# Euroopa Liidu L 311/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.311.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. november 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.311.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 311

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. november 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1134/2009, 25. november 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1135/2009, 25. november 2009, millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1136/2009, 25. november 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 1 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1137/2009, 25. november 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Insalata di Lusia (KGT)] | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1138/2009, 25. november 2009, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bitto (KPN)] | 23 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1134/2009, 25. november 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1135/2009, 25. november 2009, millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1136/2009, 25. november 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 1 (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1137/2009, 25. november 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Insalata di Lusia (KGT)]

21

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1138/2009, 25. november 2009, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bitto (KPN)]

23

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/849/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. mai 2009, meetmete C 20/07 (ex NN 31/07) kohta, mida Hispaania on võtnud ettevõtja Pickman abistamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 3541 all)

   (
  1
  ) | 25 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/849/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. mai 2009, meetmete C 20/07 (ex NN 31/07) kohta, mida Hispaania on võtnud ettevõtja Pickman abistamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 3541 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 3541 all)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1134/2009,

25. november 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. novembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 33,9 |
| MK | 37,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 44,3 |
| 0707 00 05 | MA | 52,9 |
| TR | 77,9 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | MA | 42,1 |
| TR | 117,5 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 48,6 |
| HR | 68,1 |
| MA | 68,9 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| TR | 72,5 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | AU | 177,7 |
| CN | 90,7 |
| MK | 20,3 |
| US | 97,5 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | CN | 50,4 |
| TR | 85,0 |
| US | 131,0 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

33,9

MK

37,7

TR

61,4

ZZ

44,3

0707 00 05

MA

52,9

TR

77,9

ZZ

65,4

0709 90 70

MA

42,1

TR

117,5

ZZ

79,8

0805 20 10

MA

65,9

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

48,6

HR

68,1

MA

68,9

TR

72,2

ZZ

64,5

0805 50 10

AR

64,7

TR

72,5

ZA

61,6

ZZ

66,3

0808 10 80

AU

177,7

CN

90,7

MK

20,3

US

97,5

XS

24,5

ZA

111,4

ZZ

87,0

0808 20 50

CN

50,4

TR

85,0

US

131,0

ZZ

88,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1135/2009,

25. november 2009,

millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/798/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 53 on sätestatud võimalus võtta vastu asjakohased ühenduse kiireloomulised meetmed seoses kolmandast riigist imporditud toidu ja söödaga, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 53 on sätestatud võimalus võtta vastu asjakohased ühenduse kiireloomulised meetmed seoses kolmandast riigist imporditud toidu ja söödaga, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil.

| (2) | Komisjon sai 2008. aasta septembris teada, et Hiinas on imikupiimas ja muudes piimatoodetes kindlaks tehtud suur melamiinisisaldus. Suure melamiinisisaldusega sööda- ja toiduainete tarbimisest tuleneva võimaliku terviseohu ärahoidmiseks on komisjoni 14. oktoobri 2008. aasta otsuses 2008/798/EÜ (millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud piima või piimatooteid sisaldavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/757/EÜ) (2) sätestatud, et ühendusse on keelatud importida imikute ja väikelaste eritoiduks ette nähtud tooteid, mis sisaldavad piima või piimatooteid, soja või sojatooteid, ning et liikmesriikidel on kohustus süstemaatiliselt kontrollida Hiinast pärit või sealt saadetud piima, piimatoodete, soja või sojatooteid sisaldavate sööda- ja toiduainete ning toiduks ja söödaks kasutatava ammooniumvesinikkarbonaadi kõiki saadetisi. Kõnealuses otsuses peeti 2,5 mg/kg asjakohaseks tasemeks, et eristada melamiini vältimatut taustasisaldust ja lubamatut võltsimist. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 2008. aasta septembris teada, et Hiinas on imikupiimas ja muudes piimatoodetes kindlaks tehtud suur melamiinisisaldus. Suure melamiinisisaldusega sööda- ja toiduainete tarbimisest tuleneva võimaliku terviseohu ärahoidmiseks on komisjoni 14. oktoobri 2008. aasta otsuses 2008/798/EÜ (millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt saadetud piima või piimatooteid sisaldavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/757/EÜ) (2) sätestatud, et ühendusse on keelatud importida imikute ja väikelaste eritoiduks ette nähtud tooteid, mis sisaldavad piima või piimatooteid, soja või sojatooteid, ning et liikmesriikidel on kohustus süstemaatiliselt kontrollida Hiinast pärit või sealt saadetud piima, piimatoodete, soja või sojatooteid sisaldavate sööda- ja toiduainete ning toiduks ja söödaks kasutatava ammooniumvesinikkarbonaadi kõiki saadetisi. Kõnealuses otsuses peeti 2,5 mg/kg asjakohaseks tasemeks, et eristada melamiini vältimatut taustasisaldust ja lubamatut võltsimist.

| (3) | Otsuse 2008/798/EÜ artikli 2 lõike 4 kohaselt toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu edastatavate teadete arv melamiini lubamatu sisaldustaseme kohta nendes Hiinast pärit sööda- ja toiduainetes on alates 2009. aasta jaanuarist märkimisväärselt vähenenud ning Hiina ametiasutused on esitanud tagatised melamiini kontrollimise kohta sellistes ühendusse eksporditavates toodetes. Seepärast on asjakohane otsuses 2008/798/EÜ sätestatud meetmed läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/798/EÜ artikli 2 lõike 4 kohaselt toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu edastatavate teadete arv melamiini lubamatu sisaldustaseme kohta nendes Hiinast pärit sööda- ja toiduainetes on alates 2009. aasta jaanuarist märkimisväärselt vähenenud ning Hiina ametiasutused on esitanud tagatised melamiini kontrollimise kohta sellistes ühendusse eksporditavates toodetes. Seepärast on asjakohane otsuses 2008/798/EÜ sätestatud meetmed läbi vaadata.

| (4) | Võttes arvesse, et piima või piimatooteid, soja või sojatooteid sisaldavad tooted, mis on ette nähtud imikute ja väikelaste eritoiduks, on imikute ja väikelaste peamine ja mõnel juhul ainuke toitumisallikas, on asjakohane säilitada keeld kõigi selliste Hiinast pärit toodete ühendusse importimise suhtes. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik sellised turul leiduvad tooted hävitatakse viivitamata. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse, et piima või piimatooteid, soja või sojatooteid sisaldavad tooted, mis on ette nähtud imikute ja väikelaste eritoiduks, on imikute ja väikelaste peamine ja mõnel juhul ainuke toitumisallikas, on asjakohane säilitada keeld kõigi selliste Hiinast pärit toodete ühendusse importimise suhtes. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik sellised turul leiduvad tooted hävitatakse viivitamata.

| (5) | Samas ei ole kõikide Hiinast pärit või Hiinast saadetud sööda- ja toiduainete saadetiste, mis sisaldavad piima, piimatooteid, soja või sojatooteid ning toiduks ja söödaks kasutatavat ammooniumvesinikkarbonaati, süstemaatiline kontrollimine enam vajalik, arvestades RASFFi kaudu edastatavate teadete märkimisväärset vähenemist, ning seega tuleks füüsilise kontrollimise sagedust vähendada. Kuna 2,5 mg/kg on endiselt asjakohane tase, et eristada melamiini vältimatut taustasisaldust ja lubamatut võltsimist, ei tohi suurema melamiinisisaldusega tooted sattuda toiduahelasse ning need tuleks ohutult kõrvaldada. |
| --- | --- |

(5)

Samas ei ole kõikide Hiinast pärit või Hiinast saadetud sööda- ja toiduainete saadetiste, mis sisaldavad piima, piimatooteid, soja või sojatooteid ning toiduks ja söödaks kasutatavat ammooniumvesinikkarbonaati, süstemaatiline kontrollimine enam vajalik, arvestades RASFFi kaudu edastatavate teadete märkimisväärset vähenemist, ning seega tuleks füüsilise kontrollimise sagedust vähendada. Kuna 2,5 mg/kg on endiselt asjakohane tase, et eristada melamiini vältimatut taustasisaldust ja lubamatut võltsimist, ei tohi suurema melamiinisisaldusega tooted sattuda toiduahelasse ning need tuleks ohutult kõrvaldada.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2008/798/EÜ vastavalt muuta. Kui võtta arvesse muudatussätete laadi, on asjakohane asendada kõnealune otsus määrusega, mida on hiljem võimalik liikmesriikide korraldatud kontrolli tulemuste alusel läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2008/798/EÜ vastavalt muuta. Kui võtta arvesse muudatussätete laadi, on asjakohane asendada kõnealune otsus määrusega, mida on hiljem võimalik liikmesriikide korraldatud kontrolli tulemuste alusel läbi vaadata.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses käsitatakse Hiinana Hiina Rahvavabariiki.

Artikkel 2

Impordikeeld

1.   Keelatakse importida ühendusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivis 2009/39/EÜ (eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta) (3) määratletud tähenduses imikute ja väikelaste toiduks ettenähtud tooteid, mis sisaldavad piima, piimatooteid, soja või sojatooteid ja mis on pärit või saadetud Hiinast.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kõik sellised turul leiduvad tooted kõrvaldatakse ja hävitatakse viivitamata.

Artikkel 3

Etteteatamine

Toidu- ja söödakäitlejad või nende esindajad teatavad artikli 4 lõikes 3 nimetatud kontrollpunktidele ette Hiinast pärit või sealt saadetud, toiduks ja söödaks kasutatavat ammooniumvesinikkarbonaati, piima, piimatooteid, soja või sojatooteid sisaldavate toodete saadetiste saabumise hinnangulise kuupäeva ja kellaaja.

Artikkel 4

Kontrollimeetmed

1.   Liikmesriikide pädevad asutused korraldavad kõigi muude kui artikli 2 lõikes 1 osutatud toodete puhul ühendusse imporditavate, Hiinast pärit või sealt saadetud piima, piimatooteid, soja või sojatooteid sisaldavate sööda- ja toiduainete ning toiduks ja söödaks kasutatava ammooniumvesinikkarbonaadi saadetiste dokumentide kontrolli, identsuskontrolli ja füüsilist kontrolli, sealhulgas laboratoorset kontrolli.

Identsuskontrolli ja füüsilist kontrolli, sealhulgas proovivõtte ja analüüse melamiini esinemise kontrollimiseks tehakse keskmiselt 20 protsendile sellistest saadetistest.

Liikmesriigid võivad teha pisteliselt füüsilist kontrolli muude Hiinast pärit sööda- ja toiduainete puhul, mis on suure valgusisaldusega ja mida kavatsetakse importida ühendusse.

Käesolevas lõikes osutatud füüsiliste kontrollide eesmärk on eelkõige teha kindlaks toote melamiinisisaldus. Saadetisi hoitakse ametliku kontrolli all kuni laborianalüüside vastuste saabumiseni.

2.   Ükski toode, mis sisaldab lõike 1 kohaselt korraldatud kontrollimise põhjal rohkem kui 2,5 mg/kg melamiini, ei tohi sattuda toiduahelasse ning sellised tooted kõrvaldatakse ohutult.

3.   Lõikes 1 nimetatud kontrolle tehakse kontrollpunktides, mille liikmesriigid on selleks otstarbeks määranud.

Liikmesriigid teevad kontrollpunktide nimekirja avalikkusele kättesaadavaks ja edastavad selle komisjonile.

4.   Saadetiste vabasse ringlusse lubamiseks peab toidu- ja söödakäitleja või tema esindaja esitama tolliasutustele tõendi, et lõikes 1 osutatud ametlik kontroll on tehtud ja füüsilise kontrolli nõude korral on selle tulemused soodsad.

Artikkel 5

Aruanded

Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kolme kuu järel aruande artikli 4 lõikes 1 osutatud kontrollide kõigi analüüsitulemuste kohta. Kõnealune aruanne esitatakse igale kvartalile järgneval kuul.

Artikkel 6

Kulud

Kõik artikli 4 lõikes 1 osutatud ametlikest kontrollidest tulenevad kulud, sealhulgas proovivõtu, analüüside, ladustamise ja nõuetele mittevastavusese tõttu võetud meetmete eest, kannab toidu- ja söödakäitleja.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Komisjoni otsus 2008/798/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 273, 15.10.2008, lk 18.

2

(3)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 21.

3

---

| 26.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1136/2009,

25. november 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 1

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu avaldas 27. novembril 2008 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 1 (Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt), edaspidi „muudetud IFRS 1”. Muudetud IFRS 1ga asendatakse olemasolev IFRS 1, et IFRS 1 oleks tulevikus kergemini kasutatav ja muudetav. Muudetud IFRS 1 kõrvaldab standardist ka mõned üleminekusätted ja sisaldab teatavaid väikseid muudatusi sõnastuses. Praegused nõuded ei muutu. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu avaldas 27. novembril 2008 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 1 (Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt), edaspidi „muudetud IFRS 1”. Muudetud IFRS 1ga asendatakse olemasolev IFRS 1, et IFRS 1 oleks tulevikus kergemini kasutatav ja muudetav. Muudetud IFRS 1 kõrvaldab standardist ka mõned üleminekusätted ja sisaldab teatavaid väikseid muudatusi sõnastuses. Praegused nõuded ei muutu.

| (3) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et muudetud IFRS 1 vastab vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste (3) objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et muudetud IFRS 1 vastab vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste (3) objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas asendatakse rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 1 (Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt) standardiga IFRS 1 (Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt) (muudetud 2008), nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad hiljemalt pärast 31. detsembrit 2009 algava esimese majandusaasta alguskuupäevast kohaldama käesoleva määruse lisas sätestatud standardit IFRS 1.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IFRS 1 | Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt |
| --- | --- |

IFRS 1

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

„Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org”

RAHVUSVAHELINE FINANTSARUANDLUSSTANDARD IFRS 1

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

EESMÄRK

| 1 | Käesoleva IFRSi eesmärk on tagada, et (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded ning vahefinantsaruanded sisaldaksid nende finantsaruannete poolt hõlmatava perioodi osa kohta kvaliteetset teavet, mis:






  a) | on kasutajatele läbipaistev ja võrreldav kõigi esitatud perioodide osas; |
| --- | --- | --- |

1

Käesoleva IFRSi eesmärk on tagada, et (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded ning vahefinantsaruanded sisaldaksid nende finantsaruannete poolt hõlmatava perioodi osa kohta kvaliteetset teavet, mis:

a)

on kasutajatele läbipaistev ja võrreldav kõigi esitatud perioodide osas;

| b) | pakub sobiva lähtepunkti arvestuse pidamiseks kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRSidega); |
| --- | --- |

b)

pakub sobiva lähtepunkti arvestuse pidamiseks kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRSidega);

| c) | on esitatav kulutustega, mis ei ületa kasu. |
| --- | --- |

c)

on esitatav kulutustega, mis ei ületa kasu.

RAKENDUSALA

| 2 | (Majandus)üksus rakendab käesolevat IFRSi:






  a) | oma esimestes IFRS finantsaruannetes; |
| --- | --- | --- |

2

(Majandus)üksus rakendab käesolevat IFRSi:

a)

oma esimestes IFRS finantsaruannetes;

| b) | igas vahefinantsaruandes (kui neid koostatakse), mille ta esitab kooskõlas IAS 34-ga Vahefinantsaruandlus oma esimeste IFRS finantsaruannetega hõlmatud perioodi osa kohta. |
| --- | --- |

b)

igas vahefinantsaruandes (kui neid koostatakse), mille ta esitab kooskõlas IAS 34-ga Vahefinantsaruandlus oma esimeste IFRS finantsaruannetega hõlmatud perioodi osa kohta.

| 3 | (Majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded on esimesed aruandeaasta finantsaruanded, milles (majandus)üksus rakendab IFRSe ning esitab selgesõnalise ja tingimusteta kinnituse finantsaruannete IFRSidele vastavuse kohta. IFRSide kohased finantsaruanded on (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded, kui (majandus)üksus näiteks:






  a) | esitas oma kõige viimased eelmised finantsaruanded:






  i) | kooskõlas siseriiklike nõuetega, mis kõikides aspektides ei ole kooskõlas IFRSidega; |
| --- | --- | --- | --- |

