# Euroopan unionin L 311/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.311.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 311 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta26. marraskuuta 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.311.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 311

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta26. marraskuuta 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1134/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1135/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tiettyjen tuotteiden tuontia koskevien erityisten edellytysten käyttöön ottamisesta ja päätöksen 2008/798/EY kumoamisesta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1136/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o (EY) 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 osalta (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1137/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Insalata di Lusia (SMM)) | 21 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1138/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Bitto (SAN)) | 23 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 1134/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1135/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tiettyjen tuotteiden tuontia koskevien erityisten edellytysten käyttöön ottamisesta ja päätöksen 2008/798/EY kumoamisesta (
  1
  )

1

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1136/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o (EY) 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 osalta (
  1
  )

1

6

*

Komission asetus (EY) N:o 1137/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Insalata di Lusia (SMM))

21

*

Komission asetus (EY) N:o 1138/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Bitto (SAN))

23

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/849/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä toukokuuta 2009, toimenpiteistä C 20/07 (ex NN 31/07), jotka Espanja on toteuttanut Pickmanin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3541)

   (
  1
  ) | 25 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/849/EY

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä toukokuuta 2009, toimenpiteistä C 20/07 (ex NN 31/07), jotka Espanja on toteuttanut Pickmanin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3541)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3541)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 26.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1134/2009,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä marraskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 33,9 |
| MK | 37,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 44,3 |
| 0707 00 05 | MA | 52,9 |
| TR | 77,9 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | MA | 42,1 |
| TR | 117,5 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 48,6 |
| HR | 68,1 |
| MA | 68,9 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| TR | 72,5 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | AU | 177,7 |
| CN | 90,7 |
| MK | 20,3 |
| US | 97,5 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | CN | 50,4 |
| TR | 85,0 |
| US | 131,0 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

33,9

MK

37,7

TR

61,4

ZZ

44,3

0707 00 05

MA

52,9

TR

77,9

ZZ

65,4

0709 90 70

MA

42,1

TR

117,5

ZZ

79,8

0805 20 10

MA

65,9

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

48,6

HR

68,1

MA

68,9

TR

72,2

ZZ

64,5

0805 50 10

AR

64,7

TR

72,5

ZA

61,6

ZZ

66,3

0808 10 80

AU

177,7

CN

90,7

MK

20,3

US

97,5

XS

24,5

ZA

111,4

ZZ

87,0

0808 20 50

CN

50,4

TR

85,0

US

131,0

ZZ

88,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 26.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1135/2009,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2009,

Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tiettyjen tuotteiden tuontia koskevien erityisten edellytysten käyttöön ottamisesta ja päätöksen 2008/798/EY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaisia yhteisön kiireellisiä toimenpiteitä kolmannesta maasta tuotavien elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, jos kyseessä olevaa riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaisia yhteisön kiireellisiä toimenpiteitä kolmannesta maasta tuotavien elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, jos kyseessä olevaa riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (2) | Komission tietoon saatettiin syyskuussa 2008, että Kiinassa on havaittu korkeita melamiinipitoisuuksia maitopohjaisessa äidinmaidonkorvikkeessa ja muissa maitotuotteissa. Jotta voitaisiin torjua rehujen ja elintarvikkeiden korkeille melamiinipitoisuuksille altistumisesta mahdollisesti aiheutuvia terveysvaaroja, Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen maitoa sisältävien tuotteiden tai maitotuotteiden tuontia koskevien erityisten edellytysten käyttöön ottamisesta ja komission päätöksen 2008/757/EY kumoamisesta 14 päivänä lokakuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/798/EY (2) säädetään kiellosta tuoda yhteisöön maitoa sisältäviä tuotteita ja maitotuotteita sekä soijaa ja soijatuotteita, jotka on tarkoitettu erityisravinnoksi vauvoille tai pikkulapsille, ja edellytetään jäsenvaltioilta järjestelmällisten tarkastusten tekemistä kaikkien Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen maitoa tai maitotuotteita taikka soijaa tai soijatuotteita sisältävien rehujen ja elintarvikkeiden sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin tarkoitetun ammoniumkarbonaatin lähetysten tuonnissa. Kyseisen päätöksen mukaan 2,5 mg/kg on sopiva melamiinin pitoisuusarvo, jolla voidaan erottaa väistämätön taustakuormitus kielletystä elintarvikkeiden väärentämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Komission tietoon saatettiin syyskuussa 2008, että Kiinassa on havaittu korkeita melamiinipitoisuuksia maitopohjaisessa äidinmaidonkorvikkeessa ja muissa maitotuotteissa. Jotta voitaisiin torjua rehujen ja elintarvikkeiden korkeille melamiinipitoisuuksille altistumisesta mahdollisesti aiheutuvia terveysvaaroja, Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen maitoa sisältävien tuotteiden tai maitotuotteiden tuontia koskevien erityisten edellytysten käyttöön ottamisesta ja komission päätöksen 2008/757/EY kumoamisesta 14 päivänä lokakuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/798/EY (2) säädetään kiellosta tuoda yhteisöön maitoa sisältäviä tuotteita ja maitotuotteita sekä soijaa ja soijatuotteita, jotka on tarkoitettu erityisravinnoksi vauvoille tai pikkulapsille, ja edellytetään jäsenvaltioilta järjestelmällisten tarkastusten tekemistä kaikkien Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen maitoa tai maitotuotteita taikka soijaa tai soijatuotteita sisältävien rehujen ja elintarvikkeiden sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin tarkoitetun ammoniumkarbonaatin lähetysten tuonnissa. Kyseisen päätöksen mukaan 2,5 mg/kg on sopiva melamiinin pitoisuusarvo, jolla voidaan erottaa väistämätön taustakuormitus kielletystä elintarvikkeiden väärentämisestä.

| (3) | Päätöksen 2008/798/EY 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän (RASFF-järjestelmän) kautta tehdyt ilmoitukset, jotka liittyvät melamiinin liian korkeisiin tasoihin Kiinasta peräisin olevissa kyseisissä elintarvikkeissa ja rehuissa, ovat vähentyneet merkittävästi tammikuusta 2009, ja Kiinan viranomaiset ovat toimittaneet takeet yhteisöön vietyjen tällaisten tuotteiden melamiinivalvonnasta. Sen vuoksi on aiheellista tarkistaa päätöksessä 2008/798/EY annettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/798/EY 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän (RASFF-järjestelmän) kautta tehdyt ilmoitukset, jotka liittyvät melamiinin liian korkeisiin tasoihin Kiinasta peräisin olevissa kyseisissä elintarvikkeissa ja rehuissa, ovat vähentyneet merkittävästi tammikuusta 2009, ja Kiinan viranomaiset ovat toimittaneet takeet yhteisöön vietyjen tällaisten tuotteiden melamiinivalvonnasta. Sen vuoksi on aiheellista tarkistaa päätöksessä 2008/798/EY annettuja toimenpiteitä.

| (4) | Kun otetaan huomioon, että maitoa tai maitotuotteita ja soijaa tai soijatuotteita sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitettu erityisravinnoksi vauvoille ja pikkulapsille, edustavat vauvojen ja pikkulasten ensisijaista ja joissakin tapauksissa ainoaa ravinnonlähdettä, on aiheellista säilyttää tällaisten Kiinasta peräisin olevien tuotteiden tuontikielto yhteisöön. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikki markkinoilla mahdollisesti olevat tällaiset tuotteet hävitetään viipymättä. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon, että maitoa tai maitotuotteita ja soijaa tai soijatuotteita sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitettu erityisravinnoksi vauvoille ja pikkulapsille, edustavat vauvojen ja pikkulasten ensisijaista ja joissakin tapauksissa ainoaa ravinnonlähdettä, on aiheellista säilyttää tällaisten Kiinasta peräisin olevien tuotteiden tuontikielto yhteisöön. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikki markkinoilla mahdollisesti olevat tällaiset tuotteet hävitetään viipymättä.

| (5) | Kaikkien Kiinasta peräisin olevien tai lähetettyjen maitoa tai maitotuotteita ja soijaa tai soijatuotteita sisältävien rehujen ja elintarvikkeiden sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin tarkoitetun ammoniumkarbonaatin järjestelmälliset tarkastukset eivät puolestaan ole enää tarpeen, kun otetaan huomioon RASFF-ilmoitusten määrän merkittävä väheneminen, joten niiden fyysisiä tarkastuksia olisi harvennettava. Koska 2,5 mg/kg on edelleen sopiva melamiinin pitoisuusarvo, jolla voidaan erottaa väistämätön taustakuormitus kielletystä elintarvikkeiden väärentämisestä, enemmän melamiinia sisältävien tuotteiden ei pitäisi päästä rehu- ja elintarvikeketjuun ja ne pitäisi hävittää turvallisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kaikkien Kiinasta peräisin olevien tai lähetettyjen maitoa tai maitotuotteita ja soijaa tai soijatuotteita sisältävien rehujen ja elintarvikkeiden sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin tarkoitetun ammoniumkarbonaatin järjestelmälliset tarkastukset eivät puolestaan ole enää tarpeen, kun otetaan huomioon RASFF-ilmoitusten määrän merkittävä väheneminen, joten niiden fyysisiä tarkastuksia olisi harvennettava. Koska 2,5 mg/kg on edelleen sopiva melamiinin pitoisuusarvo, jolla voidaan erottaa väistämätön taustakuormitus kielletystä elintarvikkeiden väärentämisestä, enemmän melamiinia sisältävien tuotteiden ei pitäisi päästä rehu- ja elintarvikeketjuun ja ne pitäisi hävittää turvallisesti.

| (6) | Päätöstä 2008/798/EY olisi sen vuoksi muutettava. Kun kuitenkin otetaan huomioon muutossäännösten luonne, on aiheellista korvata kyseinen päätös asetuksella, jota voidaan tarkistaa myöhemmin jäsenvaltioiden suorittamasta valvonnasta saatujen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Päätöstä 2008/798/EY olisi sen vuoksi muutettava. Kun kuitenkin otetaan huomioon muutossäännösten luonne, on aiheellista korvata kyseinen päätös asetuksella, jota voidaan tarkistaa myöhemmin jäsenvaltioiden suorittamasta valvonnasta saatujen tulosten perusteella.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa viittauksella Kiinaan tarkoitetaan Kiinan kansantasavaltaa.

2 artikla

Tuontikielto

1.   Kielletään erityisravinnoksi tarkoitetuista elintarvikkeista 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY (3) mukaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen vauvoille tai pikkulapsille erityisravinnoksi tarkoitettujen maitoa, maitotuotteita, soijaa tai soijatuotteita sisältävien tuotteiden tuonti yhteisöön.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki markkinoilla olevat tällaiset tuotteet poistetaan ja hävitetään viipymättä.

3 artikla

Ennakkoilmoitus

Rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tai niiden edustajien on ilmoitettava ennakolta 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulle valvontapaikalle arvioitu saapumispäivä ja -aika jokaisesta lähetyksestä, joka on peräisin tai joka on lähetetty Kiinasta ja joka sisältää elintarvikkeisiin ja rehuihin tarkoitettua ammoniumkarbonaattia sekä maitoa, maitotuotteita, soijaa tai soijatuotteita sisältäviä elintarvikkeita tai rehua.

4 artikla

Valvontatoimenpiteet

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava asiakirjojen tarkastus, tunnistustarkastus ja fyysinen tarkastus, mukaan luettuna laboratoriotutkimukset, kaikille muille kuin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille Kiinasta peräisin oleville tai sieltä lähetetyille elintarvikkeisiin ja rehuihin tarkoitetun ammoniumkarbonaatin sekä maitoa, maitotuotteita, soijaa tai soijatuotteita sisältävien elintarvikkeiden tai rehun lähetyksille, jotka on tarkoitettu tuotaviksi yhteisöön.

Tunnistustarkastus ja fyysinen tarkastus, mukaan luettuna näytteenotto ja määritykset melamiinipitoisuuden valvomiseksi, on suoritettava noin 20 prosentille tällaisista lähetyksistä.

Jäsenvaltiot voivat suorittaa fyysisiä tarkastuksia pistokokein muille Kiinasta peräisin oleville rehuille ja elintarvikkeille, joiden proteiinipitoisuus on korkea ja jotka on tarkoitus tuoda yhteisöön.

Tässä kohdassa tarkoitetuilla fyysisillä tarkastuksilla pyritään erityisesti varmistamaan tuotteen melamiinipitoisuus. Lähetykset pidetään virallisessa valvonnassa, kunnes laboratoriotutkimuksen tulokset ovat käytettävissä.

2.   Tuote, jonka havaitaan sisältävän yli 2,5 mg/kg melamiinia 1 kohdan mukaisesti suoritetun valvonnan jälkeen, ei saa päästä rehu- ja elintarvikeketjuun ja on hävitettävä turvallisesti.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset on tehtävä valvontapaikoissa, jotka jäsenvaltiot ovat nimenomaisesti nimenneet tätä tarkoitusta varten.

Jäsenvaltioiden on saatettava luettelo valvontapaikoista yleisön saataville ja lähetettävä se komissiolle.

4.   Lähetysten luovutus vapaaseen liikkeeseen edellyttää, että rehu- ja elintarvikealan toimija tai niiden edustaja esittää tulliviranomaisille näytön siitä, että 1 kohdassa tarkoitettu virallinen valvonta on suoritettu ja fyysisistä tarkastuksista, jos niitä vaaditaan, on saatu myönteinen tulos.

5 artikla

Selvitykset

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kolmen kuukauden välein selvitys kaikista määritystuloksista, jotka on saatu 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valvonnan yhteydessä. Selvitys on toimitettava kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden aikana.

6 artikla

Kustannukset

Rehu- ja elintarvikealan toimijat vastaavat kaikista kustannuksista, jotka aiheutuvat 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta virallisesta valvonnasta, mukaan luettuna näytteenotto, määritys, varastointi ja mahdolliset vaatimustenvastaisuuden johdosta toteutettavat toimenpiteet.

7 artikla

Kumoaminen

Kumotaan komission päätös 2008/798/EY.

Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 273, 15.10.2008, s. 18.

2

(3)  EUVL L 124, 20.5.2009, s. 21.

3

---

| 26.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1136/2009,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2009,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o (EY) 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | IASB (International Accounting Standards Board) julkaisi 27 päivänä marraskuuta 2008 kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto, jäljempänä ’uudelleen järjestetty IFRS 1’. Uudelleen järjestetty IFRS 1 korvaa voimassa olevan IFRS 1:n, jotta IFRS 1:tä olisi helpompi käyttää ja muuttaa tulevaisuudessa. Uudelleen järjestetyssä IFRS 1:ssä myös poistetaan standardista joitakin vanhentuneita siirtymäaikaa koskevia ohjeita, ja se sisältää joitakin vähäisiä muutoksia tekstimuotoiluihin. Voimassa olevat vaatimukset eivät muutu. |
| --- | --- |

(2)

IASB (International Accounting Standards Board) julkaisi 27 päivänä marraskuuta 2008 kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto, jäljempänä ’uudelleen järjestetty IFRS 1’. Uudelleen järjestetty IFRS 1 korvaa voimassa olevan IFRS 1:n, jotta IFRS 1:tä olisi helpompi käyttää ja muuttaa tulevaisuudessa. Uudelleen järjestetyssä IFRS 1:ssä myös poistetaan standardista joitakin vanhentuneita siirtymäaikaa koskevia ohjeita, ja se sisältää joitakin vähäisiä muutoksia tekstimuotoiluihin. Voimassa olevat vaatimukset eivät muutu.

| (3) | Tilinpäätöskysymysten asiantuntijakomitean (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) teknisen asiantuntijaryhmän (Technical Expert Group, TEG) kuulemisessa vahvistettiin, että uudelleen järjestetty IFRS 1 on asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa hyväksymiselle asetettujen teknisten edellytysten mukainen. Tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/505/EY (3) mukaisesti kyseinen tarkasteluryhmä tarkasteli hyväksymistä koskevaa EFRAGin lausuntoa ja totesi komissiolle sen olevan tasapuolinen ja puolueeton. |
| --- | --- |

(3)

Tilinpäätöskysymysten asiantuntijakomitean (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) teknisen asiantuntijaryhmän (Technical Expert Group, TEG) kuulemisessa vahvistettiin, että uudelleen järjestetty IFRS 1 on asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa hyväksymiselle asetettujen teknisten edellytysten mukainen. Tilinpäätösstandardeja koskevien lausuntojen tarkasteluryhmän perustamisesta tietojen antamiseksi komissiolle EFRAGin (European Financial Reporting Advisory Group) lausuntojen puolueettomuudesta ja tasapuolisuudesta 14 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/505/EY (3) mukaisesti kyseinen tarkasteluryhmä tarkasteli hyväksymistä koskevaa EFRAGin lausuntoa ja totesi komissiolle sen olevan tasapuolinen ja puolueeton.

| (4) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (5) | Tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea on hyväksynyt tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet, |
| --- | --- |

(5)

Tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea on hyväksynyt tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liitteessä kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto kansainvälisellä tilinpäätösstandardilla IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto (uudelleen järjestetty vuonna 2008) tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Yritysten on sovellettava tämän asetuksen liitteessä tarkoitettua IFRS 1:tä viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

LIITE

KANSAINVÄLISET TILINPÄÄTÖSSTANDARDIT

| IFRS 1 | Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto |
| --- | --- |

IFRS 1

Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto

”Jäljentäminen sallittu Euroopan talousalueella. Kaikki olemassa olevat oikeudet pidätetään Euroopan talousalueen ulkopuolella lukuun ottamatta oikeutta kopioida yksityiskäyttöön tai muuhun kohtuulliseen käyttöön. Lisätietoja on saatavissa IASB:sta internetosoitteessa www.iasb.org”

KANSAINVÄLINEN TILINPÄÄTÖSSTANDARDI IFRS 1

Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto

TAVOITE

| 1 | Tämän standardin tarkoituksena on varmistaa, että yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös ja tämän tilinpäätöksen kattaman kauden osia koskevat osavuosikatsaukset sisältävät korkeatasoista informaatiota, joka:






  (a) | on käyttäjille läpinäkyvää ja kaikilta esitettäviltä kausilta vertailukelpoista; |
| --- | --- | --- |

1

Tämän standardin tarkoituksena on varmistaa, että yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös ja tämän tilinpäätöksen kattaman kauden osia koskevat osavuosikatsaukset sisältävät korkeatasoista informaatiota, joka:

(a)

on käyttäjille läpinäkyvää ja kaikilta esitettäviltä kausilta vertailukelpoista;

| (b) | antaa sopivan lähtökohdan kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS-standardien) mukaiselle kirjanpidolle; ja |
| --- | --- |

(b)

antaa sopivan lähtökohdan kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS-standardien) mukaiselle kirjanpidolle; ja

| (c) | pystytään tuottamaan niin, että kustannukset eivät ylitä hyötyjä. |
| --- | --- |

(c)

pystytään tuottamaan niin, että kustannukset eivät ylitä hyötyjä.

SOVELTAMISALA

| 2 | Yhteisön on sovellettava tätä IFRS-standardia:






  (a) | ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessään; ja |
| --- | --- | --- |

2

Yhteisön on sovellettava tätä IFRS-standardia:

(a)

ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessään; ja

| (b) | jokaisessa osavuosikatsauksessa, mikäli tällaisia laaditaan, jonka se esittää IAS 34:n Osavuosikatsaukset mukaisesti ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattaman kauden osasta. |
| --- | --- |

(b)

jokaisessa osavuosikatsauksessa, mikäli tällaisia laaditaan, jonka se esittää IAS 34:n Osavuosikatsaukset mukaisesti ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattaman kauden osasta.

| 3 | Yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös on ensimmäinen vuositilinpäätös, jossa yhteisö ottaa IFRS-standardit käyttöön antaen tässä tilinpäätöksessä nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta. IFRS-standardien mukainen tilinpäätös on yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös esimerkiksi, jos yhteisö:






  (a) | on esittänyt viimeisimmän sitä edeltävän tilinpäätöksensä:






  (i) | sellaisten kansallisten vaatimusten mukaisesti, jotka eivät kaikilta osin vastaa IFRS-standardeja; |
| --- | --- | --- | --- |

3

Yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös on ensimmäinen vuositilinpäätös, jossa yhteisö ottaa IFRS-standardit käyttöön antaen tässä tilinpäätöksessä nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta. IFRS-standardien mukainen tilinpäätös on yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös esimerkiksi, jos yhteisö:

(a)

on esittänyt viimeisimmän sitä edeltävän tilinpäätöksensä:

(i)

sellaisten kansallisten vaatimusten mukaisesti, jotka eivät kaikilta osin vastaa IFRS-standardeja;

| (ii) | IFRS-standardien mukaisesti kaikilta osin, paitsi että tilinpäätös ei ole sisältänyt nimenomaista ja varauksetonta lausumaa IFRS-standardien noudattamisesta; |
| --- | --- |

(ii)

IFRS-standardien mukaisesti kaikilta osin, paitsi että tilinpäätös ei ole sisältänyt nimenomaista ja varauksetonta lausumaa IFRS-standardien noudattamisesta;

| (iii) | niin että se sisältää nimenomaisen lausuman joidenkin, mutta ei kaikkien, IFRS-standardien noudattamisesta; |
| --- | --- |

(iii)

niin että se sisältää nimenomaisen lausuman joidenkin, mutta ei kaikkien, IFRS-standardien noudattamisesta;

| (iv) | IFRS-standardeista poikkeavien kansallisten vaatimusten mukaisesti soveltamalla joitakin yksittäisiä IFRS-standardeja sellaisiin eriin, joista ei ole ollut kansallisia vaatimuksia; tai |
| --- | --- |

(iv)

IFRS-standardeista poikkeavien kansallisten vaatimusten mukaisesti soveltamalla joitakin yksittäisiä IFRS-standardeja sellaisiin eriin, joista ei ole ollut kansallisia vaatimuksia; tai

| (v) | kansallisten vaatimusten mukaisesti ja täsmäyttänyt jotkin luvut IFRS-standardien mukaisesti määritettyihin lukuihin; |
| --- | --- |

(v)

kansallisten vaatimusten mukaisesti ja täsmäyttänyt jotkin luvut IFRS-standardien mukaisesti määritettyihin lukuihin;

| (b) | on laatinut IFRS-standardien mukaisen tilinpäätöksen vain sisäiseen käyttöön, niin ettei se ole ollut yhteisön omistajien tai keidenkään muiden ulkoisten käyttäjien saatavilla; |
| --- | --- |

(b)

on laatinut IFRS-standardien mukaisen tilinpäätöksen vain sisäiseen käyttöön, niin ettei se ole ollut yhteisön omistajien tai keidenkään muiden ulkoisten käyttäjien saatavilla;

| (c) | on laatinut IFRS-standardien mukaisen raportointipaketin yhdisteltäväksi konsernitilinpäätökseen laatimatta kuitenkaan IAS 1:ssä Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007) määriteltyä tilinpäätöskokonaisuutta; tai |
| --- | --- |

(c)

on laatinut IFRS-standardien mukaisen raportointipaketin yhdisteltäväksi konsernitilinpäätökseen laatimatta kuitenkaan IAS 1:ssä Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007) määriteltyä tilinpäätöskokonaisuutta; tai

| (d) | ei ole esittänyt tilinpäätöstä aiemmilta kausilta. |
| --- | --- |

(d)

ei ole esittänyt tilinpäätöstä aiemmilta kausilta.

| 4 | Tätä IFRS-standardia sovelletaan, kun yhteisö ottaa ensimmäisen kerran IFRS-standardit käyttöön. Sitä ei sovelleta esimerkiksi silloin, kun yhteisö:






  (a) | lakkaa esittämästä kansallisten vaatimusten mukaisen tilinpäätöksen esitettyään aiemmin sen sekä lisäksi toisen tilinpäätöksen, joka on sisältänyt nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta; |
| --- | --- | --- |

4

Tätä IFRS-standardia sovelletaan, kun yhteisö ottaa ensimmäisen kerran IFRS-standardit käyttöön. Sitä ei sovelleta esimerkiksi silloin, kun yhteisö:

(a)

lakkaa esittämästä kansallisten vaatimusten mukaisen tilinpäätöksen esitettyään aiemmin sen sekä lisäksi toisen tilinpäätöksen, joka on sisältänyt nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta;

| (b) | on esittänyt edellisenä vuonna kansallisten vaatimusten mukaisen tilinpäätöksen, ja tämä tilinpäätös on sisältänyt nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta; tai |
| --- | --- |

(b)

on esittänyt edellisenä vuonna kansallisten vaatimusten mukaisen tilinpäätöksen, ja tämä tilinpäätös on sisältänyt nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta; tai

| (c) | on esittänyt edellisenä vuonna tilinpäätöksen, joka on sisältänyt nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta, vaikka tilintarkastajat olisivat antaneet kyseisestä tilinpäätöksestä mukautetun tilintarkastuskertomuksen. |
| --- | --- |

(c)

on esittänyt edellisenä vuonna tilinpäätöksen, joka on sisältänyt nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta, vaikka tilintarkastajat olisivat antaneet kyseisestä tilinpäätöksestä mukautetun tilintarkastuskertomuksen.

| 5 | Tämä IFRS-standardi ei koske tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia, jotka tekee IFRS-standardeja jo soveltava yhteisö. Tällaisiin muutoksiin sovelletaan:






  (a) | tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia koskevia vaatimuksia IAS 8:ssa Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet; ja |
| --- | --- | --- |

5

Tämä IFRS-standardi ei koske tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia, jotka tekee IFRS-standardeja jo soveltava yhteisö. Tällaisiin muutoksiin sovelletaan:

(a)

tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia koskevia vaatimuksia IAS 8:ssa Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet; ja

| (b) | muihin IFRS-standardeihin sisältyviä erityisiä siirtymäsääntöjä. |
| --- | --- |

(b)

muihin IFRS-standardeihin sisältyviä erityisiä siirtymäsääntöjä.

KIRJAAMINEN JA ARVOSTAMINEN

Avaava IFRS-tase

| 6 | Yhteisön on laadittava ja esitettävä avaava IFRS-tase IFRS-standardeihin siirtymispäivältä. Tämä on lähtökohtana yhteisön IFRS-standardien mukaiselle kirjanpidolle. |
| --- | --- |

6

Yhteisön on laadittava ja esitettävä avaava IFRS-tase IFRS-standardeihin siirtymispäivältä. Tämä on lähtökohtana yhteisön IFRS-standardien mukaiselle kirjanpidolle.

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

| 7 | Yhteisön on noudatettava samoja tilinpäätöksen laatimisperiaatteita avaavassa IFRS-taseessa ja kaikilla ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä esitettävillä kausilla. Näiden laatimisperiaatteiden on oltava kaikkien niiden IFRS-standardien mukaisia, jotka ovat voimassa sen ensimmäisen IFRS-raportointikauden päättymispäivänä, kappaleissa 13–19 ja liitteissä B–E esitetyin poikkeuksin. |
| --- | --- |

7

| 8 | Yhteisö ei saa soveltaa IFRS-standardien erilaisia, aiemmin voimassa olleita versioita. Yhteisö saa soveltaa uutta IFRS-standardia, joka ei vielä ole pakollinen, jos aiempi soveltaminen on kyseisen IFRS-standardin mukaan sallittua.


  Esimerkki: IFRS-standardien viimeisimmän version johdonmukainen soveltaminen



  Taustaa

  Yhteisön A ensimmäinen IFRS-raportointikausi päättyy 31.12.20X5. Yhteisö A päättää esittää tässä tilinpäätöksessä vertailutiedot vain yhdeltä vuodelta (ks. kappale 21). Sen IFRS-standardeihin siirtymispäivä on näin ollen liiketoiminnan alkamisaika 1.1.20X4 (tai vastaavasti liiketoiminnan päättymisaika 31.12.20X3). Yhteisö A on esittänyt aiemman tilinpäätösnormiston mukaisen tilinpäätöksen joulukuun 31. päivältä vuosittain 31.12.20X4 saakka.

  Vaatimusten soveltaminen

  Yhteisön A täytyy soveltaa 31.12.20X5 päättyvällä kaudella voimassa olevia IFRS-standardeja:






  (a) | avaavan IFRS-taseen 1.1.20X4 laatimiseen ja esittämiseen; ja |
| --- | --- | --- |

8

Yhteisö ei saa soveltaa IFRS-standardien erilaisia, aiemmin voimassa olleita versioita. Yhteisö saa soveltaa uutta IFRS-standardia, joka ei vielä ole pakollinen, jos aiempi soveltaminen on kyseisen IFRS-standardin mukaan sallittua.

Esimerkki: IFRS-standardien viimeisimmän version johdonmukainen soveltaminen

Taustaa

Yhteisön A ensimmäinen IFRS-raportointikausi päättyy 31.12.20X5. Yhteisö A päättää esittää tässä tilinpäätöksessä vertailutiedot vain yhdeltä vuodelta (ks. kappale 21). Sen IFRS-standardeihin siirtymispäivä on näin ollen liiketoiminnan alkamisaika 1.1.20X4 (tai vastaavasti liiketoiminnan päättymisaika 31.12.20X3). Yhteisö A on esittänyt aiemman tilinpäätösnormiston mukaisen tilinpäätöksen joulukuun 31. päivältä vuosittain 31.12.20X4 saakka.

