: Ved måling af store skærmes elforbrug i tændt tilstand er EPA og Europa-Kommissionen først og fremmest interesseret i oplysninger om produkternes elforbrug i den tilstand, hvori de leveres fra fabrikken. Er der behov for at justere billedniveauet inden prøvningen af elforbruget i tændt tilstand, bør det ske som anført i afsnit 11.4.8. »Picture level adjustments«.
  Ifølge afsnit 11.4.8 skal fjernsynets kontrast og lysstyrke samt en eventuel baggrundsbelysning indstilles sådan, som fabrikanten oprindelig har indstillet det til brug for slutbrugeren. Hvis brugeren selv skal vælge en indstilling, vælges »standardinstillingen« eller tilsvarende. Er der ingen »standardindstilling« eller tilsvarende, vælges den første indstilling i på skærmmenuernes liste. Det beskrives i rapporten, hvilken indstilling der er valgt. »Standardindstillingen« defineres som »den indstilling, fabrikanten anbefaler til normal hjemmebrug«.
  For produkter, der leveres med tvungen startmenu, hvor kunden ved første ibrugtagning skal vælge den indstilling, produktet skal fungere med, anfører afsnit 11.4.8, at prøvningen skal gennemføres i »standardindstillingen«.
  Oplysninger om, at produktet er ENERGY STAR-konformt i en bestemt indstilling, og at det er i denne indstilling, at der vil blive opnået energibesparelser, vil følge med i produktets emballage og offentliggjort på partnerens websted sammen med oplysningerne om modellen. |
| --- | --- |

4)

Prøvning ved fabrikkens standardindstilling: Ved måling af store skærmes elforbrug i tændt tilstand er EPA og Europa-Kommissionen først og fremmest interesseret i oplysninger om produkternes elforbrug i den tilstand, hvori de leveres fra fabrikken. Er der behov for at justere billedniveauet inden prøvningen af elforbruget i tændt tilstand, bør det ske som anført i afsnit 11.4.8. »Picture level adjustments«.

Ifølge afsnit 11.4.8 skal fjernsynets kontrast og lysstyrke samt en eventuel baggrundsbelysning indstilles sådan, som fabrikanten oprindelig har indstillet det til brug for slutbrugeren. Hvis brugeren selv skal vælge en indstilling, vælges »standardinstillingen« eller tilsvarende. Er der ingen »standardindstilling« eller tilsvarende, vælges den første indstilling i på skærmmenuernes liste. Det beskrives i rapporten, hvilken indstilling der er valgt. »Standardindstillingen« defineres som »den indstilling, fabrikanten anbefaler til normal hjemmebrug«.

For produkter, der leveres med tvungen startmenu, hvor kunden ved første ibrugtagning skal vælge den indstilling, produktet skal fungere med, anfører afsnit 11.4.8, at prøvningen skal gennemføres i »standardindstillingen«.

Oplysninger om, at produktet er ENERGY STAR-konformt i en bestemt indstilling, og at det er i denne indstilling, at der vil blive opnået energibesparelser, vil følge med i produktets emballage og offentliggjort på partnerens websted sammen med oplysningerne om modellen.

| 5) | Prøvning af skærme med automatisk lysstyrkeregulering: I denne prøvningsprocedure sættes stærkt lys i omgivelserne til 300 lux, mens svagt lys i omgivelserne sættes til 0 lux, således:






  a) | Sæt det omgivende lysniveau til 300 lux målt på en sensor for omgivende lys. |
| --- | --- | --- |

5)

Prøvning af skærme med automatisk lysstyrkeregulering: I denne prøvningsprocedure sættes stærkt lys i omgivelserne til 300 lux, mens svagt lys i omgivelserne sættes til 0 lux, således:

a)

Sæt det omgivende lysniveau til 300 lux målt på en sensor for omgivende lys.