3

(Majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded on esimesed aruandeaasta finantsaruanded, milles (majandus)üksus rakendab IFRSe ning esitab selgesõnalise ja tingimusteta kinnituse finantsaruannete IFRSidele vastavuse kohta. IFRSide kohased finantsaruanded on (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded, kui (majandus)üksus näiteks:

a)

esitas oma kõige viimased eelmised finantsaruanded:

i)

kooskõlas siseriiklike nõuetega, mis kõikides aspektides ei ole kooskõlas IFRSidega;

| ii) | vastavuses IFRSidega kõikides aspektides, välja arvatud see, et finantsaruanded ei sisaldanud selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust, et need olid IFRSidega vastavuses; |
| --- | --- |

ii)

vastavuses IFRSidega kõikides aspektides, välja arvatud see, et finantsaruanded ei sisaldanud selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust, et need olid IFRSidega vastavuses;

| iii) | mis sisaldasid selgesõnalist kinnitust vastavuse kohta mõnede, kuid mitte kõikide IFRSidega; |
| --- | --- |

iii)

mis sisaldasid selgesõnalist kinnitust vastavuse kohta mõnede, kuid mitte kõikide IFRSidega;

| iv) | kooskõlas siseriiklike nõuetega, mis ei vasta IFRSidele, kasutades mõnesid üksikuid IFRSe objektide arvestamisel, mille kohta riiklikud nõuded puudusid; |
| --- | --- |

iv)

kooskõlas siseriiklike nõuetega, mis ei vasta IFRSidele, kasutades mõnesid üksikuid IFRSe objektide arvestamisel, mille kohta riiklikud nõuded puudusid;

| v) | kooskõlas siseriiklike nõuetega, esitades mõnede summade suhtes võrdluse IFRSide kohaselt määratud vastavate summadega; |
| --- | --- |

v)

kooskõlas siseriiklike nõuetega, esitades mõnede summade suhtes võrdluse IFRSide kohaselt määratud vastavate summadega;

| b) | koostas finantsaruanded kooskõlas IFRSidega vaid sisekasutuseks, neid (majandus)üksuse omanikele või teistele väliskasutajatele kättesaadavaks tegemata; |
| --- | --- |

b)

koostas finantsaruanded kooskõlas IFRSidega vaid sisekasutuseks, neid (majandus)üksuse omanikele või teistele väliskasutajatele kättesaadavaks tegemata;

| c) | koostas kooskõlas IFRSidega aruandluspaketi konsolideerimise eesmärgil, koostamata täielikku finantsaruannete komplekti, mis on määratletud IAS 1-s Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007); |
| --- | --- |

c)

koostas kooskõlas IFRSidega aruandluspaketi konsolideerimise eesmärgil, koostamata täielikku finantsaruannete komplekti, mis on määratletud IAS 1-s Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007);

| d) | ei esitanud finantsaruandeid eelnevate perioodide kohta. |
| --- | --- |

d)

ei esitanud finantsaruandeid eelnevate perioodide kohta.

| 4 | Käesolevat IFRSi rakendatakse vaid siis, kui (majandus)üksus võtab IFRSid esmakordselt kasutusele. Seda ei rakendata, kui (majandus)üksus näiteks:






  a) | lõpetab finantsaruannete esitamise kooskõlas siseriiklike nõuetega, olles varem esitanud need ja ka teise finantsaruannete komplekti, mis sisaldas selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust IFRSidele vastavuse kohta; |
| --- | --- | --- |

4

Käesolevat IFRSi rakendatakse vaid siis, kui (majandus)üksus võtab IFRSid esmakordselt kasutusele. Seda ei rakendata, kui (majandus)üksus näiteks:

a)

lõpetab finantsaruannete esitamise kooskõlas siseriiklike nõuetega, olles varem esitanud need ja ka teise finantsaruannete komplekti, mis sisaldas selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust IFRSidele vastavuse kohta;

| b) | esitas eelmisel aastal finantsaruanded kooskõlas siseriiklike nõuetega ja need finantsaruanded sisaldasid selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust IFRSidele vastavuse kohta; |
| --- | --- |

b)

esitas eelmisel aastal finantsaruanded kooskõlas siseriiklike nõuetega ja need finantsaruanded sisaldasid selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust IFRSidele vastavuse kohta;

| c) | esitas eelmisel aastal finantsaruanded, mis sisaldasid selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust IFRSidele vastavuse kohta, vaatamata sellele, et audiitorid väljastasid nende finantsaruannete kohta märkustega järeldusotsuse. |
| --- | --- |

c)

esitas eelmisel aastal finantsaruanded, mis sisaldasid selgesõnalist ja tingimusteta kinnitust IFRSidele vastavuse kohta, vaatamata sellele, et audiitorid väljastasid nende finantsaruannete kohta märkustega järeldusotsuse.

| 5 | Käesolevat IFRSi ei rakendata arvestusmeetodite muutuste suhtes, mida teeb juba IFRSe kasutav (majandus)üksus. Selliste muutuste kohta kehtivad:






  a) | arvestusmeetodite muutuste nõuded, mis on esitatud IAS 8-s Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead; |
| --- | --- | --- |

5

Käesolevat IFRSi ei rakendata arvestusmeetodite muutuste suhtes, mida teeb juba IFRSe kasutav (majandus)üksus. Selliste muutuste kohta kehtivad:

a)

arvestusmeetodite muutuste nõuded, mis on esitatud IAS 8-s Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead;

| b) | spetsiaalsed üleminekunõuded teistes IFRSides. |
| --- | --- |

b)

spetsiaalsed üleminekunõuded teistes IFRSides.

KAJASTAMINE JA HINDAMINE

IFRS finantsseisundi algaruanne

| 6 | (Majandus)üksus koostab ja esitab IFRS finantsseisundi algaruande IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. See on IFRSidel põhineva arvestuse lähtepunkt. |
| --- | --- |

6

(Majandus)üksus koostab ja esitab IFRS finantsseisundi algaruande IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. See on IFRSidel põhineva arvestuse lähtepunkt.

Arvestusmeetodid

| 7 | (Majandus)üksus kasutab samu arvestusmeetodeid oma IFRS finantsseisundi algaruandes ja kõikide perioodide suhtes, mis on tema esimestes IFRS finantsaruannetes esitatud. Sellised arvestusmeetodid peavad olema vastavuses kõikide IFRSidega, mis esimese IFRS aruandeperioodi lõpul kehtivad, välja arvatud paragrahvides 13–19, ja lisades B-E sätestatud erandite korral. |
| --- | --- |

7

| 8 | (Majandus)üksus ei rakenda IFRSide erinevaid versioone, mis kehtisid varasematel kuupäevadel. (Majandus)üksus võib rakendada uut, veel mittekohustuslikku IFRSi, kui see lubab varasemat rakendamist.


  Näide: IFRSide viimaste versioonide järjepidev rakendamine



  Taust

  (Majandus)üksuse A esimese IFRS aruandeperioodi lõpp on 31. detsember 20X5. (Majandus)üksus A otsustab esitada nendes finantsaruannetes võrdlusinformatsiooni vaid ühe aasta kohta (vt paragrahv 21). Seetõttu on tema IFRSidele ülemineku kuupäev 1. jaanuar 20X4 (või vastavalt eelmise aruandeperioodi lõpp 31. detsember 20X3). (Majandus)üksus A esitas finantsaruanded kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) igal aastal 31. detsembri seisuga, kaasa arvatud 31. detsember 20X4.

  Nõuete rakendamine

  (Majandus)üksus A on kohustatud rakendama kehtivaid IFRSe perioodide suhtes, mis lõpevad 31. detsembril 20X5, järgmiselt:






  a) | koostades ja esitades oma IFRS finantsseisundi algaruande 1. jaanuar 20X4 seisuga; ja |
| --- | --- | --- |

8

(Majandus)üksus ei rakenda IFRSide erinevaid versioone, mis kehtisid varasematel kuupäevadel. (Majandus)üksus võib rakendada uut, veel mittekohustuslikku IFRSi, kui see lubab varasemat rakendamist.

Näide: IFRSide viimaste versioonide järjepidev rakendamine

Taust

(Majandus)üksuse A esimese IFRS aruandeperioodi lõpp on 31. detsember 20X5. (Majandus)üksus A otsustab esitada nendes finantsaruannetes võrdlusinformatsiooni vaid ühe aasta kohta (vt paragrahv 21). Seetõttu on tema IFRSidele ülemineku kuupäev 1. jaanuar 20X4 (või vastavalt eelmise aruandeperioodi lõpp 31. detsember 20X3). (Majandus)üksus A esitas finantsaruanded kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) igal aastal 31. detsembri seisuga, kaasa arvatud 31. detsember 20X4.

Nõuete rakendamine

(Majandus)üksus A on kohustatud rakendama kehtivaid IFRSe perioodide suhtes, mis lõpevad 31. detsembril 20X5, järgmiselt:

a)

koostades ja esitades oma IFRS finantsseisundi algaruande 1. jaanuar 20X4 seisuga; ja

| b) | koostades ja esitades oma finantsseisundi aruande 31. detsembri 20X5 seisuga (sealhulgas võrdlusinformatsioon 20X4. aasta kohta), koondkasumiaruande, omakapitali muutuste aruande ja rahavoogude aruande 31. detsember 20X5 lõppeva aasta kohta (sealhulgas võrdlusinformatsioon 20X4. aasta kohta) ja lisad (sealhulgas võrdlusinformatsioon 20X4. aasta kohta). |
| --- | --- |

b)

koostades ja esitades oma finantsseisundi aruande 31. detsembri 20X5 seisuga (sealhulgas võrdlusinformatsioon 20X4. aasta kohta), koondkasumiaruande, omakapitali muutuste aruande ja rahavoogude aruande 31. detsember 20X5 lõppeva aasta kohta (sealhulgas võrdlusinformatsioon 20X4. aasta kohta) ja lisad (sealhulgas võrdlusinformatsioon 20X4. aasta kohta).

Kui uus IFRS ei ole veel kohustuslik, kuid lubab varasemat rakendamist, on (majandus)üksusel A lubatud, kuid mitte kohustuslik seda IFRSi rakendada oma esimestes IFRS finantsaruannetes.

| 9 | Teiste IFRSide üleminekusätteid rakendatakse arvestusmeetodite muutuste suhtes, mis on tehtud juba IFRSe kasutava (majandus)üksuse poolt; neid ei rakendata esmakordse kasutuselevõtja IFRSidele ülemineku suhtes, välja arvatud lisades B-E sätestatud juhtudel |
| --- | --- |

9

Teiste IFRSide üleminekusätteid rakendatakse arvestusmeetodite muutuste suhtes, mis on tehtud juba IFRSe kasutava (majandus)üksuse poolt; neid ei rakendata esmakordse kasutuselevõtja IFRSidele ülemineku suhtes, välja arvatud lisades B-E sätestatud juhtudel

| 10 | Välja arvatud paragrahvides 13–19 ja lisades B-E sätestatud erandid, IFRS finantsseisundi algaruandes (majandus)üksus:






  a) | kajastab kõik varad ja kohustised, mille kajastamist IFRSides nõutakse; |
| --- | --- | --- |

10

Välja arvatud paragrahvides 13–19 ja lisades B-E sätestatud erandid, IFRS finantsseisundi algaruandes (majandus)üksus:

a)

kajastab kõik varad ja kohustised, mille kajastamist IFRSides nõutakse;

| b) | ei kajasta objekte varade ja kohustistena, kui IFRSides sellist kajastamist ei lubata; |
| --- | --- |

b)

ei kajasta objekte varade ja kohustistena, kui IFRSides sellist kajastamist ei lubata;

| c) | liigitab ümber objektid, mida ta eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastas üht tüüpi varana, kohustisena või omakapitali osana, kuid mis IFRSide kohaselt on teist tüüpi vara, kohustis või omakapitali osa; ja |
| --- | --- |

c)

liigitab ümber objektid, mida ta eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastas üht tüüpi varana, kohustisena või omakapitali osana, kuid mis IFRSide kohaselt on teist tüüpi vara, kohustis või omakapitali osa; ja

| d) | rakendab IFRSe kõikide kajastatud varade ja kohustiste mõõtmisel. |
| --- | --- |

d)

rakendab IFRSe kõikide kajastatud varade ja kohustiste mõõtmisel.

| 11 | Arvestusmeetodid, mida (majandus)üksus oma IFRS finantsseisundi algaruandes kasutab, võivad erineda neist, mida ta sama kuupäeva kohta kasutas kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP). Vajalikud korrigeerimised tulenevad sündmustest ja tehingutest, mis toimusid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. Seetõttu kajastab (majandus)üksus neid korrigeerimisi otse jaotamata kasumis (või kui on asjakohane, muus omakapitali kategoorias) IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

11

Arvestusmeetodid, mida (majandus)üksus oma IFRS finantsseisundi algaruandes kasutab, võivad erineda neist, mida ta sama kuupäeva kohta kasutas kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP). Vajalikud korrigeerimised tulenevad sündmustest ja tehingutest, mis toimusid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. Seetõttu kajastab (majandus)üksus neid korrigeerimisi otse jaotamata kasumis (või kui on asjakohane, muus omakapitali kategoorias) IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga.

| 12 | Käesolev IFRS kehtestab kaks rühma erandeid põhimõtte suhtes, et (majandus)üksuse IFRS finantsseisundi algaruanne peab vastama igale IFRSile:






  a) | lisas B keelatakse teiste IFRSide mõningate aspektide tagasiulatuvat rakendamist; |
| --- | --- | --- |

12

Käesolev IFRS kehtestab kaks rühma erandeid põhimõtte suhtes, et (majandus)üksuse IFRS finantsseisundi algaruanne peab vastama igale IFRSile:

a)

lisas B keelatakse teiste IFRSide mõningate aspektide tagasiulatuvat rakendamist;

| b) | lisad C-E annavad vabastuse teiste IFRSide teatud nõuetest. |
| --- | --- |

b)

lisad C-E annavad vabastuse teiste IFRSide teatud nõuetest.

Teiste IFRSide tagasiulatuva rakendamise erandid

| 13 | Käesolevas IFRSis keelatakse rakendada tagasiulatuvalt mõningaid aspekte teistest IFRSidest. Need erandid on sätestatud paragrahvides 14-17 ja lisas B. |
| --- | --- |

13

Käesolevas IFRSis keelatakse rakendada tagasiulatuvalt mõningaid aspekte teistest IFRSidest. Need erandid on sätestatud paragrahvides 14-17 ja lisas B.

Hinnangud

| 14 | (Majandus)üksuse IFRSide kohased hinnangud IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga peavad olema kooskõlas hinnangutega, mis on tehtud sama kuupäeva kohta eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) kooskõlas (pärast arvestusmeetodite erinevusi peegeldavaid korrigeerimisi), välja arvatud siis, kui esinevad objektiivsed tõendid, et hinnangud olid ekslikud. |
| --- | --- |

14

| 15 | (Majandus)üksus võib saada pärast IFRSidele ülemineku kuupäeva teavet hinnangute kohta, mida ta oli teinud kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP). Paragrahv 14 kohaselt käsitleb (majandus)üksus sellise teabe saamist samal viisil kui aruandeperioodi järgseid mittekorrigeerivaid sündmusi kooskõlas IAS 10ga Aruandeperioodi järgsed sündmused. Eeldame näiteks, et (majandus)üksuse IFRSidele ülemineku kuupäev on 1. jaanuar 20X4 ja 15. juulil 20X4 sai (majandus)üksus uut teavet, mis nõuaks eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt 31. detsembril 20X3 tehtud hinnangu ülevaatamist. (Majandus)üksus ei võta seda uut informatsiooni arvesse oma IFRS finantsseisundi algaruandes (välja arvatud siis, kui hinnangud vajavad korrigeerimist arvestusmeetodite erinevuste tõttu või on olemas objektiivsed tõendid vigade kohta hinnangutes). Selle asemel kajastab (majandus)üksus seda uut teavet oma 31. detsembril 20X4 lõppenud aasta kasumiaruandes (või kohaldatavuse korral muu koondkasumi aruandes). |
| --- | --- |

15

(Majandus)üksus võib saada pärast IFRSidele ülemineku kuupäeva teavet hinnangute kohta, mida ta oli teinud kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP). Paragrahv 14 kohaselt käsitleb (majandus)üksus sellise teabe saamist samal viisil kui aruandeperioodi järgseid mittekorrigeerivaid sündmusi kooskõlas IAS 10ga Aruandeperioodi järgsed sündmused. Eeldame näiteks, et (majandus)üksuse IFRSidele ülemineku kuupäev on 1. jaanuar 20X4 ja 15. juulil 20X4 sai (majandus)üksus uut teavet, mis nõuaks eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt 31. detsembril 20X3 tehtud hinnangu ülevaatamist. (Majandus)üksus ei võta seda uut informatsiooni arvesse oma IFRS finantsseisundi algaruandes (välja arvatud siis, kui hinnangud vajavad korrigeerimist arvestusmeetodite erinevuste tõttu või on olemas objektiivsed tõendid vigade kohta hinnangutes). Selle asemel kajastab (majandus)üksus seda uut teavet oma 31. detsembril 20X4 lõppenud aasta kasumiaruandes (või kohaldatavuse korral muu koondkasumi aruandes).

| 16 | (Majandus)üksusel võib osutada vajalikuks teha IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga IFRSide kohaseid hinnanguid, mis sellel kuupäeval ei olnud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt nõutavad. Saavutamaks kooskõla IAS 10-ga peavad need IFRSide kohased hinnangud peegeldama olukorda, mis eksisteeris IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Eelkõige peavad IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kehtinud hinnangud turuhindade, intressimäärade ja valuutakursside kohta peegeldama selle kuupäeva turusituatsiooni. |
| --- | --- |

16

(Majandus)üksusel võib osutada vajalikuks teha IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga IFRSide kohaseid hinnanguid, mis sellel kuupäeval ei olnud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt nõutavad. Saavutamaks kooskõla IAS 10-ga peavad need IFRSide kohased hinnangud peegeldama olukorda, mis eksisteeris IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Eelkõige peavad IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kehtinud hinnangud turuhindade, intressimäärade ja valuutakursside kohta peegeldama selle kuupäeva turusituatsiooni.

| 17 | Paragrahve 14-16 rakendatakse IFRS finantsseisundi algaruande suhtes. Samuti rakendatakse neid võrreldava perioodi suhtes, mis on esitatud (majandus)üksuse esimestes IFRS finantsaruannetes, sel juhul mõistetakse viiteid IFRSidele ülemineku kuupäevale viidetena võrreldava perioodi lõpu kuupäevale. |
| --- | --- |

17

Paragrahve 14-16 rakendatakse IFRS finantsseisundi algaruande suhtes. Samuti rakendatakse neid võrreldava perioodi suhtes, mis on esitatud (majandus)üksuse esimestes IFRS finantsaruannetes, sel juhul mõistetakse viiteid IFRSidele ülemineku kuupäevale viidetena võrreldava perioodi lõpu kuupäevale.