Vaatimusten soveltaminen

Yhteisön A täytyy soveltaa 31.12.20X5 päättyvällä kaudella voimassa olevia IFRS-standardeja:

(a)

avaavan IFRS-taseen 1.1.20X4 laatimiseen ja esittämiseen; ja

| (b) | taseen 31.12.2005 (vertailutiedot vuodelta 20X4 mukaan lukien), laajan tuloslaskelman, oman pääoman muutoksia osoittavan laskelman ja rahavirtalaskelman 31.12.20X5 päättyneeltä kaudelta (vertailutiedot vuodelta 2004 mukaan lukien) sekä liitetietojen (vertailutiedot vuodelta 20X4 mukaan lukien) laatimiseen ja esittämiseen. |
| --- | --- |

(b)

taseen 31.12.2005 (vertailutiedot vuodelta 20X4 mukaan lukien), laajan tuloslaskelman, oman pääoman muutoksia osoittavan laskelman ja rahavirtalaskelman 31.12.20X5 päättyneeltä kaudelta (vertailutiedot vuodelta 2004 mukaan lukien) sekä liitetietojen (vertailutiedot vuodelta 20X4 mukaan lukien) laatimiseen ja esittämiseen.

Jos uusi IFRS-standardi ei vielä ole pakollinen mutta sen aikaisempi soveltaminen on sallittua, yhteisö A saa mutta sen ei tarvitse noudattaa kyseistä IFRS-standardia ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessään.

| 9 | Muihin IFRS-standardeihin sisältyviä siirtymäsääntöjä sovelletaan tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksiin, jotka tekee IFRS-standardeja jo käyttävä yhteisö; niitä ei liitteissä B–E esitettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta sovelleta ensilaatijan siirtyessä IFRS-standardeihin. |
| --- | --- |

9

Muihin IFRS-standardeihin sisältyviä siirtymäsääntöjä sovelletaan tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksiin, jotka tekee IFRS-standardeja jo käyttävä yhteisö; niitä ei liitteissä B–E esitettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta sovelleta ensilaatijan siirtyessä IFRS-standardeihin.

| 10 | Kappaleissa 13–19 ja liitteissä B–E esitetyin poikkeuksin yhteisön on avaavaa IFRS-tasetta laatiessaan:






  (a) | merkittävä taseeseen kaikki varat ja velat, joiden kirjaamista IFRS-standardit edellyttävät; |
| --- | --- | --- |

10

Kappaleissa 13–19 ja liitteissä B–E esitetyin poikkeuksin yhteisön on avaavaa IFRS-tasetta laatiessaan:

(a)

merkittävä taseeseen kaikki varat ja velat, joiden kirjaamista IFRS-standardit edellyttävät;

| (b) | jätettävä merkitsemättä erät varoiksi tai veloiksi taseeseen, jos IFRS-standardit eivät salli niiden merkitsemistä taseeseen; |
| --- | --- |

(b)

jätettävä merkitsemättä erät varoiksi tai veloiksi taseeseen, jos IFRS-standardit eivät salli niiden merkitsemistä taseeseen;

| (c) | luokiteltava uudelleen sellaiset erät, jotka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan merkitty taseeseen tietyn tyyppiseksi omaisuuseräksi, velaksi tai oman pääoman eräksi mutta jotka IFRS-standardien mukaan ovat toisentyyppisiä omaisuuseriä, velkoja tai oman pääoman eriä; ja |
| --- | --- |

(c)

luokiteltava uudelleen sellaiset erät, jotka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan merkitty taseeseen tietyn tyyppiseksi omaisuuseräksi, velaksi tai oman pääoman eräksi mutta jotka IFRS-standardien mukaan ovat toisentyyppisiä omaisuuseriä, velkoja tai oman pääoman eriä; ja

| (d) | sovellettava IFRS-standardeja kaikkien taseeseen merkittyjen varojen ja velkojen arvostamiseen. |
| --- | --- |

(d)

sovellettava IFRS-standardeja kaikkien taseeseen merkittyjen varojen ja velkojen arvostamiseen.

| 11 | Yhteisön avaavassa IFRS-taseessa soveltamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet saattavat poiketa laatimisperiaatteista, joita se on aiempaa tilinpäätösnormistoa noudattaessaan soveltanut samana ajankohtana. Tästä johtuvat oikaisut aiheutuvat IFRS-standardeihin siirtymispäivää edeltäneistä tapahtumista ja liiketoimista. Sen vuoksi yhteisön on kirjattava nämä oikaisut IFRS-standardeihin siirtymispäivänä suoraan kertyneisiin voittovaroihin (tai johonkin muuhun oman pääoman erään, jos niin on asianmukaista). |
| --- | --- |

11

Yhteisön avaavassa IFRS-taseessa soveltamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet saattavat poiketa laatimisperiaatteista, joita se on aiempaa tilinpäätösnormistoa noudattaessaan soveltanut samana ajankohtana. Tästä johtuvat oikaisut aiheutuvat IFRS-standardeihin siirtymispäivää edeltäneistä tapahtumista ja liiketoimista. Sen vuoksi yhteisön on kirjattava nämä oikaisut IFRS-standardeihin siirtymispäivänä suoraan kertyneisiin voittovaroihin (tai johonkin muuhun oman pääoman erään, jos niin on asianmukaista).

| 12 | Tässä IFRS-standardissa määrätään kahdenlaisia poikkeuksia siitä periaatteesta, että yhteisön avaavan IFRS-taseen on oltava kaikkien IFRS-standardien mukainen:






  (a) | Liitteessä B kielletään joidenkin muihin IFRS-standardeihin sisältyvien kohtien takautuva soveltaminen. |
| --- | --- | --- |

12

Tässä IFRS-standardissa määrätään kahdenlaisia poikkeuksia siitä periaatteesta, että yhteisön avaavan IFRS-taseen on oltava kaikkien IFRS-standardien mukainen:

(a)

Liitteessä B kielletään joidenkin muihin IFRS-standardeihin sisältyvien kohtien takautuva soveltaminen.

| (b) | Liitteissä C–E myönnetään helpotuksia joistakin muiden IFRS-standardien vaatimuksista. |
| --- | --- |

(b)

Liitteissä C–E myönnetään helpotuksia joistakin muiden IFRS-standardien vaatimuksista.

Poikkeukset muiden IFRS-standardien takautuvasta soveltamisesta

| 13 | Tämä IFRS-standardi kieltää joidenkin muihin IFRS-standardeihin sisältyvien kohtien takautuvan soveltamisen. Nämä poikkeukset esitetään kappaleissa 14–17 ja liitteessä B. |
| --- | --- |

13

Tämä IFRS-standardi kieltää joidenkin muihin IFRS-standardeihin sisältyvien kohtien takautuvan soveltamisen. Nämä poikkeukset esitetään kappaleissa 14–17 ja liitteessä B.

Arviot

| 14 | Yhteisön IFRS-standardien mukaisten arvioiden IFRS-standardeihin siirtymispäivänä on vastattava aiemman tilinpäätösnormiston mukaisia saman ajankohdan arvioita (kun on tehty mahdollisia tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden erovaisuuksia koskevat oikaisut), paitsi jos kyseisten arvioiden virheellisyydestä on objektiivista näyttöä. |
| --- | --- |

14

| 15 | Yhteisö saattaa saada IFRS-standardeihin siirtymispäivän jälkeen informaatiota aiempaa tilinpäätösnormistoa noudattaessaan tekemistään arvioista. Kappaleen 14 mukaan yhteisön on käsiteltävä tällaista informaatiota samalla tavalla kuin IAS 10:n Raportointikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat mukaan käsitellään raportointikauden päättymisen jälkeisiä tapahtumia, joiden johdosta tilinpäätöslaskelmia ei oikaista. Oletetaan esimerkiksi, että yhteisön IFRS-standardeihin siirtymispäivä on 1.1.20X4, ja 15.7.20X4 saatava uusi informaatio edellyttäisi muutosta arvioon, joka on tehty aiemman tilinpäätösnormiston mukaan 31.12.20X3. Yhteisö ei saa ottaa tätä uutta informaatiota huomioon avaavassa IFRS-taseessaan (paitsi jos arvioita joudutaan muuttamaan tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden eroavaisuuden vuoksi tai jos arvioiden virheellisyydestä on objektiivista näyttöä). Sen sijaan yhteisön on otettava tämä uusi informaatio huomioon 31.12.20X4 päättyvän tilikauden voitossa tai tappiossa (tai, mikäli tämä on asianmukaista, muissa laajan tuloksen erissä). |
| --- | --- |

15

Yhteisö saattaa saada IFRS-standardeihin siirtymispäivän jälkeen informaatiota aiempaa tilinpäätösnormistoa noudattaessaan tekemistään arvioista. Kappaleen 14 mukaan yhteisön on käsiteltävä tällaista informaatiota samalla tavalla kuin IAS 10:n Raportointikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat mukaan käsitellään raportointikauden päättymisen jälkeisiä tapahtumia, joiden johdosta tilinpäätöslaskelmia ei oikaista. Oletetaan esimerkiksi, että yhteisön IFRS-standardeihin siirtymispäivä on 1.1.20X4, ja 15.7.20X4 saatava uusi informaatio edellyttäisi muutosta arvioon, joka on tehty aiemman tilinpäätösnormiston mukaan 31.12.20X3. Yhteisö ei saa ottaa tätä uutta informaatiota huomioon avaavassa IFRS-taseessaan (paitsi jos arvioita joudutaan muuttamaan tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden eroavaisuuden vuoksi tai jos arvioiden virheellisyydestä on objektiivista näyttöä). Sen sijaan yhteisön on otettava tämä uusi informaatio huomioon 31.12.20X4 päättyvän tilikauden voitossa tai tappiossa (tai, mikäli tämä on asianmukaista, muissa laajan tuloksen erissä).

| 16 | Yhteisö saattaa joutua tekemään IFRS-standardeihin siirtymispäivänä IFRS-standardien mukaisia arvioita, joita aiempi tilinpäätösnormisto ei ole tuona ajankohtana edellyttänyt. Jotta toimittaisiin yhdenmukaisesti IAS 10:n mukaisesti, noiden arvioiden on kuvastettava IFRS-standardeihin siirtymispäivänä vallinneita olosuhteita. Erityisesti IFRS-standardeihin siirtymispäivän arvioiden, jotka koskevat markkinahintoja, korkoja tai valuuttakursseja, on kuvastettava kyseisen päivän markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

16

Yhteisö saattaa joutua tekemään IFRS-standardeihin siirtymispäivänä IFRS-standardien mukaisia arvioita, joita aiempi tilinpäätösnormisto ei ole tuona ajankohtana edellyttänyt. Jotta toimittaisiin yhdenmukaisesti IAS 10:n mukaisesti, noiden arvioiden on kuvastettava IFRS-standardeihin siirtymispäivänä vallinneita olosuhteita. Erityisesti IFRS-standardeihin siirtymispäivän arvioiden, jotka koskevat markkinahintoja, korkoja tai valuuttakursseja, on kuvastettava kyseisen päivän markkinaolosuhteita.

| 17 | Kappaleita 14–16 sovelletaan avaavaan IFRS-taseeseen. Niitä sovelletaan myös yhteisön ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä esitettävään vertailukauteen, jolloin IFRS-standardeihin siirtymispäivän sijasta viitataan kyseisen vertailukauden päättymispäivään. |
| --- | --- |

17

Kappaleita 14–16 sovelletaan avaavaan IFRS-taseeseen. Niitä sovelletaan myös yhteisön ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä esitettävään vertailukauteen, jolloin IFRS-standardeihin siirtymispäivän sijasta viitataan kyseisen vertailukauden päättymispäivään.

Helpotukset muiden IFRS-standardien vaatimuksista

| 18 | Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa liitteissä C–E mainituista helpotuksista. Yhteisö ei saa soveltaa näitä helpotuksia analogisesti muihin eriin. |
| --- | --- |

18

Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa liitteissä C–E mainituista helpotuksista. Yhteisö ei saa soveltaa näitä helpotuksia analogisesti muihin eriin.

| 19 | Joissakin liitteissä C–E esitettävissä helpotuksissa viitataan käypään arvoon. Kun yhteisö määrittää käypiä arvoja tämän IFRS-standardin mukaisesti, sen on sovellettava liitteeseen A sisältyvää käyvän arvon määritelmää ja muihin IFRS-standardeihin mahdollisesti sisältyvää tarkempaa ohjeistusta kyseisen omaisuuserän tai velan käyvän arvon määrittämisestä. Näiden käypien arvojen on kuvastettava niiden määrittämispäivänä vallinneita olosuhteita. |
| --- | --- |

19

Joissakin liitteissä C–E esitettävissä helpotuksissa viitataan käypään arvoon. Kun yhteisö määrittää käypiä arvoja tämän IFRS-standardin mukaisesti, sen on sovellettava liitteeseen A sisältyvää käyvän arvon määritelmää ja muihin IFRS-standardeihin mahdollisesti sisältyvää tarkempaa ohjeistusta kyseisen omaisuuserän tai velan käyvän arvon määrittämisestä. Näiden käypien arvojen on kuvastettava niiden määrittämispäivänä vallinneita olosuhteita.

ESITTÄMISTAPA JA TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

| 20 | Tämä IFRS-standardi ei sisällä helpotuksia muiden IFRS-standardien sisältämistä vaatimuksista, jotka koskevat esittämistapaa ja tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja. |
| --- | --- |

20

Tämä IFRS-standardi ei sisällä helpotuksia muiden IFRS-standardien sisältämistä vaatimuksista, jotka koskevat esittämistapaa ja tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja.

Vertailutiedot

| 21 | IAS 1:n noudattaminen edellyttää, että yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös sisältää vähintään kolme tasetta, kaksi laajaa tuloslaskelmaa, kaksi erillistä tuloslaskelmaa (jos ne esitetään), kaksi rahavirtalaskelmaa, kaksi laskelmaa oman pääoman muutoksista sekä niihin liittyvät liitetiedot vertailutietoineen. |
| --- | --- |

21

IAS 1:n noudattaminen edellyttää, että yhteisön ensimmäinen IFRS-tilinpäätös sisältää vähintään kolme tasetta, kaksi laajaa tuloslaskelmaa, kaksi erillistä tuloslaskelmaa (jos ne esitetään), kaksi rahavirtalaskelmaa, kaksi laskelmaa oman pääoman muutoksista sekä niihin liittyvät liitetiedot vertailutietoineen.

Muut kuin IFRS:n mukaiset vertailutiedot ja usean vuoden yhteenvedot

| 22 | Jotkin yhteisöt esittävät usean vuoden yhteenvetoja valikoiduista tiedoista aikaisemmilta kausilta kuin miltä ne esittävät täydet IFRS-standardien mukaiset vertailutiedot. Tämä IFRS-standardi ei edellytä tällaisten yhteenvetojen täyttävän IFRS-standardien kirjaamis- ja arvostamisvaatimuksia. Lisäksi jotkin yhteisöt esittävät aiemman tilinpäätösnormiston mukaiset vertailutiedot IAS 1:n edellyttämien vertailutietojen ohella. Jos tilinpäätös sisältää usean vuoden yhteenvetoja tai vertailutietoja, jotka on laadittu aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti, yhteisön on:






  (a) | merkittävä aiemman tilinpäätösnormiston mukaiseen informaatioon selkeästi, että sitä ei ole laadittu IFRS-standardien mukaisesti; ja |
| --- | --- | --- |

22

Jotkin yhteisöt esittävät usean vuoden yhteenvetoja valikoiduista tiedoista aikaisemmilta kausilta kuin miltä ne esittävät täydet IFRS-standardien mukaiset vertailutiedot. Tämä IFRS-standardi ei edellytä tällaisten yhteenvetojen täyttävän IFRS-standardien kirjaamis- ja arvostamisvaatimuksia. Lisäksi jotkin yhteisöt esittävät aiemman tilinpäätösnormiston mukaiset vertailutiedot IAS 1:n edellyttämien vertailutietojen ohella. Jos tilinpäätös sisältää usean vuoden yhteenvetoja tai vertailutietoja, jotka on laadittu aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti, yhteisön on:

(a)

merkittävä aiemman tilinpäätösnormiston mukaiseen informaatioon selkeästi, että sitä ei ole laadittu IFRS-standardien mukaisesti; ja

| (b) | esitettävä, minkä luonteisia olisivat ne merkittävimmät oikaisut, jotka tekisivät informaatiosta IFRS-standardien mukaista. Yhteisön ei tarvitse kvantifioida näitä oikaisuja. |
| --- | --- |

(b)

esitettävä, minkä luonteisia olisivat ne merkittävimmät oikaisut, jotka tekisivät informaatiosta IFRS-standardien mukaista. Yhteisön ei tarvitse kvantifioida näitä oikaisuja.

Selostus IFRS-standardeihin siirtymisestä

| 23 | Yhteisön on selostettava, miten siirtyminen aiemmasta tilinpäätösnormistosta IFRS-standardeihin on vaikuttanut sen esittämään taloudelliseen asemaan, taloudelliseen tulokseen ja rahavirtoihin. |
| --- | --- |

23

Täsmäytyslaskelmat

| 24 | Kappaleen 23 noudattaminen edellyttää, että yhteisön ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen on sisällettävä:






  (a) | täsmäytyslaskelmat aiemman tilinpäätösnormiston mukaisen oman pääoman ja IFRS-standardien mukaisen oman pääoman välillä molemmilta seuraavilta ajankohdilta:






  (i) | IFRS-standardeihin siirtymispäivältä; ja |
| --- | --- | --- | --- |

24

Kappaleen 23 noudattaminen edellyttää, että yhteisön ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen on sisällettävä:

(a)

täsmäytyslaskelmat aiemman tilinpäätösnormiston mukaisen oman pääoman ja IFRS-standardien mukaisen oman pääoman välillä molemmilta seuraavilta ajankohdilta:

(i)

IFRS-standardeihin siirtymispäivältä; ja

| (ii) | yhteisön viimeisimmässä, aiemman tilinpäätösnormiston mukaisessa vuositilinpäätöksessä esitetyn viimeisen kauden päättymispäivältä; |
| --- | --- |

(ii)

yhteisön viimeisimmässä, aiemman tilinpäätösnormiston mukaisessa vuositilinpäätöksessä esitetyn viimeisen kauden päättymispäivältä;

| (b) | täsmäytyslaskelma yhteisön viimeisimmässä vuositilinpäätöksessä esitetyn viimeisen kauden IFRS-standardien mukaiseen laajaan tulokseen nähden. Täsmäytyslaskelman on lähdettävä saman kauden aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta laajasta tuloksesta tai, jos yhteisö ei ole esittänyt tällaista lukua, aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta voitosta tai tappiosta. |
| --- | --- |

(b)

täsmäytyslaskelma yhteisön viimeisimmässä vuositilinpäätöksessä esitetyn viimeisen kauden IFRS-standardien mukaiseen laajaan tulokseen nähden. Täsmäytyslaskelman on lähdettävä saman kauden aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta laajasta tuloksesta tai, jos yhteisö ei ole esittänyt tällaista lukua, aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta voitosta tai tappiosta.

| (c) | jos yhteisö on ensimmäistä kertaa kirjannut tai peruuttanut arvonalentumistappioita avaavaa IFRS-tasetta laatiessaan, ne tiedot, joita IAS 36 Omaisuuserien arvon alentuminen olisi edellyttänyt, jos yhteisö olisi kirjannut kyseiset arvonalentumistappiot tai peruutukset IFRS-standardeihin siirtymispäivänä alkavalla kaudella. |
| --- | --- |

(c)

jos yhteisö on ensimmäistä kertaa kirjannut tai peruuttanut arvonalentumistappioita avaavaa IFRS-tasetta laatiessaan, ne tiedot, joita IAS 36 Omaisuuserien arvon alentuminen olisi edellyttänyt, jos yhteisö olisi kirjannut kyseiset arvonalentumistappiot tai peruutukset IFRS-standardeihin siirtymispäivänä alkavalla kaudella.

| 25 | Kappaleiden 24(a) ja (b) edellyttämien täsmäytyslaskelmien on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta käyttäjät ymmärtäisivät taseeseen ja laajaan tuloslaskelmaan tehdyt olennaiset oikaisut. Jos yhteisö on esittänyt rahavirtalaskelman aiempaa tilinpäätösnormistoa noudattaessaan, sen on selostettava myös rahavirtalaskelmaan tehdyt olennaiset oikaisut. |
| --- | --- |

25

Kappaleiden 24(a) ja (b) edellyttämien täsmäytyslaskelmien on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta käyttäjät ymmärtäisivät taseeseen ja laajaan tuloslaskelmaan tehdyt olennaiset oikaisut. Jos yhteisö on esittänyt rahavirtalaskelman aiempaa tilinpäätösnormistoa noudattaessaan, sen on selostettava myös rahavirtalaskelmaan tehdyt olennaiset oikaisut.

| 26 | Jos yhteisön tietoon tulee aiempaa tilinpäätösnormistoa noudatettaessa tehtyjä virheitä, kappaleiden 24(a) ja (b) edellyttämissä täsmäytyslaskelmissa on erotettava näiden virheiden korjaukset tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksista. |
| --- | --- |

26

Jos yhteisön tietoon tulee aiempaa tilinpäätösnormistoa noudatettaessa tehtyjä virheitä, kappaleiden 24(a) ja (b) edellyttämissä täsmäytyslaskelmissa on erotettava näiden virheiden korjaukset tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksista.

| 27 | IAS 8:ssa ei käsitellä tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia, jotka tapahtuvat yhteisön ottaessa IFRS-standardit ensi kertaa käyttöön. IAS 8:ssa olevat vaatimukset tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia koskevien tietojen esittämisestä eivät näin ollen koske yhteisön ensimmäistä IFRS-tilinpäätöstä. |
| --- | --- |

27

IAS 8:ssa ei käsitellä tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia, jotka tapahtuvat yhteisön ottaessa IFRS-standardit ensi kertaa käyttöön. IAS 8:ssa olevat vaatimukset tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksia koskevien tietojen esittämisestä eivät näin ollen koske yhteisön ensimmäistä IFRS-tilinpäätöstä.

| 28 | Jos yhteisö ei ole esittänyt tilinpäätöstä aikaisemmilta kausilta, tästä on annettava tieto sen ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

28

Jos yhteisö ei ole esittänyt tilinpäätöstä aikaisemmilta kausilta, tästä on annettava tieto sen ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä.

Rahoitusvarojen tai –velkojen nimenomainen luokitteleminen

| 29 | Yhteisö saa kappaleen D19 mukaisesti nimenomaisesti luokitella aikaisemmin taseeseen merkityn rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin kuuluvaksi eräksi tai rahoitusvelaksi tai vastaavasti rahoitusvaroihin kuuluvan erän myytävissä olevaksi. Yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessä kuhunkin ryhmään nimenomaisesti luokiteltujen rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelupäivän käyvät arvot sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

29

Yhteisö saa kappaleen D19 mukaisesti nimenomaisesti luokitella aikaisemmin taseeseen merkityn rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin kuuluvaksi eräksi tai rahoitusvelaksi tai vastaavasti rahoitusvaroihin kuuluvan erän myytävissä olevaksi. Yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessä kuhunkin ryhmään nimenomaisesti luokiteltujen rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelupäivän käyvät arvot sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä.

Käyvän arvon käyttäminen oletushankintamenona

| 30 | Jos yhteisö käyttää avaavassa IFRS-taseessaan käypää arvoa aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen, sijoituskiinteistön tai aineettoman hyödykkeen oletushankintamenona (ks. kappaleet D5 ja D7), yhteisön ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä on esitettävä jokaisesta avaavan IFRS-taseen erästä:






  (a) | näiden käypien arvojen yhteismäärä; ja |
| --- | --- | --- |

30

Jos yhteisö käyttää avaavassa IFRS-taseessaan käypää arvoa aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen, sijoituskiinteistön tai aineettoman hyödykkeen oletushankintamenona (ks. kappaleet D5 ja D7), yhteisön ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä on esitettävä jokaisesta avaavan IFRS-taseen erästä:

(a)

näiden käypien arvojen yhteismäärä; ja

| (b) | aiemman tilinpäätösnormiston mukaisiin kirjanpitoarvoihin tehdyn oikaisun kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(b)

aiemman tilinpäätösnormiston mukaisiin kirjanpitoarvoihin tehdyn oikaisun kokonaismäärä.

Oletushankintamenon soveltaminen tytäryrityksiin, yhteisessä määräysvallassa oleviin yksikköihin ja osakkuusyrityksiin tehtyihin sijoituksiin

| 31 | Vastaavasti jos yhteisö soveltaa erillistilinpäätöksessään avaavassa IFRS-taseessa oletushankintamenoa tytäryritykseen, yhteisessä määräysvallassa olevaan yksikköön tai osakkuusyritykseen tekemäänsä sijoitukseen (ks. kappale D15), yhteisön ensimmäisessä IFRS-erillistilinpäätöksessä on esitettävä:






  (a) | yhteenlaskettu oletushankintameno sijoituksille, joiden oletushankintamenona on niiden aiemman tilinpäätösnormiston mukainen kirjanpitoarvo; |
| --- | --- | --- |

31

Vastaavasti jos yhteisö soveltaa erillistilinpäätöksessään avaavassa IFRS-taseessa oletushankintamenoa tytäryritykseen, yhteisessä määräysvallassa olevaan yksikköön tai osakkuusyritykseen tekemäänsä sijoitukseen (ks. kappale D15), yhteisön ensimmäisessä IFRS-erillistilinpäätöksessä on esitettävä:

(a)

yhteenlaskettu oletushankintameno sijoituksille, joiden oletushankintamenona on niiden aiemman tilinpäätösnormiston mukainen kirjanpitoarvo;

| (b) | yhteenlaskettu oletushankintameno sijoituksille, joiden oletushankintamenona on käypä arvo; ja |
| --- | --- |

(b)

yhteenlaskettu oletushankintameno sijoituksille, joiden oletushankintamenona on käypä arvo; ja

| (c) | aiemman tilinpäätösnormiston mukaisiin kirjanpitoarvoihin tehdyn oikaisun kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(c)

aiemman tilinpäätösnormiston mukaisiin kirjanpitoarvoihin tehdyn oikaisun kokonaismäärä.