| b) | Elforbruget i tændt tilstand i lysstærke omgivelser, Ph, måles som beskrevet i afsnit 11.6.1. »On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal«. |
| --- | --- |

b)

Elforbruget i tændt tilstand i lysstærke omgivelser, Ph, måles som beskrevet i afsnit 11.6.1. »On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal«.

| c) | Sæt det omgivende lysniveau til 0 lux målt på en sensor for omgivende lys. |
| --- | --- |

c)

Sæt det omgivende lysniveau til 0 lux målt på en sensor for omgivende lys.

| d) | Elforbruget i tændt tilstand i lyssvage omgivelser, Pl, måles som beskrevet i afsnit 11.6.1. »On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal«. |
| --- | --- |

d)

Elforbruget i tændt tilstand i lyssvage omgivelser, Pl, måles som beskrevet i afsnit 11.6.1. »On mode (average) testing with dynamic broadcast-content video signal«.

| e) | Beregn det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand ved hjælp af ligningen i afsnit 3.A.3 »Skærme med automatisk lysstyrkeregulering«, på side 7 i specifikationerne. |
| --- | --- |

e)

Beregn det gennemsnitlige elforbrug i tændt tilstand ved hjælp af ligningen i afsnit 3.A.3 »Skærme med automatisk lysstyrkeregulering«, på side 7 i specifikationerne.

B.   Dvaletilstand (strømafbryder tændt, intet videosignal)

| 1) | Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i tændt tilstand er afsluttet, sættes skærmen i dvaletilstand. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til dvaletilstanden dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i dvaletilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på enheden i dvaletilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande. |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). Hvis enheden har flere dvaletilstande, som kan vælges manuelt, foretages målingen, når enheden er i den mest energiforbrugende af disse tilstande. Skiftes der automatisk mellem forskellige dvaletilstande, skal måletiden være lang nok til, at der fås et sandt gennemsnit for alle tilstande.

C.   Slukket tilstand (strømafbryder slukket)

| 1) | Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet, sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles. |
| --- | --- |

1)

Når prøvningen i dvaletilstand er afsluttet, sættes skærmen i slukket tilstand ved brug af den strømafbryder, det er lettest tilgængelig for brugeren. Indstillingsmetoden og den nødvendige trinfølge frem til slukket tilstand dokumenteres. Alt prøvningsudstyr tændes, og skalaværdierne indstilles.

| 2) | Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand. |
| --- | --- |

2)

Lad skærmen blive i slukket tilstand, indtil der måles et stabilt elforbrug. Målingerne betragtes som stabile, når watt-værdierne ikke afviger mere end 1 % over en periode på tre minutter. Prøvningslaboratoriet ser bort fra kontrolcyklus for indgangssynkroniseringssignal (input sync signal check cycle) under målinger på modellen i slukket tilstand.

| 3) | Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier). |
| --- | --- |

3)

Prøvningsbetingelser og prøvningsdata registreres. Der skal afsættes tid nok til målingen, til at det bliver muligt at måle den korrekte gennemsnitsværdi (dvs. hverken spids- eller øjebliksværdier).

| 4) | Indberetning af resultaterne: Når prøvningsproceduren er gennemført, følges instrukserne i, hvordan resultaterne indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen, jf. specifikationens afsnit om dokumentation af prøvningsresultaterne. |
| --- | --- |

4)

Indberetning af resultaterne: Når prøvningsproceduren er gennemført, følges instrukserne i, hvordan resultaterne indberettes til EPA hhv. Europa-Kommissionen, jf. specifikationens afsnit om dokumentation af prøvningsresultaterne.