Vabastused teistest IFRSidest

| 18 | (Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut vabastust, mis on toodud lisades C-E. (Majandus)üksus ei rakenda neid vabastusi analoogia põhjal teiste objektidega. |
| --- | --- |

18

(Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut vabastust, mis on toodud lisades C-E. (Majandus)üksus ei rakenda neid vabastusi analoogia põhjal teiste objektidega.

| 19 | Mõned lisades C-E esitatud vabastused viitavad õiglasele väärtusele. Õiglaste väärtuste kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva IFRSiga rakendab (majandus)üksus lisas A toodud õiglase väärtuse määratlust ja teistes IFRSides toodud täpsemaid juhiseid kõnealuse vara või kohustise õiglase väärtuse kindlaksmääramise kohta. Kindlaksmääratud õiglased väärtused peavad peegeldama olukorda, mis eksisteeris sellel kuupäeval, millise seisuga väärtused kindlaks määrati. |
| --- | --- |

19

Mõned lisades C-E esitatud vabastused viitavad õiglasele väärtusele. Õiglaste väärtuste kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva IFRSiga rakendab (majandus)üksus lisas A toodud õiglase väärtuse määratlust ja teistes IFRSides toodud täpsemaid juhiseid kõnealuse vara või kohustise õiglase väärtuse kindlaksmääramise kohta. Kindlaksmääratud õiglased väärtused peavad peegeldama olukorda, mis eksisteeris sellel kuupäeval, millise seisuga väärtused kindlaks määrati.

ESITAMINE JA AVALIKUSTAMINE

| 20 | Käesolevas IFRSis ei sätestata erandeid teistes IFRSides toodud esitusviisi ja avalikustamise nõuete suhtes. |
| --- | --- |

20

Käesolevas IFRSis ei sätestata erandeid teistes IFRSides toodud esitusviisi ja avalikustamise nõuete suhtes.

Võrdlusinformatsioon

| 21 | Vastamaks IAS 1 nõuetele sisaldavad (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded vähemalt kolme finantsseisundi aruannet, kahte koondkasumiaruannet, kahte eraldiseisvat kasumiaruannet (kui on esitatud), kahte rahavoogude aruannet ja kahte omakapitali muutuste aruannet ning nendega seotud lisasid, kaasa arvatud võrdlusinformatsiooni. |
| --- | --- |

21

Vastamaks IAS 1 nõuetele sisaldavad (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded vähemalt kolme finantsseisundi aruannet, kahte koondkasumiaruannet, kahte eraldiseisvat kasumiaruannet (kui on esitatud), kahte rahavoogude aruannet ja kahte omakapitali muutuste aruannet ning nendega seotud lisasid, kaasa arvatud võrdlusinformatsiooni.

IFRSidega mitte seotud võrdlusinformatsioon ja möödunud perioodi kokkuvõtted

| 22 | Mõned (majandus)üksused esitavad aruandes valitud andmete kokkuvõtteid perioodide kohta, mis eelnevad esimesele perioodile, mille kohta nad esitavad täieliku võrdlusinformatsiooni kooskõlas IFRSidega. Käesolevas IFRSis ei nõuta selliste kokkuvõtete vastavust IFRSide kajastamise ja mõõtmise nõuetele. Lisaks esitavad mõned (majandus)üksused eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud võrdlusinformatsiooni koos IAS 1-s nõutud võrdlusinformatsiooniga. Kõigi finantsaruannete korral, mis sisaldavad möödunud perioodi kokkuvõtteid või eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud võrdlusinformatsiooni, (majandus)üksus:






  a) | tähistab eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohase informatsiooni selgelt kui IFRSide kohaselt mittekoostatu; |
| --- | --- | --- |

22

Mõned (majandus)üksused esitavad aruandes valitud andmete kokkuvõtteid perioodide kohta, mis eelnevad esimesele perioodile, mille kohta nad esitavad täieliku võrdlusinformatsiooni kooskõlas IFRSidega. Käesolevas IFRSis ei nõuta selliste kokkuvõtete vastavust IFRSide kajastamise ja mõõtmise nõuetele. Lisaks esitavad mõned (majandus)üksused eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud võrdlusinformatsiooni koos IAS 1-s nõutud võrdlusinformatsiooniga. Kõigi finantsaruannete korral, mis sisaldavad möödunud perioodi kokkuvõtteid või eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud võrdlusinformatsiooni, (majandus)üksus:

a)

tähistab eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohase informatsiooni selgelt kui IFRSide kohaselt mittekoostatu;

| b) | avalikustab peamiste korrigeerimiste sisu, mis viiksid informatsiooni vastavusse IFRSidega. (Majandus)üksus ei pea neid korrigeerimisi avaldama koguseliselt. |
| --- | --- |

b)

avalikustab peamiste korrigeerimiste sisu, mis viiksid informatsiooni vastavusse IFRSidega. (Majandus)üksus ei pea neid korrigeerimisi avaldama koguseliselt.

IFRSidele ülemineku selgitus

| 23 | (Majandus)üksus selgitab, kuidas üleminek eelmiselt raamatupidamistavalt (GAAP) IFRSidele mõjutas tema aruandes esitatud finantsseisundit, finantstulemust ja rahavoogusid. |
| --- | --- |

23

Võrdlev esitamine

| 24 | Kooskõlas paragrahviga 23 hõlmavad (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded:






  a) | eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud omakapitali võrdlust IFRSidele vastava omakapitaliga mõlema järgmise kuupäeva seisuga:






  i) | IFRSidele ülemineku kuupäev; ja |
| --- | --- | --- | --- |

24

Kooskõlas paragrahviga 23 hõlmavad (majandus)üksuse esimesed IFRS finantsaruanded:

a)

eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud omakapitali võrdlust IFRSidele vastava omakapitaliga mõlema järgmise kuupäeva seisuga:

i)

IFRSidele ülemineku kuupäev; ja

| ii) | viimase perioodi lõpp, mille kohta on (majandus)üksus koostanud viimased aruandeaasta finantsaruanded kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP); |
| --- | --- |

ii)

viimase perioodi lõpp, mille kohta on (majandus)üksus koostanud viimased aruandeaasta finantsaruanded kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP);

| b) | võrdlust IFRSide kohaselt esitatud kogu koondkasumiga viimase perioodi kohta (majandus)üksuse viimastes aruandeaasta finantsaruannetes. Selle võrdluse lähtepunkt on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud koondkasumi kogusumma sama perioodi kohta või kui (majandus)üksus ei esitanud sellist kogusummat, eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud kasum või kahjum; |
| --- | --- |

b)

võrdlust IFRSide kohaselt esitatud kogu koondkasumiga viimase perioodi kohta (majandus)üksuse viimastes aruandeaasta finantsaruannetes. Selle võrdluse lähtepunkt on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud koondkasumi kogusumma sama perioodi kohta või kui (majandus)üksus ei esitanud sellist kogusummat, eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud kasum või kahjum;

| c) | kui (majandus)üksus oma IFRS finantsseisundi algaruannet koostades esmakordselt kajastas või tühistas varade väärtuse langusest tulenevat kahjumit, avalikustatakse informatsioon, mida IAS 36 Varade väärtuse langus oleks nõudnud, kui (majandus)üksus oleks kajastanud või tühistanud varade väärtuse langusest tulenevat kahjumit perioodi kohta, mis algab IFRSidele ülemineku kuupäevaga. |
| --- | --- |

c)

kui (majandus)üksus oma IFRS finantsseisundi algaruannet koostades esmakordselt kajastas või tühistas varade väärtuse langusest tulenevat kahjumit, avalikustatakse informatsioon, mida IAS 36 Varade väärtuse langus oleks nõudnud, kui (majandus)üksus oleks kajastanud või tühistanud varade väärtuse langusest tulenevat kahjumit perioodi kohta, mis algab IFRSidele ülemineku kuupäevaga.

| 25 | Võrdlused, mida nõutakse paragrahvi 24 punktides a ja b, peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et kasutajad saaksid aru finantsseisundi aruande ja koondkasumi aruande suhtes tehtud olulistest korrigeerimistest. Kui (majandus)üksus esitas eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud rahavoogude aruande, selgitab ta ka rahavoogude aruande olulisi korrigeerimisi. |
| --- | --- |

25

Võrdlused, mida nõutakse paragrahvi 24 punktides a ja b, peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et kasutajad saaksid aru finantsseisundi aruande ja koondkasumi aruande suhtes tehtud olulistest korrigeerimistest. Kui (majandus)üksus esitas eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud rahavoogude aruande, selgitab ta ka rahavoogude aruande olulisi korrigeerimisi.

| 26 | Kui (majandus)üksus avastab eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud aruannetes vigu, siis paragrahvi 24 punktides a ja b nõutud võrdlustes tuleb eristada vigade korrigeerimisi arvestusmeetodite muutustest. |
| --- | --- |

26

Kui (majandus)üksus avastab eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud aruannetes vigu, siis paragrahvi 24 punktides a ja b nõutud võrdlustes tuleb eristada vigade korrigeerimisi arvestusmeetodite muutustest.

| 27 | IAS 8-s ei käsitleta arvestusmeetodite muutusi, mis tekivad IFRSide esmakordsel kasutuselevõtul. Seetõttu ei rakendata (majandus)üksuse esimeste IFRS finantsaruannete suhtes IAS 8 avalikustamisnõudeid arvestusmeetodite muutuste kohta. |
| --- | --- |

27

IAS 8-s ei käsitleta arvestusmeetodite muutusi, mis tekivad IFRSide esmakordsel kasutuselevõtul. Seetõttu ei rakendata (majandus)üksuse esimeste IFRS finantsaruannete suhtes IAS 8 avalikustamisnõudeid arvestusmeetodite muutuste kohta.

| 28 | Kui (majandus)üksus ei esitanud eelmiste perioodide kohta finantsaruandeid, siis esimestes IFRS finantsaruannetes avalikustatakse see asjaolu. |
| --- | --- |

28

Kui (majandus)üksus ei esitanud eelmiste perioodide kohta finantsaruandeid, siis esimestes IFRS finantsaruannetes avalikustatakse see asjaolu.

Finantsvarade või -kohustiste määratlemine

| 29 | (Majandus)üksusel on lubatud määratleda varem kajastatud finantsvara või -kohustis finantsvara või -kohustisena õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavana või müügivalmis olevana kooskõlas paragrahviga D19. (Majandus)üksus avalikustab igasse kategooriasse määratud kõikide finantsvarade või -kohustiste õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise (jääk)maksumuse varasemates finantsaruannetes. |
| --- | --- |

29

(Majandus)üksusel on lubatud määratleda varem kajastatud finantsvara või -kohustis finantsvara või -kohustisena õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavana või müügivalmis olevana kooskõlas paragrahviga D19. (Majandus)üksus avalikustab igasse kategooriasse määratud kõikide finantsvarade või -kohustiste õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise (jääk)maksumuse varasemates finantsaruannetes.

Õiglase väärtuse kasutamine tuletatud soetusmaksumusena

| 30 | Kui (majandus)üksus kasutab õiglast väärtust IFRS finantsseisundi algaruandes materiaalse põhivara, kinnisvarainvesteeringu või immateriaalse vara objekti tuletatud soetusmaksumusena (vt paragrahvid D5 ja D7), avalikustab (majandus)üksus esimestes IFRS finantsaruannetes IFRS finantsseisundi algaruande iga kirje kohta:






  a) | nende õiglaste väärtuste kogusumma; |
| --- | --- | --- |

30

Kui (majandus)üksus kasutab õiglast väärtust IFRS finantsseisundi algaruandes materiaalse põhivara, kinnisvarainvesteeringu või immateriaalse vara objekti tuletatud soetusmaksumusena (vt paragrahvid D5 ja D7), avalikustab (majandus)üksus esimestes IFRS finantsaruannetes IFRS finantsseisundi algaruande iga kirje kohta:

a)

nende õiglaste väärtuste kogusumma;

| b) | summaarse korrigeerimise eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaste bilansiliste (jääk)maksumuste suhtes. |
| --- | --- |

b)

summaarse korrigeerimise eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaste bilansiliste (jääk)maksumuste suhtes.

Tuletatud soetusmaksumuse kasutamine tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringute puhul

| 31 | Samuti juhul, kui (majandus)üksus kasutab tuletatud soetusmaksumust oma IFRS finantsseisundi algaruandes tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul oma konsolideerimata finantsaruannetes (vt paragrahv D15), avalikustatakse (majandus)üksuse konsolideerimata finantsaruannetes:






  a) | nende investeeringute summaarne tuletatud soetusmaksumus, mille puhul tuletatud soetusmaksumus on nende eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus; |
| --- | --- | --- |

31

Samuti juhul, kui (majandus)üksus kasutab tuletatud soetusmaksumust oma IFRS finantsseisundi algaruandes tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul oma konsolideerimata finantsaruannetes (vt paragrahv D15), avalikustatakse (majandus)üksuse konsolideerimata finantsaruannetes:

a)

nende investeeringute summaarne tuletatud soetusmaksumus, mille puhul tuletatud soetusmaksumus on nende eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus;

| b) | nende investeeringute summaarne tuletatud soetusmaksumuse, mille puhul tuletatud soetusmaksumus on õiglane väärtus; ja |
| --- | --- |

b)

nende investeeringute summaarne tuletatud soetusmaksumuse, mille puhul tuletatud soetusmaksumus on õiglane väärtus; ja

| c) | summaarne korrigeerimine eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaste bilansiliste (jääk)maksumuste suhtes. |
| --- | --- |

c)

summaarne korrigeerimine eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaste bilansiliste (jääk)maksumuste suhtes.

Vahefinantsaruanded

| 32 | Kui (majandus)üksus esitab IAS 34 kohaselt vahefinantsaruande tema esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta, siis paragrahvi 23 nõuete täitmiseks tuleb (majandus)üksusel lisaks IAS 34 nõuetele täita ka järgmised nõuded:






  a) | kui (majandus)üksus esitas vahefinantsaruande vahetult eelnenud majandusaasta võrreldava vaheperioodi kohta, sisaldab vahefinantsaruanne:






  i) | eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud omakapital võrreldava vaheperioodi lõpus võrrelduna IFRSidele vastava omakapitaliga samal kuupäeval; ja |
| --- | --- | --- | --- |

32

Kui (majandus)üksus esitab IAS 34 kohaselt vahefinantsaruande tema esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta, siis paragrahvi 23 nõuete täitmiseks tuleb (majandus)üksusel lisaks IAS 34 nõuetele täita ka järgmised nõuded:

a)

kui (majandus)üksus esitas vahefinantsaruande vahetult eelnenud majandusaasta võrreldava vaheperioodi kohta, sisaldab vahefinantsaruanne:

i)

eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud omakapital võrreldava vaheperioodi lõpus võrrelduna IFRSidele vastava omakapitaliga samal kuupäeval; ja

| ii) | võrdlus sama võrreldava perioodi (jooksvalt ja kumulatiivselt) IFRSidele vastava koondkasumi kogusummaga. Selle võrdluse lähtepunkt on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud koondkasumi kogusumma sama perioodi kohta või kui (majandus)üksus ei esitanud sellist kogusummat, eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud kasum või kahjum; |
| --- | --- |

ii)

võrdlus sama võrreldava perioodi (jooksvalt ja kumulatiivselt) IFRSidele vastava koondkasumi kogusummaga. Selle võrdluse lähtepunkt on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud koondkasumi kogusumma sama perioodi kohta või kui (majandus)üksus ei esitanud sellist kogusummat, eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud kasum või kahjum;

| b) | lisaks punktis a nõutud võrdlustele sisaldab (majandus)üksuse esimene IAS 34 kohane vahefinantsaruanne esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta paragrahvi 24 punktides a ja b (täiendatud paragrahvides 25 ja 26 nõutud detailidega) kirjeldatud võrdlusi või ristviiteid muule väljaantud dokumendile, mis neid võrdlusi sisaldab. |
| --- | --- |

b)

lisaks punktis a nõutud võrdlustele sisaldab (majandus)üksuse esimene IAS 34 kohane vahefinantsaruanne esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta paragrahvi 24 punktides a ja b (täiendatud paragrahvides 25 ja 26 nõutud detailidega) kirjeldatud võrdlusi või ristviiteid muule väljaantud dokumendile, mis neid võrdlusi sisaldab.

| 33 | IAS 34-s nõutakse minimaalse teabe avalikustamist, mis põhineb eeldusel, et vahefinantsaruande kasutajatel on juurdepääs ka viimastele aruandeaasta finantsaruannetele. Siiski nõutakse IAS 34-s, et (majandus)üksus avalikustaks „kõik sündmused või tehingud, mis on olulised antud vaheperioodi mõistmiseks”. Kui esmakordsed kasutuselevõtjad ei avalikustanud oma viimastes eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud aruandeaasta finantsaruannetes informatsiooni, mis on oluline antud vaheperioodi mõistmiseks, avalikustatakse vahefinantsaruandes see informatsioon või lisatakse ristviide muule väljaantud dokumendile, mis seda sisaldab. |
| --- | --- |