Osavuosikatsaukset

| 32 | Kappaleen 23 noudattaminen edellyttää, että jos yhteisö esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattaman kauden osasta IAS 34:n mukaisen osavuosikatsauksen, yhteisön on täytettävä IAS 34:n vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:






  (a) | Jos yhteisö on esittänyt osavuosikatsauksen välittömästi edeltävän tilikauden vastaavalta osavuosijaksolta, kunkin osavuosikatsauksen on sisällettävä:






  (i) | täsmäytyslaskelma seuraavien erien välillä: sen aiemman tilinpäätösnormiston mukainen oma pääoma vastaavan vertailuosavuosijakson lopussa ja IFRS-standardien mukainen oma pääoma kyseisenä ajankohtana; ja |
| --- | --- | --- | --- |

32

Kappaleen 23 noudattaminen edellyttää, että jos yhteisö esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattaman kauden osasta IAS 34:n mukaisen osavuosikatsauksen, yhteisön on täytettävä IAS 34:n vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:

(a)

Jos yhteisö on esittänyt osavuosikatsauksen välittömästi edeltävän tilikauden vastaavalta osavuosijaksolta, kunkin osavuosikatsauksen on sisällettävä:

(i)

täsmäytyslaskelma seuraavien erien välillä: sen aiemman tilinpäätösnormiston mukainen oma pääoma vastaavan vertailuosavuosijakson lopussa ja IFRS-standardien mukainen oma pääoma kyseisenä ajankohtana; ja

| (ii) | täsmäytyslaskelma sen vastaavan vertailuosavuosijakson IFRS-standardien mukaiseen laajaan tulokseen nähden (sekä osavuosijaksolta että tilikauden alusta osavuosijakson loppuun). Täsmäytyslaskelman on lähdettävä saman kauden aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta laajasta tuloksesta tai, jos yhteisö ei ole esittänyt tällaista lukua, aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta voitosta tai tappiosta. |
| --- | --- |

(ii)

täsmäytyslaskelma sen vastaavan vertailuosavuosijakson IFRS-standardien mukaiseen laajaan tulokseen nähden (sekä osavuosijaksolta että tilikauden alusta osavuosijakson loppuun). Täsmäytyslaskelman on lähdettävä saman kauden aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta laajasta tuloksesta tai, jos yhteisö ei ole esittänyt tällaista lukua, aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesta voitosta tai tappiosta.

| (b) | Kohdan (a) edellyttämien täsmäytyslaskelmien lisäksi yhteisön ensimmäisen IAS 34:n mukaisen osavuosikatsauksen, joka laaditaan sen ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattaman kauden osasta, on sisällettävä kappaleissa 24(a) ja (b) (kappaleiden 25 ja 26 mukaisilla täsmennyksillä täydennettyinä) kuvatut täsmäytyslaskelmat tai viittaus toiseen julkistettuun asiakirjaan, joka sisältää kyseiset täsmäytyslaskelmat. |
| --- | --- |

(b)

Kohdan (a) edellyttämien täsmäytyslaskelmien lisäksi yhteisön ensimmäisen IAS 34:n mukaisen osavuosikatsauksen, joka laaditaan sen ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattaman kauden osasta, on sisällettävä kappaleissa 24(a) ja (b) (kappaleiden 25 ja 26 mukaisilla täsmennyksillä täydennettyinä) kuvatut täsmäytyslaskelmat tai viittaus toiseen julkistettuun asiakirjaan, joka sisältää kyseiset täsmäytyslaskelmat.

| 33 | IAS 34 edellyttää vähimmäistietoja, jotka perustuvat oletukseen, että osavuosikatsauksen käyttäjillä on käytettävissään myös viimeisin vuositilinpäätös. IAS 34:n mukaan yhteisön on kuitenkin esitettävä myös ”kaikki tapahtumat tai liiketoimet, jotka ovat olennaisia tarkasteltavana olevan osavuosijakson ymmärtämiseksi”. Jos ensilaatija ei näin ollen ole esittänyt viimeisimmässä aiemman tilinpäätösnormiston mukaisessa vuositilinpäätöksessään informaatiota, joka on olennaista tarkasteltavana olevan osavuosijakson ymmärtämiseksi, sen osavuosikatsauksessa on esitettävä tämä informaatio tai viitattava toiseen julkistettuun asiakirjaan, joka sisältää tämän informaation. |
| --- | --- |

33

IAS 34 edellyttää vähimmäistietoja, jotka perustuvat oletukseen, että osavuosikatsauksen käyttäjillä on käytettävissään myös viimeisin vuositilinpäätös. IAS 34:n mukaan yhteisön on kuitenkin esitettävä myös ”kaikki tapahtumat tai liiketoimet, jotka ovat olennaisia tarkasteltavana olevan osavuosijakson ymmärtämiseksi”. Jos ensilaatija ei näin ollen ole esittänyt viimeisimmässä aiemman tilinpäätösnormiston mukaisessa vuositilinpäätöksessään informaatiota, joka on olennaista tarkasteltavana olevan osavuosijakson ymmärtämiseksi, sen osavuosikatsauksessa on esitettävä tämä informaatio tai viitattava toiseen julkistettuun asiakirjaan, joka sisältää tämän informaation.

VOIMAANTULO

| 34 | Yhteisön on sovellettava tätä IFRS-standardia, jos sen ensimmäinen IFRS-tilinpäätös laaditaan 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavalta kaudelta. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. |
| --- | --- |

34

Yhteisön on sovellettava tätä IFRS-standardia, jos sen ensimmäinen IFRS-tilinpäätös laaditaan 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavalta kaudelta. Aikaisempi soveltaminen on sallittua.

| 35 | Yhteisön on sovellettava kappaleiden D1(n) ja D23 muutoksia 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IAS 23:tä Vieraan pääoman menot (uudistettu 2007) aikaisemmalla kaudella, kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

35

Yhteisön on sovellettava kappaleiden D1(n) ja D23 muutoksia 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IAS 23:tä Vieraan pääoman menot (uudistettu 2007) aikaisemmalla kaudella, kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

| 36 | IFRS 3 Liiketoimintojen yhdistäminen (uudistettu 2008) aiheutti muutoksia kappaleisiin 19, C1 sekä C4(f) ja (g). Jos yhteisö soveltaa IFRS 3:a (uudistettu 2008) aikaisemmalla kaudella, myös kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

36

IFRS 3 Liiketoimintojen yhdistäminen (uudistettu 2008) aiheutti muutoksia kappaleisiin 19, C1 sekä C4(f) ja (g). Jos yhteisö soveltaa IFRS 3:a (uudistettu 2008) aikaisemmalla kaudella, myös kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

| 37 | IAS 27 Konsernitilinpäätös ja erillistilinpäätös (muutettu 2008) aiheutti muutoksia kappaleisiin 13 ja B7. Jos yhteisö soveltaa IAS 27:ää (muutettu 2008) aikaisemmalla kaudella, kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

37

IAS 27 Konsernitilinpäätös ja erillistilinpäätös (muutettu 2008) aiheutti muutoksia kappaleisiin 13 ja B7. Jos yhteisö soveltaa IAS 27:ää (muutettu 2008) aikaisemmalla kaudella, kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

| 38 | Toukokuussa 2008 julkaistun asiakirjan Tytäryritykseen, yhteisessä määräysvallassa olevaan yksikköön tai osakkuusyritykseen tehdyn sijoituksen hankintameno (muutos IFRS 1:een ja IAS 27:ään) seurauksena lisättiin kappaleet 31(a), D1(g), D14 ja D15. Yhteisön on sovellettava näitä kappaleita 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa kyseisiä kappaleita aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

38

Toukokuussa 2008 julkaistun asiakirjan Tytäryritykseen, yhteisessä määräysvallassa olevaan yksikköön tai osakkuusyritykseen tehdyn sijoituksen hankintameno (muutos IFRS 1:een ja IAS 27:ään) seurauksena lisättiin kappaleet 31(a), D1(g), D14 ja D15. Yhteisön on sovellettava näitä kappaleita 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa kyseisiä kappaleita aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto.

| 39 | Toukokuussa 2008 julkaistu asiakirja IFRS-standardeihin tehdyt parannukset aiheutti muutoksen kappaleeseen B7. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IAS 27:ää (muutettu 2008) aikaisemmalla kaudella, kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

39

Toukokuussa 2008 julkaistu asiakirja IFRS-standardeihin tehdyt parannukset aiheutti muutoksen kappaleeseen B7. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.7.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IAS 27:ää (muutettu 2008) aikaisemmalla kaudella, kyseisiä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

IFRS 1:N (JULKAISTU 2003) KUMOAMINEN

| 40 | Tämä IFRS-standardi korvaa IFRS 1:n (julkistettu 2003 ja muutettu toukokuussa 2008). |
| --- | --- |

40

Tämä IFRS-standardi korvaa IFRS 1:n (julkistettu 2003 ja muutettu toukokuussa 2008).

Lisäys A

Määritelmät

Tämä liite on kiinteä osa IFRS-standardia.

| IFRS-standardeihin siirtymispäivä | Aikaisimman sellaisen kauden alkamispäivä, jolta yhteisö esittää täydet IFRS-standardien mukaiset vertailutiedot ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessään. |
| --- | --- |
| oletushankintameno | Rahamäärä, jota käytetään korvaamaan hankintameno tai poistoilla vähennetty hankintameno tiettynä päivänä. Myöhemmät poistot tai muut jaksotukset tehdään olettaen, että yhteisö on alun perin kirjannut omaisuuserän tai velan kyseisenä päivänä ja että sen hankintameno on ollut yhtä suuri kuin oletushankintameno. |
| käypä arvo | Rahamäärä, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä. |
| ensimmäinen IFRS-tilinpäätös | Ensimmäinen vuositilinpäätös, jossa yhteisö ottaa kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit) käyttöön antaen nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta. |
| ensimmäinen IFRS-raportointikausi | Viimeinen yhteisön ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattama raportointikausi. |
| ensilaatija | Yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä. |
| kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit) | Kansainvälisiä tilinpäätösnormeja antavan elimen International Accounting Standards Board (IASB) hyväksymät standardit ja tulkinnat. Niihin kuuluvat:






  a) | IFRS-standardit; |

IFRS-standardeihin siirtymispäivä

Aikaisimman sellaisen kauden alkamispäivä, jolta yhteisö esittää täydet IFRS-standardien mukaiset vertailutiedot ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessään.

oletushankintameno

Rahamäärä, jota käytetään korvaamaan hankintameno tai poistoilla vähennetty hankintameno tiettynä päivänä. Myöhemmät poistot tai muut jaksotukset tehdään olettaen, että yhteisö on alun perin kirjannut omaisuuserän tai velan kyseisenä päivänä ja että sen hankintameno on ollut yhtä suuri kuin oletushankintameno.

käypä arvo

Rahamäärä, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä.

ensimmäinen IFRS-tilinpäätös

Ensimmäinen vuositilinpäätös, jossa yhteisö ottaa kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit) käyttöön antaen nimenomaisen ja varauksettoman lausuman IFRS-standardien noudattamisesta.

ensimmäinen IFRS-raportointikausi

Viimeinen yhteisön ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksen kattama raportointikausi.

ensilaatija

Yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä.

kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit)

Kansainvälisiä tilinpäätösnormeja antavan elimen International Accounting Standards Board (IASB) hyväksymät standardit ja tulkinnat. Niihin kuuluvat:

a)

IFRS-standardit;

| b) | IAS-standardit; ja |
| --- | --- |

b)

IAS-standardit; ja

| c) | kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) tai aikaisemman pysyvän tulkintakomitean Standing Interpretations Committee (SIC) laatimat tulkinnat. |
| --- | --- |

c)

kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) tai aikaisemman pysyvän tulkintakomitean Standing Interpretations Committee (SIC) laatimat tulkinnat.

avaava IFRS-tase

Yhteisön IFRS-standardeihin siirtymispäivän tase.

aiempi tilinpäätösnormisto

Kirjanpidon perusta, jota ensilaatija on käyttänyt välittömästi ennen IFRS-standardien käyttöönottoa.

Liite B

Poikkeukset muiden IFRS-standardien takautuvasta soveltamisesta

Tämä liite on kiinteä osa IFRS-standardia.

| B1 | Yhteisön on sovellettava seuraavia poikkeussääntöjä:






  (a) | rahoitusvarojen ja -velkojen kirjaaminen pois taseesta (kappaleet B2 ja B3); |
| --- | --- | --- |

B1

Yhteisön on sovellettava seuraavia poikkeussääntöjä:

(a)

rahoitusvarojen ja -velkojen kirjaaminen pois taseesta (kappaleet B2 ja B3);

| (b) | suojauslaskenta (kappaleet B4–B6); ja |
| --- | --- |

(b)

suojauslaskenta (kappaleet B4–B6); ja

| (c) | määräysvallattomien omistajien osuudet (kappale B7). |
| --- | --- |

(c)

määräysvallattomien omistajien osuudet (kappale B7).

Rahoitusvarojen ja -velkojen kirjaaminen pois taseesta

| B2 | Ensilaatijan on kappaleessa B3 sallittuja poikkeuksia lukuun ottamatta sovellettava IAS 39:n Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen mukaisia taseesta pois kirjaamista koskevia vaatimuksia ei-takautuvasti 1.1.2004 ja sen jälkeen toteutuviin liiketoimiin. Toisin sanoen jos ensilaatija on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti kirjannut johdannaisvaroihin kuulumattomia rahoitusvaroja tai johdannaisvelkoihin kuulumattomia rahoitusvelkoja pois taseesta sellaisen liiketoimen seurauksena, joka on toteutunut aikaisemmin kuin 1.1.2004, ensilaatija ei saa merkitä kyseisiä varoja ja velkoja IFRS-standardien mukaiseen taseeseen (paitsi jos ne täyttävät kirjaamisedellytykset myöhemmin toteutuneen liiketoimen tai tapahtuman seurauksena). |
| --- | --- |

B2

Ensilaatijan on kappaleessa B3 sallittuja poikkeuksia lukuun ottamatta sovellettava IAS 39:n Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen mukaisia taseesta pois kirjaamista koskevia vaatimuksia ei-takautuvasti 1.1.2004 ja sen jälkeen toteutuviin liiketoimiin. Toisin sanoen jos ensilaatija on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti kirjannut johdannaisvaroihin kuulumattomia rahoitusvaroja tai johdannaisvelkoihin kuulumattomia rahoitusvelkoja pois taseesta sellaisen liiketoimen seurauksena, joka on toteutunut aikaisemmin kuin 1.1.2004, ensilaatija ei saa merkitä kyseisiä varoja ja velkoja IFRS-standardien mukaiseen taseeseen (paitsi jos ne täyttävät kirjaamisedellytykset myöhemmin toteutuneen liiketoimen tai tapahtuman seurauksena).

| B3 | Yhteisö saa kappaleesta B2 huolimatta soveltaa IAS 39:n mukaisia taseesta pois kirjaamista koskevia vaatimuksia takautuvasti itse valitsemastaan päivästä alkaen, kunhan informaatio, jota tarvitaan IAS 39:n soveltamiseksi aikaisempien liiketoimien tuloksena taseesta pois kirjattuihin varoihin ja velkoihin, on saatu kyseisiä liiketoimia alun perin kirjanpitoon merkittäessä. |
| --- | --- |

B3

Yhteisö saa kappaleesta B2 huolimatta soveltaa IAS 39:n mukaisia taseesta pois kirjaamista koskevia vaatimuksia takautuvasti itse valitsemastaan päivästä alkaen, kunhan informaatio, jota tarvitaan IAS 39:n soveltamiseksi aikaisempien liiketoimien tuloksena taseesta pois kirjattuihin varoihin ja velkoihin, on saatu kyseisiä liiketoimia alun perin kirjanpitoon merkittäessä.

Suojauslaskenta

| B4 | Kuten IAS 39 edellyttää, yhteisön on IFRS-standardeihin siirtymispäivänä:






  (a) | arvostettava kaikki johdannaiset käypään arvoon; ja |
| --- | --- | --- |

B4

Kuten IAS 39 edellyttää, yhteisön on IFRS-standardeihin siirtymispäivänä:

(a)

arvostettava kaikki johdannaiset käypään arvoon; ja

| (b) | eliminoitava kaikki johdannaisista johtuvat lykätyt voitot ja tappiot, jotka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti esitetty ikään kuin ne olisivat varoja tai velkoja. |
| --- | --- |

(b)

eliminoitava kaikki johdannaisista johtuvat lykätyt voitot ja tappiot, jotka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti esitetty ikään kuin ne olisivat varoja tai velkoja.

| B5 | Yhteisö ei saa esittää avaavassa IFRS-taseessaan sen tyyppistä suojaussuhdetta, joka ei IAS 39:n mukaan täytä suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä (esimerkiksi monet suojaussuhteet, joissa suojausinstrumenttina on käteisinstrumentti tai asetettu optio; joissa suojauskohteena on nettopositio tai joissa suojataan eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korkoriskiä). Jos yhteisö kuitenkin on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti määrittänyt suojauskohteeksi nettoposition, se saa määrittää tähän nettopositioon sisältyvän yksittäisen erän IFRS-standardien mukaiseksi suojauskohteeksi edellyttäen, että tämä tehdään viimeistään IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. |
| --- | --- |

B5

Yhteisö ei saa esittää avaavassa IFRS-taseessaan sen tyyppistä suojaussuhdetta, joka ei IAS 39:n mukaan täytä suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä (esimerkiksi monet suojaussuhteet, joissa suojausinstrumenttina on käteisinstrumentti tai asetettu optio; joissa suojauskohteena on nettopositio tai joissa suojataan eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korkoriskiä). Jos yhteisö kuitenkin on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti määrittänyt suojauskohteeksi nettoposition, se saa määrittää tähän nettopositioon sisältyvän yksittäisen erän IFRS-standardien mukaiseksi suojauskohteeksi edellyttäen, että tämä tehdään viimeistään IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.

| B6 | Jos yhteisö on ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää määrittänyt jonkin liiketoimen suojaukseksi mutta suojaus ei täytä IAS 39:n mukaisia suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä, yhteisön on sovellettava IAS 39:n kappaleita 91 ja 101 suojauslaskennan lopettamiseen. Ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää toteutuneita liiketoimia ei saa takautuvasti määrittää suojauksiksi. |
| --- | --- |

B6

Jos yhteisö on ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää määrittänyt jonkin liiketoimen suojaukseksi mutta suojaus ei täytä IAS 39:n mukaisia suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä, yhteisön on sovellettava IAS 39:n kappaleita 91 ja 101 suojauslaskennan lopettamiseen. Ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää toteutuneita liiketoimia ei saa takautuvasti määrittää suojauksiksi.

Määräysvallattomien omistajien osuus

| B7 | Ensilaatijan on sovellettava seuraavia IAS 27:n Konsernitilinpäätös ja erillistilinpäätös (muutettu 2008) mukaisia vaatimuksia ei-takautuvasti IFRS-standardeihin siirtymispäivästä alkaen.






  (a) | kappaleen 28 vaatimus, jonka mukaan laaja tulos kohdistetaan emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomille omistajille, vaikka tämä johtaisi siihen, että määräysvallattomien omistajien osuudesta tulee negatiivinen; |
| --- | --- | --- |

B7

Ensilaatijan on sovellettava seuraavia IAS 27:n Konsernitilinpäätös ja erillistilinpäätös (muutettu 2008) mukaisia vaatimuksia ei-takautuvasti IFRS-standardeihin siirtymispäivästä alkaen.

(a)

kappaleen 28 vaatimus, jonka mukaan laaja tulos kohdistetaan emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomille omistajille, vaikka tämä johtaisi siihen, että määräysvallattomien omistajien osuudesta tulee negatiivinen;

| (b) | kappaleiden 30 ja 31 vaatimukset emoyrityksellä tytäryrityksessä olevien omistusosuuksien muutosten kirjanpitokäsittelystä, kun muutokset eivät johda määräysvallan menettämiseen; ja |
| --- | --- |

(b)

kappaleiden 30 ja 31 vaatimukset emoyrityksellä tytäryrityksessä olevien omistusosuuksien muutosten kirjanpitokäsittelystä, kun muutokset eivät johda määräysvallan menettämiseen; ja

| (c) | kappaleiden 34–37 vaatimukset siitä, miten kirjanpidossa käsitellään määräysvallan menettämistä tytäryrityksessä, ja tähän liittyvät vaatimukset IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot kappaleessa 8A. |
| --- | --- |

(c)

kappaleiden 34–37 vaatimukset siitä, miten kirjanpidossa käsitellään määräysvallan menettämistä tytäryrityksessä, ja tähän liittyvät vaatimukset IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot kappaleessa 8A.

Jos ensilaatija kuitenkin päättää soveltaa IFRS 3:a (uudistettu 2008) takautuvasti aiempiin liiketoimintojen yhdistämisiin, sen on sovellettava myös IAS 27:ää (muutettu 2008) tämän IFRS-standardin kappaleen C1 mukaisesti.

Lisäys C

Liiketoimintojen yhdistämisiä koskevat helpotukset

Tämä liite on kiinteä osa IFRS-standardia. Yhteisön on sovellettava seuraavia vaatimuksia ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää kirjaamiinsa liiketoimintojen yhdistämisiin.

| C1 | Ensilaatija saa olla soveltamatta IFRS 3:a (uudistettu 2008) takautuvasti aikaisempiin liiketoimintojen yhdistämisiin (liiketoimintojen yhdistämiset, jotka ovat toteutuneet ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää). Jos ensilaatija kuitenkin oikaisee jonkin liiketoimintojen yhdistämisen IFRS 3:n (uudistettu 2008) mukaiseksi, sen on oikaistava kaikki myöhemmät liiketoimintojen yhdistämiset, ja sen on lisäksi sovellettava IAS 27:ää (muutettu 2008) samasta ajankohdasta lähtien. Esimerkiksi jos ensilaatija päättää oikaista 30.6.20X6 toteutuneen liiketoimintojen yhdistämisen, sen on oikaistava kaikki liiketoimintojen yhdistämiset, jotka ovat toteutuneet kyseisen päivän eli 30.6.20X6 ja IFRS-standardeihin siirtymispäivän välillä, ja sen on lisäksi sovellettava IAS 27:ää (muutettu 2008) 30.6.20X6 lähtien. |
| --- | --- |

C1

Ensilaatija saa olla soveltamatta IFRS 3:a (uudistettu 2008) takautuvasti aikaisempiin liiketoimintojen yhdistämisiin (liiketoimintojen yhdistämiset, jotka ovat toteutuneet ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää). Jos ensilaatija kuitenkin oikaisee jonkin liiketoimintojen yhdistämisen IFRS 3:n (uudistettu 2008) mukaiseksi, sen on oikaistava kaikki myöhemmät liiketoimintojen yhdistämiset, ja sen on lisäksi sovellettava IAS 27:ää (muutettu 2008) samasta ajankohdasta lähtien. Esimerkiksi jos ensilaatija päättää oikaista 30.6.20X6 toteutuneen liiketoimintojen yhdistämisen, sen on oikaistava kaikki liiketoimintojen yhdistämiset, jotka ovat toteutuneet kyseisen päivän eli 30.6.20X6 ja IFRS-standardeihin siirtymispäivän välillä, ja sen on lisäksi sovellettava IAS 27:ää (muutettu 2008) 30.6.20X6 lähtien.

| C2 | Yhteisön ei tarvitse soveltaa IAS 21:tä Valuuttakurssien muutosten vaikutukset takautuvasti sellaisiin käypään arvoon pääsemiseksi tehtyihin oikaisuihin ja liikearvoon, jotka liittyvät ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää toteutuneisiin liiketoimintojen yhdistämisiin. Jos yhteisö ei sovella IAS 21:tä takautuvasti tällaisiin käypään arvoon pääsemiseksi tehtyihin oikaisuihin ja liikearvoon, sen on käsiteltävä niitä yhteisön varoina ja velkoina sen sijaan että niitä käsiteltäisiin hankinnan kohteen varoina ja velkoina. Tällöin tämä liikearvo ja nämä oikaisut käypään arvoon pääsemiseksi on jo ilmaistu yhteisön toimintavaluutassa, tai ne ovat ei-monetaarisia ulkomaanrahan määräisiä eriä, jotka esitetään tilinpäätöksessä käyttäen samaa kurssia kuin aiemman tilinpäätösnormiston mukaan on käytetty. |
| --- | --- |

C2

Yhteisön ei tarvitse soveltaa IAS 21:tä Valuuttakurssien muutosten vaikutukset takautuvasti sellaisiin käypään arvoon pääsemiseksi tehtyihin oikaisuihin ja liikearvoon, jotka liittyvät ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää toteutuneisiin liiketoimintojen yhdistämisiin. Jos yhteisö ei sovella IAS 21:tä takautuvasti tällaisiin käypään arvoon pääsemiseksi tehtyihin oikaisuihin ja liikearvoon, sen on käsiteltävä niitä yhteisön varoina ja velkoina sen sijaan että niitä käsiteltäisiin hankinnan kohteen varoina ja velkoina. Tällöin tämä liikearvo ja nämä oikaisut käypään arvoon pääsemiseksi on jo ilmaistu yhteisön toimintavaluutassa, tai ne ovat ei-monetaarisia ulkomaanrahan määräisiä eriä, jotka esitetään tilinpäätöksessä käyttäen samaa kurssia kuin aiemman tilinpäätösnormiston mukaan on käytetty.

| C3 | Yhteisö saa soveltaa IAS 21:tä takautuvasti niihin käypään arvoon pääsemiseksi tehtyihin oikaisuihin ja liikearvoon, jotka johtuvat joko:






  (a) | kaikista ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää toteutuneista liiketoimintojen yhdistämisistä; tai |
| --- | --- | --- |

C3

Yhteisö saa soveltaa IAS 21:tä takautuvasti niihin käypään arvoon pääsemiseksi tehtyihin oikaisuihin ja liikearvoon, jotka johtuvat joko:

(a)

kaikista ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää toteutuneista liiketoimintojen yhdistämisistä; tai

| (b) | kaikista niistä liiketoimintojen yhdistämisistä, jotka yhteisö oman valintansa mukaan oikaisee IFRS 3:n mukaisiksi kappaleen C1 sallimalla tavalla. |
| --- | --- |

(b)

kaikista niistä liiketoimintojen yhdistämisistä, jotka yhteisö oman valintansa mukaan oikaisee IFRS 3:n mukaisiksi kappaleen C1 sallimalla tavalla.

| C4 | Jos ensilaatija ei sovella IFRS 3:a takautuvasti aikaisempaan liiketoimintojen yhdistämiseen, tällä on seuraavat vaikutukset kyseiseen liiketoimintojen yhdistämiseen:






  (a) | Ensilaatijan on pidettävä luokittelu (juridisen hankkijaosapuolen suorittama hankinta, juridisen hankintakohteen suorittama käänteinen hankinta tai omistusten yhdistäminen) samana kuin edellisessä aiemman tilinpäätösnormiston mukaisessa tilinpäätöksessä. |
| --- | --- | --- |

C4

Jos ensilaatija ei sovella IFRS 3:a takautuvasti aikaisempaan liiketoimintojen yhdistämiseen, tällä on seuraavat vaikutukset kyseiseen liiketoimintojen yhdistämiseen:

(a)

Ensilaatijan on pidettävä luokittelu (juridisen hankkijaosapuolen suorittama hankinta, juridisen hankintakohteen suorittama käänteinen hankinta tai omistusten yhdistäminen) samana kuin edellisessä aiemman tilinpäätösnormiston mukaisessa tilinpäätöksessä.

| (b) | Ensilaatijan on merkittävä taseeseen kaikki IFRS-standardeihin siirtymispäivän varat ja velat, jotka on hankittu tai otettu vastattaviksi aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä, lukuun ottamatta:






  (i) | joitakin rahoitusvaroja ja -velkoja, jotka on kirjattu pois taseesta aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti (ks. kappale B2); ja |
| --- | --- | --- |

(b)

Ensilaatijan on merkittävä taseeseen kaikki IFRS-standardeihin siirtymispäivän varat ja velat, jotka on hankittu tai otettu vastattaviksi aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä, lukuun ottamatta:

(i)

joitakin rahoitusvaroja ja -velkoja, jotka on kirjattu pois taseesta aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti (ks. kappale B2); ja

| (ii) | omaisuuseriä, liikearvo mukaan lukien, ja velkoja, joita ei ole merkitty hankkijaosapuolen aiemman tilinpäätösnormiston mukaiseen konsernitaseeseen ja jotka eivät myöskään täyttäisi IFRS-standardien mukaisia kirjaamisedellytyksiä hankinnan kohteen erillistaseessa (ks. kohdat (f)–(i)). |
| --- | --- |

(ii)

omaisuuseriä, liikearvo mukaan lukien, ja velkoja, joita ei ole merkitty hankkijaosapuolen aiemman tilinpäätösnormiston mukaiseen konsernitaseeseen ja jotka eivät myöskään täyttäisi IFRS-standardien mukaisia kirjaamisedellytyksiä hankinnan kohteen erillistaseessa (ks. kohdat (f)–(i)).