3.   Måling af luminans

Når IEC's prøvevideosekvens er afspillet og elforbruget noteret, måler teknikeren produktets luminans efter nedenstående metode. Bemærk: teknikeren må ikke ændre produktets indstillinger fra dem, der blev brugt under elforbrugsprøvningen.

| 1) | Ved brug af prøvebilledet med et videosignal med tre bjælker (LTL), der er anført i IEC 62087, afsnit 11.5, måles den aksiale luminans ud for skærmens midtpunkt som anvist i Flat Panel Display Measurements Standard (FPDM), version 2.0, afsnit 301-2H fra Video Electronics Standards Association (VESA). |
| --- | --- |

1)

Ved brug af prøvebilledet med et videosignal med tre bjælker (LTL), der er anført i IEC 62087, afsnit 11.5, måles den aksiale luminans ud for skærmens midtpunkt som anvist i Flat Panel Display Measurements Standard (FPDM), version 2.0, afsnit 301-2H fra Video Electronics Standards Association (VESA).

| 2) | I OPS angives den målte luminansværdi i candela per kvadratmeter (cd/m2) afrundet til nærmeste hele tal. |
| --- | --- |

2)

I OPS angives den målte luminansværdi i candela per kvadratmeter (cd/m2) afrundet til nærmeste hele tal.

| 3) | Alle luminansmålinger bør udføres i overensstemmelse med de ovenfor anførte prøvningsbetingelser for store skærme. Særlig vigtigt er det, at luminansmålingen udføres med de indstillinger, hvormed skærmen leveres fra fabrikken. For produkter med tvungen startmenu udføres målingerne med standardindstilling eller indstilling til hjemmebrug. |
| --- | --- |

3)

Alle luminansmålinger bør udføres i overensstemmelse med de ovenfor anførte prøvningsbetingelser for store skærme. Særlig vigtigt er det, at luminansmålingen udføres med de indstillinger, hvormed skærmen leveres fra fabrikken. For produkter med tvungen startmenu udføres målingerne med standardindstilling eller indstilling til hjemmebrug.

---

(1)  Opløsningen skal oplyses, når der søges anerkendelse af ENERGY STAR-overensstemmelse for en skærm på mellem 30 og 60 tommer, men der tages ikke hensyn til opløsningen i beregningen af disse skærmes elforbrug i tændt tilstand.

1

(2)  Egenskaberne ved godkendt måleudstyr stammer fra IEC 62301 Ed 1.0: Household Electrical Appliances — Measurement of Standby Power.

2

(3)  Ibid.

3

(4)  For skærme, der kun har digital tilslutning, gælder følgende korrespondenser med hensyn til spændingsværdierne, som svarer til billedets lysstyrke (0 til 0,7 volt): 0 volt (sort) = indstilling på 0, 0,1 volt (mørkeste analoge gråtone) = 36 digital grå, 0,7 volt (analog ren hvid) = 255 digital grå. Bemærk, at kommende specifikationer for digital tilslutning kan udvide denne ramme, men i alle tilfælde skal 0 volt svare til sort, den maksimale værdi til hvid og 0,1 volt til en syvendedel af den maksimale værdi.

4

---

IV Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 282/41

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 245/09/KOL

af 27. maj 2009

om påstået ulovlig statsstøtte til virksomheden NordBook AS (tidligere Rotanor Bokproduksjon AS) (Norge)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (1) HAR —

under henvisning til aftalen om det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61-63 og protokol nr. 26 til aftalen,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 5 og artikel 24 i protokol nr. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

Ved brev af 30. september 2005 (registreringsnr. 344941) indgav Advokatfirmaet Grenland klage på vegne af Bokbinderiet Johnsen AS (herefter kaldet »klageren«) over en påstået støtte fra Skien kommune til Rotanor Bokproduksjon AS (herefter kaldet »Rotanor«).

Ifølge klageren havde Skien kommune ydet statsstøtte via Kontorbygg AS (herefter kaldet »Kontorbygg«), som er et aktieselskab ejet af Skien kommune, ved at indgå en sale & lease-back-aftale med Rotanor.

Ved brev af 31. januar 2006 (registreringsnr. 353861) udbad Tilsynsmyndigheden sig yderligere oplysninger fra de norske myndigheder.