33

IAS 34-s nõutakse minimaalse teabe avalikustamist, mis põhineb eeldusel, et vahefinantsaruande kasutajatel on juurdepääs ka viimastele aruandeaasta finantsaruannetele. Siiski nõutakse IAS 34-s, et (majandus)üksus avalikustaks „kõik sündmused või tehingud, mis on olulised antud vaheperioodi mõistmiseks”. Kui esmakordsed kasutuselevõtjad ei avalikustanud oma viimastes eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt koostatud aruandeaasta finantsaruannetes informatsiooni, mis on oluline antud vaheperioodi mõistmiseks, avalikustatakse vahefinantsaruandes see informatsioon või lisatakse ristviide muule väljaantud dokumendile, mis seda sisaldab.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 34 | (Majandus)üksus rakendab käesolevat IFRSi, kui tema esimesed IFRS finantsaruanded on koostatud 1. juulil 2009 või hiljem algava perioodi kohta. Varasem rakendamine on lubatud. |
| --- | --- |

34

(Majandus)üksus rakendab käesolevat IFRSi, kui tema esimesed IFRS finantsaruanded on koostatud 1. juulil 2009 või hiljem algava perioodi kohta. Varasem rakendamine on lubatud.

| 35 | (Majandus)üksus rakendab paragrahvi D1 punktis n ja paragrahvis D23 toodud muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 23 Laenukasutuse kulutused (parandatud 2007) varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

35

(Majandus)üksus rakendab paragrahvi D1 punktis n ja paragrahvis D23 toodud muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 23 Laenukasutuse kulutused (parandatud 2007) varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi selle varasema perioodi suhtes.

| 36 | IFRS 3 Äriühendused (parandatud 2008) muutis paragrahve 19, C1 ning paragrahvi C4 punkte f ja g. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

36

IFRS 3 Äriühendused (parandatud 2008) muutis paragrahve 19, C1 ning paragrahvi C4 punkte f ja g. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

| 37 | IAS 27 Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded (muudetud 2008) muutis paragrahve 13 ja B7. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

37

IAS 27 Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded (muudetud 2008) muutis paragrahve 13 ja B7. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

| 38 | Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu maksumus (IFRS 1 ja IAS 29 muudatused), mis anti välja mais 2008, lisas paragrahvi 31, paragrahvi D1 punkti g, paragrahvi D14 ja paragrahvi D15. (Majandus)üksus rakendab neid paragrahve 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahve varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

38

Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu maksumus (IFRS 1 ja IAS 29 muudatused), mis anti välja mais 2008, lisas paragrahvi 31, paragrahvi D1 punkti g, paragrahvi D14 ja paragrahvi D15. (Majandus)üksus rakendab neid paragrahve 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahve varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

| 39 | Paragrahvi B7 muudeti mais 2008 väljaantud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008 ) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

39

Paragrahvi B7 muudeti mais 2008 väljaantud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008 ) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

IFRS 1 (VÄLJAANTUD 2003) TAGASIVÕTMINE

| 40 | Käesolev IFRS asendab IFRS 1 (väljaantud 2003 ja muudetud mais 2008). |
| --- | --- |

40

Käesolev IFRS asendab IFRS 1 (väljaantud 2003 ja muudetud mais 2008).

A liide

Mõisted

Käesolev lisa on IFRSi lahutamatu osa.

| IFRSidele ülemineku kuupäev | Varaseima perioodi algus, mille kohta (majandus)üksus esitab täieliku IFRSidele vastava võrdlusinformatsiooni oma esimestes IFRS finantsaruannetes. |
| --- | --- |
| Tuletatud soetusmaksumus | Soetusmaksumuse või amortiseeritud soetusmaksumuse asendusena kasutatav summa mingi kuupäeva seisuga. Hilisema kulumiarvestuse ja amortiseerimise puhul lähtutakse eeldusest, nagu oleks (majandus)üksus võtnud vara või kohustise algselt arvele antud kuupäeval ja selle soetusmaksumus võrdunuks tuletatud soetusmaksumusega. |
| Õiglane väärtus | Summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus. |
| Esimesed IFRS finantsaruanded | Esimesed aruandeaasta finantsaruanded, kus (majandus)üksus võtab kasutusele rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (International Financial Reporting Standards, IFRSid) selgesõnalise ja tingimusteta kinnitusega IFRSidele vastavuse kohta. |
| Esimene IFRSi aruandeperiood | (Majandus)üksuse esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud viimane aruandeperiood. |
| Esmakordne kasutuselevõtja | (Majandus)üksus, mis esitab oma esimesed IFRS finantsaruanded. |
| Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRSid) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt vastu võetud standardid ja tõlgendused. Need hõlmavad:






  a) | rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS); |

IFRSidele ülemineku kuupäev

Varaseima perioodi algus, mille kohta (majandus)üksus esitab täieliku IFRSidele vastava võrdlusinformatsiooni oma esimestes IFRS finantsaruannetes.

Tuletatud soetusmaksumus

Soetusmaksumuse või amortiseeritud soetusmaksumuse asendusena kasutatav summa mingi kuupäeva seisuga. Hilisema kulumiarvestuse ja amortiseerimise puhul lähtutakse eeldusest, nagu oleks (majandus)üksus võtnud vara või kohustise algselt arvele antud kuupäeval ja selle soetusmaksumus võrdunuks tuletatud soetusmaksumusega.

Õiglane väärtus

Summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus.

Esimesed IFRS finantsaruanded

Esimesed aruandeaasta finantsaruanded, kus (majandus)üksus võtab kasutusele rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (International Financial Reporting Standards, IFRSid) selgesõnalise ja tingimusteta kinnitusega IFRSidele vastavuse kohta.

Esimene IFRSi aruandeperiood

(Majandus)üksuse esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud viimane aruandeperiood.

Esmakordne kasutuselevõtja

(Majandus)üksus, mis esitab oma esimesed IFRS finantsaruanded.

Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRSid)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt vastu võetud standardid ja tõlgendused. Need hõlmavad:

a)

rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS);

| b) | rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS); ja |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS); ja

| c) | Rahvusvahelise Finantsaruandluse Tõlgendamise Komitee (IFRIC) või selle eelkäija Standardite Tõlgendamise Alalise Komisjoni (SIC) tehtud tõlgendusi. |
| --- | --- |

c)

Rahvusvahelise Finantsaruandluse Tõlgendamise Komitee (IFRIC) või selle eelkäija Standardite Tõlgendamise Alalise Komisjoni (SIC) tehtud tõlgendusi.

IFRS finantsseisundi algaruanne

(Majandus)üksuse finantsseisundi aruanne IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga.

Eelmine raamatupidamistava (GAAP)

Arvestuse alus, mida esmakordne kasutuselevõtja kasutas vahetult enne IFRSide kasutusele võtmist.

Lisa B

Teiste IFRSide tagasiulatuva rakendamise erandid

Käesolev lisa on IFRSi lahutamatu osa.

| B1 | (Majandus)üksus rakendab järgmisi erandeid:






  a) | finantsvarade ja -kohustiste kajastamise lõpetamine (paragrahvid B2 ja B3); |
| --- | --- | --- |

B1

(Majandus)üksus rakendab järgmisi erandeid:

a)

finantsvarade ja -kohustiste kajastamise lõpetamine (paragrahvid B2 ja B3);

| b) | riskimaandamisinstrumentide arvestus (paragrahvid B4–B6) ja; |
| --- | --- |

b)

riskimaandamisinstrumentide arvestus (paragrahvid B4–B6) ja;

| c) | mittekontrollivad osalused (paragrahv B7). |
| --- | --- |

c)

mittekontrollivad osalused (paragrahv B7).

Rahaliste varade ja rahaliste kohustiste kajastamise lõpetamine

| B2 | Välja arvatud paragrahvis B3 lubatu suhtes rakendab esmakordne kasutuselevõtja IAS 39-s Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine toodud kajastamise lõpetamise nõudeid edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2004 või hiljem tehtavate tehingute suhtes. Teisiti öeldes, kui esmakordne kasutuselevõtja lõpetas tuletisinstrumentideks mitteolevate finantsvarade või -kohustiste kajastamise kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) enne 1. jaanuari 2004 toimunud tehingu tulemusena, ei kajasta ta neid varasid ja kohustisi kooskõlas IFRSidega (v.a kui need vastavad kajastamiskriteeriumitele hilisema tehingu või sündmuse tulemusena). |
| --- | --- |

B2

Välja arvatud paragrahvis B3 lubatu suhtes rakendab esmakordne kasutuselevõtja IAS 39-s Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine toodud kajastamise lõpetamise nõudeid edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2004 või hiljem tehtavate tehingute suhtes. Teisiti öeldes, kui esmakordne kasutuselevõtja lõpetas tuletisinstrumentideks mitteolevate finantsvarade või -kohustiste kajastamise kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) enne 1. jaanuari 2004 toimunud tehingu tulemusena, ei kajasta ta neid varasid ja kohustisi kooskõlas IFRSidega (v.a kui need vastavad kajastamiskriteeriumitele hilisema tehingu või sündmuse tulemusena).

| B3 | Vaatamata paragrahvile B2 võib (majandus)üksus rakendada IAS 39-s toodud kajastamise lõpetamise nõudeid tagasiulatuvalt alates (majandus)üksuse poolt valitud kuupäevast tingimusel, et IAS 39 rakendamiseks vajalik informatsioon finantsvarade ja -kohustiste suhtes, mille kajastamine lõpetati varasemate tehingute tulemusena, saadi nende tehingute esmasel arvestamisel. |
| --- | --- |

B3

Vaatamata paragrahvile B2 võib (majandus)üksus rakendada IAS 39-s toodud kajastamise lõpetamise nõudeid tagasiulatuvalt alates (majandus)üksuse poolt valitud kuupäevast tingimusel, et IAS 39 rakendamiseks vajalik informatsioon finantsvarade ja -kohustiste suhtes, mille kajastamine lõpetati varasemate tehingute tulemusena, saadi nende tehingute esmasel arvestamisel.

Riskimaandamisinstrumentide arvestus

| B4 | Nagu nõutakse IAS 39-s, IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga (majandus)üksus:






  a) | mõõdab kõiki tuletisinstrumente õiglases väärtuses; ja |
| --- | --- | --- |

B4

Nagu nõutakse IAS 39-s, IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga (majandus)üksus:

a)

mõõdab kõiki tuletisinstrumente õiglases väärtuses; ja

| b) | elimineerib kõik tuletisinstrumentidest tekkinud edasilükatud kahjumid ja kasumid, mis esitati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt varade või kohustistena. |
| --- | --- |

b)

elimineerib kõik tuletisinstrumentidest tekkinud edasilükatud kahjumid ja kasumid, mis esitati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt varade või kohustistena.

| B5 | (Majandus)üksus ei kajasta oma IFRS finantsseisundi algaruandes selliseid riskimaandamise suhteid, mis ei vasta IAS 39 kohase riskimaandamise arvestuse tingimustele (nt mitmed riskimaandamise suhted, kus riskimaandamisinstrument on rahaline instrument või väljaantud optsioon; kus riskimaandamisobjekt on netopositsioon; või kus maandatakse lunastustähtajani hoitava investeeringu intressiriski). Kui (majandus)üksus on kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) määranud siiski netopositsiooni riskimaandamisobjektiks, võib ta kooskõlas IFRSidega määrata riskimaandamisobjektiks üksiku objekti selles netopositsioonis eeldusel, et ta ei tee seda hiljem kui IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

B5

(Majandus)üksus ei kajasta oma IFRS finantsseisundi algaruandes selliseid riskimaandamise suhteid, mis ei vasta IAS 39 kohase riskimaandamise arvestuse tingimustele (nt mitmed riskimaandamise suhted, kus riskimaandamisinstrument on rahaline instrument või väljaantud optsioon; kus riskimaandamisobjekt on netopositsioon; või kus maandatakse lunastustähtajani hoitava investeeringu intressiriski). Kui (majandus)üksus on kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) määranud siiski netopositsiooni riskimaandamisobjektiks, võib ta kooskõlas IFRSidega määrata riskimaandamisobjektiks üksiku objekti selles netopositsioonis eeldusel, et ta ei tee seda hiljem kui IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga.

| B6 | Kui enne IFRSidele ülemineku kuupäeva on (majandus)üksus määratlenud tehingu riskimaandamistehinguna, kuid selline riskimaandamine ei vasta IAS 39-s toodud riskimaandamisarvestuse tingimustele, rakendab (majandus)üksus IAS 39 paragrahve 91 ja 101, et lõpetada riskimaandamisarvestus. Enne IFRSidele ülemineku kuupäeva tehtud tehinguid ei määratleta tagasiulatuvalt riskimaandamistehingutena. |
| --- | --- |

B6

Kui enne IFRSidele ülemineku kuupäeva on (majandus)üksus määratlenud tehingu riskimaandamistehinguna, kuid selline riskimaandamine ei vasta IAS 39-s toodud riskimaandamisarvestuse tingimustele, rakendab (majandus)üksus IAS 39 paragrahve 91 ja 101, et lõpetada riskimaandamisarvestus. Enne IFRSidele ülemineku kuupäeva tehtud tehinguid ei määratleta tagasiulatuvalt riskimaandamistehingutena.

Mittekontrollivad osalused

| B7 | Esmakordne kasutuselevõtja rakendab IAS 27 (muudetud 2008) järgmisi nõudeid edasiulatuvalt alates IFRSidele ülemineku kuupäevast:






  a) | paragrahvis 28 toodud nõue, et koondkasumi kogusumma omistatakse emaettevõtte omanikele ja mittekontrollivatele osalustele isegi juhul, kui tulemuseks on mittekontrollivate osaluste negatiivne saldo; |
| --- | --- | --- |

B7

Esmakordne kasutuselevõtja rakendab IAS 27 (muudetud 2008) järgmisi nõudeid edasiulatuvalt alates IFRSidele ülemineku kuupäevast:

a)

paragrahvis 28 toodud nõue, et koondkasumi kogusumma omistatakse emaettevõtte omanikele ja mittekontrollivatele osalustele isegi juhul, kui tulemuseks on mittekontrollivate osaluste negatiivne saldo;

| b) | paragrahvides 30 ja 31 toodud nõuded emaettevõttele tütarettevõttes kuuluva osaluse muutuste, mille tulemusena kontrolli ei kaotata, arvestamise kohta; ja |
| --- | --- |

b)

paragrahvides 30 ja 31 toodud nõuded emaettevõttele tütarettevõttes kuuluva osaluse muutuste, mille tulemusena kontrolli ei kaotata, arvestamise kohta; ja

| c) | paragrahvides 34-37 toodud nõuded tütarettevõtte üle kontrolli kaotamise arvestamise kohta ja sellega seotud nõuded, mis on toodud IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad paragrahvis 8. |
| --- | --- |

c)

paragrahvides 34-37 toodud nõuded tütarettevõtte üle kontrolli kaotamise arvestamise kohta ja sellega seotud nõuded, mis on toodud IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad paragrahvis 8.

Kui aga esmakordne kasutuselevõtja otsustab rakendada IFRS 3 (parandatud 2008) tagasiulatuvalt varasematele äriühenduste suhtes, rakendab ta ka IAS 27 (muudetud 2008) kooskõlas käesoleva IFRSi paragrahviga C1.