Ensilaatijan on kirjattava tästä mahdollisesti johtuva muutos kertyneiden voittovarojen (tai jonkin muun oman pääoman erän, mikäli niin on asianmukaista) oikaisuksi, paitsi jos muutos aiheutuu sellaisen aineettoman hyödykkeen kirjaamisesta, joka on aikaisemmin sisällytetty liikearvoon (ks. kohta (g)(i)).

| (c) | Ensilaatija ei saa sisällyttää avaavaan IFRS-taseeseensa sellaista aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti kirjattua erää, joka ei täytä IFRS-standardien mukaisia omaisuuserän tai velan kirjaamisedellytyksiä. Ensilaatijan on käsiteltävä tästä johtuva muutos kirjanpidossa seuraavasti:






  (i) | ensilaatija on saattanut luokitella aikaisemman liiketoimintojen yhdistämisen hankinnaksi ja kirjata aineettomaksi hyödykkeeksi erän, joka ei täytä IAS 38:n Aineettomat hyödykkeet mukaisia kirjaamisedellytyksiä. Sen on siirrettävä kyseinen erä (ja siihen mahdollisesti liittyvät laskennalliset verot ja määräysvallattomien omistajien osuudet) osaksi liikearvoa (paitsi jos se on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti vähentänyt liikearvon suoraan omasta pääomasta, ks. kohdat (g)(i) ja (i)). |
| --- | --- | --- |

(c)

Ensilaatija ei saa sisällyttää avaavaan IFRS-taseeseensa sellaista aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti kirjattua erää, joka ei täytä IFRS-standardien mukaisia omaisuuserän tai velan kirjaamisedellytyksiä. Ensilaatijan on käsiteltävä tästä johtuva muutos kirjanpidossa seuraavasti:

(i)

ensilaatija on saattanut luokitella aikaisemman liiketoimintojen yhdistämisen hankinnaksi ja kirjata aineettomaksi hyödykkeeksi erän, joka ei täytä IAS 38:n Aineettomat hyödykkeet mukaisia kirjaamisedellytyksiä. Sen on siirrettävä kyseinen erä (ja siihen mahdollisesti liittyvät laskennalliset verot ja määräysvallattomien omistajien osuudet) osaksi liikearvoa (paitsi jos se on aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti vähentänyt liikearvon suoraan omasta pääomasta, ks. kohdat (g)(i) ja (i)).

| (ii) | ensilaatijan on kirjattava kaikki muut tästä johtuvat muutokset kertyneisiin voittovaroihin (1). |
| --- | --- |

(ii)

ensilaatijan on kirjattava kaikki muut tästä johtuvat muutokset kertyneisiin voittovaroihin (1).

| (d) | IFRS-standardit edellyttävät joidenkin varojen ja velkojen myöhempää arvostamista alkuperäisestä hankintamenosta poikkeavalla perusteella, kuten käypä arvo. Ensilaatijan on arvostettava nämä varat ja velat avaavassa IFRS-taseessaan tällä perusteella, vaikka ne olisi hankittu tai otettu vastattaviksi aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä. Sen on kirjattava tästä johtuva kirjanpitoarvon muutos kertyneiden voittovarojen (tai jonkin muun oman pääoman erän, jos niin on asianmukaista), ei siis liikearvon, oikaisuksi. |
| --- | --- |

(d)

IFRS-standardit edellyttävät joidenkin varojen ja velkojen myöhempää arvostamista alkuperäisestä hankintamenosta poikkeavalla perusteella, kuten käypä arvo. Ensilaatijan on arvostettava nämä varat ja velat avaavassa IFRS-taseessaan tällä perusteella, vaikka ne olisi hankittu tai otettu vastattaviksi aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä. Sen on kirjattava tästä johtuva kirjanpitoarvon muutos kertyneiden voittovarojen (tai jonkin muun oman pääoman erän, jos niin on asianmukaista), ei siis liikearvon, oikaisuksi.

| (e) | Välittömästi yhdistämisen jälkeen liiketoimintojen yhdistämisessä hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen aiemman tilinpäätösnormiston mukaisen kirjanpitoarvon on oltava IFRS-standardien mukainen kyseisen päivän oletushankintameno. Jos nämä varat ja velat on IFRS-standardien mukaan myöhemmin arvostettava hankintamenoon perustuen, tämän oletushankintamenon on oltava hankintamenoon perustuvien poistojen tai muiden jaksotusten pohjana liiketoimintojen yhdistämisen toteutumispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(e)

Välittömästi yhdistämisen jälkeen liiketoimintojen yhdistämisessä hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen aiemman tilinpäätösnormiston mukaisen kirjanpitoarvon on oltava IFRS-standardien mukainen kyseisen päivän oletushankintameno. Jos nämä varat ja velat on IFRS-standardien mukaan myöhemmin arvostettava hankintamenoon perustuen, tämän oletushankintamenon on oltava hankintamenoon perustuvien poistojen tai muiden jaksotusten pohjana liiketoimintojen yhdistämisen toteutumispäivästä alkaen.

| (f) | Jos aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittua omaisuuserää tai vastattavaksi otettua velkaa ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole merkitty taseeseen, sen oletushankintameno avaavassa IFRS-taseessa ei ole nolla. Sen sijaan hankkijaosapuolen on merkittävä se konsernitaseeseensa ja arvostettava se samalla perusteella kuin se IFRS-standardien mukaan olisi arvostettava hankinnan kohteen taseessa. Asian havainnollistamiseksi: jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan aktivoinut aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittuja rahoitusleasingkohteita, sen on aktivoitava kyseiset vuokrauskohteet konsernitilinpäätöksessään siten kuin IAS 17 Vuokrasopimukset edellyttäisi hankinnan kohteen tekevän IFRS-taseessaan. Vastaavasti, jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut ehdollista velkaa, joka on edelleen olemassa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, hankkijaosapuolen on kirjattava kyseinen ehdollinen velka tuona ajankohtana, paitsi jos sen merkitseminen hankinnan kohteen tilinpäätökseen olisi IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaan kiellettyä. Käänteisesti: jos omaisuuserä tai velka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan sisällytetty liikearvoon mutta olisi IFRS 3:n mukaan kirjattu erikseen, kyseinen omaisuuserä tai velka säilyy osana liikearvoa, paitsi milloin IFRS-standardit edellyttäisivät sen kirjaamista hankinnan kohteen tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

(f)

Jos aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittua omaisuuserää tai vastattavaksi otettua velkaa ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole merkitty taseeseen, sen oletushankintameno avaavassa IFRS-taseessa ei ole nolla. Sen sijaan hankkijaosapuolen on merkittävä se konsernitaseeseensa ja arvostettava se samalla perusteella kuin se IFRS-standardien mukaan olisi arvostettava hankinnan kohteen taseessa. Asian havainnollistamiseksi: jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan aktivoinut aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittuja rahoitusleasingkohteita, sen on aktivoitava kyseiset vuokrauskohteet konsernitilinpäätöksessään siten kuin IAS 17 Vuokrasopimukset edellyttäisi hankinnan kohteen tekevän IFRS-taseessaan. Vastaavasti, jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut ehdollista velkaa, joka on edelleen olemassa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, hankkijaosapuolen on kirjattava kyseinen ehdollinen velka tuona ajankohtana, paitsi jos sen merkitseminen hankinnan kohteen tilinpäätökseen olisi IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaan kiellettyä. Käänteisesti: jos omaisuuserä tai velka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan sisällytetty liikearvoon mutta olisi IFRS 3:n mukaan kirjattu erikseen, kyseinen omaisuuserä tai velka säilyy osana liikearvoa, paitsi milloin IFRS-standardit edellyttäisivät sen kirjaamista hankinnan kohteen tilinpäätöksessä.

| (g) | Liikearvon kirjanpitoarvon avaavassa IFRS-taseessa on oltava sen aiemman tilinpäätösnormiston mukainen kirjanpitoarvo IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, kun on tehty seuraavat kaksi oikaisua:






  (i) | Jos kohta (c)(i) sitä edellyttää, ensilaatijan on lisättävä liikearvon kirjanpitoarvoa luokitellessaan uudelleen erän, jonka se on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut aineettomaksi hyödykkeeksi. Vastaavasti jos ensilaatijan täytyy kohdan (f) mukaan merkitä taseeseen aineeton hyödyke, joka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan sisällytetty taseeseen merkittyyn liikearvoon, IFRS-tilinpäätöksen ensilaatijan on vähennettävä liikearvon kirjanpitoarvoa vastaavasti (ja oikaistava tarvittaessa laskennallisia veroja ja määräysvallattomien omistajien osuuksia). |
| --- | --- | --- |

(g)

Liikearvon kirjanpitoarvon avaavassa IFRS-taseessa on oltava sen aiemman tilinpäätösnormiston mukainen kirjanpitoarvo IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, kun on tehty seuraavat kaksi oikaisua:

(i)

Jos kohta (c)(i) sitä edellyttää, ensilaatijan on lisättävä liikearvon kirjanpitoarvoa luokitellessaan uudelleen erän, jonka se on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut aineettomaksi hyödykkeeksi. Vastaavasti jos ensilaatijan täytyy kohdan (f) mukaan merkitä taseeseen aineeton hyödyke, joka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan sisällytetty taseeseen merkittyyn liikearvoon, IFRS-tilinpäätöksen ensilaatijan on vähennettävä liikearvon kirjanpitoarvoa vastaavasti (ja oikaistava tarvittaessa laskennallisia veroja ja määräysvallattomien omistajien osuuksia).

| (ii) | Riippumatta siitä, onko mitään viitteitä liikearvon mahdollisesta arvonalentumisesta, ensilaatijan on IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tehtävä IAS 36:ta soveltaen liikearvolle arvonalentumistesti ja kirjattava tästä mahdollisesti syntyvä arvonalentumistappio kertyneisiin voittovaroihin (tai uudelleenarvostusrahastoon IAS 36:n niin vaatiessa). Arvonalentumistestin on perustuttava IFRS-standardeihin siirtymispäivän olosuhteisiin. |
| --- | --- |

(ii)

Riippumatta siitä, onko mitään viitteitä liikearvon mahdollisesta arvonalentumisesta, ensilaatijan on IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tehtävä IAS 36:ta soveltaen liikearvolle arvonalentumistesti ja kirjattava tästä mahdollisesti syntyvä arvonalentumistappio kertyneisiin voittovaroihin (tai uudelleenarvostusrahastoon IAS 36:n niin vaatiessa). Arvonalentumistestin on perustuttava IFRS-standardeihin siirtymispäivän olosuhteisiin.

| (h) | Liikearvon kirjanpitoarvoon ei saa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tehdä muita oikaisuja. Ensilaatija ei saa oikaista liikearvon kirjanpitoarvoa esimerkiksi:






  (i) | jättämällä pois kyseisessä liiketoimintojen yhdistämisessä hankitun keskeneräisen tutkimus- ja kehittämisprojektin (paitsi jos siihen liittyvä aineeton hyödyke täyttäisi IAS 38:n mukaiset kirjaamisedellytykset hankinnan kohteen taseessa); |
| --- | --- | --- |

(h)

Liikearvon kirjanpitoarvoon ei saa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tehdä muita oikaisuja. Ensilaatija ei saa oikaista liikearvon kirjanpitoarvoa esimerkiksi:

(i)

jättämällä pois kyseisessä liiketoimintojen yhdistämisessä hankitun keskeneräisen tutkimus- ja kehittämisprojektin (paitsi jos siihen liittyvä aineeton hyödyke täyttäisi IAS 38:n mukaiset kirjaamisedellytykset hankinnan kohteen taseessa);

| (ii) | oikaisemalla liikearvosta aikaisemmin tehtyjä poistoja; |
| --- | --- |

(ii)

oikaisemalla liikearvosta aikaisemmin tehtyjä poistoja;

| (iii) | peruuttamalla sellaiset liikearvon oikaisut, joita IFRS 3 ei sallisi mutta jotka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan tehty liiketoimintojen yhdistämisen toteutumispäivän ja IFRS-standardeihin siirtymispäivän välillä varoihin ja velkoihin tehtyjen oikaisujen vuoksi. |
| --- | --- |

(iii)

peruuttamalla sellaiset liikearvon oikaisut, joita IFRS 3 ei sallisi mutta jotka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan tehty liiketoimintojen yhdistämisen toteutumispäivän ja IFRS-standardeihin siirtymispäivän välillä varoihin ja velkoihin tehtyjen oikaisujen vuoksi.

| (i) | Jos ensilaatija on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut liikearvon oman pääoman vähennykseksi:






  (i) | se ei saa merkitä tätä liikearvoa avaavaan IFRS-taseeseen. Se ei myöskään saa siirtää kyseistä liikearvoa tulosvaikutteiseksi, jos se luopuu tytäryrityksestä tai jos tytäryritykseen tehdyn sijoituksen arvo alentuu. |
| --- | --- | --- |

(i)

Jos ensilaatija on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut liikearvon oman pääoman vähennykseksi:

(i)

se ei saa merkitä tätä liikearvoa avaavaan IFRS-taseeseen. Se ei myöskään saa siirtää kyseistä liikearvoa tulosvaikutteiseksi, jos se luopuu tytäryrityksestä tai jos tytäryritykseen tehdyn sijoituksen arvo alentuu.

| (ii) | vastikkeeseen vaikuttavan ehdon myöhemmin ratketessa siitä aiheutuvat oikaisut on kirjattava kertyneisiin voittovaroihin. |
| --- | --- |

(ii)

vastikkeeseen vaikuttavan ehdon myöhemmin ratketessa siitä aiheutuvat oikaisut on kirjattava kertyneisiin voittovaroihin.

| (j) | Ensilaatija on saattanut aiemman tilinpäätösnormiston mukaan jättää yhdistelemättä konsernitilinpäätökseen aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankitun tytäryrityksen (esimerkiksi koska emoyritys ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole pitänyt sitä tytäryrityksenä tai ei ole laatinut konsernitilinpäätöstä). Ensilaatijan on oikaistava tytäryrityksen varojen ja velkojen kirjanpitoarvot vastaamaan määriä, joita IFRS-standardit edellyttäisivät tytäryrityksen taseessa. Liikearvon oletushankintamenoksi tulee seuraavien erien välinen erotus IFRS-standardeihin siirtymispäivänä:






  (i) | emoyrityksen osuus näistä oikaistuista kirjanpitoarvoista; ja |
| --- | --- | --- |

(j)

Ensilaatija on saattanut aiemman tilinpäätösnormiston mukaan jättää yhdistelemättä konsernitilinpäätökseen aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankitun tytäryrityksen (esimerkiksi koska emoyritys ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole pitänyt sitä tytäryrityksenä tai ei ole laatinut konsernitilinpäätöstä). Ensilaatijan on oikaistava tytäryrityksen varojen ja velkojen kirjanpitoarvot vastaamaan määriä, joita IFRS-standardit edellyttäisivät tytäryrityksen taseessa. Liikearvon oletushankintamenoksi tulee seuraavien erien välinen erotus IFRS-standardeihin siirtymispäivänä:

(i)

emoyrityksen osuus näistä oikaistuista kirjanpitoarvoista; ja

| (ii) | tytäryritykseen tehdyn sijoituksen hankintameno emoyrityksen erillistilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

(ii)

tytäryritykseen tehdyn sijoituksen hankintameno emoyrityksen erillistilinpäätöksessä.

| (k) | Määräysvallattomien omistajien osuuden ja laskennallisten verojen määrittäminen seuraa muiden varojen ja velkojen määrittämistä. Edellä mainitut oikaisut taseeseen merkittyihin varoihin ja velkoihin vaikuttavat näin ollen määräysvallattomien omistajien osuuteen ja laskennallisiin veroihin. |
| --- | --- |

(k)

Määräysvallattomien omistajien osuuden ja laskennallisten verojen määrittäminen seuraa muiden varojen ja velkojen määrittämistä. Edellä mainitut oikaisut taseeseen merkittyihin varoihin ja velkoihin vaikuttavat näin ollen määräysvallattomien omistajien osuuteen ja laskennallisiin veroihin.

| C5 | Aikaisempia liiketoimintojen yhdistämisiä koskeva helpotus koskee myös aikaisempia sijoituksia osakkuusyrityksiin ja yhteisyritysosuuksia. Lisäksi kappaleen C1 mukaan valittava päivä koskee myös kaikkia tällaisia hankintoja. |
| --- | --- |

C5

Aikaisempia liiketoimintojen yhdistämisiä koskeva helpotus koskee myös aikaisempia sijoituksia osakkuusyrityksiin ja yhteisyritysosuuksia. Lisäksi kappaleen C1 mukaan valittava päivä koskee myös kaikkia tällaisia hankintoja.

---

(1)  Tällaisiin muutoksiin kuuluvat siirrot aineettomiin hyödykkeisiin tai pois niistä, jos liikearvoa ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole merkitty varoiksi taseeseen. Tämä tapahtuu, jos yhteisö on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan (a) vähentänyt liikearvon suoraan omasta pääomasta tai (b) ei ole käsitellyt liiketoimintojen yhdistämistä hankintana.

Liite D

Helpotukset muiden IFRS-standardien vaatimuksista

Tämä liite on kiinteä osa IFRS-standardia.

| D1 | Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa seuraavista helpotuksista:






  (a) | osakeperusteisesti maksettavat liiketoimet (kappaleet D2 ja D3); |
| --- | --- | --- |

D1

Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa seuraavista helpotuksista:

(a)

osakeperusteisesti maksettavat liiketoimet (kappaleet D2 ja D3);

| (b) | vakuutussopimukset (kappale D4); |
| --- | --- |

(b)

vakuutussopimukset (kappale D4);

| (c) | käypä arvo tai uudelleenarvostukseen perustuva arvo oletushankintamenona (kappaleet D5–D8); |
| --- | --- |

(c)

käypä arvo tai uudelleenarvostukseen perustuva arvo oletushankintamenona (kappaleet D5–D8);

| (d) | vuokrasopimukset (kappale D9); |
| --- | --- |

(d)

vuokrasopimukset (kappale D9);

| (e) | työsuhde-etuudet (kappaleet D10 ja D11); |
| --- | --- |

(e)

työsuhde-etuudet (kappaleet D10 ja D11);

| (f) | kertyneet muuntoerot (kappaleet D12 ja D13); |
| --- | --- |

(f)

kertyneet muuntoerot (kappaleet D12 ja D13);

| (g) | sijoitukset tytäryrityksiin, yhteisessä määräysvallassa oleviin yksikköihin ja osakkuusyrityksiin (kappaleet D14 ja D15); |
| --- | --- |

(g)

sijoitukset tytäryrityksiin, yhteisessä määräysvallassa oleviin yksikköihin ja osakkuusyrityksiin (kappaleet D14 ja D15);

| (h) | tytär-, osakkuus- ja yhteisyritysten varat ja velat (kappaleet D16 ja D17); |
| --- | --- |

(h)

tytär-, osakkuus- ja yhteisyritysten varat ja velat (kappaleet D16 ja D17);

| (i) | yhdistelmäinstrumentit (kappale D18); |
| --- | --- |

(i)

yhdistelmäinstrumentit (kappale D18);

| (j) | aikaisemmin taseeseen merkittyjen rahoitusinstrumenttien nimenomainen luokitteleminen (kappale D19); |
| --- | --- |

(j)

aikaisemmin taseeseen merkittyjen rahoitusinstrumenttien nimenomainen luokitteleminen (kappale D19);

| (k) | rahoitusvarojen tai -velkojen arvostaminen käypään arvoon alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä (kappale D20). |
| --- | --- |

(k)

rahoitusvarojen tai -velkojen arvostaminen käypään arvoon alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä (kappale D20).

| (l) | aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankintamenoon sisältyvät käytöstä poistamista koskevat velat (kappale D21); |
| --- | --- |

(l)

aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankintamenoon sisältyvät käytöstä poistamista koskevat velat (kappale D21);

| (m) | IFRIC 12:n Palvelutoimilupajärjestelyt mukaisesti kirjattava rahoitusvaroihin kuuluva erä tai aineeton hyödyke (kappale D22); ja |
| --- | --- |

(m)

IFRIC 12:n Palvelutoimilupajärjestelyt mukaisesti kirjattava rahoitusvaroihin kuuluva erä tai aineeton hyödyke (kappale D22); ja

| (n) | vieraan pääoman menot (kappale D23). |
| --- | --- |

(n)

vieraan pääoman menot (kappale D23).

Yhteisö ei saa soveltaa näitä helpotuksia analogisesti muihin eriin.

Osakeperusteisesti maksettavat liiketoimet

| D2 | Ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n Osakeperusteiset maksut soveltamista 7.11.2002 tai sitä aikaisemmin myönnettyihin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin. Lisäksi ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n soveltamista sellaisiin 7.11.2002 jälkeen myönnettyihin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joihin on syntynyt oikeus ennen ajankohtaa, joka seuraavista on myöhäisempi: (a) IFRS-standardeihin siirtymispäivä ja (b) 1.1.2005. Jos ensilaatija päättää soveltaa IFRS 2:ta tällaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, se saa kuitenkin toimia niin vain, jos yhteisö on julkistanut kyseisten oman pääoman ehtoisten instrumenttien käyvän arvon, joka on määritetty IFRS 2:ssa määriteltynä arvostuspäivänä. Ensilaatijan on kuitenkin esitettävä IFRS 2:n kappaleissa 44 ja 45 vaadittavat tiedot kaikista myönnetyistä oman pääoman ehtoisista instrumenteista, joihin ei ole sovellettu IFRS 2:ta (esim. 7.11.2002 mennessä myönnetyt oman pääoman ehtoiset instrumentit). Jos ensilaatija tekee muutoksia sellaisten myönnettyjen oman pääoman ehtoisten instrumenttien ehtoihin, joihin ei ole sovellettu IFRS 2:ta, yhteisön ei tarvitse soveltaa IFRS 2:n kappaleita 26–29, jos muutos on tapahtunut ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää. |
| --- | --- |

D2

Ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n Osakeperusteiset maksut soveltamista 7.11.2002 tai sitä aikaisemmin myönnettyihin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin. Lisäksi ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n soveltamista sellaisiin 7.11.2002 jälkeen myönnettyihin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joihin on syntynyt oikeus ennen ajankohtaa, joka seuraavista on myöhäisempi: (a) IFRS-standardeihin siirtymispäivä ja (b) 1.1.2005. Jos ensilaatija päättää soveltaa IFRS 2:ta tällaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, se saa kuitenkin toimia niin vain, jos yhteisö on julkistanut kyseisten oman pääoman ehtoisten instrumenttien käyvän arvon, joka on määritetty IFRS 2:ssa määriteltynä arvostuspäivänä. Ensilaatijan on kuitenkin esitettävä IFRS 2:n kappaleissa 44 ja 45 vaadittavat tiedot kaikista myönnetyistä oman pääoman ehtoisista instrumenteista, joihin ei ole sovellettu IFRS 2:ta (esim. 7.11.2002 mennessä myönnetyt oman pääoman ehtoiset instrumentit). Jos ensilaatija tekee muutoksia sellaisten myönnettyjen oman pääoman ehtoisten instrumenttien ehtoihin, joihin ei ole sovellettu IFRS 2:ta, yhteisön ei tarvitse soveltaa IFRS 2:n kappaleita 26–29, jos muutos on tapahtunut ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää.

| D3 | Ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n soveltamista sellaisiin osakeperusteisesti maksettavista liiketoimista syntyneisiin velkoihin, jotka on suoritettu ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää. Lisäksi ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n soveltamista velkoihin, jotka on suoritettu aikaisemmin kuin 1.1.2005. Niiden velkojen osalta, joihin sovelletaan IFRS 2:ta, ensilaatijan ei tarvitse oikaista vertailutietoja siltä osin kuin tiedot liittyvät kauteen tai ajankohtaan, joka on aikaisempi kuin 7.11.2002. |
| --- | --- |

D3

Ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n soveltamista sellaisiin osakeperusteisesti maksettavista liiketoimista syntyneisiin velkoihin, jotka on suoritettu ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää. Lisäksi ensilaatijalle suositellaan mutta siltä ei vaadita IFRS 2:n soveltamista velkoihin, jotka on suoritettu aikaisemmin kuin 1.1.2005. Niiden velkojen osalta, joihin sovelletaan IFRS 2:ta, ensilaatijan ei tarvitse oikaista vertailutietoja siltä osin kuin tiedot liittyvät kauteen tai ajankohtaan, joka on aikaisempi kuin 7.11.2002.

Vakuutussopimukset

| D4 | Ensilaatija saa soveltaa IFRS 4:ään Vakuutussopimukset sisältyviä siirtymäsääntöjä. IFRS 4 rajoittaa vakuutussopimuksiin sovellettavien tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muuttamista, ja tämä koskee myös ensilaatijan tekemiä muutoksia. |
| --- | --- |

D4

Ensilaatija saa soveltaa IFRS 4:ään Vakuutussopimukset sisältyviä siirtymäsääntöjä. IFRS 4 rajoittaa vakuutussopimuksiin sovellettavien tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muuttamista, ja tämä koskee myös ensilaatijan tekemiä muutoksia.

Käypä arvo tai uudelleenarvostukseen perustuva arvo oletushankintamenona

| D5 | Yhteisö saa arvostaa aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen sen käypään arvoon IFRS-standardeihin siirtymispäivänä ja käyttää tätä käypää arvoa hyödykkeen tuon ajankohdan oletushankintamenona. |
| --- | --- |

D5

Yhteisö saa arvostaa aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen sen käypään arvoon IFRS-standardeihin siirtymispäivänä ja käyttää tätä käypää arvoa hyödykkeen tuon ajankohdan oletushankintamenona.

| D6 | Ensilaatija saa käyttää uudelleenarvostusajankohdan oletushankintamenona IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tai sitä ennen tehtyyn aiemman tilinpäätösnormiston mukaiseen aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen uudelleenarvostukseen perustuvaa arvoa, jos uudelleenarvostus on uudelleenarvostusajankohtana jokseenkin vastannut:






  (a) | käypää arvoa; tai |
| --- | --- | --- |

D6

Ensilaatija saa käyttää uudelleenarvostusajankohdan oletushankintamenona IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tai sitä ennen tehtyyn aiemman tilinpäätösnormiston mukaiseen aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen uudelleenarvostukseen perustuvaa arvoa, jos uudelleenarvostus on uudelleenarvostusajankohtana jokseenkin vastannut:

(a)

käypää arvoa; tai

| (b) | IFRS-standardien mukaista hankintamenoa tai poistoilla vähennettyä hankintamenoa, jota on oikaistu esimerkiksi yleisen tai erityisen hintaindeksin muutoksilla. |
| --- | --- |

(b)

IFRS-standardien mukaista hankintamenoa tai poistoilla vähennettyä hankintamenoa, jota on oikaistu esimerkiksi yleisen tai erityisen hintaindeksin muutoksilla.

| D7 | Kappaleissa D5 ja D6 esitettyjä vaihtoehtoja saadaan soveltaa myös:






  (a) | sijoituskiinteistöihin, jos yhteisö valitsee IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaisen hankintamenomallin; |
| --- | --- | --- |

D7

Kappaleissa D5 ja D6 esitettyjä vaihtoehtoja saadaan soveltaa myös:

(a)

sijoituskiinteistöihin, jos yhteisö valitsee IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaisen hankintamenomallin;

| (b) | aineettomiin hyödykkeisiin, jotka täyttävät:






  (i) | IAS 38:n mukaiset kirjaamisedellytykset (mukaan lukien alkuperäisen hankintamenon luotettava määrittäminen); ja |
| --- | --- | --- |

(b)

aineettomiin hyödykkeisiin, jotka täyttävät:

(i)

IAS 38:n mukaiset kirjaamisedellytykset (mukaan lukien alkuperäisen hankintamenon luotettava määrittäminen); ja

| (ii) | IAS 38:n mukaiset edellytykset uudelleenarvostukselle (mukaan lukien toimivien markkinoiden olemassaolo). |
| --- | --- |

(ii)

IAS 38:n mukaiset edellytykset uudelleenarvostukselle (mukaan lukien toimivien markkinoiden olemassaolo).

Yhteisö ei saa soveltaa näitä vaihtoehtoja muihin varoihin tai velkoihin.

| D8 | Ensilaatija on saattanut aiemman tilinpäätösnormiston mukaan määrittää joillekin tai kaikille varoille ja veloille oletushankintamenon arvostamalla ne tietyn päivän käypään arvoon esimerkiksi sellaisen tapahtuman kuin yksityistämisen tai listautumisannin vuoksi. Se saa käyttää tällaisia tietystä tapahtumasta johtuvia käypiä arvoja IFRS-standardien mukaisina kyseisen arvostusajankohdan oletushankintamenoina. |
| --- | --- |

D8

Ensilaatija on saattanut aiemman tilinpäätösnormiston mukaan määrittää joillekin tai kaikille varoille ja veloille oletushankintamenon arvostamalla ne tietyn päivän käypään arvoon esimerkiksi sellaisen tapahtuman kuin yksityistämisen tai listautumisannin vuoksi. Se saa käyttää tällaisia tietystä tapahtumasta johtuvia käypiä arvoja IFRS-standardien mukaisina kyseisen arvostusajankohdan oletushankintamenoina.

Vuokrasopimukset

| D9 | Ensilaatija saa soveltaa tulkintaan IFRIC 4 Miten määritetään, sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen sisältyviä siirtymäsääntöjä. Näin ollen ensilaatija saa määrittää kyseisenä päivänä vallitsevien tosiseikkojen ja olosuhteiden perusteella, sisältääkö IFRS-standardeihin siirtymispäivänä olemassa oleva järjestely vuokrasopimuksen. |
| --- | --- |

D9

Ensilaatija saa soveltaa tulkintaan IFRIC 4 Miten määritetään, sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen sisältyviä siirtymäsääntöjä. Näin ollen ensilaatija saa määrittää kyseisenä päivänä vallitsevien tosiseikkojen ja olosuhteiden perusteella, sisältääkö IFRS-standardeihin siirtymispäivänä olemassa oleva järjestely vuokrasopimuksen.

Työsuhde-etuudet

| D10 | IAS 19:n Työsuhde-etuudet mukaan yhteisö saa käyttää ”putkilähestymistapaa”, jonka mukaan eräät vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot jätetään kirjaamatta. Tällaisen lähestymistavan takautuva soveltaminen edellyttää, että yhteisö erottelee järjestelyn alkamisajankohdan ja IFRS-standardeihin siirtymispäivän välillä kertyneet vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjattuun ja kirjaamattomaan osuuteen. Ensilaatija saa kuitenkin kirjata kaikki kertyneet vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, vaikka se käyttäisi myöhemmin syntyvien vakuutusmatemaattisten voittojen ja tappioiden käsittelyyn putkilähestymistapaa. Jos ensilaatija käyttää tätä vaihtoehtoa, sitä on sovellettava kaikkiin järjestelyihin. |
| --- | --- |

D10

IAS 19:n Työsuhde-etuudet mukaan yhteisö saa käyttää ”putkilähestymistapaa”, jonka mukaan eräät vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot jätetään kirjaamatta. Tällaisen lähestymistavan takautuva soveltaminen edellyttää, että yhteisö erottelee järjestelyn alkamisajankohdan ja IFRS-standardeihin siirtymispäivän välillä kertyneet vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjattuun ja kirjaamattomaan osuuteen. Ensilaatija saa kuitenkin kirjata kaikki kertyneet vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, vaikka se käyttäisi myöhemmin syntyvien vakuutusmatemaattisten voittojen ja tappioiden käsittelyyn putkilähestymistapaa. Jos ensilaatija käyttää tätä vaihtoehtoa, sitä on sovellettava kaikkiin järjestelyihin.

| D11 | Yhteisö saa esittää IAS 19:n kappaleen 120A(p) mukaan vaadittavat tiedot sellaisina kuin ne on määritetty kullekin tilikaudelle IFRS-standardeihin siirtymispäivästä lähtien ei-takautuvasti. |
| --- | --- |

D11

Yhteisö saa esittää IAS 19:n kappaleen 120A(p) mukaan vaadittavat tiedot sellaisina kuin ne on määritetty kullekin tilikaudelle IFRS-standardeihin siirtymispäivästä lähtien ei-takautuvasti.