De norske myndigheder svarede på anmodningen om oplysninger ved brev af 13. marts 2006 fra Fornyings- og administrasjonsdepartementet.

Ved brev af 16. marts 2007 (registreringsnr. 409639) bad Tilsynsmyndigheden om flere oplysninger om yderligere fire punkter. De norske myndigheder svarede ved brev af 19. april 2007 (registreringsnr. 418736).

Ved brev af 11. marts 2008 meddelte Fornyings- og administrasjonsdepartementet Tilsynsmyndigheden, at NordBook AS (tidligere Rotanor Bokproduksjon AS, herefter kaldet »NordBook«) var blevet erklæret konkurs den 27. februar 2008 af retten i Nedre Telemark, og at boet var blevet sat under rettens administration den 27. februar 2008 (registreringsnr. 469070).

Ved brev af 4. november 2008 (registreringsnummer. 496785) sendte Tilsynsmyndigheden en anmodning om oplysninger til de norske myndigheder for at få flere oplysninger om boet og konkursbehandlingen. De norske myndigheder svarede ved brev af 1. december 2008 (registreringsnr. 500279).

Ved brev af 4. marts 2009 (registreringsnr. 511286) meddelte Tilsynsmyndigheden klageren, at den havde til hensigt at afslutte sagen. Klageren svarede ved brev af 30. marts 2009 (registreringsnr. 513907). Klageren sendte yderligere oplysninger ved brev af 23. april 2009 (registreringsnr. 516392).

2.   MODTAGEREN AF DEN PÅSTÅEDE STØTTE

Rotanor var et datterselskab af det danske selskab Nørhaven A/S. Selskabet går tilbage til efteråret 2000, da Nørhaven købte selskabet Kr. Johnsen Grafiske Senter AS og ændrede navnet til Rotanor. Selskabet var aktivt på markedet for trykning og indbinding af bøger og andre publikationer. Selskabet var beliggende i Skien, Norge.

I april 2004 købte Nørhaven AiT AS, en produktionsenhed beliggende i Gjøvik. AiT’s og Rotanors aktiviteter blev på det tidspunkt slået sammen i Skien, og der blev dannet et nyt selskab med navnet NordBook.

NordBook blev erklæret konkurs den 27. februar 2008 af retten i Nedre Telemark, og boet blev samme dag sat under rettens administration. I december 2008 var konkursbehandlingen næsten afsluttet, og alle selskabets aktiver vil blive afviklet enkeltvis. Der vil ikke blive udbetalt dividende til kreditorer uden sikkerhed, og der er intet fortsættende selskab.

3.   BESKRIVELSE AF DEN PÅSTÅEDE STATSSTØTTE

Ifølge klageren blev den påståede statsstøtte ydet til Rotanor i form af en favorabel sale & lease-back-aftale med selskabet Kontorbygg, der ejes af Skien kommune. Ifølge klageren blev denne aftale ikke indgået på markedsvilkår.

Ifølge oplysningerne fra de norske myndigheder ønskede Nørhaven at centralisere sin produktion ved at etablere sig i enten Skien eller Gjøvik og indledte forhandlinger med byrådet i begge kommuner. Skien kommune (herefter kaldet »kommunen«) tilbød at købe ejendommen Rødmyrlia 40 på den betingelse, at NordBook tilbageleasede ejendommen for en længere periode med henblik på yderligere at udvikle sine forretningsaktiviteter i Skien. Den 4. november 2004 besluttede kommunens byråd at yde 40 mio. NOK til Kontorbygg AS (herefter kaldet »Kontorbygg«) som aktiekapital med henblik på køb af bygningen.