C liide

Erandid äriühenduste puhul

Käesolev lisa on IFRSi lahutamatu osa. (Majandus)üksus rakendab enne IFRSidele ülemineku kuupäeva kajastatud äriühenduste suhtes järgmisi nõudeid.

| C1 | Esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada mitte rakendada IFRS 3 (parandatud 2008) tagasiulatuvalt varasemate äriühenduste suhtes (äriühendused, mis toimusid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva). Samas, kui esmakordne kasutuselevõtja korrigeerib mõne äriühenduse arvestust, et see oleks vastavuses IFRS 3-ga (parandatud 2008), siis korrigeerib ta kõikide pärast seda toimunud äriühenduste arvestust ja rakendab sellest kuupäevast alates ka IAS 27 (muudetud 2008). Näiteks kui esmakordne kasutuselevõtja otsustab korrigeerida äriühenduse arvestust, mis toimus 30. juunil 20X6, korrigeerib ta kõikide äriühenduste arvestust, mis toimusid 30. juuni 20X6 ja IFRSidele ülemineku kuupäeva vahel ning samuti rakendab ta alates 30. juunist 20X6 IAS 27 (muudetud 2008). |
| --- | --- |

C1

Esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada mitte rakendada IFRS 3 (parandatud 2008) tagasiulatuvalt varasemate äriühenduste suhtes (äriühendused, mis toimusid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva). Samas, kui esmakordne kasutuselevõtja korrigeerib mõne äriühenduse arvestust, et see oleks vastavuses IFRS 3-ga (parandatud 2008), siis korrigeerib ta kõikide pärast seda toimunud äriühenduste arvestust ja rakendab sellest kuupäevast alates ka IAS 27 (muudetud 2008). Näiteks kui esmakordne kasutuselevõtja otsustab korrigeerida äriühenduse arvestust, mis toimus 30. juunil 20X6, korrigeerib ta kõikide äriühenduste arvestust, mis toimusid 30. juuni 20X6 ja IFRSidele ülemineku kuupäeva vahel ning samuti rakendab ta alates 30. juunist 20X6 IAS 27 (muudetud 2008).

| C2 | (Majandus)üksus ei pea rakendama IAS 21 Valuutakursside muutuste mõjud tagasiulatuvalt õiglase väärtuse korrigeerimiste ja firmaväärtuse suhtes, mis tekkisid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva toimunud äriühendustes. Kui (majandus)üksus ei rakenda IAS 21 tagasiulatuvalt õiglase väärtuse korrigeerimiste ja firmaväärtuse suhtes, vaatleb ta neid enda, mitte omandatava (majandus)üksuse varade ja kohustistena. Seega on nimetatud firmaväärtus ning õiglase väärtuse korrigeerimised kas juba väljendatud (majandus)üksuse arvestusvaluutas või siis on need mitterahalised välisvaluutaobjektid, mida kajastatakse kasutades eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt rakendatud vahetuskurssi. |
| --- | --- |

C2

(Majandus)üksus ei pea rakendama IAS 21 Valuutakursside muutuste mõjud tagasiulatuvalt õiglase väärtuse korrigeerimiste ja firmaväärtuse suhtes, mis tekkisid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva toimunud äriühendustes. Kui (majandus)üksus ei rakenda IAS 21 tagasiulatuvalt õiglase väärtuse korrigeerimiste ja firmaväärtuse suhtes, vaatleb ta neid enda, mitte omandatava (majandus)üksuse varade ja kohustistena. Seega on nimetatud firmaväärtus ning õiglase väärtuse korrigeerimised kas juba väljendatud (majandus)üksuse arvestusvaluutas või siis on need mitterahalised välisvaluutaobjektid, mida kajastatakse kasutades eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt rakendatud vahetuskurssi.

| C3 | (Majandus)üksus võib rakendada IAS 21 tagasiulatuvalt õiglase väärtuse korrigeerimiste ja firmaväärtuse suhtes, mis tekivad kas:






  a) | kõikides äriühendustes, mis toimusid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva; või |
| --- | --- | --- |

C3

(Majandus)üksus võib rakendada IAS 21 tagasiulatuvalt õiglase väärtuse korrigeerimiste ja firmaväärtuse suhtes, mis tekivad kas:

a)

kõikides äriühendustes, mis toimusid enne IFRSidele ülemineku kuupäeva; või

| b) | kõikides äriühendustes, mida (majandus)üksus otsustab korrigeerida olemaks vastavuses IFRS 3-ga, nagu on lubatud ülaltoodud paragrahvis C1. |
| --- | --- |

b)

kõikides äriühendustes, mida (majandus)üksus otsustab korrigeerida olemaks vastavuses IFRS 3-ga, nagu on lubatud ülaltoodud paragrahvis C1.

| C4 | Kui esmakordne kasutuselevõtja ei rakenda IFRS 3 tagasiulatuvalt varasema äriühenduse suhtes, kajastatakse seda äriühendust järgmiselt:






  a) | Esmakordne kasutuselevõtja säilitab sama liigituse (omandamine juriidilise omandaja poolt, pöördomandamine juriidilise omandatava poolt või huvide ühendamine), mida ta kasutas oma eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohastes finantsaruannetes. |
| --- | --- | --- |

C4

Kui esmakordne kasutuselevõtja ei rakenda IFRS 3 tagasiulatuvalt varasema äriühenduse suhtes, kajastatakse seda äriühendust järgmiselt:

a)

Esmakordne kasutuselevõtja säilitab sama liigituse (omandamine juriidilise omandaja poolt, pöördomandamine juriidilise omandatava poolt või huvide ühendamine), mida ta kasutas oma eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohastes finantsaruannetes.

| b) | Esmakordne kasutuselevõtja kajastab IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kõiki varasema äriühenduse käigus omandatud varasid ja kohustisi, välja arvatud:






  i) | teatud finantsvarad ja -kohustised, mille kajastamine on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt lõpetatud (vt paragrahv B2); ja |
| --- | --- | --- |

b)

Esmakordne kasutuselevõtja kajastab IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kõiki varasema äriühenduse käigus omandatud varasid ja kohustisi, välja arvatud:

i)

teatud finantsvarad ja -kohustised, mille kajastamine on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt lõpetatud (vt paragrahv B2); ja

| ii) | varad, sealhulgas firmaväärtus, ja kohustised, mida ei kajastatud omandaja konsolideeritud finantsseisundi aruandes kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) ja mis ka IFRSide kohaselt ei vastaks kajastamise tingimustele omandatava eraldiseisvas IFRS finantsseisundi aruandes (vt allpool punktid f–i). |
| --- | --- |

ii)

varad, sealhulgas firmaväärtus, ja kohustised, mida ei kajastatud omandaja konsolideeritud finantsseisundi aruandes kooskõlas eelmise raamatupidamistavaga (GAAP) ja mis ka IFRSide kohaselt ei vastaks kajastamise tingimustele omandatava eraldiseisvas IFRS finantsseisundi aruandes (vt allpool punktid f–i).

Esmakordne kasutuselevõtja kajastab võimalikku eeltoodust tulenevat muutust, korrigeerides jaotamata kasumit (või vajadusel muud omakapitali kategooriat), välja arvatud juhul, kui muutus tuleneb eelnevalt firmaväärtuse koosseisus kajastatud immateriaalse vara kajastamisest (vt punkti g alapunkt i).

| c) | Esmakordne kasutuselevõtja jätab oma IFRS finantsseisundi algaruandest välja kõik eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastatud objektid, mis ei vasta IFRSide kohaselt vara või kohustisena kajastamise tingimustele. Esmakordne kasutuselevõtja arvestab tulenevat muutust järgmiselt:






  i) | esmakordne kasutuselevõtja võis olla varasema äriühenduse liigitanud omandamiseks ja kajastanud immateriaalse varana objekti, mis IAS 38 Immateriaalsed varad kohaselt ei vasta varana kajastamise tingimustele. Ta liigitab selle objekti (ja vajadusel sellega seotud edasilükkunud tulumaksu ja mittekontrollivad osalused) ümber firmaväärtuse osaks (välja arvatud juhul, kui ta eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt arvas firmaväärtuse maha otse omakapitalist, vt punkti g alapunkt i ja punkt i). |
| --- | --- | --- |

c)

Esmakordne kasutuselevõtja jätab oma IFRS finantsseisundi algaruandest välja kõik eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastatud objektid, mis ei vasta IFRSide kohaselt vara või kohustisena kajastamise tingimustele. Esmakordne kasutuselevõtja arvestab tulenevat muutust järgmiselt:

i)

esmakordne kasutuselevõtja võis olla varasema äriühenduse liigitanud omandamiseks ja kajastanud immateriaalse varana objekti, mis IAS 38 Immateriaalsed varad kohaselt ei vasta varana kajastamise tingimustele. Ta liigitab selle objekti (ja vajadusel sellega seotud edasilükkunud tulumaksu ja mittekontrollivad osalused) ümber firmaväärtuse osaks (välja arvatud juhul, kui ta eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt arvas firmaväärtuse maha otse omakapitalist, vt punkti g alapunkt i ja punkt i).

| ii) | esmakordne kasutuselevõtja kajastab kõik muud tulenevad muutused jaotamata kasumis (1). |
| --- | --- |

ii)

esmakordne kasutuselevõtja kajastab kõik muud tulenevad muutused jaotamata kasumis (1).

| d) | IFRSides nõutakse teatud varade ja kohustiste edasist mõõtmist alusel, mis ei põhine algsel soetusmaksumusel, nagu näiteks õiglases väärtuses. Esmakordne kasutuselevõtja mõõdab varasid ja kohustisi selle alusel oma IFRS finantsseisundi algaruandes, isegi kui need soetati või omandati varasemas äriühenduses. Ta kajastab iga eeltoodust tulenevat muutust bilansilises (jääk)maksumuses korrigeerides jaotamata kasumit (või vajadusel muud omakapitali kategooriat), mitte firmaväärtust. |
| --- | --- |

d)

IFRSides nõutakse teatud varade ja kohustiste edasist mõõtmist alusel, mis ei põhine algsel soetusmaksumusel, nagu näiteks õiglases väärtuses. Esmakordne kasutuselevõtja mõõdab varasid ja kohustisi selle alusel oma IFRS finantsseisundi algaruandes, isegi kui need soetati või omandati varasemas äriühenduses. Ta kajastab iga eeltoodust tulenevat muutust bilansilises (jääk)maksumuses korrigeerides jaotamata kasumit (või vajadusel muud omakapitali kategooriat), mitte firmaväärtust.

| e) | Vahetult pärast äriühenduse toimumist loetakse antud äriühenduse käigus omandatud varade ja kohustiste eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaseid bilansilisi (jääk)maksumusi nende IFRSide kohasteks tuletatud soetusmaksumusteks samal kuupäeval. Kui IFRSides nõutakse nende varade ja kohustiste edasist soetusmaksumusepõhist mõõtmist, on tuletatud soetusmaksumus soetusmaksumusepõhise kulumi- või amortisatsiooniarvestuse aluseks alates äriühenduse kuupäevast. |
| --- | --- |

e)

Vahetult pärast äriühenduse toimumist loetakse antud äriühenduse käigus omandatud varade ja kohustiste eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaseid bilansilisi (jääk)maksumusi nende IFRSide kohasteks tuletatud soetusmaksumusteks samal kuupäeval. Kui IFRSides nõutakse nende varade ja kohustiste edasist soetusmaksumusepõhist mõõtmist, on tuletatud soetusmaksumus soetusmaksumusepõhise kulumi- või amortisatsiooniarvestuse aluseks alates äriühenduse kuupäevast.

| f) | Kui varasemas äriühenduses omandatud vara või kohustis ei olnud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastatud, ei ole selle tuletatud soetusmaksumuseks IFRS finantsseisundi algaruandes null. Selle asemel kajastab ja mõõdab omandaja seda oma konsolideeritud finantsseisundi aruande alusel, mida IFRSidega nõutaks omandatava finantsseisundi aruandes. Näiteks: kui omandaja ei kapitaliseerinud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt varasemas äriühenduses omandatud kapitalirente, kapitaliseerib ta need kapitalirendid oma konsolideeritud finantsaruannetes, nagu IAS 17 Rendid kohaselt tuleks seda teha omandatava IFRS finantsseisundi aruandes. Analoogselt, kui omandaja ei kajastanud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt tingimuslikku kohustist, mis endiselt eksisteerib IFRSidele ülemineku kuupäeval, kajastab omandaja seda tingimuslikku kohustist nimetatud kuupäeval, välja arvatud juhul, kui IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad keelab selle kajastamist omandatava finantsaruannetes. Seevastu kui vara või kohustis kajastati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt osana firmaväärtusest, kuid tulnuks kajastada eraldi IFRS 3 kohaselt, jääb see vara või kohustis firmaväärtuse koosseisu, välja arvatud juhul, kui IFRSides nõutakse selle kajastamist omandatava finantsaruannetes. |
| --- | --- |

f)

Kui varasemas äriühenduses omandatud vara või kohustis ei olnud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastatud, ei ole selle tuletatud soetusmaksumuseks IFRS finantsseisundi algaruandes null. Selle asemel kajastab ja mõõdab omandaja seda oma konsolideeritud finantsseisundi aruande alusel, mida IFRSidega nõutaks omandatava finantsseisundi aruandes. Näiteks: kui omandaja ei kapitaliseerinud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt varasemas äriühenduses omandatud kapitalirente, kapitaliseerib ta need kapitalirendid oma konsolideeritud finantsaruannetes, nagu IAS 17 Rendid kohaselt tuleks seda teha omandatava IFRS finantsseisundi aruandes. Analoogselt, kui omandaja ei kajastanud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt tingimuslikku kohustist, mis endiselt eksisteerib IFRSidele ülemineku kuupäeval, kajastab omandaja seda tingimuslikku kohustist nimetatud kuupäeval, välja arvatud juhul, kui IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad keelab selle kajastamist omandatava finantsaruannetes. Seevastu kui vara või kohustis kajastati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt osana firmaväärtusest, kuid tulnuks kajastada eraldi IFRS 3 kohaselt, jääb see vara või kohustis firmaväärtuse koosseisu, välja arvatud juhul, kui IFRSides nõutakse selle kajastamist omandatava finantsaruannetes.

| g) | Firmaväärtuse bilansiline (jääk)maksumus IFRS finantsseisundi algaruandes on tema eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga pärast kahte järgmist korrigeerimist:






  i) | Kui seda nõutakse ülaltoodud punkti c alapunktis i, suurendab esmakordne kasutuselevõtja firmaväärtuse bilansilist (jääk)maksumust, kui ta liigitab ümber objekti, mida ta kajastas eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt immateriaalse varana. Analoogselt, kui punktis f nõutakse, et esmakordne kasutuselevõtja kajastaks immateriaalset vara, mida kajastati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt firmaväärtuse koosseisus, vähendab esmakordne kasutuselevõtja vastavalt firmaväärtuse bilansilist (jääk)maksumust (ja vajadusel korrigeerib edasilükkunud tulumaksu ja mittekontrollivaid osalusi). |
| --- | --- | --- |

g)

Firmaväärtuse bilansiline (jääk)maksumus IFRS finantsseisundi algaruandes on tema eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga pärast kahte järgmist korrigeerimist:

i)

Kui seda nõutakse ülaltoodud punkti c alapunktis i, suurendab esmakordne kasutuselevõtja firmaväärtuse bilansilist (jääk)maksumust, kui ta liigitab ümber objekti, mida ta kajastas eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt immateriaalse varana. Analoogselt, kui punktis f nõutakse, et esmakordne kasutuselevõtja kajastaks immateriaalset vara, mida kajastati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt firmaväärtuse koosseisus, vähendab esmakordne kasutuselevõtja vastavalt firmaväärtuse bilansilist (jääk)maksumust (ja vajadusel korrigeerib edasilükkunud tulumaksu ja mittekontrollivaid osalusi).

| ii) | Sõltumata sellest, kas eksisteerib asjaolusid firmaväärtuse võimaliku languse kohta, rakendab esmakordne kasutuselevõtja IAS 36, kontrollides firmaväärtuse langust IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga ja kajastades võimalikku väärtuse langust jaotamata kasumis (või ümberhindluse reservis, kui nii nõutakse IAS 36-s). Vara väärtuse languse test peab tuginema tingimustele, mis eksisteerisid IFRSidele ülemineku kuupäeval. |
| --- | --- |

ii)

Sõltumata sellest, kas eksisteerib asjaolusid firmaväärtuse võimaliku languse kohta, rakendab esmakordne kasutuselevõtja IAS 36, kontrollides firmaväärtuse langust IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga ja kajastades võimalikku väärtuse langust jaotamata kasumis (või ümberhindluse reservis, kui nii nõutakse IAS 36-s). Vara väärtuse languse test peab tuginema tingimustele, mis eksisteerisid IFRSidele ülemineku kuupäeval.

| h) | IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga ei tehta firmaväärtuse bilansilisse (jääk)maksumusse muid korrigeerimisi. Näiteks esmakordne kasutuselevõtja ei korrigeeri firmaväärtuse bilansilist (jääk)maksumust selleks, et:






  i) | jätta välja antud äriühenduses omandatud pooleliolev uurimis- ja arendustegevus (välja arvatud juhul, kui sellega seotud immateriaalne vara vastaks IAS 38 kohase kajastamise kriteeriumitele omandatava finantsseisundi aruandes); |
| --- | --- | --- |

h)

IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga ei tehta firmaväärtuse bilansilisse (jääk)maksumusse muid korrigeerimisi. Näiteks esmakordne kasutuselevõtja ei korrigeeri firmaväärtuse bilansilist (jääk)maksumust selleks, et:

i)

jätta välja antud äriühenduses omandatud pooleliolev uurimis- ja arendustegevus (välja arvatud juhul, kui sellega seotud immateriaalne vara vastaks IAS 38 kohase kajastamise kriteeriumitele omandatava finantsseisundi aruandes);

| ii) | korrigeerida firmaväärtuse varasemat amortisatsiooni; |
| --- | --- |

ii)

korrigeerida firmaväärtuse varasemat amortisatsiooni;

| iii) | tühistada firmaväärtuse korrigeerimine, mida kooskõlas IFRS 3-ga ei lubataks, kuid mis tehti eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt seoses varade ja kohustiste korrigeerimisega äriühenduse kuupäeva ja IFRSidele ülemineku kuupäeva vahel. |
| --- | --- |

iii)

tühistada firmaväärtuse korrigeerimine, mida kooskõlas IFRS 3-ga ei lubataks, kuid mis tehti eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt seoses varade ja kohustiste korrigeerimisega äriühenduse kuupäeva ja IFRSidele ülemineku kuupäeva vahel.

| i) | Kui esmakordne kasutuselevõtja kajastas firmaväärtust eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt omakapitali vähendamisena:






  i) | ei kajasta ta firmaväärtust oma IFRS finantsseisundi algaruandes. Lisaks sellele ei kanna ta firmaväärtust üle kasumiaruandesse, kui ta tütarettevõtte võõrandab või kui leiab aset tütarettevõttesse tehtud investeeringu väärtuse langus. |
| --- | --- | --- |

i)

Kui esmakordne kasutuselevõtja kajastas firmaväärtust eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt omakapitali vähendamisena:

i)

ei kajasta ta firmaväärtust oma IFRS finantsseisundi algaruandes. Lisaks sellele ei kanna ta firmaväärtust üle kasumiaruandesse, kui ta tütarettevõtte võõrandab või kui leiab aset tütarettevõttesse tehtud investeeringu väärtuse langus.

| ii) | võimaliku sündmuse hilisemast lahenemisest tulenevad tingimusliku ostutasuga seotud korrigeerimised kajastatakse jaotamata kasumis. |
| --- | --- |

ii)

võimaliku sündmuse hilisemast lahenemisest tulenevad tingimusliku ostutasuga seotud korrigeerimised kajastatakse jaotamata kasumis.