Kertyneet muuntoerot

| D12 | IAS 21:n mukaan yhteisön on:






  (a) | kirjattava jotkin muuntoerot muihin laajan tuloksen eriin ja esitettävä niiden kertynyt määrä omana eränään omassa pääomassa; ja |
| --- | --- | --- |

D12

IAS 21:n mukaan yhteisön on:

(a)

kirjattava jotkin muuntoerot muihin laajan tuloksen eriin ja esitettävä niiden kertynyt määrä omana eränään omassa pääomassa; ja

| (b) | siirrettävä ulkomaisesta yksiköstä luopuessaan kyseiseen ulkomaiseen yksikköön liittyvä kertynyt muuntoero (mukaan lukien mahdolliset siihen liittyvistä suojauksista johtuvat voitot ja tappiot) omasta pääomasta tulosvaikutteisiksi osaksi luovutusvoittoa tai -tappiota. |
| --- | --- |

(b)

siirrettävä ulkomaisesta yksiköstä luopuessaan kyseiseen ulkomaiseen yksikköön liittyvä kertynyt muuntoero (mukaan lukien mahdolliset siihen liittyvistä suojauksista johtuvat voitot ja tappiot) omasta pääomasta tulosvaikutteisiksi osaksi luovutusvoittoa tai -tappiota.

| D13 | Ensilaatijan ei kuitenkaan tarvitse täyttää näitä vaatimuksia IFRS-standardeihin siirtymispäivän kertyneiden muuntoerojen osalta. Jos ensilaatija käyttää tätä helpotusta:






  (a) | kaikkien ulkomaisten yksiköiden kertyneet muuntoerot oletetaan IFRS-standardeihin siirtymispäivänä nollan suuruisiksi; ja |
| --- | --- | --- |

D13

Ensilaatijan ei kuitenkaan tarvitse täyttää näitä vaatimuksia IFRS-standardeihin siirtymispäivän kertyneiden muuntoerojen osalta. Jos ensilaatija käyttää tätä helpotusta:

(a)

kaikkien ulkomaisten yksiköiden kertyneet muuntoerot oletetaan IFRS-standardeihin siirtymispäivänä nollan suuruisiksi; ja

| (b) | voitto tai tappio, joka syntyy myöhemmin jostakin ulkomaisesta yksiköstä luovuttaessa, ei saa sisältää ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää syntyneitä muuntoeroja, ja sen on sisällettävä myöhemmin syntyneet muuntoerot. |
| --- | --- |

(b)

voitto tai tappio, joka syntyy myöhemmin jostakin ulkomaisesta yksiköstä luovuttaessa, ei saa sisältää ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää syntyneitä muuntoeroja, ja sen on sisällettävä myöhemmin syntyneet muuntoerot.

Sijoitukset tytäryrityksiin, yhteisessä määräysvallassa oleviin yksikköihin ja osakkuusyrityksiin

| D14 | Kun yhteisö laatii erillistilinpäätöksen, sen on IAS 27:n (muutettu 2008) mukaan käsiteltävä tytäryrityksiin, yhteisessä määräysvallassa oleviin yksikköihin ja osakkuusyritykseen tekemänsä sijoitukset joko:






  (a) | hankintamenoon perustuen tai |
| --- | --- | --- |

D14

Kun yhteisö laatii erillistilinpäätöksen, sen on IAS 27:n (muutettu 2008) mukaan käsiteltävä tytäryrityksiin, yhteisessä määräysvallassa oleviin yksikköihin ja osakkuusyritykseen tekemänsä sijoitukset joko:

(a)

hankintamenoon perustuen tai

| (b) | IAS 39:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(b)

IAS 39:n mukaisesti.

| D15 | Jos ensilaatija arvostaa tällaisen sijoituksen kappaleen D14 mukaisesti hankintamenoon perustuen, sen on arvostettava kyseinen sijoitus avaavassa IFRS-erillistaseessaan jompaankumpaan seuraavista määristä:






  (a) | IAS 27:n mukaisesti määritetty hankintameno tai |
| --- | --- | --- |

D15

Jos ensilaatija arvostaa tällaisen sijoituksen kappaleen D14 mukaisesti hankintamenoon perustuen, sen on arvostettava kyseinen sijoitus avaavassa IFRS-erillistaseessaan jompaankumpaan seuraavista määristä:

(a)

IAS 27:n mukaisesti määritetty hankintameno tai

| (b) | oletushankintameno. Tällaisen sijoituksen oletushankintamenon on oltava sen:






  (i) | yhteisön IFRS-standardeihin siirtymispäivän käypä arvo (määritettynä IAS 39:n mukaisesti) sen erillistilinpäätöksessä; tai |
| --- | --- | --- |

(b)

oletushankintameno. Tällaisen sijoituksen oletushankintamenon on oltava sen:

(i)

yhteisön IFRS-standardeihin siirtymispäivän käypä arvo (määritettynä IAS 39:n mukaisesti) sen erillistilinpäätöksessä; tai

| (ii) | aiemman tilinpäätösnormiston mukainen kirjanpitoarvo kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(ii)

aiemman tilinpäätösnormiston mukainen kirjanpitoarvo kyseisenä ajankohtana.

Ensilaatija voi valintansa mukaan arvostaa kunkin tytäryritykseen, yhteisessä määräysvallassa olevaan yksikköön tai osakkuusyritykseen tekemänsä sijoituksen, jonka arvostuksessa se päättää käyttää oletushankintamenoa, joko kohdan (i) tai (ii) mukaisesti.

Tytär-, osakkuus- ja yhteisyritysten varat ja velat

| D16 | Jos tytäryrityksestä tulee ensilaatija myöhemmin kuin sen emoyrityksestä, tytäryrityksen on arvostettava varat ja velat omassa tilinpäätöksessään joko:






  (a) | niihin kirjanpitoarvoihin, jotka sisältyisivät emoyrityksen konsernitilinpäätökseen emoyrityksen IFRS-standardeihin siirtymispäivän perusteella, jos ei tehtäisi konsernitilinpäätöksen laatimistoimenpiteistä johtuvia oikaisuja eikä oikaisuja, jotka johtuvat sen liiketoimintojen yhdistämisen vaikutuksista, jossa emoyritys on hankkinut tytäryrityksen; tai |
| --- | --- | --- |

D16

Jos tytäryrityksestä tulee ensilaatija myöhemmin kuin sen emoyrityksestä, tytäryrityksen on arvostettava varat ja velat omassa tilinpäätöksessään joko:

(a)

niihin kirjanpitoarvoihin, jotka sisältyisivät emoyrityksen konsernitilinpäätökseen emoyrityksen IFRS-standardeihin siirtymispäivän perusteella, jos ei tehtäisi konsernitilinpäätöksen laatimistoimenpiteistä johtuvia oikaisuja eikä oikaisuja, jotka johtuvat sen liiketoimintojen yhdistämisen vaikutuksista, jossa emoyritys on hankkinut tytäryrityksen; tai

| (b) | tämän standardin muiden osien edellyttämiin kirjanpitoarvoihin tytäryrityksen IFRS-standardeihin siirtymispäivän perusteella. Nämä kirjanpitoarvot saattavat poiketa kohdassa (a) tarkoitetuista:






  (i) | kun tämän IFRS-standardin sisältämien helpotusten mukainen arvostus riippuu IFRS-standardeihin siirtymispäivästä. |
| --- | --- | --- |

(b)

tämän standardin muiden osien edellyttämiin kirjanpitoarvoihin tytäryrityksen IFRS-standardeihin siirtymispäivän perusteella. Nämä kirjanpitoarvot saattavat poiketa kohdassa (a) tarkoitetuista:

(i)

kun tämän IFRS-standardin sisältämien helpotusten mukainen arvostus riippuu IFRS-standardeihin siirtymispäivästä.

| (ii) | kun tytäryrityksen tilinpäätöksessä käytetyt laatimisperiaatteet poikkeavat konsernitilinpäätöksessä käytetyistä. Tytäryritys saattaa esimerkiksi käyttää laatimisperiaatteenaan IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet mukaista hankintamenomallia, kun taas konserni saattaa käyttää uudelleenarvostusmallia. |
| --- | --- |

(ii)

kun tytäryrityksen tilinpäätöksessä käytetyt laatimisperiaatteet poikkeavat konsernitilinpäätöksessä käytetyistä. Tytäryritys saattaa esimerkiksi käyttää laatimisperiaatteenaan IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet mukaista hankintamenomallia, kun taas konserni saattaa käyttää uudelleenarvostusmallia.

Vastaavanlainen vaihtoehto on osakkuus- tai yhteisyrityksen käytettävissä, jos siitä tulee ensilaatija myöhemmin kuin yhteisöstä, jolla on siinä huomattava vaikutusvalta tai toisen osapuolen kanssa yhteinen määräysvalta.

| D17 | Jos taas yhteisöstä tulee ensilaatija myöhemmin kuin sen tytäryrityksestä (taikka osakkuus- tai yhteisyrityksestä), yhteisön on arvostettava konsernitilinpäätöksessään tytäryrityksen (taikka osakkuus- tai yhteisyrityksen) varat ja velat samoihin kirjanpitoarvoihin kuin ne ovat tytäryrityksen (taikka osakkuus- tai yhteisyrityksen) tilinpäätöksessä, sen jälkeen kun on tehty konsernitilinpäätöksen laatimistoimenpiteisiin tai pääomaosuusmenetelmän soveltamiseen liittyvät oikaisut sekä oikaisut, jotka johtuvat sen liiketoimintojen yhdistämisen vaikutuksista, jossa yhteisö on hankkinut tytäryrityksen. Vastaavasti jos emoyrityksestä tulee erillistilinpäätöksensä osalta ensilaatija aikaisemmin tai myöhemmin kuin konsernitilinpäätöksen osalta, sen on arvostettava varansa ja velkansa samoihin määriin molemmissa tilinpäätöksissä, poikkeuksena konsernitilinpäätöksen laatimistoimenpiteistä johtuvat oikaisut. |
| --- | --- |

D17

Jos taas yhteisöstä tulee ensilaatija myöhemmin kuin sen tytäryrityksestä (taikka osakkuus- tai yhteisyrityksestä), yhteisön on arvostettava konsernitilinpäätöksessään tytäryrityksen (taikka osakkuus- tai yhteisyrityksen) varat ja velat samoihin kirjanpitoarvoihin kuin ne ovat tytäryrityksen (taikka osakkuus- tai yhteisyrityksen) tilinpäätöksessä, sen jälkeen kun on tehty konsernitilinpäätöksen laatimistoimenpiteisiin tai pääomaosuusmenetelmän soveltamiseen liittyvät oikaisut sekä oikaisut, jotka johtuvat sen liiketoimintojen yhdistämisen vaikutuksista, jossa yhteisö on hankkinut tytäryrityksen. Vastaavasti jos emoyrityksestä tulee erillistilinpäätöksensä osalta ensilaatija aikaisemmin tai myöhemmin kuin konsernitilinpäätöksen osalta, sen on arvostettava varansa ja velkansa samoihin määriin molemmissa tilinpäätöksissä, poikkeuksena konsernitilinpäätöksen laatimistoimenpiteistä johtuvat oikaisut.

Yhdistelmäinstrumentit

| D18 | IAS 32:n Rahoitusinstrumentit: esittämistapa mukaan yhteisön on jaettava yhdistelmäinstrumentti sitä alun perin kirjattaessa erillisiin vieraan ja oman pääoman komponentteihin. Jos vieraan pääoman komponenttia ei enää ole ulkona, IAS 32:n takautuva soveltaminen tarkoittaa kahden oman pääoman komponentin erottamista toisistaan. Ensimmäinen osuus sisältyy kertyneisiin voittovaroihin ja on vieraan pääoman komponentille kertynyttä korkoa. Toinen osuus on alkuperäinen oman pääoman komponentti. Tämän standardin mukaan ensilaatijan ei kuitenkaan tarvitse erottaa näitä kahta komponenttia toisistaan, jos vieraan pääoman komponenttia ei enää ole ulkona IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. |
| --- | --- |

D18

IAS 32:n Rahoitusinstrumentit: esittämistapa mukaan yhteisön on jaettava yhdistelmäinstrumentti sitä alun perin kirjattaessa erillisiin vieraan ja oman pääoman komponentteihin. Jos vieraan pääoman komponenttia ei enää ole ulkona, IAS 32:n takautuva soveltaminen tarkoittaa kahden oman pääoman komponentin erottamista toisistaan. Ensimmäinen osuus sisältyy kertyneisiin voittovaroihin ja on vieraan pääoman komponentille kertynyttä korkoa. Toinen osuus on alkuperäinen oman pääoman komponentti. Tämän standardin mukaan ensilaatijan ei kuitenkaan tarvitse erottaa näitä kahta komponenttia toisistaan, jos vieraan pääoman komponenttia ei enää ole ulkona IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.

Aikaisemmin kirjattujen rahoitusinstrumenttien nimenomainen luokitteleminen

| D19 | IAS 39:n mukaan rahoitusvaroihin kuuluva erä saadaan alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä nimenomaisesti luokitella myytävissä olevaksi tai vastaavasti rahoitusinstrumentti (kunhan se täyttää tietyt edellytykset) saadaan luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin kuuluvaksi eräksi tai rahoitusvelaksi. Tästä vaatimuksesta huolimatta seuraavissa tapauksissa sovelletaan poikkeussääntöjä:






  (a) | nimenomainen luokitteleminen myytävissä olevaksi on sallittua yhteisölle IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. |
| --- | --- | --- |

D19

IAS 39:n mukaan rahoitusvaroihin kuuluva erä saadaan alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä nimenomaisesti luokitella myytävissä olevaksi tai vastaavasti rahoitusinstrumentti (kunhan se täyttää tietyt edellytykset) saadaan luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin kuuluvaksi eräksi tai rahoitusvelaksi. Tästä vaatimuksesta huolimatta seuraavissa tapauksissa sovelletaan poikkeussääntöjä:

(a)

nimenomainen luokitteleminen myytävissä olevaksi on sallittua yhteisölle IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.

| (b) | yhteisö saa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä nimenomaisesti luokitella minkä tahansa rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi edellyttäen, että kyseinen omaisuuserä tai velka täyttää tuona ajankohtana IAS 39:n kappaleessa 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A tarkoitetut kriteerit. |
| --- | --- |

(b)

yhteisö saa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä nimenomaisesti luokitella minkä tahansa rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi edellyttäen, että kyseinen omaisuuserä tai velka täyttää tuona ajankohtana IAS 39:n kappaleessa 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A tarkoitetut kriteerit.

Rahoitusvarojen tai -velkojen arvostaminen käypään arvoon alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä

| D20 | Kappaleiden 7 ja 9 sisältämistä vaatimuksista huolimatta yhteisö saa soveltaa IAS 39:n kappaleen AG76 viimeisen virkkeen ja kappaleen AG76A mukaisia vaatimuksia kummalla tahansa seuraavista tavoista:






  (a) | 25.10.2002 jälkeen toteutuneisiin liiketoimiin ei-takautuvasti; tai |
| --- | --- | --- |

D20

Kappaleiden 7 ja 9 sisältämistä vaatimuksista huolimatta yhteisö saa soveltaa IAS 39:n kappaleen AG76 viimeisen virkkeen ja kappaleen AG76A mukaisia vaatimuksia kummalla tahansa seuraavista tavoista:

(a)

25.10.2002 jälkeen toteutuneisiin liiketoimiin ei-takautuvasti; tai

| (b) | myöhemmin kuin 1.1.2004 toteutuneisiin liiketoimiin ei-takautuvasti. |
| --- | --- |

(b)

myöhemmin kuin 1.1.2004 toteutuneisiin liiketoimiin ei-takautuvasti.

Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankintamenoon sisältyvät käytöstä poistamista koskevat velat

| D21 | IFRIC 1 Käytöstä poistamista ja alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevien sekä muiden vastaavanlaisten velkojen muutokset edellyttää, että käytöstä poistamista ja alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevien sekä muiden vastaavanlaisten velkojen tietyt muutokset lisätään sen omaisuuserän hankintamenoon, johon nämä velat liittyvät, tai vähennetään siitä; omaisuuserän oikaistu poistopohja kirjataan sitten ei-takautuvasti kuluksi sen jäljellä olevana taloudellisena vaikutusaikana. Ensilaatijan ei tarvitse soveltaa tätä vaatimusta näiden velkojen muutoksiin, jotka ovat toteutuneet ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää. Jos ensilaatija käyttää tätä helpotusta, sen on:






  (a) | arvostettava velka IFRS-standardeihin siirtymispäivänä IAS 37:n mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

D21

IFRIC 1 Käytöstä poistamista ja alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevien sekä muiden vastaavanlaisten velkojen muutokset edellyttää, että käytöstä poistamista ja alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevien sekä muiden vastaavanlaisten velkojen tietyt muutokset lisätään sen omaisuuserän hankintamenoon, johon nämä velat liittyvät, tai vähennetään siitä; omaisuuserän oikaistu poistopohja kirjataan sitten ei-takautuvasti kuluksi sen jäljellä olevana taloudellisena vaikutusaikana. Ensilaatijan ei tarvitse soveltaa tätä vaatimusta näiden velkojen muutoksiin, jotka ovat toteutuneet ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää. Jos ensilaatija käyttää tätä helpotusta, sen on:

(a)

arvostettava velka IFRS-standardeihin siirtymispäivänä IAS 37:n mukaisesti;

| (b) | siltä osin kuin velka kuuluu IFRIC 1:n soveltamisalaan, arvioitava määrä, joka olisi sisältynyt velkaan liittyvän omaisuuserän hankintamenoon, kun velka alun perin syntyi, diskonttaamalla velka kyseiseen ajankohtaan käyttämällä parhaan arvion mukaista toteutumaan perustuvaa riskioikaistua diskonttauskorkoa (tai -korkoja), jota velkaan olisi sovellettu tällä välin; ja |
| --- | --- |

(b)

siltä osin kuin velka kuuluu IFRIC 1:n soveltamisalaan, arvioitava määrä, joka olisi sisältynyt velkaan liittyvän omaisuuserän hankintamenoon, kun velka alun perin syntyi, diskonttaamalla velka kyseiseen ajankohtaan käyttämällä parhaan arvion mukaista toteutumaan perustuvaa riskioikaistua diskonttauskorkoa (tai -korkoja), jota velkaan olisi sovellettu tällä välin; ja

| (c) | laskettava määrästä IFRS-standardeihin siirtymispäivään mennessä kertyneet poistot perustuen tarkasteluhetken arvioon omaisuuserän taloudellisesta vaikutusajasta ja käyttämällä yhteisön soveltamia IFRS-standardien mukaisia poistoperiaatteita. |
| --- | --- |

(c)

laskettava määrästä IFRS-standardeihin siirtymispäivään mennessä kertyneet poistot perustuen tarkasteluhetken arvioon omaisuuserän taloudellisesta vaikutusajasta ja käyttämällä yhteisön soveltamia IFRS-standardien mukaisia poistoperiaatteita.

IFRIC 12:n mukaisesti käsitellyt rahoitusvaroihin kuuluvat erät tai aineettomat hyödykkeet

| D22 | Ensilaatija saa soveltaa IFRIC 12:een sisältyviä siirtymäsääntöjä. |
| --- | --- |

D22

Ensilaatija saa soveltaa IFRIC 12:een sisältyviä siirtymäsääntöjä.

Vieraan pääoman menot

| D23 | Ensilaatija saa soveltaa vuonna 2007 uudistetun IAS 23:n kappaleiden 27 ja 28 mukaisia siirtymäsääntöjä. Näihin kappaleisiin sisältyviä viittauksia voimaantuloajankohtaan on tulkittava siten, että niillä tarkoitetaan 1.7.2009 tai IFRS-standardeihin siirtymäpäivää sen mukaan, kumpi niistä on myöhäisempi. |
| --- | --- |

D23

Ensilaatija saa soveltaa vuonna 2007 uudistetun IAS 23:n kappaleiden 27 ja 28 mukaisia siirtymäsääntöjä. Näihin kappaleisiin sisältyviä viittauksia voimaantuloajankohtaan on tulkittava siten, että niillä tarkoitetaan 1.7.2009 tai IFRS-standardeihin siirtymäpäivää sen mukaan, kumpi niistä on myöhäisempi.

Lisays E

Lyhytaikaiset helpotukset IFRS-standardien vaatimuksista

Tämä liite on kiinteä osa IFRS-standardia.

[Liite varataan mahdollisia tulevia lyhytaikaisia helpotuksia varten].

---

| 26.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1137/2009,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2009,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Insalata di Lusia (SMM))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian esittämä nimitystä ”Insalata di Lusia” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Italian esittämä nimitystä ”Insalata di Lusia” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys on rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 89, 18.4.2009, s. 13.

2

---

LIITE

Perustamissopimuksen liitteessä I luetellut ihmisravinnoksi tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan ja jalostettuina

ITALIA

Insalata di Lusia (SMM)

---

| 26.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1138/2009,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2009,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Bitto (SAN))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1263/96 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Bitto” eritelmän muutosten hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1263/96 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Bitto” eritelmän muutosten hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä eivät ole asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetut pienet muutokset, komissio julkaisi muutospyynnön mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissiolle ei ole esitetty vastaväitettä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, joten muutokset on hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä eivät ole asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetut pienet muutokset, komissio julkaisi muutospyynnön mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissiolle ei ole esitetty vastaväitettä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, joten muutokset on hyväksyttävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tämän asetuksen liitteessä olevaa nimitystä koskevat eritelmän muutokset, jotka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 19.

3

(4)  EUVL C 87, 16.4.2009, s. 20.

4

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3   Juustot

ITALIA

Bitto (SAN)

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 26.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä toukokuuta 2009,

toimenpiteistä C 20/07 (ex NN 31/07), jotka Espanja on toteuttanut Pickmanin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3541)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/849/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Kantelijan esitettyä 5 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä väitteitä, joiden mukaan Espanjan viranomaiset olivat myöntäneet valtiontukea Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A:lle, jäljempänä ’Pickman’, Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pyysi Espanjan viranomaisilta tietoja 12 päivänä huhtikuuta 2006 ja 12 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin Espanjan viranomaiset vastasivat 7 päivänä kesäkuuta 2006, 30 päivänä elokuuta 2006 ja 18 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Kantelijan esitettyä 5 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä väitteitä, joiden mukaan Espanjan viranomaiset olivat myöntäneet valtiontukea Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A:lle, jäljempänä ’Pickman’, Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pyysi Espanjan viranomaisilta tietoja 12 päivänä huhtikuuta 2006 ja 12 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin Espanjan viranomaiset vastasivat 7 päivänä kesäkuuta 2006, 30 päivänä elokuuta 2006 ja 18 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2007 Espanjan viranomaisille menettelyn aloittamisesta tekemästään päätöksestä, josta Espanjan viranomaiset esittivät huomautuksia 15 päivänä syyskuuta 2007 ja 26 päivänä marraskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2007 Espanjan viranomaisille menettelyn aloittamisesta tekemästään päätöksestä, josta Espanjan viranomaiset esittivät huomautuksia 15 päivänä syyskuuta 2007 ja 26 päivänä marraskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Päätös perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’, julkaistiin 10 päivänä lokakuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään päätöksestä huomautuksensa. Komissio sai huomautuksia tuensaajalta 26 päivänä marraskuuta 2007 ja 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Huomautukset toimitettiin 12 päivänä helmikuuta 2008 ja 11 päivänä huhtikuuta 2008 Espanjan viranomaisille, jotka esittivät vastineensa 2 päivänä huhtikuuta 2008. Kolmannet eivät ole esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Päätös perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’, julkaistiin 10 päivänä lokakuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään päätöksestä huomautuksensa. Komissio sai huomautuksia tuensaajalta 26 päivänä marraskuuta 2007 ja 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Huomautukset toimitettiin 12 päivänä helmikuuta 2008 ja 11 päivänä huhtikuuta 2008 Espanjan viranomaisille, jotka esittivät vastineensa 2 päivänä huhtikuuta 2008. Kolmannet eivät ole esittäneet huomautuksia.

2.   TUENSAAJA

| (4) | Pickman on astioiden ja posliinitavaroiden valmistaja, joka on toiminut Sevillassa vuodesta 1841. Yritys on perinteisesti keskittynyt korkealaatuisten käsiteollisuustuotteiden valmistamiseen ja niiden suoramarkkinointiin hotelleille, ravintoloille ja ateriapalveluita tarjoaville yrityksille tai markkinointiin sen kanssa yhteistyössä toimivien vähittäisliikkeiden kautta. Viime aikoina se on myös monipuolistanut toimintojaan liikelahjoihin sekä hotelleille ja ravintoloille tarkoitettuihin tuotteisiin. Tällä hetkellä Pickmanilla on noin 140 työntekijää. Vuonna 2005 sen liikevaihto oli 4,28 miljoonaa euroa. Yritys on sen vuoksi luokiteltava keskisuureksi yritykseksi (2). |
| --- | --- |

(4)

Pickman on astioiden ja posliinitavaroiden valmistaja, joka on toiminut Sevillassa vuodesta 1841. Yritys on perinteisesti keskittynyt korkealaatuisten käsiteollisuustuotteiden valmistamiseen ja niiden suoramarkkinointiin hotelleille, ravintoloille ja ateriapalveluita tarjoaville yrityksille tai markkinointiin sen kanssa yhteistyössä toimivien vähittäisliikkeiden kautta. Viime aikoina se on myös monipuolistanut toimintojaan liikelahjoihin sekä hotelleille ja ravintoloille tarkoitettuihin tuotteisiin. Tällä hetkellä Pickmanilla on noin 140 työntekijää. Vuonna 2005 sen liikevaihto oli 4,28 miljoonaa euroa. Yritys on sen vuoksi luokiteltava keskisuureksi yritykseksi (2).

| (5) | Pickman toimii keramiikkamarkkinoilla, joiden kokonaismyynnin arvo on noin 26 miljardia euroa (tämän arvioidaan vastaavan noin kolmannesta maailman kokonaistuotannosta) ja työntekijämäärä 222 000. Kyse on tarkemmin ottaen pöytä- ja koriste-esineiden markkinasegmentistä, jolla on tiettyjä erityispiirteitä, kuten työvoimavaltaisuus, läheinen yhteys loppukuluttajaan sekä tuotesuunnitteluun ja laatuun liittyvä tiukka kilpailu. Kyseisillä markkinoilla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. Yhteisössä suurimmat tuottaja- ja kuluttajamaat ovat Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksa, kun taas Espanjan osuus on alle 5 prosenttia. Tuottajien välillä on kilpailua. Espanjassa alalla toimii 11 yritystä, joiden työntekijämäärä on 3 000, myynnin vuotuinen kokonaismäärä 60 miljoonaa yksikköä ja myynnin kokonaisarvo 84 miljoonaa euroa (3). |
| --- | --- |

(5)

Pickman toimii keramiikkamarkkinoilla, joiden kokonaismyynnin arvo on noin 26 miljardia euroa (tämän arvioidaan vastaavan noin kolmannesta maailman kokonaistuotannosta) ja työntekijämäärä 222 000. Kyse on tarkemmin ottaen pöytä- ja koriste-esineiden markkinasegmentistä, jolla on tiettyjä erityispiirteitä, kuten työvoimavaltaisuus, läheinen yhteys loppukuluttajaan sekä tuotesuunnitteluun ja laatuun liittyvä tiukka kilpailu. Kyseisillä markkinoilla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. Yhteisössä suurimmat tuottaja- ja kuluttajamaat ovat Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksa, kun taas Espanjan osuus on alle 5 prosenttia. Tuottajien välillä on kilpailua. Espanjassa alalla toimii 11 yritystä, joiden työntekijämäärä on 3 000, myynnin vuotuinen kokonaismäärä 60 miljoonaa yksikköä ja myynnin kokonaisarvo 84 miljoonaa euroa (3).