For at beregne både markedsprisen for leasingafgiften og ejendommens salgsværdi henvendte kommunen sig til en godkendt ekspert i ejendomsvurdering. Eksperten afleverede sin rapport den 18. juni 2004. Ifølge denne rapport blev markedsprisen for Rødmyrlia 40 som leasinggenstand anslået til 4 333 600 NOK pr. år, inklusive årlige omkostninger. Ejendommens markedspris som salgsgenstand blev beregnet på basis af den årlige leasingafgift og vurderet til 36 000 000 NOK.

Ejendommen blev købt af Kontorbygg for 34 465 000 NOK, som er omkring 96 % af den pris, eksperten foreslog (36 000 000 NOK). Kontorbygg afkrævede imidlertid kun Rotanor en årlig leasingafgift på 2 400 000 NOK, som er omkring 54 % af den pris, eksperten foreslog (4 433 600 NOK). Bygningen blev således købt til en pris, der lå tæt på ejendomsvurderingen, mens leasingafgiften var betydelig lavere end den afgift, der blev foreslået i den vurdering, kommunen fik udarbejdet.

4.   VURDERING

Det forhold, at salgsprisen lå tæt på ejendomsvurderingen, mens leasingafgiften var betydelig lavere end i ejendomsvurderingen, er en stærk indikation på, at der blev ydet ulovlig statsstøtte.

Modtageren af den påståede statsstøtte, NordBook (tidligere Rotanor) eksisterer ikke længere, og virksomhedens aktiver vil blive afviklet enkeltvis i forbindelse med konkursbehandlingen, der blev påbegyndt i februar 2008.

Tilsynsmyndigheden betragter NordBook som en uafhængig virksomhed, hvad angår anvendelsen af statsstøttereglerne. Den påståede støtte er direkte tilknyttet NordBook’s aktiviteter i Norge, nemlig selskabets lokaler i Skien.

Da NordBooks aktiver endvidere vil blive afviklet enkeltvis, og da der ikke er noget fortsættende selskab, konkluderer Tilsynsmyndigheden, at hvis der blev ydet statsstøtte til NordBook, har denne støtte ikke længere nogen konkurrencefordrejende virkning, og den har ikke begunstiget købere af virksomhedens aktiver (4). Selv hvis der var ydet ulovlig støtte, ville det være umuligt at tilbagesøge en eventuel støtte til NordBook (5).

Virksomheden har stoppet alle økonomiske aktiviteter, og der er ikke noget fortsættende selskab. Under disse omstændigheder ville en beslutning truffet af Tilsynsmyndigheden om de omhandlede foranstaltningers karakter af statsstøtte og om deres forenelighed med EØS-aftalen ikke have nogen praktisk betydning (6). Derfor tjener det ikke noget formål at fortsætte den procedure, der er omhandlet i del II i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

5.   KONKLUSION

På grundlag af ovenstående overvejelser mener Tilsynsmyndigheden ikke, at proceduren mod NordBook tjener noget formål —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Proceduren, der blev iværksat i henhold til artikel 10 i del II i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen vedrørende påstået ulovlig statsstøtte til NordBook AS (tidligere Rotanor), afsluttes hermed.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Norge.

Artikel 3

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 2009.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Kurt JAEGER

Medlem af Kollegiet

---

(1)  Herefter kaldet »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  Herefter kaldet »EØS-aftalen«.

2

(3)  Herefter kaldet »aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen«.

3

(4)  Se sag C-390/98 H.J. Banks & Co. Ltd mod The Coal Authority and Secretary of State for trade and Industry, Sml. 2001 I, s. 6117, præmis 77, og sag C-277/00 Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3925, resumé 5.

4

(5)  Kommissionens beslutning 2008/141/EF om Spaniens foranstaltning til fordel for IZAR, sag C 47/03 (EUT L 44 af 20.2.2008, s. 33), og Kommissionens beslutning 2006/238/EF om Frankrigs foranstaltning til fordel for Mines de potasse d’Alsace, sag C 53/2000 (EUT L 86 af 24.3.2006, s. 20).

5

IZAR

(6)  Se fodnote 5.

6

---