| j) | Eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt ei pruukinud esmakordne kasutuselevõtja konsolideerida tütarettevõtet, mis omandati varasemas äriühenduses (näiteks juhul, kui eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt emaettevõte ei lugenud seda tütarettevõtteks või ei koostanud konsolideeritud finantsaruandeid). Esmakordne kasutuselevõtja korrigeerib tütarettevõtte varade ja kohustiste bilansilist (jääk)maksumust, viies need vastavusse summadega, mille kajastamist tütarettevõtte finantsseisundi aruandes IFRSid nõuaksid. Firmaväärtuse tuletatud soetusmaksumus võrdub IFRSidele ülemineku kuupäeval järgmiste summade vahega:






  i) | emaettevõtte osalus nendes korrigeeritud bilansilistes (jääk)maksumustes; ja |
| --- | --- | --- |

j)

Eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt ei pruukinud esmakordne kasutuselevõtja konsolideerida tütarettevõtet, mis omandati varasemas äriühenduses (näiteks juhul, kui eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt emaettevõte ei lugenud seda tütarettevõtteks või ei koostanud konsolideeritud finantsaruandeid). Esmakordne kasutuselevõtja korrigeerib tütarettevõtte varade ja kohustiste bilansilist (jääk)maksumust, viies need vastavusse summadega, mille kajastamist tütarettevõtte finantsseisundi aruandes IFRSid nõuaksid. Firmaväärtuse tuletatud soetusmaksumus võrdub IFRSidele ülemineku kuupäeval järgmiste summade vahega:

i)

emaettevõtte osalus nendes korrigeeritud bilansilistes (jääk)maksumustes; ja

| ii) | emaettevõtte konsolideerimata finantsaruannetes kajastatud tütarettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus. |
| --- | --- |

ii)

emaettevõtte konsolideerimata finantsaruannetes kajastatud tütarettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus.

| k) | Mittekontrollivate osaluste ja edasilükkunud tulumaksu mõõtmine järgneb muude varade ja kohustiste mõõtmisele. Seetõttu mõjutavad eespool kajastatud varade ja kohustiste korrigeerimised mittekontrollivaid osalusi ja edasilükkunud tulumaksu. |
| --- | --- |

k)

Mittekontrollivate osaluste ja edasilükkunud tulumaksu mõõtmine järgneb muude varade ja kohustiste mõõtmisele. Seetõttu mõjutavad eespool kajastatud varade ja kohustiste korrigeerimised mittekontrollivaid osalusi ja edasilükkunud tulumaksu.

| C5 | Varasemate äriühenduste erand rakendub ka varasemate investeeringute omandamiste suhtes sidusettevõtetes ja osalemiste suhtes ühisettevõtmistes. Lisaks sellele rakendatakse paragrahvis C1 valitud kuupäeva võrdselt kõikide selliste omandamiste suhtes. |
| --- | --- |

C5

Varasemate äriühenduste erand rakendub ka varasemate investeeringute omandamiste suhtes sidusettevõtetes ja osalemiste suhtes ühisettevõtmistes. Lisaks sellele rakendatakse paragrahvis C1 valitud kuupäeva võrdselt kõikide selliste omandamiste suhtes.

---

(1)  Sellised muutused sisaldavad ümberklassifitseerimisi immateriaalsetest varadest või immateriaalsetesse varadesse, kui firmaväärtus ei olnud kajastatud varana eelnevalt rakendatud GAAP järgi. See osutub vajalikuks, kui (majandus)üksus a) eelnevalt kasutatud GAAP kohaselt lahutas firmaväärtuse otse omakapitalist; või b) ei kajastanud äriühendust omandamisena.

Lisa D

Vabastused muudest IFRSidest

Käesolev lisa on IFRSi lahutamatu osa.

| D1 | (Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut järgmist vabastust:






  a) | aktsiapõhised maksetehingud (paragrahvid D2 ja D3); |
| --- | --- | --- |

D1

(Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut järgmist vabastust:

a)

aktsiapõhised maksetehingud (paragrahvid D2 ja D3);

| b) | kindlustuslepingud (paragrahv D4); |
| --- | --- |

b)

kindlustuslepingud (paragrahv D4);

| c) | õiglane väärtus või ümberhindlus tuletatud soetusmaksumusena (paragrahvid D5-D8); |
| --- | --- |

c)

õiglane väärtus või ümberhindlus tuletatud soetusmaksumusena (paragrahvid D5-D8);

| d) | rendid (paragrahv D9); |
| --- | --- |

d)

rendid (paragrahv D9);

| e) | hüvitised töötajale (paragrahvid D10 ja D11); |
| --- | --- |

e)

hüvitised töötajale (paragrahvid D10 ja D11);

| f) | kumulatiivsed kursivahed (paragrahvid D12 ja D13); |
| --- | --- |

f)

kumulatiivsed kursivahed (paragrahvid D12 ja D13);

| g) | investeeringud tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse (paragrahvid D14 ja D15); |
| --- | --- |

g)

investeeringud tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse (paragrahvid D14 ja D15);

| h) | tütarettevõtete, sidusettevõtete ja ühisettevõtmiste varad ja kohustised (paragrahvid D16 ja D17); |
| --- | --- |

h)

tütarettevõtete, sidusettevõtete ja ühisettevõtmiste varad ja kohustised (paragrahvid D16 ja D17);

| i) | liitfinantsinstrumendid (paragrahv D18); |
| --- | --- |

i)

liitfinantsinstrumendid (paragrahv D18);

| j) | varasemalt kajastatud finantsinstrumentide liigituse kindlaksmääramine (paragrahv D19); |
| --- | --- |

j)

varasemalt kajastatud finantsinstrumentide liigituse kindlaksmääramine (paragrahv D19);

| k) | finantsvarade või finantskohustiste esmasel kajastamisel mõõdetud õiglane väärtus (paragrahv D20). |
| --- | --- |

k)

finantsvarade või finantskohustiste esmasel kajastamisel mõõdetud õiglane väärtus (paragrahv D20).

| l) | eemaldamiskohustised, mis sisalduvad materiaalse põhivara maksumuses (paragrahv D21); |
| --- | --- |

l)

eemaldamiskohustised, mis sisalduvad materiaalse põhivara maksumuses (paragrahv D21);

| m) | finantsvarad või immateriaalsed varad, mis on arvestatud kooskõlas IFRIC 12-ga Teenuste kontsessioonikokkulepped (paragrahv D22); ja |
| --- | --- |

m)

finantsvarad või immateriaalsed varad, mis on arvestatud kooskõlas IFRIC 12-ga Teenuste kontsessioonikokkulepped (paragrahv D22); ja

| n) | laenukasutuse kulutused (paragrahv D23). |
| --- | --- |

n)

laenukasutuse kulutused (paragrahv D23).

(Majandus)üksus ei rakenda neid vabastusi analoogia põhjal teiste objektidega.

Aktsiapõhised maksetehingud

| D2 | Esmakordsel kasutuselevõtjal soovitatakse, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 Aktsiapõhine makse omakapitaliinstrumentide suhtes, mis olid garanteeritud enne 7. novembrit 2002. Samuti soovitatakse esmakordsel kasutuselevõtjal, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 omakapitaliinstrumentide suhtes, mis garanteeriti pärast 7. novembrit 2002 ning mis anti üle enne kas a) IFRSidele ülemineku kuupäeva või b) 1. jaanuari 2005, olenevalt sellest, kumb esineb hiljem. Kui esmakordne kasutuselevõtja otsustab rakendada siiski IFRS 2 selliste omakapitaliinstrumentide suhtes, siis võib ta teha seda ainult siis, kui ta on avalikustanud nende omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse, mis on määratud kindlaks mõõtmiskuupäeval, mis on määratletud IFRS 2-s. Kõikide omakapitaliinstrumentide garanteerimise kohta, mille puhul (majandus)üksus ei ole rakendanud IFRS 2 (nt omakapitaliinstrumendid, mis on garanteeritud 7. novembril 2002 või enne seda), avalikustab esmakordne kasutuselevõtja sellest hoolimata IFRS 2 paragrahvides 44 ja 45 nõutud informatsiooni. Kui esmakordne kasutuselevõtja muudab omakapitaliinstrumentide garanteerimise tingimusi, mille suhtes IFRS 2 ei ole rakendatud, siis ei nõuta (majandus)üksuselt IFRS 2 paragrahvide 26-29 rakendamist juhul, kui muudatused tehti enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. |
| --- | --- |

D2

Esmakordsel kasutuselevõtjal soovitatakse, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 Aktsiapõhine makse omakapitaliinstrumentide suhtes, mis olid garanteeritud enne 7. novembrit 2002. Samuti soovitatakse esmakordsel kasutuselevõtjal, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 omakapitaliinstrumentide suhtes, mis garanteeriti pärast 7. novembrit 2002 ning mis anti üle enne kas a) IFRSidele ülemineku kuupäeva või b) 1. jaanuari 2005, olenevalt sellest, kumb esineb hiljem. Kui esmakordne kasutuselevõtja otsustab rakendada siiski IFRS 2 selliste omakapitaliinstrumentide suhtes, siis võib ta teha seda ainult siis, kui ta on avalikustanud nende omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse, mis on määratud kindlaks mõõtmiskuupäeval, mis on määratletud IFRS 2-s. Kõikide omakapitaliinstrumentide garanteerimise kohta, mille puhul (majandus)üksus ei ole rakendanud IFRS 2 (nt omakapitaliinstrumendid, mis on garanteeritud 7. novembril 2002 või enne seda), avalikustab esmakordne kasutuselevõtja sellest hoolimata IFRS 2 paragrahvides 44 ja 45 nõutud informatsiooni. Kui esmakordne kasutuselevõtja muudab omakapitaliinstrumentide garanteerimise tingimusi, mille suhtes IFRS 2 ei ole rakendatud, siis ei nõuta (majandus)üksuselt IFRS 2 paragrahvide 26-29 rakendamist juhul, kui muudatused tehti enne IFRSidele ülemineku kuupäeva.

| D3 | Esmakordsel kasutuselevõtjal soovitatakse, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 kohustiste suhtes, mis leidsid aset aktsiapõhistel maksetehingutel, mis arveldati enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. Esmakordsel kasutuselevõtjal soovitatakse samuti, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 enne 1. jaanuari 2005 arveldatud kohustiste suhtes. Kohustiste puhul, mille suhtes IFRS 2 on rakendatud, ei nõuta esmakordselt kasutuselevõtjalt võrdlusinformatsiooni korrigeerimist ulatuses, mil see informatsioon puudutab perioodi või kuupäeva, mis on varasem kui 7. november 2002. |
| --- | --- |

D3

Esmakordsel kasutuselevõtjal soovitatakse, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 kohustiste suhtes, mis leidsid aset aktsiapõhistel maksetehingutel, mis arveldati enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. Esmakordsel kasutuselevõtjal soovitatakse samuti, kuid teda ei kohustata, rakendada IFRS 2 enne 1. jaanuari 2005 arveldatud kohustiste suhtes. Kohustiste puhul, mille suhtes IFRS 2 on rakendatud, ei nõuta esmakordselt kasutuselevõtjalt võrdlusinformatsiooni korrigeerimist ulatuses, mil see informatsioon puudutab perioodi või kuupäeva, mis on varasem kui 7. november 2002.

Kindlustuslepingud

| D4 | Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IFRS 4-s Kindlustuslepingud toodud üleminekusätteid. IFRS 4 piirab muutusi kindlustuslepingute arvestusmeetodites, sealhulgas esmakordne kasutuselevõtja poolt tehtavaid muutusi. |
| --- | --- |

D4

Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IFRS 4-s Kindlustuslepingud toodud üleminekusätteid. IFRS 4 piirab muutusi kindlustuslepingute arvestusmeetodites, sealhulgas esmakordne kasutuselevõtja poolt tehtavaid muutusi.

Õiglane väärtus või ümberhindlus tuletatud soetusmaksumusena

| D5 | (Majandus)üksus võib otsustada mõõta materiaalse põhivara objekti IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga õiglases väärtuses ja kasutada seda õiglast väärtust objekti tuletatud soetusmaksumusena antud kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

D5

(Majandus)üksus võib otsustada mõõta materiaalse põhivara objekti IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga õiglases väärtuses ja kasutada seda õiglast väärtust objekti tuletatud soetusmaksumusena antud kuupäeva seisuga.

| D6 | Esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada kasutada eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga või enne seda läbiviidud materiaalse põhivara objekti ümberhindlust objekti tuletatud soetusmaksumusena ümberhindluse kuupäeva seisuga, kui ümberhinnatud väärtus oli ümberhindluse kuupäeval üldjoontes võrreldav:






  a) | õiglase väärtusega; või |
| --- | --- | --- |

D6

Esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada kasutada eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga või enne seda läbiviidud materiaalse põhivara objekti ümberhindlust objekti tuletatud soetusmaksumusena ümberhindluse kuupäeva seisuga, kui ümberhinnatud väärtus oli ümberhindluse kuupäeval üldjoontes võrreldav:

a)

õiglase väärtusega; või

| b) | IFRSide kohase soetusmaksumuse või amortiseeritud soetusmaksumusega, mida on korrigeeritud näiteks kajastamaks üldise või mõne spetsiifilise hinnaindeksi muutusi. |
| --- | --- |

b)

IFRSide kohase soetusmaksumuse või amortiseeritud soetusmaksumusega, mida on korrigeeritud näiteks kajastamaks üldise või mõne spetsiifilise hinnaindeksi muutusi.

| D7 | Paragrahvide D5 ja D6 valikuid saab kasutada ka:






  a) | kinnisvarainvesteeringute puhul, kui (majandus)üksus otsustab kasutada IAS 40-s Kinnisvarainvesteeringud esitatud soetusmaksumuse mudelit; |
| --- | --- | --- |

D7

Paragrahvide D5 ja D6 valikuid saab kasutada ka:

a)

kinnisvarainvesteeringute puhul, kui (majandus)üksus otsustab kasutada IAS 40-s Kinnisvarainvesteeringud esitatud soetusmaksumuse mudelit;

| b) | immateriaalse vara puhul, mis vastab:






  i) | IAS 38-s esitatud kajastamiskriteeriumitele (sealhulgas algse soetusmaksumuse usaldusväärne mõõtmine); ja |
| --- | --- | --- |

b)

immateriaalse vara puhul, mis vastab:

i)

IAS 38-s esitatud kajastamiskriteeriumitele (sealhulgas algse soetusmaksumuse usaldusväärne mõõtmine); ja

| ii) | IAS 38-s esitatud ümberhindamiskriteeriumitele (sealhulgas aktiivse turu olemasolu). |
| --- | --- |

ii)

IAS 38-s esitatud ümberhindamiskriteeriumitele (sealhulgas aktiivse turu olemasolu).

(Majandus)üksus ei või kasutada neid valikuid muude varade või kohustiste suhtes.

| D8 | Esmakordne kasutuselevõtja võib olla määranud tuletatud soetusmaksumuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt mõnedele või kõikidele oma varadele ja kohustistele, mõõtes nende õiglast väärtust mingil kindla kuupäeva seisuga seoses selliste sündmustega nagu erastamine või väärtpaberite avalik pakkumine. Ta võib kasutada sellist sündmusepõhist õiglase väärtuse mõõtmist IFRSide kohase tuletatud soetusmaksumusena mõõtmise kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

D8

Esmakordne kasutuselevõtja võib olla määranud tuletatud soetusmaksumuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt mõnedele või kõikidele oma varadele ja kohustistele, mõõtes nende õiglast väärtust mingil kindla kuupäeva seisuga seoses selliste sündmustega nagu erastamine või väärtpaberite avalik pakkumine. Ta võib kasutada sellist sündmusepõhist õiglase väärtuse mõõtmist IFRSide kohase tuletatud soetusmaksumusena mõõtmise kuupäeva seisuga.

Rendid

| D9 | Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada üleminekusätteid, mis on toodud IFRIC 4-s Kindlaks tegemine, kas kokkulepe hõlmab renti. Seega, esmakordne kasutaja võib kindlaks määrata, kas IFRSidele ülemineku kuupäeval eksisteerinud kokkulepe hõlmab renti nende faktide ja asjaolude põhjal, mis eksisteerisid sellel kuupäeval. |
| --- | --- |

D9

Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada üleminekusätteid, mis on toodud IFRIC 4-s Kindlaks tegemine, kas kokkulepe hõlmab renti. Seega, esmakordne kasutaja võib kindlaks määrata, kas IFRSidele ülemineku kuupäeval eksisteerinud kokkulepe hõlmab renti nende faktide ja asjaolude põhjal, mis eksisteerisid sellel kuupäeval.