3.   TOIMENPITEET

| (6) | Menettelyn aloittamisesta tehty päätös koskee seuraavia toimenpiteitä (4):






  — | toimenpide 2: luopuminen Pickmanin 3,29 miljoonan euron sosiaaliturvavelasta 11 päivänä huhtikuuta 2000 tehdyllä erityissopimuksella, joka poikkesi yleisestä velkojasopimuksesta; |
| --- | --- | --- |

(6)

Menettelyn aloittamisesta tehty päätös koskee seuraavia toimenpiteitä (4):

—

toimenpide 2: luopuminen Pickmanin 3,29 miljoonan euron sosiaaliturvavelasta 11 päivänä huhtikuuta 2000 tehdyllä erityissopimuksella, joka poikkesi yleisestä velkojasopimuksesta;

| — | toimenpiteet 3–6: yhteensä 1,87 miljoonan euron osakaslainat sekä yhteensä 2,59 miljoonan euron avustukset, joilla oli tarkoitus rahoittaa aineellisia ja aineettomia investointeja; toimenpiteet sisältyivät rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka Pickman on esittänyt Andalusian aluehallitukselle (Junta de Andalucía) ja jonka aluehallitus hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2004, kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ja tämän päätöksen johdanto-osan 50, 51 ja 52 kappaleessa todetaan; |
| --- | --- |

—

toimenpiteet 3–6: yhteensä 1,87 miljoonan euron osakaslainat sekä yhteensä 2,59 miljoonan euron avustukset, joilla oli tarkoitus rahoittaa aineellisia ja aineettomia investointeja; toimenpiteet sisältyivät rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka Pickman on esittänyt Andalusian aluehallitukselle (Junta de Andalucía) ja jonka aluehallitus hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2004, kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ja tämän päätöksen johdanto-osan 50, 51 ja 52 kappaleessa todetaan;

| — | toimenpide 7: Andalusian innvointi- ja kehittämisviraston (Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía), jäljempänä ’IDEA’, myöntämä takaus, joka kattoi 1,3 miljoonan euron eli 80 prosentin osuuden 1,65 miljoonan euron lainasta, josta Pickman oli käynyt neuvotteluita erään pankin kanssa ja jonka osapuolet olivat allekirjoittaneet 28 päivänä joulukuuta 2005; takauksen perusteella ei ole suoritettu maksuja. |
| --- | --- |

—

toimenpide 7: Andalusian innvointi- ja kehittämisviraston (Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía), jäljempänä ’IDEA’, myöntämä takaus, joka kattoi 1,3 miljoonan euron eli 80 prosentin osuuden 1,65 miljoonan euron lainasta, josta Pickman oli käynyt neuvotteluita erään pankin kanssa ja jonka osapuolet olivat allekirjoittaneet 28 päivänä joulukuuta 2005; takauksen perusteella ei ole suoritettu maksuja.

4.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (7) | Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä alustavasti, että toimenpiteet 2–7 saattavat olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(7)

Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä alustavasti, että toimenpiteet 2–7 saattavat olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (8) | Koska toimenpiteiden pääkohteena näytti olevan vaikeuksissa oleva yritys, komissio katsoi, että niihin oli sovellettava yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (5), jäljempänä ’vuonna 2004 annetut suuntaviivat’, sillä mahdollisesti valtiontueksi katsottava toimenpide 7 toteutettiin vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Koska toimenpiteiden pääkohteena näytti olevan vaikeuksissa oleva yritys, komissio katsoi, että niihin oli sovellettava yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (5), jäljempänä ’vuonna 2004 annetut suuntaviivat’, sillä mahdollisesti valtiontueksi katsottava toimenpide 7 toteutettiin vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen voimaantulon jälkeen.

| (9) | Komission alustavassa arvioinnissa todettiin erityisesti seuraavaa:






  — | toimenpiteitä ei voida katsoa pelastamistueksi muotonsa eikä kestonsa perusteella; |
| --- | --- | --- |

(9)

Komission alustavassa arvioinnissa todettiin erityisesti seuraavaa:

—

toimenpiteitä ei voida katsoa pelastamistueksi muotonsa eikä kestonsa perusteella;

| — | Pickman olisi voinut saada rakenneuudistustukea, mutta ilman rakenneuudistussuunnitelmaa oli mahdotonta arvioida, voitiinko toimenpiteillä palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

—

Pickman olisi voinut saada rakenneuudistustukea, mutta ilman rakenneuudistussuunnitelmaa oli mahdotonta arvioida, voitiinko toimenpiteillä palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (10) | Komissio päätti käytettävissään olevien tietojen perusteella aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, sillä se epäili, että kyseiset toimenpiteet saattaisivat olla valtiontukea, joka ei välttämättä sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(10)

Komissio päätti käytettävissään olevien tietojen perusteella aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, sillä se epäili, että kyseiset toimenpiteet saattaisivat olla valtiontukea, joka ei välttämättä sovellu yhteismarkkinoille.

5.   ESPANJAN HUOMAUTUKSET

| (11) | Saatuaan tiedon menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä Espanjan viranomaiset esittivät seuraavat huomautukset kyseisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(11)

Saatuaan tiedon menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä Espanjan viranomaiset esittivät seuraavat huomautukset kyseisistä toimenpiteistä.

| (12) | Toimenpiteen 2 osalta Espanjan viranomaiset korostivat huomautuksissaan, että etuoikeusasemassa olevana velkojana sosiaaliturvarahasto (Tesorería de la Seguridad Social) oli etusijalla suhteessa tavanomaisiin velkojiin ja sijoittui heti vakuudellisten velkojien ja yrityksen henkilöstön jälkeen. Tästä etuoikeusasemasta saatava etu ei koostu ehdottomasta etuoikeudesta vaan siitä, että velkojalle annetaan mahdollisuus olla tekemättä yleistä velkojasopimusta ja tehdä sen sijaan erityissopimus, jonka ehtojen on voimassa olevan kansallisen lainsäädännön nojalla oltava yleisen velkojasopimuksen mukaisia ehtoja edullisemmat. Espanjan viranomaiset kuvailivat myös yksityiskohtaisesti ainoita mahdollisia vaihtoehtoja eli tiettyjen aineellisten ja aineettomien omaisuuserien takavarikointia, joka ei kuitenkaan ollut etusijalla suhteessa muihin aiempiin kiinnityksiin tai työntekijöille suoritettaviin maksuihin ja merkitsisi sen vuoksi sitä, että Pickmanin velasta saataisiin erittäin todennäköisesti perittyä takaisin pienempi osa. |
| --- | --- |

(12)

Toimenpiteen 2 osalta Espanjan viranomaiset korostivat huomautuksissaan, että etuoikeusasemassa olevana velkojana sosiaaliturvarahasto (Tesorería de la Seguridad Social) oli etusijalla suhteessa tavanomaisiin velkojiin ja sijoittui heti vakuudellisten velkojien ja yrityksen henkilöstön jälkeen. Tästä etuoikeusasemasta saatava etu ei koostu ehdottomasta etuoikeudesta vaan siitä, että velkojalle annetaan mahdollisuus olla tekemättä yleistä velkojasopimusta ja tehdä sen sijaan erityissopimus, jonka ehtojen on voimassa olevan kansallisen lainsäädännön nojalla oltava yleisen velkojasopimuksen mukaisia ehtoja edullisemmat. Espanjan viranomaiset kuvailivat myös yksityiskohtaisesti ainoita mahdollisia vaihtoehtoja eli tiettyjen aineellisten ja aineettomien omaisuuserien takavarikointia, joka ei kuitenkaan ollut etusijalla suhteessa muihin aiempiin kiinnityksiin tai työntekijöille suoritettaviin maksuihin ja merkitsisi sen vuoksi sitä, että Pickmanin velasta saataisiin erittäin todennäköisesti perittyä takaisin pienempi osa.

| (13) | Espanjan viranomaiset oikaisivat huomautuksissaan menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyn toteamuksen tarkentaen, että yleisen velkojasopimuksen mukaan valittavissa oli kaksi eri vaihtoehtoa eikä niinkään kahta mahdollisuutta, jotka oli käytettävä yhdessä. Ensimmäisen vaihtoehdon mukaan velkoja perisi 5 prosenttia saamisistaan 75 päivänä aikana ja toisen vaihtoehdon mukaan 20 prosenttia saamisistaan 17 vuoden aikana, ilman korkoja. |
| --- | --- |

(13)

Espanjan viranomaiset oikaisivat huomautuksissaan menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyn toteamuksen tarkentaen, että yleisen velkojasopimuksen mukaan valittavissa oli kaksi eri vaihtoehtoa eikä niinkään kahta mahdollisuutta, jotka oli käytettävä yhdessä. Ensimmäisen vaihtoehdon mukaan velkoja perisi 5 prosenttia saamisistaan 75 päivänä aikana ja toisen vaihtoehdon mukaan 20 prosenttia saamisistaan 17 vuoden aikana, ilman korkoja.

| (14) | Sosiaaliturvarahasto päätti kuitenkin hyödyntää etuoikeusasemaansa eikä tehnyt yleisiä velkojasopimuksia vaan erityissopimuksen, jonka se katsoi tarjoavan paremmat perintämahdollisuudet kuin yleinen velkojasopimus. Pickman suostui tämän vuoksi maksamaan 18 prosenttia sosiaaliturvavelastaan kahdeksan vuoden aikana ja lisäksi 3,25 prosentin vuosikoron. Erityissopimus sisälsi lisäksi takeet siitä, että sopimus purettaisiin automaattisesti, jos johonkin toiseen velkojaan sovellettaisiin suotuisampaa kohtelua. Maksettuaan 595 676,89 euroa työntekijöiden maksuosuuksina Pickman maksoi 27 päivänä toukokuuta 2004 sosiaaliturvarahastolle 2 012 786,39 euron summan. |
| --- | --- |

(14)

Sosiaaliturvarahasto päätti kuitenkin hyödyntää etuoikeusasemaansa eikä tehnyt yleisiä velkojasopimuksia vaan erityissopimuksen, jonka se katsoi tarjoavan paremmat perintämahdollisuudet kuin yleinen velkojasopimus. Pickman suostui tämän vuoksi maksamaan 18 prosenttia sosiaaliturvavelastaan kahdeksan vuoden aikana ja lisäksi 3,25 prosentin vuosikoron. Erityissopimus sisälsi lisäksi takeet siitä, että sopimus purettaisiin automaattisesti, jos johonkin toiseen velkojaan sovellettaisiin suotuisampaa kohtelua. Maksettuaan 595 676,89 euroa työntekijöiden maksuosuuksina Pickman maksoi 27 päivänä toukokuuta 2004 sosiaaliturvarahastolle 2 012 786,39 euron summan.

| (15) | Espanjan viranomaiset totesivat lopuksi huomautuksissaan, että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 18 kappaleessa käytetty ilmaus ”yleinen korko” on osa vakiomallia, jota käytetään kaikissa velkojen perintämenettelyissä tehtävissä sopimuksissa. Sosiaaliturvarahasto pyrki käytännössä perimään velalliselta mahdollisimman suuren osan saamisistaan ja toimi siten markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaan. Sosiaaliturvarahasto kieltää, että sillä olisi ollut muuta aikomusta kuin periä mahdollisimman suuri osa saamisistaan. |
| --- | --- |

(15)

Espanjan viranomaiset totesivat lopuksi huomautuksissaan, että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 18 kappaleessa käytetty ilmaus ”yleinen korko” on osa vakiomallia, jota käytetään kaikissa velkojen perintämenettelyissä tehtävissä sopimuksissa. Sosiaaliturvarahasto pyrki käytännössä perimään velalliselta mahdollisimman suuren osan saamisistaan ja toimi siten markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaan. Sosiaaliturvarahasto kieltää, että sillä olisi ollut muuta aikomusta kuin periä mahdollisimman suuri osa saamisistaan.

| (16) | Espanjan viranomaiset väittivät huomautuksissaan, että EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (6), jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’, perusteella toimenpide ei ollut valtiontukea. Viranomaisten mukaan Pickmania ei voida katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, mikä oli edellytyksenä sille, että Pickmanille voitiin myöntää laina ilman valtion tukitoimenpidettä. Pickmanin tilanne parani tuntuvasti vuonna 2005, ja sen tulos kääntyi positiiviseksi vuonna 2006. Se saavutti myös pankkien luottamuksen, ja nämä myönsivätkin sille lainan tavanomaisin markkinaehdoin, ts. euriborkorolla, joka oli kyseisenä ajankohtana 2,783 prosenttiyksikköä korotettuna 1,25 prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

(16)

Espanjan viranomaiset väittivät huomautuksissaan, että EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (6), jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’, perusteella toimenpide ei ollut valtiontukea. Viranomaisten mukaan Pickmania ei voida katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, mikä oli edellytyksenä sille, että Pickmanille voitiin myöntää laina ilman valtion tukitoimenpidettä. Pickmanin tilanne parani tuntuvasti vuonna 2005, ja sen tulos kääntyi positiiviseksi vuonna 2006. Se saavutti myös pankkien luottamuksen, ja nämä myönsivätkin sille lainan tavanomaisin markkinaehdoin, ts. euriborkorolla, joka oli kyseisenä ajankohtana 2,783 prosenttiyksikköä korotettuna 1,25 prosenttiyksiköllä.

| (17) | Espanjan viranomaiset väittivät lisäksi, että valtiontukea ei ollut myönnetty, sillä takaus liittyi vain tiettyyn rahoitustoimeen eli sen tarkoituksena oli kattaa 80 prosentin (1,3 miljoonan euron) osuus lainan kokonaismäärästä (laina-aika oli rajattu kymmeneen vuoteen). Espanjan viranomaiset korostivat myös sitä, että Pickman maksoi takauksesta markkinahinnan, sillä se maksoi 1,5 prosentin vuotuisen takausmaksun ja teki IDEAn hyväksi kiinnityksen, joka vastasi jo yksistään 13 prosentin osuutta kiinteän omaisuuden 10 950 000 euron arvosta. |
| --- | --- |

(17)

Espanjan viranomaiset väittivät lisäksi, että valtiontukea ei ollut myönnetty, sillä takaus liittyi vain tiettyyn rahoitustoimeen eli sen tarkoituksena oli kattaa 80 prosentin (1,3 miljoonan euron) osuus lainan kokonaismäärästä (laina-aika oli rajattu kymmeneen vuoteen). Espanjan viranomaiset korostivat myös sitä, että Pickman maksoi takauksesta markkinahinnan, sillä se maksoi 1,5 prosentin vuotuisen takausmaksun ja teki IDEAn hyväksi kiinnityksen, joka vastasi jo yksistään 13 prosentin osuutta kiinteän omaisuuden 10 950 000 euron arvosta.

| (18) | Espanjan viranomaiset eivät kiistäneet huomautuksissaan sitä, että toimenpiteissä 3–6 oli kyse tuesta. Ne perustelivat toimenpiteiden ilmoittamatta jättämistä sillä, että ne olivat katsoneet toimenpiteet osaksi Andalusiassa käyttöön otettua investointeja, työpaikkojen luomista ja pk-yrityksiä koskevaa tukiohjelmaa, josta voidaan myöntää myös pelastamis- ja rakenneuudistustukia vaikeuksissa oleville pk-yrityksille ja jonka komissio on jo hyväksynyt (7), jäljempänä ’hyväksytty ohjelma’. |
| --- | --- |

(18)

Espanjan viranomaiset eivät kiistäneet huomautuksissaan sitä, että toimenpiteissä 3–6 oli kyse tuesta. Ne perustelivat toimenpiteiden ilmoittamatta jättämistä sillä, että ne olivat katsoneet toimenpiteet osaksi Andalusiassa käyttöön otettua investointeja, työpaikkojen luomista ja pk-yrityksiä koskevaa tukiohjelmaa, josta voidaan myöntää myös pelastamis- ja rakenneuudistustukia vaikeuksissa oleville pk-yrityksille ja jonka komissio on jo hyväksynyt (7), jäljempänä ’hyväksytty ohjelma’.

| (19) | Espanjan viranomaiset väittivät toimenpiteiden täyttävän kaikki hyväksytyssä ohjelmassa asetetut edellytykset. Viranomaiset myönsivät, että edellytys, jonka mukaan tukea voitiin myöntää kullekin tuensaajalle yhteensä enintään 4 miljoonaa euroa, ei täyttynyt tarkkaan ottaen, sillä toimenpiteisiin 3–6 sisältyvän tuen kokonaismäärä oli 4,46 miljoonaa euroa. Viranomaiset katsoivat kuitenkin, että 4 miljoonan enimmäismäärän ylittävän 0,46 miljoonan euron osuuden ja tuen kokonaismäärän jättämisessä ilmoittamatta komissiolle oli kyse hallinnollisesta virheestä, joka ei muuta sitä seikkaa, että toimenpide on sisällöllisesti hyväksytyn ohjelman mukainen. Myös komission voidaan kohtuudella odottaa myöntävän tämän. |
| --- | --- |

(19)

Espanjan viranomaiset väittivät toimenpiteiden täyttävän kaikki hyväksytyssä ohjelmassa asetetut edellytykset. Viranomaiset myönsivät, että edellytys, jonka mukaan tukea voitiin myöntää kullekin tuensaajalle yhteensä enintään 4 miljoonaa euroa, ei täyttynyt tarkkaan ottaen, sillä toimenpiteisiin 3–6 sisältyvän tuen kokonaismäärä oli 4,46 miljoonaa euroa. Viranomaiset katsoivat kuitenkin, että 4 miljoonan enimmäismäärän ylittävän 0,46 miljoonan euron osuuden ja tuen kokonaismäärän jättämisessä ilmoittamatta komissiolle oli kyse hallinnollisesta virheestä, joka ei muuta sitä seikkaa, että toimenpide on sisällöllisesti hyväksytyn ohjelman mukainen. Myös komission voidaan kohtuudella odottaa myöntävän tämän.

| (20) | Espanjan viranomaiset katsoivat lisäksi, että toimenpiteiden 3–6 arvioinnin olisi perustuttava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettuihin yhteisön suuntaviivoihin (8), jäljempänä ’vuonna 1999 annetut suuntaviivat’, sillä kyseiset suuntaviivat ovat ainoat tuen myöntämisen aikaan voimassa olleet suuntaviivat. Toimenpiteet olisi katsottava vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen perusteella poikkeukselliseksi toimenpiteeksi, joka sisältyi hyväksytyn ohjelman puitteissa Espanjan viranomaisille toimitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan. Espanjan viranomaiset vastustivat huomautuksissaan alustavaa arviointia, jonka komissio oli esittänyt menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sillä ne katsoivat, että toimenpidettä 7 ei pitäisi katsoa valtiontueksi (ks. johdanto-osan 15 ja 16 kappale), koska vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen ei ole myönnetty rakenneuudistustukia. |
| --- | --- |

(20)

Espanjan viranomaiset katsoivat lisäksi, että toimenpiteiden 3–6 arvioinnin olisi perustuttava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettuihin yhteisön suuntaviivoihin (8), jäljempänä ’vuonna 1999 annetut suuntaviivat’, sillä kyseiset suuntaviivat ovat ainoat tuen myöntämisen aikaan voimassa olleet suuntaviivat. Toimenpiteet olisi katsottava vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen perusteella poikkeukselliseksi toimenpiteeksi, joka sisältyi hyväksytyn ohjelman puitteissa Espanjan viranomaisille toimitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan. Espanjan viranomaiset vastustivat huomautuksissaan alustavaa arviointia, jonka komissio oli esittänyt menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sillä ne katsoivat, että toimenpidettä 7 ei pitäisi katsoa valtiontueksi (ks. johdanto-osan 15 ja 16 kappale), koska vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen ei ole myönnetty rakenneuudistustukia.

| (21) | Lisäksi Espanjan viranomaiset korostivat huomautuksissaan sitä, että tuki katsottaisiin sekä vuonna 1999 että vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi rakenneuudistustueksi. Vuonna 2003 Pickmanin palveluksessa oli 128 työntekijää ja sen liikevaihto oli 2,35 miljoonaa euroa, joten se oli luokiteltava pk-yritykseksi, jolle komission ei ole tarpeen hyväksyä rakenneuudistussuunnitelmaa. Rakenneuudistussuunnitelma täyttää joka tapauksessa komission vaatimukset, sillä sen kesto on kuusi vuotta, tuen määrä on rajattu Pickmanin elinkelpoisuuden palauttamisen edellyttämään vähimmäismäärään, kuten liitteenä olevassa markkinatutkimuksessa todetaan, ja Pickmanin on osallistuttava merkittävällä osuudella elinkelpoisuutensa palauttamiseen. Espanjan viranomaiset viittasivat tältä osin päätökseen, jolla komissio oli hyväksynyt ilmoittamatta jätetyn rakenneuudistustuen Pickmanin kanssa samalla alalla toimivalle espanjalaiselle pk-yritykselle, Porcelanas del Principadolle (9). Komissio oli perustanut kyseisen päätöksen siihen, että tuki täytti olennaiselta osin vuonna 1999 annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset ja vääristi kilpailua vain vähäisessä määrin. |
| --- | --- |

(21)

Lisäksi Espanjan viranomaiset korostivat huomautuksissaan sitä, että tuki katsottaisiin sekä vuonna 1999 että vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi rakenneuudistustueksi. Vuonna 2003 Pickmanin palveluksessa oli 128 työntekijää ja sen liikevaihto oli 2,35 miljoonaa euroa, joten se oli luokiteltava pk-yritykseksi, jolle komission ei ole tarpeen hyväksyä rakenneuudistussuunnitelmaa. Rakenneuudistussuunnitelma täyttää joka tapauksessa komission vaatimukset, sillä sen kesto on kuusi vuotta, tuen määrä on rajattu Pickmanin elinkelpoisuuden palauttamisen edellyttämään vähimmäismäärään, kuten liitteenä olevassa markkinatutkimuksessa todetaan, ja Pickmanin on osallistuttava merkittävällä osuudella elinkelpoisuutensa palauttamiseen. Espanjan viranomaiset viittasivat tältä osin päätökseen, jolla komissio oli hyväksynyt ilmoittamatta jätetyn rakenneuudistustuen Pickmanin kanssa samalla alalla toimivalle espanjalaiselle pk-yritykselle, Porcelanas del Principadolle (9). Komissio oli perustanut kyseisen päätöksen siihen, että tuki täytti olennaiselta osin vuonna 1999 annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset ja vääristi kilpailua vain vähäisessä määrin.

| (22) | Espanjan viranomaiset korostivat huomautuksissaan lopuksi Pickmanin merkitystä Andalusian ja Espanjan teollisuudelle sekä sitä, että pk-yrityksen, jonka markkinaosuus on erittäin pieni, saamasta tuesta aiheutuvat vähäiset kilpailunvääristymät on suhteutettava tuensaajan pitkään historialliseen perinteeseen ja kulttuuriperinteeseen. |
| --- | --- |

(22)

Espanjan viranomaiset korostivat huomautuksissaan lopuksi Pickmanin merkitystä Andalusian ja Espanjan teollisuudelle sekä sitä, että pk-yrityksen, jonka markkinaosuus on erittäin pieni, saamasta tuesta aiheutuvat vähäiset kilpailunvääristymät on suhteutettava tuensaajan pitkään historialliseen perinteeseen ja kulttuuriperinteeseen.

6.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (23) | Kun menettelyn aloittamisesta tehty päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, komissio sai kyseisistä toimenpiteistä huomautuksia vain tuensaajalta, Pickmanilta. Pickmanin huomautuksia tarkastellaan johdanto-osan 24–32 kappaleessa. |
| --- | --- |

(23)

Kun menettelyn aloittamisesta tehty päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, komissio sai kyseisistä toimenpiteistä huomautuksia vain tuensaajalta, Pickmanilta. Pickmanin huomautuksia tarkastellaan johdanto-osan 24–32 kappaleessa.

| (24) | Pickman vastusti huomautuksissaan komission alustavaa arviointia, jonka mukaan toimenpide 2 olisi valtiontukea, ja antoi tukensa Espanjan viranomaisten esittämille väitteille, joiden mukaan sosiaaliturvarahaston kanssa tehty erityissopimus oli edullinen ja mahdollisti sen, että mahdollisimman suuri osa velasta saatiin perittyä mahdollisimman nopeassa aikataulussa. Myös markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja toimisi samojen vaikuttimien pohjalta. Tuensaaja korosti huomautuksissaan myös sitä, että se on sittemmin maksanut kaikki jäljellä olleet sosiaaliturvavelkansa ja maksanut säännöllisesti kaikki myöhemmät maksuosuudet. |
| --- | --- |

(24)

Pickman vastusti huomautuksissaan komission alustavaa arviointia, jonka mukaan toimenpide 2 olisi valtiontukea, ja antoi tukensa Espanjan viranomaisten esittämille väitteille, joiden mukaan sosiaaliturvarahaston kanssa tehty erityissopimus oli edullinen ja mahdollisti sen, että mahdollisimman suuri osa velasta saatiin perittyä mahdollisimman nopeassa aikataulussa. Myös markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja toimisi samojen vaikuttimien pohjalta. Tuensaaja korosti huomautuksissaan myös sitä, että se on sittemmin maksanut kaikki jäljellä olleet sosiaaliturvavelkansa ja maksanut säännöllisesti kaikki myöhemmät maksuosuudet.

| (25) | Toimenpiteestä 7 Pickman totesi huomautuksissaan, että sitä ei voitaisi katsoa valtiontueksi, sillä se täyttää kaikki takauksia koskevassa tiedonannossa vahvistetut neljä edellytystä. |
| --- | --- |

(25)

Toimenpiteestä 7 Pickman totesi huomautuksissaan, että sitä ei voitaisi katsoa valtiontueksi, sillä se täyttää kaikki takauksia koskevassa tiedonannossa vahvistetut neljä edellytystä.

| (26) | Joulukuussa 2005 Pickman oli selviytymässä vaikeuksistaan, sillä sen tappiot olivat supistuneet vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana yli 2 miljoonasta eurosta noin 0,15 miljoonaan euroon. Lisäksi Pickman pystyi saaman lainan tavanomaisin markkinaehdoin ja saikin Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla -pankilta vuonna 2004, jolloin se oli vielä vaikeuksissa, 3,3 miljoonan euron lainan, joka taattiin kokonaisuudessaan kiinnityksellä. Toimenpiteen 7 mukainen valtiontakaus liittyi 1,6 miljoonan euron lainaan, josta se kattoi vain 80 prosenttia. Lisäksi takauksen kesto oli rajattu kymmeneen vuoteen. Lainasta maksettiin markkinahinta, sillä Pickman maksoi 1,5 prosentin vuotuisen takausmaksun ja antoi koko takauksen kattavan vakuuden hakemalla IDEAn hyväksi kiinnityksen osaan kiinteästä omaisuudestaan. |
| --- | --- |

(26)

Joulukuussa 2005 Pickman oli selviytymässä vaikeuksistaan, sillä sen tappiot olivat supistuneet vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana yli 2 miljoonasta eurosta noin 0,15 miljoonaan euroon. Lisäksi Pickman pystyi saaman lainan tavanomaisin markkinaehdoin ja saikin Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla -pankilta vuonna 2004, jolloin se oli vielä vaikeuksissa, 3,3 miljoonan euron lainan, joka taattiin kokonaisuudessaan kiinnityksellä. Toimenpiteen 7 mukainen valtiontakaus liittyi 1,6 miljoonan euron lainaan, josta se kattoi vain 80 prosenttia. Lisäksi takauksen kesto oli rajattu kymmeneen vuoteen. Lainasta maksettiin markkinahinta, sillä Pickman maksoi 1,5 prosentin vuotuisen takausmaksun ja antoi koko takauksen kattavan vakuuden hakemalla IDEAn hyväksi kiinnityksen osaan kiinteästä omaisuudestaan.

| (27) | Pickman toimitti komission pyynnöstä kaksi riippumatonta arviota kiinteän omaisuutensa arvosta viime vuosina. Arvioista ensimmäinen oli päivätty 31 päivänä toukokuuta 2005 (10 962 598,56 euroa) ja 4 päivänä lokakuuta 2007 (12 512 066,27 euroa). Toukokuun 20 päivänä 2004 kiinteää omaisuutta ei ollut kiinnitetty, kun taas 8 päivänä toukokuuta 2007 siihen kohdistui kaksi kiinnitystä, joista ensimmäinen 3,3 miljoonan euron kiinnitys (johon lisätään korot ja kulut) oli haettu Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla -pankin hyväksi ja toinen 1,3 miljoonan euron kiinnitys (johon lisätään 104 000 euron kulut) IDEAn hyväksi. Pickmanin mukaan näiden kahden kiinnityksen kokonaismäärä alitti selvästi kyseisen kiinteän omaisuuden arvioidun arvon. IDEAn ottama (erittäin pieni) riski oli sen vuoksi katettu poikkeuksellisen hyvin arvioituna markkinoilla tavanomaisesti maksettavan kokonaishinnan perusteella. Pickman katsoi tämän vuoksi, että takauksia koskevassa tiedonannossa asetetut neljä edellytystä täyttyvät eikä toimenpiteessä ole kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(27)