Hüvitised töötajatele

| D10 | Kooskõlas IAS 19-ga Hüvitised töötajatele võib (majandus)üksus otsustada kasutada „koridori”-meetodit, mis jätab mõned aktuaarsed kasumid ja kahjumid kajastamata. Selle lähenemise tagasiulatuva rakendamise kohaselt tuleb (majandus)üksusel jagada kumulatiivsed aktuaarsed kasumid ja kahjumid plaani algusest kuni IFRSidele ülemineku kuupäevani kajastatavaks ja mittekajastatavaks osaks. Esmakordne kasutuselevõtja võib siiski otsustada kajastada kõiki kumulatiivseid aktuaarseid kasumeid ja kahjumeid IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga, isegi kui ta hilisemate aktuaarsete kasumite ja kahjumite suhtes kasutab „koridori”-meetodit. Kui esmakordne kasutuselevõtja seda valikut kasutab, rakendab ta seda kõikide plaanide suhtes. |
| --- | --- |

D10

Kooskõlas IAS 19-ga Hüvitised töötajatele võib (majandus)üksus otsustada kasutada „koridori”-meetodit, mis jätab mõned aktuaarsed kasumid ja kahjumid kajastamata. Selle lähenemise tagasiulatuva rakendamise kohaselt tuleb (majandus)üksusel jagada kumulatiivsed aktuaarsed kasumid ja kahjumid plaani algusest kuni IFRSidele ülemineku kuupäevani kajastatavaks ja mittekajastatavaks osaks. Esmakordne kasutuselevõtja võib siiski otsustada kajastada kõiki kumulatiivseid aktuaarseid kasumeid ja kahjumeid IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga, isegi kui ta hilisemate aktuaarsete kasumite ja kahjumite suhtes kasutab „koridori”-meetodit. Kui esmakordne kasutuselevõtja seda valikut kasutab, rakendab ta seda kõikide plaanide suhtes.

| D11 | (Majandus)üksus võib avalikustada IAS 19 paragrahvi 120A punktis p nõutud summad, sest need summad määratakse kindlaks iga aruandeperioodi kohta edasiulatuvalt alates IFRSidele ülemineku kuupäevast. |
| --- | --- |

D11

(Majandus)üksus võib avalikustada IAS 19 paragrahvi 120A punktis p nõutud summad, sest need summad määratakse kindlaks iga aruandeperioodi kohta edasiulatuvalt alates IFRSidele ülemineku kuupäevast.

Kumulatiivsed kursivahed

| D12 | IAS 21-ga nõutakse, et (majandus)üksus:






  a) | kajastab mõned kursivahed muus koondkasumis ja akumuleerib need omakapitali eraldi komponendis; ja |
| --- | --- | --- |

D12

IAS 21-ga nõutakse, et (majandus)üksus:

a)

kajastab mõned kursivahed muus koondkasumis ja akumuleerib need omakapitali eraldi komponendis; ja

| b) | välismaise äriüksuse võõrandamise korral kannaks kumulatiivsed kursivahed antud välismaise äriüksuse suhtes (sealhulgas vajadusel vastavate riskimaandamisinstrumentidega seotud kasumi ja kahjumi) üle kasumiaruandesse võõrandamise kasumi või kahjumi osana. |
| --- | --- |

b)

välismaise äriüksuse võõrandamise korral kannaks kumulatiivsed kursivahed antud välismaise äriüksuse suhtes (sealhulgas vajadusel vastavate riskimaandamisinstrumentidega seotud kasumi ja kahjumi) üle kasumiaruandesse võõrandamise kasumi või kahjumi osana.

| D13 | Esmakordne kasutuselevõtja ei pea siiski neid nõudeid täitma kumulatiivsete kursivahede suhtes, mis eksisteerisid IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Kui esmakordne kasutuselevõtja seda vabastust kasutab, siis:






  a) | loetakse kõikide välismaiste äriüksustega seotud kumulatiivsed kursivahed IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga nulliks; |
| --- | --- | --- |

D13

Esmakordne kasutuselevõtja ei pea siiski neid nõudeid täitma kumulatiivsete kursivahede suhtes, mis eksisteerisid IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Kui esmakordne kasutuselevõtja seda vabastust kasutab, siis:

a)

loetakse kõikide välismaiste äriüksustega seotud kumulatiivsed kursivahed IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga nulliks;

| b) | hilisema välismaise äriüksuse võõrandamise kasumi või kahjumi arvestamisel tuleb enne IFRSidele ülemineku kuupäeva tekkinud kursivahed välja arvata ja hiljem tekkinud kursivahed kaasata. |
| --- | --- |

b)

hilisema välismaise äriüksuse võõrandamise kasumi või kahjumi arvestamisel tuleb enne IFRSidele ülemineku kuupäeva tekkinud kursivahed välja arvata ja hiljem tekkinud kursivahed kaasata.

Investeeringud tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse

| D14 | Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, nõutakse IAS 27-ga (muudetud 2008), et ta arvestaks tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud kas:






  a) | soetusmaksumuses või |
| --- | --- | --- |

D14

Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, nõutakse IAS 27-ga (muudetud 2008), et ta arvestaks tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud kas:

a)

soetusmaksumuses või

| b) | kooskõlas IAS 39-ga. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas IAS 39-ga.

| D15 | Kui esmakordne kasutuselevõtja mõõdab sellist investeeringut soetusmaksumuses kooskõlas paragrahviga D14, mõõdab ta investeeringu oma eraldiseisvas IFRS finantsseisundi algaruandes ühes alljärgnevalt nimetatud summadest:






  a) | soetusmaksumuses, mis on kindlaks määratud kooskõlas IAS 27-ga või |
| --- | --- | --- |

D15

Kui esmakordne kasutuselevõtja mõõdab sellist investeeringut soetusmaksumuses kooskõlas paragrahviga D14, mõõdab ta investeeringu oma eraldiseisvas IFRS finantsseisundi algaruandes ühes alljärgnevalt nimetatud summadest:

a)

soetusmaksumuses, mis on kindlaks määratud kooskõlas IAS 27-ga või

| b) | tuletatud soetusmaksumuses. Sellise investeeringu tuletatud soetusmaksumus on selle:






  i) | õiglane väärtus (mis on kindlaks määratud kooskõlas IAS 39-ga) (majandus)üksuse IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga tema konsolideerimata finantsaruannetes; või |
| --- | --- | --- |

b)

tuletatud soetusmaksumuses. Sellise investeeringu tuletatud soetusmaksumus on selle:

i)

õiglane väärtus (mis on kindlaks määratud kooskõlas IAS 39-ga) (majandus)üksuse IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga tema konsolideerimata finantsaruannetes; või

| ii) | eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus selle kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

ii)

eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus selle kuupäeva seisuga.

Esmakordne kasutuselevõtja võib otsustada valida eespool toodud alapunkti i või ii, et mõõta oma investeeringut igas tütarettevõttes, ühiselt kontrollitavas (majandus)üksuses või sidusettevõttes, mille mõõtmisel ta otsustab kasutada tuletatud soetusmaksumust.

Tütarettevõtete, sidusettevõtete ja ühisettevõtmiste varad ja kohustised

| D16 | Kui tütarettevõttest saab esmakordne kasutuselevõtja hiljem kui tema emaettevõttest, kajastab tütarettevõte enda finantsaruannetes oma varasid ja kohustisi kas:






  a) | bilansilistes (jääk)maksumustes, mida kasutataks emaettevõtte konsolideeritud finantsaruannetes emaettevõtte IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga, kui seoses konsolideerimisprotseduuridega ja äriühenduse, mille raames emaettevõte tütarettevõtte omandas, mõjude arvestamisega ei ole tehtud mingeid korrigeerimisi; |
| --- | --- | --- |

D16

Kui tütarettevõttest saab esmakordne kasutuselevõtja hiljem kui tema emaettevõttest, kajastab tütarettevõte enda finantsaruannetes oma varasid ja kohustisi kas:

a)

bilansilistes (jääk)maksumustes, mida kasutataks emaettevõtte konsolideeritud finantsaruannetes emaettevõtte IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga, kui seoses konsolideerimisprotseduuridega ja äriühenduse, mille raames emaettevõte tütarettevõtte omandas, mõjude arvestamisega ei ole tehtud mingeid korrigeerimisi;

| b) | bilansilistes (jääk)maksumustes tütarettevõtte IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga, nagu see on nõutud käesoleva IFRSi muudes osades. Need bilansilised (jääk)maksumused võivad erineda punktis a kirjeldatust:






  i) | kui käesoleva IFRSi kohaste vabastuste tagajärjeks on mõõtmised, mis sõltuvad IFRSidele ülemineku kuupäevast. |
| --- | --- | --- |

b)

bilansilistes (jääk)maksumustes tütarettevõtte IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga, nagu see on nõutud käesoleva IFRSi muudes osades. Need bilansilised (jääk)maksumused võivad erineda punktis a kirjeldatust:

i)

kui käesoleva IFRSi kohaste vabastuste tagajärjeks on mõõtmised, mis sõltuvad IFRSidele ülemineku kuupäevast.

| ii) | kui tütarettevõtte finantsaruannetes kasutatavad arvestusmeetodid erinevad konsolideeritud finantsaruannetes kasutatutest. Näiteks võib tütarettevõte kasutada arvestusmeetodina IAS 16 Materiaalsed põhivarad kohaselt soetusmaksumuse mudelit, samal ajal kui kontsern kasutab ümberhindluse mudelit. |
| --- | --- |

ii)

kui tütarettevõtte finantsaruannetes kasutatavad arvestusmeetodid erinevad konsolideeritud finantsaruannetes kasutatutest. Näiteks võib tütarettevõte kasutada arvestusmeetodina IAS 16 Materiaalsed põhivarad kohaselt soetusmaksumuse mudelit, samal ajal kui kontsern kasutab ümberhindluse mudelit.

Analoogne valikuvõimalus on sidusettevõttel või ühisettevõtmisel, mis saab esmakordseks kasutuselevõtjaks hiljem kui (majandus)üksus, millel on tema üle märkimisväärne mõju või ühine kontroll.

| D17 | Kui (majandus)üksus saab esmakordseks kasutuselevõtjaks pärast oma tütarettevõtet (või sidusettevõtet või ühisettevõtmist), mõõdab (majandus)üksus oma konsolideeritud finantsaruannetes tütarettevõtte (või sidusettevõtte või ühisettevõtmise) varasid ja kohustisi samas bilansilises (jääk)maksumuses kui tütarettevõte (või sidusettevõte või ühisettevõtmine) finantsaruannetes, pärast konsolideerimise ja kapitaliosaluse meetodi korrigeerimise ja äriühenduse, mille raames (majandus)üksus tütarettevõtte omandas, mõjude arvesse võtmist. Analoogselt, kui emaettevõte saab oma konsolideerimata finantsaruannete suhtes esmakordseks kasutuselevõtjaks enne või pärast kui konsolideeritud finantsaruannete suhtes, mõõdab ta oma varasid ja kohustisi mõlemates finantsaruannetes samades summades, välja arvatud konsolideerimise korrigeerimised. |
| --- | --- |

D17

Kui (majandus)üksus saab esmakordseks kasutuselevõtjaks pärast oma tütarettevõtet (või sidusettevõtet või ühisettevõtmist), mõõdab (majandus)üksus oma konsolideeritud finantsaruannetes tütarettevõtte (või sidusettevõtte või ühisettevõtmise) varasid ja kohustisi samas bilansilises (jääk)maksumuses kui tütarettevõte (või sidusettevõte või ühisettevõtmine) finantsaruannetes, pärast konsolideerimise ja kapitaliosaluse meetodi korrigeerimise ja äriühenduse, mille raames (majandus)üksus tütarettevõtte omandas, mõjude arvesse võtmist. Analoogselt, kui emaettevõte saab oma konsolideerimata finantsaruannete suhtes esmakordseks kasutuselevõtjaks enne või pärast kui konsolideeritud finantsaruannete suhtes, mõõdab ta oma varasid ja kohustisi mõlemates finantsaruannetes samades summades, välja arvatud konsolideerimise korrigeerimised.

Liitfinantsinstrumendid

| D18 | IAS 32-s Finantsinstrumendid: avalikustamine nõutakse, et (majandus)üksus jagaks liitfinantsinstrumendi selle omandamisel eraldi kohustise ja omakapitali komponentideks. Kui kohustuse komponenti enam ei eksisteeri, nõuab IAS 32 tagasiulatuv rakendamine kahe omakapitali osa eraldamist. Esimene osa on jaotamata kasumis ja kujutab endast kohustise komponendilt arvestatud kumulatiivset intressi. Teine osa kujutab endast algset omakapitali komponenti. Käesoleva IFRSi kohaselt ei pea esmakordne kasutuselevõtja neid kaht osa eristama, kui kohustise komponenti IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga enam ei eksisteeri. |
| --- | --- |

D18

IAS 32-s Finantsinstrumendid: avalikustamine nõutakse, et (majandus)üksus jagaks liitfinantsinstrumendi selle omandamisel eraldi kohustise ja omakapitali komponentideks. Kui kohustuse komponenti enam ei eksisteeri, nõuab IAS 32 tagasiulatuv rakendamine kahe omakapitali osa eraldamist. Esimene osa on jaotamata kasumis ja kujutab endast kohustise komponendilt arvestatud kumulatiivset intressi. Teine osa kujutab endast algset omakapitali komponenti. Käesoleva IFRSi kohaselt ei pea esmakordne kasutuselevõtja neid kaht osa eristama, kui kohustise komponenti IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga enam ei eksisteeri.

Varem kajastatud finantsinstrumentide määratlemine

| D19 | IAS 39 lubab finantsvara selle esmasel kajastamisel määratleda müügivalmis olevana või finantsinstrumendina (tingimusel, et see vastab teatud kriteeriumitele), et seda saaks määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või -kohustisena. Vaatamata sellele nõudele kehtivad erandid järgmiste asjaolude korral:






  a) | (majandus)üksusel on lubatud teha määratlus müügivalmis varaks IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. |
| --- | --- | --- |

D19

IAS 39 lubab finantsvara selle esmasel kajastamisel määratleda müügivalmis olevana või finantsinstrumendina (tingimusel, et see vastab teatud kriteeriumitele), et seda saaks määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või -kohustisena. Vaatamata sellele nõudele kehtivad erandid järgmiste asjaolude korral:

a)

(majandus)üksusel on lubatud teha määratlus müügivalmis varaks IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga.

| b) | (majandus)üksusel on lubatud määratleda IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga iga finantsvara või -kohustis õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et sellel kuupäeva seisuga vastab vara või kohustis IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i ja ii või paragrahvis 11A esitatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

b)

(majandus)üksusel on lubatud määratleda IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga iga finantsvara või -kohustis õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et sellel kuupäeva seisuga vastab vara või kohustis IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i ja ii või paragrahvis 11A esitatud kriteeriumitele.

Finantsvarade või finantskohustiste esmasel kajastamisel mõõdetud õiglane väärtus

| D20 | Vaatamata paragrahvide 7 ja 9 nõuetele võib (majandus)üksus rakendada IAS 39 paragrahvi AG76 viimase lause ja paragrahvi AG76A nõudeid ühel järgmistest viisidest:






  a) | edasiulatuvalt tehingute suhtes, mis on tehtud pärast 25. oktoobrit 2002; |
| --- | --- | --- |

D20

Vaatamata paragrahvide 7 ja 9 nõuetele võib (majandus)üksus rakendada IAS 39 paragrahvi AG76 viimase lause ja paragrahvi AG76A nõudeid ühel järgmistest viisidest:

a)

edasiulatuvalt tehingute suhtes, mis on tehtud pärast 25. oktoobrit 2002;

| b) | edasiulatuvalt tehingute suhtes, mis on tehtud pärast 1. jaanuari 2004. |
| --- | --- |

b)

edasiulatuvalt tehingute suhtes, mis on tehtud pärast 1. jaanuari 2004.

Eemaldamiskohustised, mis sisalduvad põhivara maksumuses

| D21 | IFRIC 1 Muutused olemasolevates eemaldamis-, taastamis- ning sarnastes kohustistes nõuab, et kirjeldatud muutused eemaldamis-, taastamis-, ning sarnastes kohustistes liidetakse või arvatakse maha nendega seotud vara maksumusest; seejärel vara korrigeeritud amortiseeritav osa amortiseeritakse edasiulatuvalt tema järelejäänud kasuliku eluea jooksul. Esmakordne kasutuselevõtja ei pea neid nõudeid täitma, kui muutused sellistes kohustistes leidsid aset enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. Kui esmakordne kasutuselevõtja seda erandit siiski rakendab, siis:






  a) | mõõdab ta kohustist IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kooskõlas IAS 37-ga; |
| --- | --- | --- |

D21

IFRIC 1 Muutused olemasolevates eemaldamis-, taastamis- ning sarnastes kohustistes nõuab, et kirjeldatud muutused eemaldamis-, taastamis-, ning sarnastes kohustistes liidetakse või arvatakse maha nendega seotud vara maksumusest; seejärel vara korrigeeritud amortiseeritav osa amortiseeritakse edasiulatuvalt tema järelejäänud kasuliku eluea jooksul. Esmakordne kasutuselevõtja ei pea neid nõudeid täitma, kui muutused sellistes kohustistes leidsid aset enne IFRSidele ülemineku kuupäeva. Kui esmakordne kasutuselevõtja seda erandit siiski rakendab, siis:

a)

mõõdab ta kohustist IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga kooskõlas IAS 37-ga;

| b) | sellises ulatuses, milles kohustis jääb IFRIC 1 rakendusalasse, hindab ta summat, mis oleks sisaldunud seotud vara soetusmaksumuses kohustise esmakordsel tekkimisel, diskonteerides kohustist selle kuupäevani kasutades parimat hinnangut riskiga korrigeeritud diskontomäära(de)le, mis oleks sellele kohustisele rakendunud kõnealuse vaheperioodi vältel; ja |
| --- | --- |

b)

sellises ulatuses, milles kohustis jääb IFRIC 1 rakendusalasse, hindab ta summat, mis oleks sisaldunud seotud vara soetusmaksumuses kohustise esmakordsel tekkimisel, diskonteerides kohustist selle kuupäevani kasutades parimat hinnangut riskiga korrigeeritud diskontomäära(de)le, mis oleks sellele kohustisele rakendunud kõnealuse vaheperioodi vältel; ja

| c) | arvutab IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga akumuleeritud kulumi, võttes aluseks vara kasuliku eluea hinnangu antud hetkel, kasutades (majandus)üksuse poolt IFRSide kohaselt kasutusele võetud kulumiarvestuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

c)

arvutab IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga akumuleeritud kulumi, võttes aluseks vara kasuliku eluea hinnangu antud hetkel, kasutades (majandus)üksuse poolt IFRSide kohaselt kasutusele võetud kulumiarvestuse põhimõtteid.