Pickman toimitti komission pyynnöstä kaksi riippumatonta arviota kiinteän omaisuutensa arvosta viime vuosina. Arvioista ensimmäinen oli päivätty 31 päivänä toukokuuta 2005 (10 962 598,56 euroa) ja 4 päivänä lokakuuta 2007 (12 512 066,27 euroa). Toukokuun 20 päivänä 2004 kiinteää omaisuutta ei ollut kiinnitetty, kun taas 8 päivänä toukokuuta 2007 siihen kohdistui kaksi kiinnitystä, joista ensimmäinen 3,3 miljoonan euron kiinnitys (johon lisätään korot ja kulut) oli haettu Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla -pankin hyväksi ja toinen 1,3 miljoonan euron kiinnitys (johon lisätään 104 000 euron kulut) IDEAn hyväksi. Pickmanin mukaan näiden kahden kiinnityksen kokonaismäärä alitti selvästi kyseisen kiinteän omaisuuden arvioidun arvon. IDEAn ottama (erittäin pieni) riski oli sen vuoksi katettu poikkeuksellisen hyvin arvioituna markkinoilla tavanomaisesti maksettavan kokonaishinnan perusteella. Pickman katsoi tämän vuoksi, että takauksia koskevassa tiedonannossa asetetut neljä edellytystä täyttyvät eikä toimenpiteessä ole kyse valtiontuesta.

| (28) | Pickman ei maininnut huomautuksissaan komission alustavaa arviointia, jonka mukaan toimenpiteet 3–6 olisivat valtiontukia. Pickman ilmoitti kuitenkin katsovansa, että toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisia ja sisältyvät hyväksyttyyn ohjelmaan, josta on mahdollista myöntää pelastamis- ja rakenneuudistustukien vaikeuksissa oleville pk-yrityksille. |
| --- | --- |

(28)

Pickman ei maininnut huomautuksissaan komission alustavaa arviointia, jonka mukaan toimenpiteet 3–6 olisivat valtiontukia. Pickman ilmoitti kuitenkin katsovansa, että toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisia ja sisältyvät hyväksyttyyn ohjelmaan, josta on mahdollista myöntää pelastamis- ja rakenneuudistustukien vaikeuksissa oleville pk-yrityksille.

| (29) | Pickman korosti sitä seikkaa, että toimenpiteet täyttävät hyväksytyssä ohjelmassa asetetun vaatimuksen ja ylittävät 4 miljoonan euron enimmäismäärän vain 0,46 miljoonalla eurolla, joka alittaa selvästi vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 68 kohdassa pk-yrityksiä koskeville järjestelmille asetetun 10 miljoonan euron kynnysarvon. |
| --- | --- |

(29)

Pickman korosti sitä seikkaa, että toimenpiteet täyttävät hyväksytyssä ohjelmassa asetetun vaatimuksen ja ylittävät 4 miljoonan euron enimmäismäärän vain 0,46 miljoonalla eurolla, joka alittaa selvästi vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 68 kohdassa pk-yrityksiä koskeville järjestelmille asetetun 10 miljoonan euron kynnysarvon.

| (30) | Sekä hyväksytyssä ohjelmassa että vuonna 1999 annetuissa suuntaviivoissa edellytetään, että tuki on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään ja tuensaajan on osallistuttava merkittävällä osuudella pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa palauttamista koskevaan suunnitelmaan. Ohjelmassa ei sitä vastoin vaadita vastasuoritteita, vaan tuensaaja velvoitetaan siinä ainoastaan olemaan lisäämättä tuotantokapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(30)

Sekä hyväksytyssä ohjelmassa että vuonna 1999 annetuissa suuntaviivoissa edellytetään, että tuki on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään ja tuensaajan on osallistuttava merkittävällä osuudella pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa palauttamista koskevaan suunnitelmaan. Ohjelmassa ei sitä vastoin vaadita vastasuoritteita, vaan tuensaaja velvoitetaan siinä ainoastaan olemaan lisäämättä tuotantokapasiteettiaan.

| (31) | Pickmanin mukaan riippumattoman Auditoria y Consulta, SA -konsulttiyrityksen lokakuussa 2003 laatima rakenneuudistussuunnitelma, jolla toimenpiteet 3–6 hyväksyttiin ja jonka Espanjan viranomaiset hyväksyivät maaliskuussa 2004, noudattaa kaikilta osin vaatimuksia, jotka liittyvät tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen noudattamiseen, tuen välttämättömyyteen, tuensaajan omaan panokseen, tuotantokapasiteetin lisäämistä koskevaan kieltoon ja eri skenaarioiden mukaisiin pitkän aikavälin elinkelpoisuusnäkymiin. |
| --- | --- |

(31)

Pickmanin mukaan riippumattoman Auditoria y Consulta, SA -konsulttiyrityksen lokakuussa 2003 laatima rakenneuudistussuunnitelma, jolla toimenpiteet 3–6 hyväksyttiin ja jonka Espanjan viranomaiset hyväksyivät maaliskuussa 2004, noudattaa kaikilta osin vaatimuksia, jotka liittyvät tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen noudattamiseen, tuen välttämättömyyteen, tuensaajan omaan panokseen, tuotantokapasiteetin lisäämistä koskevaan kieltoon ja eri skenaarioiden mukaisiin pitkän aikavälin elinkelpoisuusnäkymiin.

| (32) | Pickman korosti lopuksi huomautuksissaan, että toimenpiteet eivät ole aiheuttaneet markkinoilla kohtuuttomia vääristymiä, sillä ne hyödyttävät keskisuurta yritystä, joka sijaitsee 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella ja jonka markkinaosuus on erittäin pieni verrattuna kaupan yleisiin volyymeihin. Pickman korosti lisäksi, että tuensaaja on noudattanut kaikilta osin hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman mukaista aikataulua ja parantanut tosiasiallisesti taloudellista tilannettaan vuodesta 2006. Tämän vuoksi tuensaajalta ei ollut tarpeen vaatia vastasuoritteita. |
| --- | --- |

(32)

Pickman korosti lopuksi huomautuksissaan, että toimenpiteet eivät ole aiheuttaneet markkinoilla kohtuuttomia vääristymiä, sillä ne hyödyttävät keskisuurta yritystä, joka sijaitsee 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella ja jonka markkinaosuus on erittäin pieni verrattuna kaupan yleisiin volyymeihin. Pickman korosti lisäksi, että tuensaaja on noudattanut kaikilta osin hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman mukaista aikataulua ja parantanut tosiasiallisesti taloudellista tilannettaan vuodesta 2006. Tämän vuoksi tuensaajalta ei ollut tarpeen vaatia vastasuoritteita.

| (33) | Espanjan viranomaiset tukivat kaikilta osin Pickmanin huomautuksissa esitettyjä väitteitä ja päätelmää, jonka mukaan toimenpiteitä 2 ja 7 ei ole syytä katsoa valtiontueksi, kun taas toimenpiteet 3–6 ovat voimassa olevaa tukea, joka soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(33)

Espanjan viranomaiset tukivat kaikilta osin Pickmanin huomautuksissa esitettyjä väitteitä ja päätelmää, jonka mukaan toimenpiteitä 2 ja 7 ei ole syytä katsoa valtiontueksi, kun taas toimenpiteet 3–6 ovat voimassa olevaa tukea, joka soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille.

7.   ARVIOINTI

| (34) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(34)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (35) | Komissio arvioi aluksi toimenpiteen 2 ja sen jälkeen toimenpiteen 7 eli noudattaa samaa järjestystä kuin Espanjan viranomaiset ja tuensaaja huomautuksissaan. Tämä johtuu siitä, että toimenpiteen 7 luokittelu vaikuttaa toimenpiteiden 3–6 luokitteluun, kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä arvioitiin ja tässä päätöksessä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(35)

Komissio arvioi aluksi toimenpiteen 2 ja sen jälkeen toimenpiteen 7 eli noudattaa samaa järjestystä kuin Espanjan viranomaiset ja tuensaaja huomautuksissaan. Tämä johtuu siitä, että toimenpiteen 7 luokittelu vaikuttaa toimenpiteiden 3–6 luokitteluun, kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä arvioitiin ja tässä päätöksessä vahvistetaan.

| (36) | Epäilyt, jotka komissio oli esittänyt toimenpiteestä 2 menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, liittyivät siihen, oliko sosiaaliturvarahasto toiminut yksityisen velkojan tavoin Pickmanin kanssa käymissään velkaneuvotteluissa. |
| --- | --- |

(36)

Epäilyt, jotka komissio oli esittänyt toimenpiteestä 2 menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, liittyivät siihen, oliko sosiaaliturvarahasto toiminut yksityisen velkojan tavoin Pickmanin kanssa käymissään velkaneuvotteluissa.

| (37) | Espanjan lainsäädännön mukaan sosiaaliturvasaamisiin sovelletaan etuuskohtelua, joka merkitsee mahdollisuutta erityissopimuksen tekemiseen sen sijaan, että velkoja osallistuisi sellaisille velkojille tarkoitettuun menettelyyn, jotka eivät ole etuoikeusasemassa (10). |
| --- | --- |

(37)

Espanjan lainsäädännön mukaan sosiaaliturvasaamisiin sovelletaan etuuskohtelua, joka merkitsee mahdollisuutta erityissopimuksen tekemiseen sen sijaan, että velkoja osallistuisi sellaisille velkojille tarkoitettuun menettelyyn, jotka eivät ole etuoikeusasemassa (10).

| (38) | Espanjan viranomaisten esittämistä tiedoista, joille on saatu vahvistus sopimusten jäljennöksistä, voidaan päätellä, että sosiaaliturvarahaston ja Pickmanin välinen sopimus oli edullisempi kuin yleiset velkojasopimukset. Yleisen velkojasopimuksen mukaan velkojilla oli mahdollisuus valita kahden vaihtoehdon välillä: ne voivat joko periä 5 prosenttia saamisistaan 75 päivän aikana tai 20 prosenttia saamisistaan 17 vuoden aikana, ilman korkoja. Valtiolla puolestaan oli erityissopimuksen nojalla mahdollisuus periä 18 prosenttia saamisistaan kahdeksan vuoden aikana 3,25 prosentin vuosikorolla. Valtion velkasaamiset maksettiinkin kokonaisuudessaan suunnitellussa aikataulussa. |
| --- | --- |

(38)

Espanjan viranomaisten esittämistä tiedoista, joille on saatu vahvistus sopimusten jäljennöksistä, voidaan päätellä, että sosiaaliturvarahaston ja Pickmanin välinen sopimus oli edullisempi kuin yleiset velkojasopimukset. Yleisen velkojasopimuksen mukaan velkojilla oli mahdollisuus valita kahden vaihtoehdon välillä: ne voivat joko periä 5 prosenttia saamisistaan 75 päivän aikana tai 20 prosenttia saamisistaan 17 vuoden aikana, ilman korkoja. Valtiolla puolestaan oli erityissopimuksen nojalla mahdollisuus periä 18 prosenttia saamisistaan kahdeksan vuoden aikana 3,25 prosentin vuosikorolla. Valtion velkasaamiset maksettiinkin kokonaisuudessaan suunnitellussa aikataulussa.

| (39) | Komissio on tietoinen myös siitä, että jos Pickman olisi asetettu selvitystilaan, sosiaaliturvarahastolla ei olisi ollut muuta vaihtoehtoa kuin pyrkiä perimään velkansa takavarikoimalla tietyt aineelliset ja aineettomat omaisuuserät. Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet riittävästi näyttöä siitä, että tämä vaihtoehto olisi ollut epäedullinen, sillä aineellisten omaisuuserien takavarikoinnilla ei ollut todellista arvoa RUMASA-julkisyhteisön hyväksi aiemmin tehdyn kiinnityksen etuoikeusaseman vuoksi. Lisäksi on kohtuullista yhtyä Espanjan viranomaisten näkemykseen, että aineettomien omaisuuserien takavarikointi olisi ollut epävarma toimenpide, kun otetaan huomioon, että Espanjan lainsäädännön mukaisesti toimenpide riippuu välttämättä potentiaalisista ostajista, joiden kannalta kyseiset omaisuuserät olisivat lähes arvottomia tai täysin arvottomia sen jälkeen, kun niitä ei enää yhdistetä yrityksen nimeen. Tämän vuoksi näyttää siltä, että selvitystila olisi ollut epäedullisempi vaihtoehto kuin vaihtoehto, jota Espanjan viranomaiset harkitsivat käytännössä. Erityissopimuksessa määrättiin nimenomaisesti valtion etuoikeusasemasta, ja sopimuslausekkeessa 10 määrättiin, että sopimus olisi ollut mitätön, jos muille velkojille olisi myönnetty myöhemmässä vaiheessa edullisemmat ehdot. |
| --- | --- |

(39)

Komissio on tietoinen myös siitä, että jos Pickman olisi asetettu selvitystilaan, sosiaaliturvarahastolla ei olisi ollut muuta vaihtoehtoa kuin pyrkiä perimään velkansa takavarikoimalla tietyt aineelliset ja aineettomat omaisuuserät. Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet riittävästi näyttöä siitä, että tämä vaihtoehto olisi ollut epäedullinen, sillä aineellisten omaisuuserien takavarikoinnilla ei ollut todellista arvoa RUMASA-julkisyhteisön hyväksi aiemmin tehdyn kiinnityksen etuoikeusaseman vuoksi. Lisäksi on kohtuullista yhtyä Espanjan viranomaisten näkemykseen, että aineettomien omaisuuserien takavarikointi olisi ollut epävarma toimenpide, kun otetaan huomioon, että Espanjan lainsäädännön mukaisesti toimenpide riippuu välttämättä potentiaalisista ostajista, joiden kannalta kyseiset omaisuuserät olisivat lähes arvottomia tai täysin arvottomia sen jälkeen, kun niitä ei enää yhdistetä yrityksen nimeen. Tämän vuoksi näyttää siltä, että selvitystila olisi ollut epäedullisempi vaihtoehto kuin vaihtoehto, jota Espanjan viranomaiset harkitsivat käytännössä. Erityissopimuksessa määrättiin nimenomaisesti valtion etuoikeusasemasta, ja sopimuslausekkeessa 10 määrättiin, että sopimus olisi ollut mitätön, jos muille velkojille olisi myönnetty myöhemmässä vaiheessa edullisemmat ehdot.

| (40) | Komissio on edellä esitetyn perusteella vakuuttunut siitä, että sosiaaliturvarahaston on riittävällä tavalla osoitettu toimineen Tubacex-tuomioon (11) perustuvan markkinataloudessa toimivaa velkojaa koskevan periaatteen mukaan, sillä se on pyrkinyt löytämään vaihtoehdon, josta saadaan konkreettiset takeet siitä, että mahdollisimman suuri osa veloista saadaan perittyä mahdollisimman tehokkaasti. Komissio toteaa tämän vuoksi, että toimenpide, joka koskee luopumista Pickmanin sosiaaliturvaveloista, ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(40)

Komissio on edellä esitetyn perusteella vakuuttunut siitä, että sosiaaliturvarahaston on riittävällä tavalla osoitettu toimineen Tubacex-tuomioon (11) perustuvan markkinataloudessa toimivaa velkojaa koskevan periaatteen mukaan, sillä se on pyrkinyt löytämään vaihtoehdon, josta saadaan konkreettiset takeet siitä, että mahdollisimman suuri osa veloista saadaan perittyä mahdollisimman tehokkaasti. Komissio toteaa tämän vuoksi, että toimenpide, joka koskee luopumista Pickmanin sosiaaliturvaveloista, ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (41) | Toimenpiteen 7 osalta komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä sitä, olisiko Pickman voinut saada Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez -pankilta 1,6 miljoonan euron lainan ilman 1,3 miljoonan euron osuuden kattavaa takausta IDEAlta. |
| --- | --- |

(41)

Toimenpiteen 7 osalta komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä sitä, olisiko Pickman voinut saada Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez -pankilta 1,6 miljoonan euron lainan ilman 1,3 miljoonan euron osuuden kattavaa takausta IDEAlta.

| (42) | Komissio on arvioinut toimenpiteen takauksia koskevan tiedonannon perusteella. Kuten tiedonannon 4 jaksossa täsmennetään, yksittäiset takaukset eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia valtiontukia, jos i) lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa, ii) lainanottaja voisi periaatteessa saada rahoitusmarkkinoilta markkinaehtoista lainaa ilman valtion väliintuloa, iii) takaus liittyy tiettyyn rahoitustoimeen, sille on asetettu kiinteä enimmäismäärä, se ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä ja sen voimassaoloaika on rajoitettu ja iv) takauksesta maksetaan markkinahinta, joka kuvastaa muun muassa takauksen kestoa ja lainanottajan antamia vakuuksia. |
| --- | --- |

(42)

Komissio on arvioinut toimenpiteen takauksia koskevan tiedonannon perusteella. Kuten tiedonannon 4 jaksossa täsmennetään, yksittäiset takaukset eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia valtiontukia, jos i) lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa, ii) lainanottaja voisi periaatteessa saada rahoitusmarkkinoilta markkinaehtoista lainaa ilman valtion väliintuloa, iii) takaus liittyy tiettyyn rahoitustoimeen, sille on asetettu kiinteä enimmäismäärä, se ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä ja sen voimassaoloaika on rajoitettu ja iv) takauksesta maksetaan markkinahinta, joka kuvastaa muun muassa takauksen kestoa ja lainanottajan antamia vakuuksia.

| (43) | Takauksia koskevan tiedonannon ja komission vastaavan käytännön perusteella voidaan todeta, että edellytys iii täyttyy, sillä takaus, jonka perusteella ei ole suoritettu maksuja, liittyy tiettyyn lainaan, sen voimassaoloaika on rajattu kymmeneen vuoteen ja se kattaa vain 80 prosenttia lainasta eli kiinteän 1,3 miljoonan euron määrän. |
| --- | --- |

(43)

Takauksia koskevan tiedonannon ja komission vastaavan käytännön perusteella voidaan todeta, että edellytys iii täyttyy, sillä takaus, jonka perusteella ei ole suoritettu maksuja, liittyy tiettyyn lainaan, sen voimassaoloaika on rajattu kymmeneen vuoteen ja se kattaa vain 80 prosenttia lainasta eli kiinteän 1,3 miljoonan euron määrän.

| (44) | Edellytyksen i osalta komissio toteaa, että kun lainasta ja takauksesta sovittiin virallisesti 28 päivänä joulukuuta 2005, rakenneuudistusjakso ei ollut päättynyt. Pitää kuitenkin paikkansa, että joulukuussa 2005 Pickmanin taloudellinen tilanne oli parantunut tuntuvasti ja rakenneuudistussuunnitelmassa oli siirrytty vakautusvaiheeseen. Vuonna 2006 yritys tuotti jo 0,7 miljoonaa euroa voittoa. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Pickman ei ollut enää vaikeuksissa oleva yritys, kun takaus myönnettiin. Koska rakenneuudistusjakso ei ollut vielä päättynyt, ei ole myöskään poissuljettua, että Pickman oli vielä vaikeuksissa. Komissio ei sen vuoksi voi sulkea pois mahdollisuutta, että takausta ei arvioitu markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(44)

Edellytyksen i osalta komissio toteaa, että kun lainasta ja takauksesta sovittiin virallisesti 28 päivänä joulukuuta 2005, rakenneuudistusjakso ei ollut päättynyt. Pitää kuitenkin paikkansa, että joulukuussa 2005 Pickmanin taloudellinen tilanne oli parantunut tuntuvasti ja rakenneuudistussuunnitelmassa oli siirrytty vakautusvaiheeseen. Vuonna 2006 yritys tuotti jo 0,7 miljoonaa euroa voittoa. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Pickman ei ollut enää vaikeuksissa oleva yritys, kun takaus myönnettiin. Koska rakenneuudistusjakso ei ollut vielä päättynyt, ei ole myöskään poissuljettua, että Pickman oli vielä vaikeuksissa. Komissio ei sen vuoksi voi sulkea pois mahdollisuutta, että takausta ei arvioitu markkinaehdoin.

| (45) | Edellytyksen ii osalta on mainittava, että Pickman sai Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla -pankilta vuonna 2004, jolloin se oli kiistatta vaikeuksissa oleva yritys, 3,3 miljoonan euron lainan, koska se pystyi hankkimaan koko lainan kattavan kiinnityksen osaan omaisuuseristään. |
| --- | --- |

(45)

Edellytyksen ii osalta on mainittava, että Pickman sai Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla -pankilta vuonna 2004, jolloin se oli kiistatta vaikeuksissa oleva yritys, 3,3 miljoonan euron lainan, koska se pystyi hankkimaan koko lainan kattavan kiinnityksen osaan omaisuuseristään.

| (46) | Tämän vuoksi on täysin perusteetonta väittää, että Pickman ei olisi voinut saada vuoden 2005 lopulla lainaa ilman valtion väliintuloa. Toisin kuin vuonna 2004, jolloin se ei saanut lainaa ilman valtion väliintuloa, rakenneuudistuksen ensimmäinen vaihe oli saatettu päätökseen ja rakenneuudistussuunnitelmaa oli vakaammalla pohjalla taloudellisen tilanteen tervehtymisen perusteella. Pickman takasi lisäksi lainansa vuonna 2004 suoraan pankin eikä IDEAn kanssa. Tätä päätelmää tukee myös se seikka, että Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez suostui myöntämään Pickmanille markkinaehtoisen lainan ja otti vastuulleen riskin, jonka suuruus oli 20 prosenttia kyseisestä lainasta, vaatimatta sen vuoksi lisätakauksia tai -vakuuksia. |
| --- | --- |

(46)

Tämän vuoksi on täysin perusteetonta väittää, että Pickman ei olisi voinut saada vuoden 2005 lopulla lainaa ilman valtion väliintuloa. Toisin kuin vuonna 2004, jolloin se ei saanut lainaa ilman valtion väliintuloa, rakenneuudistuksen ensimmäinen vaihe oli saatettu päätökseen ja rakenneuudistussuunnitelmaa oli vakaammalla pohjalla taloudellisen tilanteen tervehtymisen perusteella. Pickman takasi lisäksi lainansa vuonna 2004 suoraan pankin eikä IDEAn kanssa. Tätä päätelmää tukee myös se seikka, että Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez suostui myöntämään Pickmanille markkinaehtoisen lainan ja otti vastuulleen riskin, jonka suuruus oli 20 prosenttia kyseisestä lainasta, vaatimatta sen vuoksi lisätakauksia tai -vakuuksia.

| (47) | Edellä esitetyn perusteella komissio ei voi yhtäältä sulkea pois mahdollisuutta, että Pickman oli 28 päivänä joulukuuta 2005 edelleen vaikeuksissa oleva yritys, mutta katsoo toisaalta, että Pickman olisi periaatteessa voinut saada markkinaehtoisen lainan ilman valtion väliintuloa. Tämän vuoksi tuen määrä ei vastaa lainan kokonaismäärää vaan valtiontakauksesta mahdollisesti saatua taloudellista etua. |
| --- | --- |

(47)

Edellä esitetyn perusteella komissio ei voi yhtäältä sulkea pois mahdollisuutta, että Pickman oli 28 päivänä joulukuuta 2005 edelleen vaikeuksissa oleva yritys, mutta katsoo toisaalta, että Pickman olisi periaatteessa voinut saada markkinaehtoisen lainan ilman valtion väliintuloa. Tämän vuoksi tuen määrä ei vastaa lainan kokonaismäärää vaan valtiontakauksesta mahdollisesti saatua taloudellista etua.

| (48) | Edellytyksen iv osalta komissio myöntää, että laina oli myönnetty kymmeneksi vuodeksi markkinahintaan eli euriborkorolla (joka oli kyseisenä ajankohtana 2,783 prosenttiyksikköä korotettuna 1,25 prosenttiyksiköllä ja verrattavissa korkoon, jota Espanjan markkinoilla sovellettiin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olleille yrityksille myönnettyihin lainoihin). Takauksesta maksetun hinnan osalta olisi selvitettävä, vastasiko takausmaksu markkinoilla noudatettavia takausmaksuja, sillä kuten edellä todettiin, ei ole poissuljettua, että Pickman oli vaikeuksissa oleva yritys. Yrityksen tilanteen vuoksi on mahdollista, että takausmaksuun sisältyi valtiontukea. Olisi kuitenkin korostettava, että komission kyseisenä ajankohtana noudattaman käytännön mukaan tukiosuus näyttää suhteellisen vähäiseltä. Komissio on katsonut, että 1,5 prosentin takausmaksuun ei sisälly valtiontukea, sillä komission käytännön mukaan vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevia yrityksiä koskevissa takausohjelmissa on hyväksyttävää soveltaa 0,5 prosentin takausmaksua ilman vakuustalletusta (12). Takausmaksu on tässä tapauksessa kolme kertaa suurempi. Lisäksi takauksen vakuutena oli tässä tapauksessa valtion hyväksi haettu kiinnitys, jonka arvo oli 31 päivänä toukokuuta 2005 päivätyn arvion mukaan 10 962 598,56 euroa ja 4 päivänä lokakuuta 2007 päivätyn arvion mukaan 12 512 066,27 euroa. |
| --- | --- |

(48)

Edellytyksen iv osalta komissio myöntää, että laina oli myönnetty kymmeneksi vuodeksi markkinahintaan eli euriborkorolla (joka oli kyseisenä ajankohtana 2,783 prosenttiyksikköä korotettuna 1,25 prosenttiyksiköllä ja verrattavissa korkoon, jota Espanjan markkinoilla sovellettiin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olleille yrityksille myönnettyihin lainoihin). Takauksesta maksetun hinnan osalta olisi selvitettävä, vastasiko takausmaksu markkinoilla noudatettavia takausmaksuja, sillä kuten edellä todettiin, ei ole poissuljettua, että Pickman oli vaikeuksissa oleva yritys. Yrityksen tilanteen vuoksi on mahdollista, että takausmaksuun sisältyi valtiontukea. Olisi kuitenkin korostettava, että komission kyseisenä ajankohtana noudattaman käytännön mukaan tukiosuus näyttää suhteellisen vähäiseltä. Komissio on katsonut, että 1,5 prosentin takausmaksuun ei sisälly valtiontukea, sillä komission käytännön mukaan vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevia yrityksiä koskevissa takausohjelmissa on hyväksyttävää soveltaa 0,5 prosentin takausmaksua ilman vakuustalletusta (12). Takausmaksu on tässä tapauksessa kolme kertaa suurempi. Lisäksi takauksen vakuutena oli tässä tapauksessa valtion hyväksi haettu kiinnitys, jonka arvo oli 31 päivänä toukokuuta 2005 päivätyn arvion mukaan 10 962 598,56 euroa ja 4 päivänä lokakuuta 2007 päivätyn arvion mukaan 12 512 066,27 euroa.

| (49) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että Pickman olisi voinut saada lainan ilman valtion väliintuloa laadukkaan vakuuden ja parantuneen taloudellisen tilanteensa ansiosta. Tämän vuoksi tukea ei lasketa lainan kokonaismäärän perusteella. Tuki lasketaan tosiasiallisen takausmaksun ja takausmaksun, jonka vastaavassa tilanteessa oleva yritys olisi joutunut maksamaan, välisenä erotuksena. Lisäksi otetaan huomioon saatu kokonaisrahoitusvakuus. Komissio katsoo 1,6 miljoonan euron lainan pienuuden, takauksen laadukkuuden ja 1,5 prosentin takausmaksun perusteella, että tukiosuus ei ylitä 100 000 euron kynnysarvoa, jota sovellettiin kyseisenä ajankohtana vähämerkityksiseen tukeen (13). |
| --- | --- |

(49)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että Pickman olisi voinut saada lainan ilman valtion väliintuloa laadukkaan vakuuden ja parantuneen taloudellisen tilanteensa ansiosta. Tämän vuoksi tukea ei lasketa lainan kokonaismäärän perusteella. Tuki lasketaan tosiasiallisen takausmaksun ja takausmaksun, jonka vastaavassa tilanteessa oleva yritys olisi joutunut maksamaan, välisenä erotuksena. Lisäksi otetaan huomioon saatu kokonaisrahoitusvakuus. Komissio katsoo 1,6 miljoonan euron lainan pienuuden, takauksen laadukkuuden ja 1,5 prosentin takausmaksun perusteella, että tukiosuus ei ylitä 100 000 euron kynnysarvoa, jota sovellettiin kyseisenä ajankohtana vähämerkityksiseen tukeen (13).

| (50) | Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, voitaisiinko toimenpiteet 3–6 katsoa markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaan toimenpiteiksi, jotka eivät ole tukea. |
| --- | --- |

(50)

Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, voitaisiinko toimenpiteet 3–6 katsoa markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaan toimenpiteiksi, jotka eivät ole tukea.

| (51) | Tämä näkemys vahvistetaan tässä päätöksessä. Kyse ei ollut takaisin maksettavista tuista ja osakaslainat oli maksettava takaisin erinä, joiden määrä oli 10 prosenttia yrityksen vuotuisista korottomista tuotoista. Onkin ilmeistä, että Andalusian aluehallitus ei ole toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, sillä se ei odottanut saavansa sijoituksestaan tuottoa. Lisäksi kyseisille toimenpiteille, jotka myönnettiin vuodet 2004–2009 kattavan rakenneuudistussuunnitelman puitteissa, on saatu Andalusian aluehallituksen hyväksyntä, ja toimenpiteet katsotaan sen vuoksi valtion tai viranomaisen toteuttamiksi toimenpiteiksi. Ainoa tuensaaja, Pickman, sai toimenpiteiden perusteella valikoivan edun, joka koostui edullisin ehdoin myönnetyistä lainoista ja suorista avustuksista, joita muilla yrityksillä ei yleensä ole mahdollisuus saada. Pickman toimii astioiden, keramiikan ja posliinitavaroiden markkinasegmentillä. Koska näillä tuotteilla käydään yhteisön sisäistä kauppaa, kyseiset toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Espanja ei kyseenalaista toimenpiteiden luokittelua valtiontuiksi. |
| --- | --- |

(51)

Tämä näkemys vahvistetaan tässä päätöksessä. Kyse ei ollut takaisin maksettavista tuista ja osakaslainat oli maksettava takaisin erinä, joiden määrä oli 10 prosenttia yrityksen vuotuisista korottomista tuotoista. Onkin ilmeistä, että Andalusian aluehallitus ei ole toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, sillä se ei odottanut saavansa sijoituksestaan tuottoa. Lisäksi kyseisille toimenpiteille, jotka myönnettiin vuodet 2004–2009 kattavan rakenneuudistussuunnitelman puitteissa, on saatu Andalusian aluehallituksen hyväksyntä, ja toimenpiteet katsotaan sen vuoksi valtion tai viranomaisen toteuttamiksi toimenpiteiksi. Ainoa tuensaaja, Pickman, sai toimenpiteiden perusteella valikoivan edun, joka koostui edullisin ehdoin myönnetyistä lainoista ja suorista avustuksista, joita muilla yrityksillä ei yleensä ole mahdollisuus saada. Pickman toimii astioiden, keramiikan ja posliinitavaroiden markkinasegmentillä. Koska näillä tuotteilla käydään yhteisön sisäistä kauppaa, kyseiset toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Espanja ei kyseenalaista toimenpiteiden luokittelua valtiontuiksi.

| (52) | Toimenpiteet 3–6 ovat sen vuoksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka mahdollinen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava. Koska tuki on jo myönnetty EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltioille asetetun ennakkoilmoitusvelvoitteen vastaisesti, kyse on sääntöjenvastaisesta tuesta. |
| --- | --- |

(52)

Toimenpiteet 3–6 ovat sen vuoksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka mahdollinen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava. Koska tuki on jo myönnetty EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltioille asetetun ennakkoilmoitusvelvoitteen vastaisesti, kyse on sääntöjenvastaisesta tuesta.

| (53) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdan määräykseen, jonka mukaan valtiontuet eivät yleensä sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään erityisesti, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(53)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdan määräykseen, jonka mukaan valtiontuet eivät yleensä sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään erityisesti, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (54) | Koska toimenpide 7 ei ole valtiontukea (ks. johdanto-osan 41–49 kappale), toisin kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin alustavasti, komissio katsoo, että toimenpiteiden 3–6 soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei ole aiheellista arvioida vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(54)

Koska toimenpide 7 ei ole valtiontukea (ks. johdanto-osan 41–49 kappale), toisin kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin alustavasti, komissio katsoo, että toimenpiteiden 3–6 soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei ole aiheellista arvioida vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen perusteella.

| (55) | Vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 104 kohdassa tarkennetaan, että ”komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä”. |
| --- | --- |

(55)

Vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 104 kohdassa tarkennetaan, että ”komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä”.

| (56) | Komissio myöntää, että toimenpiteet 3–6, jotka ovat rakenneuudistussuunnitelman mukaisia poikkeuksellisia toimenpiteitä, myönnettiin 2 päivänä maaliskuuta 2004 eli päivänä, jona Espanjan viranomaiset hyväksyivät kyseisen rakenneuudistussuunnitelman. Mitään osaa tuesta ei myönnetty vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen. Toimenpiteisiin sovelletaan tämän vuoksi vuonna 1999 annettuja suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(56)

Komissio myöntää, että toimenpiteet 3–6, jotka ovat rakenneuudistussuunnitelman mukaisia poikkeuksellisia toimenpiteitä, myönnettiin 2 päivänä maaliskuuta 2004 eli päivänä, jona Espanjan viranomaiset hyväksyivät kyseisen rakenneuudistussuunnitelman. Mitään osaa tuesta ei myönnetty vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen. Toimenpiteisiin sovelletaan tämän vuoksi vuonna 1999 annettuja suuntaviivoja.

| (57) | Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 3.2.2 jaksossa vahvistetaan edellytykset rakenneuudistustukien hyväksymiselle, jollei 55 kohdan erityismääräyksestä muuta johdu. Kyseisessä kohdassa määrätään, että edellytyksiä sovelletaan joustavammin, kun kyse on pk-yrityksistä, joilta ei myöskään yleensä edellytä vastasuoritteita. Komissio on laatinut tällaisen erityisarvioinnin muun muassa asiassa, joka liittyi keramiikka-astioiden ja posliinitavaroiden tuotantoa harjoittavaan pk-yritykseen, Porcelanas del Principadoon (14). |
| --- | --- |

(57)

Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 3.2.2 jaksossa vahvistetaan edellytykset rakenneuudistustukien hyväksymiselle, jollei 55 kohdan erityismääräyksestä muuta johdu. Kyseisessä kohdassa määrätään, että edellytyksiä sovelletaan joustavammin, kun kyse on pk-yrityksistä, joilta ei myöskään yleensä edellytä vastasuoritteita. Komissio on laatinut tällaisen erityisarvioinnin muun muassa asiassa, joka liittyi keramiikka-astioiden ja posliinitavaroiden tuotantoa harjoittavaan pk-yritykseen, Porcelanas del Principadoon (14).

| (58) | Ensinnäkin yrityksen on oltava on suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Kuten Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet, Pickman oli vaikeuksissa vuoteen 2004 asti, sillä sen omien varojen tilanne oli negatiivinen, sen tappiot kasvoivat koko ajan ja osa sen omaisuuseristä oli kiinnitetty RUMASA-yrityksen hyväksi. Tämän vuoksi oli lähes varmaa, että yritys joutuisi lopettamaan toimintansa lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(58)

Ensinnäkin yrityksen on oltava on suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Kuten Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet, Pickman oli vaikeuksissa vuoteen 2004 asti, sillä sen omien varojen tilanne oli negatiivinen, sen tappiot kasvoivat koko ajan ja osa sen omaisuuseristä oli kiinnitetty RUMASA-yrityksen hyväksi. Tämän vuoksi oli lähes varmaa, että yritys joutuisi lopettamaan toimintansa lyhyellä aikavälillä.

| (59) | Tuen myöntämisen edellytyksenä on lisäksi rakenneuudistussuunnitelman toteutus. Suunnitelman on oltava kestoltaan mahdollisimman lyhyt ja sen on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 55 kohdan määräystä tulkittiin komission käytännön perusteella pk-yritysten osalta siten, että edellytystä, jonka mukaan komission on hyväksyttävä rakenneuudistussuunnitelma, ei ole tarpeen noudattaa pk-yrityksiin sovellettavien ohjelmien tapauksessa. |
| --- | --- |

(59)

Tuen myöntämisen edellytyksenä on lisäksi rakenneuudistussuunnitelman toteutus. Suunnitelman on oltava kestoltaan mahdollisimman lyhyt ja sen on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 55 kohdan määräystä tulkittiin komission käytännön perusteella pk-yritysten osalta siten, että edellytystä, jonka mukaan komission on hyväksyttävä rakenneuudistussuunnitelma, ei ole tarpeen noudattaa pk-yrityksiin sovellettavien ohjelmien tapauksessa.

| (60) | Kuten Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, Pickman on toimittanut niille Auditoria y Consulta, SA -konsulttiyrityksen riippumattomien asiantuntijoiden laatiman rakenneuudistussuunnitelman, jossa






  — | kuvaillaan olosuhteita, joiden vuoksi yritys joutui vaikeuksiin: epävakaat ja epätarkoituksenmukaiset omistus- ja hallintojärjestelyt, henkilöstöresurssien ylimitoituksesta ja epätasaisesta jakautumisesta johtuva motivaation puute, vikojen yleisyys ja korkeat yksikkökustannukset verrattuna kilpailijoihin, ylijäämävarastot, vajaakäyttö sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategian ja myyntipolitiikan puuttuminen; |
| --- | --- | --- |

(60)

Kuten Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, Pickman on toimittanut niille Auditoria y Consulta, SA -konsulttiyrityksen riippumattomien asiantuntijoiden laatiman rakenneuudistussuunnitelman, jossa

—

kuvaillaan olosuhteita, joiden vuoksi yritys joutui vaikeuksiin: epävakaat ja epätarkoituksenmukaiset omistus- ja hallintojärjestelyt, henkilöstöresurssien ylimitoituksesta ja epätasaisesta jakautumisesta johtuva motivaation puute, vikojen yleisyys ja korkeat yksikkökustannukset verrattuna kilpailijoihin, ylijäämävarastot, vajaakäyttö sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategian ja myyntipolitiikan puuttuminen;

| — | analysoidaan Pickmanin taloudellista tilannetta ja rahoitustilannetta vuosia 2000–2003 koskevien tietojen perusteella: omien varojen negatiivinen tilanne, tiettyjen omaisuuserien takavarikointi, korkea velkasuhde ja vakavat maksuvalmiusongelmat, heikkenevä kannattavuus ja myynnin arvo, mikä puolestaan kasvattaa henkilöstökustannusten suhteellista vaikutusta; |
| --- | --- |

—

analysoidaan Pickmanin taloudellista tilannetta ja rahoitustilannetta vuosia 2000–2003 koskevien tietojen perusteella: omien varojen negatiivinen tilanne, tiettyjen omaisuuserien takavarikointi, korkea velkasuhde ja vakavat maksuvalmiusongelmat, heikkenevä kannattavuus ja myynnin arvo, mikä puolestaan kasvattaa henkilöstökustannusten suhteellista vaikutusta;

| — | määritetään Pickmanin kilpailuasema viitemarkkinoilla, joilla sen markkinaosuudet ovat erittäin pienet verrattuna kilpailijoihin, vahvuudet ja heikkoudet, tuotteiden erinomainen maine laadun osalta sekä yrityksen merkitys Espanjan historiallisen perinteen ja kulttuuriperinteen kannalta. |
| --- | --- |

—

määritetään Pickmanin kilpailuasema viitemarkkinoilla, joilla sen markkinaosuudet ovat erittäin pienet verrattuna kilpailijoihin, vahvuudet ja heikkoudet, tuotteiden erinomainen maine laadun osalta sekä yrityksen merkitys Espanjan historiallisen perinteen ja kulttuuriperinteen kannalta.

| (61) | Rakenneuudistussuunnitelma jakautui lisäksi kahteen vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe kattoi pääosan vuonna 2004 toteutetuista toimenpiteistä ja toinen Pickmanin yleisen tilanteen asteittaisen vakauttamisen vuosina 2005–2009 (ks. taulukko 2). Toimenpiteiden tarkoituksena oli korjata yrityksen rakenteelliset heikkoudet ja turvata sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Kyse oli seuraavista toimenpiteistä: uusien hallintoratkaisujen käyttöönotto, tuotantoprosessin kannalta tarkoituksenmukaisen organisaatiorakenteen suunnittelu, henkilöstöresurssien supistaminen ja jakaminen uudelleen, uuden työehtosopimuksen neuvotteleminen, tehtaiden toiminnan uudelleenjärjestely optimaaliselle tasolle, teknisten laitteiden ja tietotekniikan laaja nykyaikaistaminen, kaupalliseen osastoon tehtävät henkilöstö- ja markkinointi-investoinnit, uusien jakelukanavien luominen, omien varojen ja osakepääoman epätasapainon korjaaminen, velkasuhteen mukauttaminen ja maksuvalmiuden nostaminen vähimmäisvaatimusten mukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(61)

Rakenneuudistussuunnitelma jakautui lisäksi kahteen vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe kattoi pääosan vuonna 2004 toteutetuista toimenpiteistä ja toinen Pickmanin yleisen tilanteen asteittaisen vakauttamisen vuosina 2005–2009 (ks. taulukko 2). Toimenpiteiden tarkoituksena oli korjata yrityksen rakenteelliset heikkoudet ja turvata sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Kyse oli seuraavista toimenpiteistä: uusien hallintoratkaisujen käyttöönotto, tuotantoprosessin kannalta tarkoituksenmukaisen organisaatiorakenteen suunnittelu, henkilöstöresurssien supistaminen ja jakaminen uudelleen, uuden työehtosopimuksen neuvotteleminen, tehtaiden toiminnan uudelleenjärjestely optimaaliselle tasolle, teknisten laitteiden ja tietotekniikan laaja nykyaikaistaminen, kaupalliseen osastoon tehtävät henkilöstö- ja markkinointi-investoinnit, uusien jakelukanavien luominen, omien varojen ja osakepääoman epätasapainon korjaaminen, velkasuhteen mukauttaminen ja maksuvalmiuden nostaminen vähimmäisvaatimusten mukaiselle tasolle.

| (62) | Suunnitelmassa mainituissa toimenpiteissä viitataan eri olettamuksiin ja otetaan lähtökohdaksi optimistisin, vähiten optimistinen ja näiden väliin sijoittuva skenaario. Optimistisimman ja vähiten optimisimman väliin sijoittuva skenaario, jonka mukaan tuottavuusaste on 75 prosenttia ja myyntimäärät vastaavat yrityksen myyntilukuja vuodelta 2002, näyttää perustuvan realistisiin rahoitusennusteisiin, joiden keskeiset numerotiedot esitetään taulukossa 1 ja jotka ovat toistaiseksi toteutuneet.

  Taulukko 1












  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Liikevaihto | 2,7 | 4,4 | 6,5 | 7,5 | 9,3 | 10,6 |
| Omat varat | –7,1 | –7,9 | –7,2 | –5,8 | –2,9 | 0,9 |
| Toimintakulut | –5,5 | –5,4 | –5,5 | –5,2 | –5,3 | –5,6 |
| Henkilöstökulut | –3,2 | –3,2 | –3,2 | –3,1 | –3,2 | –3,3 |
| Rahoitusvarat | 0,4 | 0,01 | 0,1 | 0,07 | 0,1 | 0,2 |
| Liiketoiminnan tulos | –1,9 | –0,2 | 1,4 | 2,0 | 3,5 | 4,6 |

(62)

Suunnitelmassa mainituissa toimenpiteissä viitataan eri olettamuksiin ja otetaan lähtökohdaksi optimistisin, vähiten optimistinen ja näiden väliin sijoittuva skenaario. Optimistisimman ja vähiten optimisimman väliin sijoittuva skenaario, jonka mukaan tuottavuusaste on 75 prosenttia ja myyntimäärät vastaavat yrityksen myyntilukuja vuodelta 2002, näyttää perustuvan realistisiin rahoitusennusteisiin, joiden keskeiset numerotiedot esitetään taulukossa 1 ja jotka ovat toistaiseksi toteutuneet.

Taulukko 1

(miljoonaa euroa)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Liikevaihto

2,7

4,4

6,5

7,5

9,3

10,6

Omat varat

–7,1

–7,9

–7,2

–5,8

–2,9

0,9

Toimintakulut

–5,5

–5,4

–5,5

–5,2

–5,3

–5,6

Henkilöstökulut

–3,2

–3,2

–3,2

–3,1

–3,2

–3,3

Rahoitusvarat

0,4

0,01

0,1

0,07

0,1

0,2

Liiketoiminnan tulos

–1,9

–0,2

1,4

2,0

3,5

4,6

| (63) | Kolmantena edellytyksenä on, että tuen myöntämisen yhteydessä on pyrittävä välttämään kilpailun kohtuuton vääristyminen. Koska ”tuet pk-yrityksille muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin tuet suurille yrityksille”, ”tuen myöntäminen ei yleensä edellytä vastasuoritteita” (vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 55 kohta). On huomattava, että Pickman on keskisuuri yritys, jonka työntekijämäärä on 137 ja jonka myynnin arvo vuonna 2003 oli 2 miljoonaa euroa. Sen osuus yhteisön markkinoista on pieni. On aiheellista korostaa myös sitä seikkaa, että komissio ei määrännyt vastasuoritteita Porcelanas del Principado -yritykselle, joka on samalla alalla toimiva keskisuuri yritys. Pickmanille myönnetystä tuesta mahdollisesti aiheutuva vähäinen kilpailun vääristyminen ei tämän saman käytännön mukaan edellytä vastasuoritteiden määräämistä. |
| --- | --- |

(63)

Kolmantena edellytyksenä on, että tuen myöntämisen yhteydessä on pyrittävä välttämään kilpailun kohtuuton vääristyminen. Koska ”tuet pk-yrityksille muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin tuet suurille yrityksille”, ”tuen myöntäminen ei yleensä edellytä vastasuoritteita” (vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 55 kohta). On huomattava, että Pickman on keskisuuri yritys, jonka työntekijämäärä on 137 ja jonka myynnin arvo vuonna 2003 oli 2 miljoonaa euroa. Sen osuus yhteisön markkinoista on pieni. On aiheellista korostaa myös sitä seikkaa, että komissio ei määrännyt vastasuoritteita Porcelanas del Principado -yritykselle, joka on samalla alalla toimiva keskisuuri yritys. Pickmanille myönnetystä tuesta mahdollisesti aiheutuva vähäinen kilpailun vääristyminen ei tämän saman käytännön mukaan edellytä vastasuoritteiden määräämistä.

| (64) | Pickmanin tapauksessa näyttää lisäksi siltä, että i) rakenneuudistussuunnitelmassa ei viitata tuotantokapasiteetin lisäykseen, ii) yrityksessä toteutetaan henkilöstön uudelleenjärjestely, jonka puitteissa tiettyjen tehtaiden työntekijämäärää supistetaan ja kaupalliseen osastoon ja tietotekniikkaosastoon tehdään lisäinvestointeja, iii) Pickman on kooltaan pieni yritys, mikä tarkoittaa sitä, että se voi saada tukea, iv) yrityksen kehitysnäkymät markkinoilla ovat rajalliset ja olivat vielä rajallisemmat vuonna 2003 kilpailijoihin verrattuna (ks. edellä mainittu markkinatutkimus) ja v) Espanjaa koskevan vuosien 2000–2006 aluetukikartan (15) mukaan Andalusia oli NUTS II -alue, ja koska sen bruttokansantuote asukasta kohden ostovoimastandardina mitattuna oli alle 60 prosenttia yhteisön keskiarvosta, sille voitiin myöntää poikkeus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(64)

Pickmanin tapauksessa näyttää lisäksi siltä, että i) rakenneuudistussuunnitelmassa ei viitata tuotantokapasiteetin lisäykseen, ii) yrityksessä toteutetaan henkilöstön uudelleenjärjestely, jonka puitteissa tiettyjen tehtaiden työntekijämäärää supistetaan ja kaupalliseen osastoon ja tietotekniikkaosastoon tehdään lisäinvestointeja, iii) Pickman on kooltaan pieni yritys, mikä tarkoittaa sitä, että se voi saada tukea, iv) yrityksen kehitysnäkymät markkinoilla ovat rajalliset ja olivat vielä rajallisemmat vuonna 2003 kilpailijoihin verrattuna (ks. edellä mainittu markkinatutkimus) ja v) Espanjaa koskevan vuosien 2000–2006 aluetukikartan (15) mukaan Andalusia oli NUTS II -alue, ja koska sen bruttokansantuote asukasta kohden ostovoimastandardina mitattuna oli alle 60 prosenttia yhteisön keskiarvosta, sille voitiin myöntää poikkeus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (65) | Komissio ottaa huomioon edellä esitetyn ja erityisesti sen, että Pickman on sitoutunut olemaan lisäämättä kapasiteettiaan, kyse on pk-yrityksen määritelmän mukaisesta tuensaajasta, tuensaajan kilpailuasema on heikko ja tuensaaja sijaitsee tukialueella. Komissio katsoo näiden seikkojen ja tavanomaisen käytäntönsä mukaisesti, että kolmas edellytys täyttyy, sillä toimenpiteistä aiheutuva kilpailun vääristyminen on vähäistä eikä missään tapauksessa ole ristiriidassa yhteisen edun kanssa. |
| --- | --- |

(65)

Komissio ottaa huomioon edellä esitetyn ja erityisesti sen, että Pickman on sitoutunut olemaan lisäämättä kapasiteettiaan, kyse on pk-yrityksen määritelmän mukaisesta tuensaajasta, tuensaajan kilpailuasema on heikko ja tuensaaja sijaitsee tukialueella. Komissio katsoo näiden seikkojen ja tavanomaisen käytäntönsä mukaisesti, että kolmas edellytys täyttyy, sillä toimenpiteistä aiheutuva kilpailun vääristyminen on vähäistä eikä missään tapauksessa ole ristiriidassa yhteisen edun kanssa.

| (66) | Neljännen edellytyksen mukaan tuen määrä ja intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi yrityksen käytettävissä olevin varoin. Tuensaajan odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, sillä tätä pidetään osoituksena siitä, että markkinat pitävät elinkelpoisuuden palauttamista realistisena tavoitteena. |
| --- | --- |

(66)

Neljännen edellytyksen mukaan tuen määrä ja intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi yrityksen käytettävissä olevin varoin. Tuensaajan odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, sillä tätä pidetään osoituksena siitä, että markkinat pitävät elinkelpoisuuden palauttamista realistisena tavoitteena.

| (67) | Espanjan viranomaiset myönsivät Pickmanille tukea yhteensä 4,46 miljoonaa euroa. Huomattava osa tuesta oli käytettävä lyhytaikaisille velkojille (Inversiones Jara SA ja Faïencerie de Bouskoura) suoritettaviin maksuihin. Avustuksilla puolestaan katettiin työvoimakustannuksia ja ennen kaikkea investointeja, jotka oli tehtävä vuosien mittaan, kuten taulukosta 2 ilmenee.

  Taulukko 2












  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Aineelliset ja aineettomat investoinnit (16) | 1,3 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 |

(67)

Espanjan viranomaiset myönsivät Pickmanille tukea yhteensä 4,46 miljoonaa euroa. Huomattava osa tuesta oli käytettävä lyhytaikaisille velkojille (Inversiones Jara SA ja Faïencerie de Bouskoura) suoritettaviin maksuihin. Avustuksilla puolestaan katettiin työvoimakustannuksia ja ennen kaikkea investointeja, jotka oli tehtävä vuosien mittaan, kuten taulukosta 2 ilmenee.

Taulukko 2

(miljoonaa euroa)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Aineelliset ja aineettomat investoinnit (16)

1,3

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

| (68) | Pickman osallistui elinkelpoisuutensa palauttamiseen 6,24 miljoonan euron osuudella, joka rahoitettiin yksityisillä lainoilla. Uusi omistaja sai kyseiset lainat markkinaehdoin ja ilman minkäänlaista julkista tukea. Näiden lainojen osuus kokonaisrahoituksesta on 58,3 prosenttia, ja sen vuoksi Pickmanin voidaan katsoa osallistuneen rahoitukseen ”merkittävällä määrällä” ja noudattaneen siten kaikilta osin vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen määräyksiä. Yrityksen rahoitusvaroja kuvaavasta taulukosta 1 ilmenee lisäksi selkeästi, että suunnitelman tarkoituksena ei ole parantaa kohtuuttomasti yrityksen maksuvalmiutta. Komissio katsoo tämän vuoksi, että tuki on rajattu määrään, joka on välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(68)

Pickman osallistui elinkelpoisuutensa palauttamiseen 6,24 miljoonan euron osuudella, joka rahoitettiin yksityisillä lainoilla. Uusi omistaja sai kyseiset lainat markkinaehdoin ja ilman minkäänlaista julkista tukea. Näiden lainojen osuus kokonaisrahoituksesta on 58,3 prosenttia, ja sen vuoksi Pickmanin voidaan katsoa osallistuneen rahoitukseen ”merkittävällä määrällä” ja noudattaneen siten kaikilta osin vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen määräyksiä. Yrityksen rahoitusvaroja kuvaavasta taulukosta 1 ilmenee lisäksi selkeästi, että suunnitelman tarkoituksena ei ole parantaa kohtuuttomasti yrityksen maksuvalmiutta. Komissio katsoo tämän vuoksi, että tuki on rajattu määrään, joka on välttämätön yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (69) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Pickmanin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet 3–6 täyttävät edellytykset, jotka asetettiin pk-yrityksille vuonna 1999 annetuissa suuntaviivoissa. Toimenpiteiden on sen vuoksi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(69)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Pickmanin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet 3–6 täyttävät edellytykset, jotka asetettiin pk-yrityksille vuonna 1999 annetuissa suuntaviivoissa. Toimenpiteiden on sen vuoksi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

8.   PÄÄTELMÄT

| (70) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että






  a) | toimenpide 2 ei ole valtiontukea, sillä sosiaaliturvarahasto on noudattanut toiminnassaan tarkkaavaisuutta, jota voidaan odottaa markkinataloudessa toimivalta hypoteettiselta velkojalta; |
| --- | --- | --- |

(70)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että

a)

toimenpide 2 ei ole valtiontukea, sillä sosiaaliturvarahasto on noudattanut toiminnassaan tarkkaavaisuutta, jota voidaan odottaa markkinataloudessa toimivalta hypoteettiselta velkojalta;

| b) | toimenpiteet 3–6 ovat valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet 3–6 ovat valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen mukaisesti;

| c) | toimenpide 7 sisältää valtiontukea, jonka määrä alittaa tuen myöntämishetkellä sovelletun vähämerkityksistä tukea (nk. de minimis -tukea) koskevan kynnysarvon, |
| --- | --- |

c)

toimenpide 7 sisältää valtiontukea, jonka määrä alittaa tuen myöntämishetkellä sovelletun vähämerkityksistä tukea (nk. de minimis -tukea) koskevan kynnysarvon,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Espanjan toimenpiteellä 2, joka koskee luopumista sosiaaliturvavelasta yleisestä velkojasopimuksesta poikkeavan erityissopimuksen nojalla, myöntämä tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä tuen myöntämisessä on noudatettu markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta.

Espanjan toimenpiteillä 3, 4, 5 ja 6, jotka koskevat osakaslainoja ja avustuksia, jotka Andalusian aluehallitus on myöntänyt ainoastaan kansallisella tasolla esitellyn rakenneuudistussuunnitelman perusteella, myöntämä tuki on sääntöjenvastaista valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

Espanjan toimenpiteellä 7, joka koskee Andalusian aluehallituksen antamaa 1,3 miljoonan euron takausta 1,6 miljoonan euron lainalle, myöntämä tuki on vähämerkityksistä tukea, joka ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 239, 11.10.2007, s. 12.

1

(2)  Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen määritelmän perusteella (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

2

(3)  Lähde: Euroopan keramiikkateollisuusliiton verkkosivut (www.cerameunie.eu) ja Eurostatin verkkosivut (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1073,46587259&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_code=KS-BW-07–001).

3

(4)  Selvyyden vuoksi tässä päätöksessä käytetään samaa numerointia kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä.

4

(5)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

6

(7)  N 507/2000 – Aluetuki investointeihin ja niihin liittyvään työllistämiseen sekä pk-yrityksille.

7

(8)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

8

(9)  Komission päätös 2004/32/EY (EUVL L 11, 16.1.2004, s. 1).

9

(10)  Ks. 20 päivänä kesäkuuta 1994 annettu kuninkaallinen laintasoinen asetus 1/1994, jolla hyväksytään uudistettu yleinen sosiaaliturvalaki (Ley General de la Seguridad Social), jossa viitataan siviililain (Código Civil) 1924 pykälän 1 momenttiin ja kauppalain (Código de Comercio) 913 pykälän 1.D momenttiin.

10

Ley General de la Seguridad Social

Código Civil

Código de Comercio

(11)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio (Tubacex), yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Kok. 1996, s. I-2459.

11

(12)  Ks. esimerkiksi asia N 512/07 (EUVL C 12, 17.1.2009, s. 1).

12

(13)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 69/200 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

13

(14)  Ks. komission päätös 2004/32/EY (EUVL L 11, 16.1.2004, s. 1).

14

(15)  Ks. komission päätös asiassa N 773/1999, vuosien 2000–2006 aluetukikartta (EYVL C 184, 1.7.2000, s. 22).

15

(16)  Investoinnit liittyvät tietotekniikkalaitteisiin ja ohjelmistoihin (45 prosenttia), rakennustöihin (1,5 prosenttia), teknisiin laitteisiin (12 prosenttia) ja muihin laitteistoihin (3 prosenttia).

16

---