Finantsvarad või immateriaalsed varad, mis on arvestatud kooskõlas IFRIC 12-ga

| D22 | Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IFRS 12-s toodud üleminekusätteid. |
| --- | --- |

D22

Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IFRS 12-s toodud üleminekusätteid.

Laenukasutuse kulutused

| D23 | Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IAS 23, mida on parandatud 2007, paragrahvides 27 ja 28 toodud üleminekusätteid. Nendes paragrahvides toodud viiteid jõustumiskuupäevale tõlgendatakse 1. juulina 2009 või IFRSidele ülemineku kuupäevana, olenevalt kumb esineb hiljem. |
| --- | --- |

D23

Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IAS 23, mida on parandatud 2007, paragrahvides 27 ja 28 toodud üleminekusätteid. Nendes paragrahvides toodud viiteid jõustumiskuupäevale tõlgendatakse 1. juulina 2009 või IFRSidele ülemineku kuupäevana, olenevalt kumb esineb hiljem.

E liide

Lühiajalised vabastused IFRSidest

Käesolev lisa on IFRSi lahutamatu osa.

[Lisa on reserveeritud tulevastele võimalikele lühiajalistele vabastustele].

---

| 26.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1137/2009,

25. november 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Insalata di Lusia” (KGT)]

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Insalata di Lusia” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Insalata di Lusia” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 89, 18.4.2009, lk 13.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Insalata di Lusia (KGT)

---

| 26.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1138/2009,

25. november 2009,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Bitto” (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1263/96) (3) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Bitto” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1263/96) (3) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Bitto” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT C 87, 16.4.2009, lk 20.

4

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Bitto (KPN)

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 26.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/25

---

KOMISJONI OTSUS,

13. mai 2009,

meetmete C 20/07 (ex NN 31/07) kohta, mida Hispaania on võtnud ettevõtja Pickman abistamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 3541 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/849/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 1,

olles kutsunud huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 5. aprillil 2006 registreeritud kirjas väitis kaebuse esitaja, et Hispaania ametiasutused on andnud riigiabi ettevõtjale Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A. (edaspidi „Pickman” või „ettevõtja”). Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas 12. aprillil 2006 ja 12. veebruaril 2007 saadetud kirjades Hispaania ametiasutustele teabenõuded, millele Hispaania ametiasutused vastasid 7. juunil 2006, 30. augustil 2006 ja 18. aprillil 2007 registreeritud kirjades. |
| --- | --- |

(1)

5. aprillil 2006 registreeritud kirjas väitis kaebuse esitaja, et Hispaania ametiasutused on andnud riigiabi ettevõtjale Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A. (edaspidi „Pickman” või „ettevõtja”). Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas 12. aprillil 2006 ja 12. veebruaril 2007 saadetud kirjades Hispaania ametiasutustele teabenõuded, millele Hispaania ametiasutused vastasid 7. juunil 2006, 30. augustil 2006 ja 18. aprillil 2007 registreeritud kirjades.

| (2) | 27. juunil 2007 teatas komisjon Hispaania ametiasutustele, et on otsustanud algatada menetluse ja sai ametiasutustelt selle kohta märkused 15. septembril 2007 ja 26. novembril 2007 saadetud kirjades. |
| --- | --- |

(2)

27. juunil 2007 teatas komisjon Hispaania ametiasutustele, et on otsustanud algatada menetluse ja sai ametiasutustelt selle kohta märkused 15. septembril 2007 ja 26. novembril 2007 saadetud kirjades.

| (3) | Pärast Euroopa Liidu Teatajas10. oktoobril 2007 avaldatud otsust algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), milles huvitatud isikuid kutsuti üles märkusi esitama, sai komisjon märkused abisaajalt (26. novembril 2007 ja 7. aprillil 2008 registreeritud kirjades). 12. veebruaril 2008 ja 11. aprillil 2008 edastati need märkused Hispaania ametiasutustele, kes vastasid 2. aprillil 2008. Kolmandad isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Euroopa Liidu Teatajas10. oktoobril 2007 avaldatud otsust algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), milles huvitatud isikuid kutsuti üles märkusi esitama, sai komisjon märkused abisaajalt (26. novembril 2007 ja 7. aprillil 2008 registreeritud kirjades). 12. veebruaril 2008 ja 11. aprillil 2008 edastati need märkused Hispaania ametiasutustele, kes vastasid 2. aprillil 2008. Kolmandad isikud märkusi ei esitanud.

2.   ABISAAJA

| (4) | Pickman on 1841. aastal Sevillas asutatud laua- ja portselannõude tootja. Ettevõtja tegeleb põhiliselt kõrgkvaliteediliste käsitöötoodete tootmisega ning nende toodete turustusega hotellidele, restoranidele ja toitlustusettevõtjatele kas otse või jaemüüjate kaudu. Hiljuti on ettevõtja mitmekesistanud oma tegevust uute valdkondadega, milleks on ärikingitused ja hotellitarvikud. Pickmanil on praegu ligikaudu 140 töötajat ja 2005. aastal oli ettevõtja käive 4,28 miljonit eurot. Seepärast tuleb Pickmani käsitada keskmise suurusega ettevõtjana (2). |
| --- | --- |

(4)

Pickman on 1841. aastal Sevillas asutatud laua- ja portselannõude tootja. Ettevõtja tegeleb põhiliselt kõrgkvaliteediliste käsitöötoodete tootmisega ning nende toodete turustusega hotellidele, restoranidele ja toitlustusettevõtjatele kas otse või jaemüüjate kaudu. Hiljuti on ettevõtja mitmekesistanud oma tegevust uute valdkondadega, milleks on ärikingitused ja hotellitarvikud. Pickmanil on praegu ligikaudu 140 töötajat ja 2005. aastal oli ettevõtja käive 4,28 miljonit eurot. Seepärast tuleb Pickmani käsitada keskmise suurusega ettevõtjana (2).

| (5) | Pickman tegutseb keraamikaturul, mille kogu müügimaht on umbes 26 miljardit eurot ja tootmismaht moodustab hinnanguliselt kolmandiku maailma kogutootmisest. Turusegmendis töötab 222 000 töötajat. „Laua- ja dekoratiivnõude” segmendina määratletud turusegmendil on teatavad erijooned, nimelt suur töömahukus, vahetu seotus lõpptarbijaga ning tihe konkurents disaini ja kvaliteedi alusel. Nimetatud turg on avatud ühendusesisesele kaubandusele. Peamised tootja- ja tarbijariigid on Ühendkuningriik ja Saksamaa, samas kui Hispaania turuosa moodustab vähem kui 5 %. Tootjate vahel valitseb konkurents. Riiklikul tasandil tegutseb Hispaanias 11 ettevõtjat, millel on ligikaudu 3 000 töötajat ja mille aastane müügimaht on 60 miljonit eset koguväärtusega 84 miljonit eurot (3). |
| --- | --- |

(5)

Pickman tegutseb keraamikaturul, mille kogu müügimaht on umbes 26 miljardit eurot ja tootmismaht moodustab hinnanguliselt kolmandiku maailma kogutootmisest. Turusegmendis töötab 222 000 töötajat. „Laua- ja dekoratiivnõude” segmendina määratletud turusegmendil on teatavad erijooned, nimelt suur töömahukus, vahetu seotus lõpptarbijaga ning tihe konkurents disaini ja kvaliteedi alusel. Nimetatud turg on avatud ühendusesisesele kaubandusele. Peamised tootja- ja tarbijariigid on Ühendkuningriik ja Saksamaa, samas kui Hispaania turuosa moodustab vähem kui 5 %. Tootjate vahel valitseb konkurents. Riiklikul tasandil tegutseb Hispaanias 11 ettevõtjat, millel on ligikaudu 3 000 töötajat ja mille aastane müügimaht on 60 miljonit eset koguväärtusega 84 miljonit eurot (3).

3.   MEETMED

| (6) | Menetluse algatamise otsuses käsitletakse järgmisi meetmeid (4):






  — | meede 2: Pickmani 3,29 miljoni euro suurusest sotsiaalkindlustusvõla nõudest loobumine erilepinguga, mis sõlmiti 11. aprillil 2000 ja mis erines võlausaldajatega sõlmitud üldlepingust; |
| --- | --- | --- |

(6)

Menetluse algatamise otsuses käsitletakse järgmisi meetmeid (4):

—

meede 2: Pickmani 3,29 miljoni euro suurusest sotsiaalkindlustusvõla nõudest loobumine erilepinguga, mis sõlmiti 11. aprillil 2000 ja mis erines võlausaldajatega sõlmitud üldlepingust;

| — | meetmed 3–6: mitu sündikaatlaenu vormis antud laenu kogusummas 1,87 miljonit eurot ja toetused investeeringuteks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse kogusummas 2,59 miljonit eurot, mis nähti ette ümberkorralduskavaga, mille Pickman esitas Junta de Andalucíale (edaspidi „Andaluusia piirkondlik omavalitsus”), kes selle 2. märtsil 2004 heaks kiitis, nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse punktides 50, 51 ja 52; |
| --- | --- |

—

meetmed 3–6: mitu sündikaatlaenu vormis antud laenu kogusummas 1,87 miljonit eurot ja toetused investeeringuteks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse kogusummas 2,59 miljonit eurot, mis nähti ette ümberkorralduskavaga, mille Pickman esitas Junta de Andalucíale (edaspidi „Andaluusia piirkondlik omavalitsus”), kes selle 2. märtsil 2004 heaks kiitis, nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse punktides 50, 51 ja 52;

| — | meede 7: Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (Andaluusia innovatsiooni- ja arenguagentuur, edaspidi „IDEA”) antud garantii, mis katab 1,3 miljonit eurot, st 80 % 1,65 miljoni euro suurusest laenust, mida Pickman pangalt taotles ja mille lepingule kirjutati alla 28. detsembril 2005. Garantiid ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

—

meede 7: Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (Andaluusia innovatsiooni- ja arenguagentuur, edaspidi „IDEA”) antud garantii, mis katab 1,3 miljonit eurot, st 80 % 1,65 miljoni euro suurusest laenust, mida Pickman pangalt taotles ja mille lepingule kirjutati alla 28. detsembril 2005. Garantiid ei ole kasutatud.

4.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (7) | Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon vahejärelduseni, et meetmed 2–7 võivad endast kujutada riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon vahejärelduseni, et meetmed 2–7 võivad endast kujutada riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (8) | Kuna meetmete esmane eesmärk näis olevat toetada raskustes olevat ettevõtjat, võttis komisjon seisukoha, et kohaldatakse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (5) (edaspidi „2004. aasta suunised”), sest meede 7 oleks riigiabina vastu võetud pärast nimetatud suuniste jõustumist. |
| --- | --- |

(8)

Kuna meetmete esmane eesmärk näis olevat toetada raskustes olevat ettevõtjat, võttis komisjon seisukoha, et kohaldatakse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (5) (edaspidi „2004. aasta suunised”), sest meede 7 oleks riigiabina vastu võetud pärast nimetatud suuniste jõustumist.

| (9) | Eelkõige jõudis komisjoni esialgsele seisukohale, et






  — | kõnealuseid meetmeid ei saa pidada päästmisabiks ei nende vormi ega ka kestuse poolest; |
| --- | --- | --- |

(9)

Eelkõige jõudis komisjoni esialgsele seisukohale, et

—

kõnealuseid meetmeid ei saa pidada päästmisabiks ei nende vormi ega ka kestuse poolest;

| — | Pickman oleks võinud saada ümberkorraldusabi, kuid ümberkorralduskava puudumise tõttu ei ole võimalik hinnata, kas see meede oleks taastanud ettevõtja pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

—

Pickman oleks võinud saada ümberkorraldusabi, kuid ümberkorralduskava puudumise tõttu ei ole võimalik hinnata, kas see meede oleks taastanud ettevõtja pikaajalise elujõulisuse.

| (10) | Olemasoleva teabe põhjal otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse, et hajutada oma kahtlusi meetmete riigiabile sarnaneva laadi ja ühisturuga kokkusobimise osas. |
| --- | --- |

(10)

Olemasoleva teabe põhjal otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse, et hajutada oma kahtlusi meetmete riigiabile sarnaneva laadi ja ühisturuga kokkusobimise osas.

5.   HISPAANIA MÄRKUSED

| (11) | Pärast seda, kui neid teavitati menetluse algatamise otsusest, saatsid Hispaania ametiasutused oma märkused nimetatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Pärast seda, kui neid teavitati menetluse algatamise otsusest, saatsid Hispaania ametiasutused oma märkused nimetatud meetmete kohta.

| (12) | Seoses meetmega 2 rõhutavad Hispaania ametiasutused, et eesõigusnõudega võlausaldajana oli sotsiaalkindlustuskassal automaatselt eelis tavavõlausaldajate ees ja paigutus võlausaldajate hierarhias kohe tagatisega tagatud võlgade ja ettevõtja personali järele. Seetõttu ei ole nimetatud eelisseisund absoluutne prioriteet, kuid see võimaldab võlausaldajal keelduda võlausaldajatega sõlmitud üldlepingule alla kirjutamast ning valida erileping, et saavutada tingimused, mis riigi õiguse alusel peavad olema soodsamad kui need, mis on ette nähtud võlausaldajate üldlepinguga. Hispaania ametiasutused kirjeldavad üksikasjalikult ka kahte ülejäänud alternatiivi, milleks on teatavate materiaalsete või immateriaalsete varade arestimine. Selle toimimisviisi puhul aga puudub eelis muude varem seatud hüpoteekide või tegemata maksete ees ja tõenäoliselt oleks selle tulemuseks Pickmani võlgade tagasimaksmine väiksemas ulatuses. |
| --- | --- |

(12)

Seoses meetmega 2 rõhutavad Hispaania ametiasutused, et eesõigusnõudega võlausaldajana oli sotsiaalkindlustuskassal automaatselt eelis tavavõlausaldajate ees ja paigutus võlausaldajate hierarhias kohe tagatisega tagatud võlgade ja ettevõtja personali järele. Seetõttu ei ole nimetatud eelisseisund absoluutne prioriteet, kuid see võimaldab võlausaldajal keelduda võlausaldajatega sõlmitud üldlepingule alla kirjutamast ning valida erileping, et saavutada tingimused, mis riigi õiguse alusel peavad olema soodsamad kui need, mis on ette nähtud võlausaldajate üldlepinguga. Hispaania ametiasutused kirjeldavad üksikasjalikult ka kahte ülejäänud alternatiivi, milleks on teatavate materiaalsete või immateriaalsete varade arestimine. Selle toimimisviisi puhul aga puudub eelis muude varem seatud hüpoteekide või tegemata maksete ees ja tõenäoliselt oleks selle tulemuseks Pickmani võlgade tagasimaksmine väiksemas ulatuses.

| (13) | Hispaania ametiasutused parandavad menetluse algatamise otsuse punktis 16 esitatud väidet, mille kohaselt oli võlausaldajatega sõlmitud üldlepingus pigem kaks alternatiivi, mitte kaks varianti, mida mõlemat oleks pidanud kasutama: kas maksta tagasi 5 % nõudeid 75 päeva jooksul või 20 % nõudeid 17 aasta jooksul (intressivabalt). |
| --- | --- |

(13)

Hispaania ametiasutused parandavad menetluse algatamise otsuse punktis 16 esitatud väidet, mille kohaselt oli võlausaldajatega sõlmitud üldlepingus pigem kaks alternatiivi, mitte kaks varianti, mida mõlemat oleks pidanud kasutama: kas maksta tagasi 5 % nõudeid 75 päeva jooksul või 20 % nõudeid 17 aasta jooksul (intressivabalt).

| (14) | Oma eelisseisundit kasutav sotsiaalkindlustuskassa keeldus võlausaldajatega sõlmitud üldlepingule alla kirjutamast ja valis selle asemel erilepingu, mis andis talle enda arvamuse kohaselt paremad väljavaated võlg tagasi saada. Erilepingu kohaselt oli Pickman, kes võlgnes sotsiaalkindlustuskassale 4 miljonit eurot, nõus kaheksa aasta jooksul maksma tagasi 18 % nimetatud summast ja lisaks aastase intressimäära 3,25 %. Lisaks sisaldas erileping tagatist, et see tühistub automaatselt, kui mis tahes võlausaldajat koheldakse soodsamatel tingimustel. Pärast 595 676,89 euro tasumist oma töötajatele sissemaksetena maksis Pickman 27. mail 2004 tagasi summa, mille suurus oli 2 012 785,39 eurot. |
| --- | --- |

(14)

Oma eelisseisundit kasutav sotsiaalkindlustuskassa keeldus võlausaldajatega sõlmitud üldlepingule alla kirjutamast ja valis selle asemel erilepingu, mis andis talle enda arvamuse kohaselt paremad väljavaated võlg tagasi saada. Erilepingu kohaselt oli Pickman, kes võlgnes sotsiaalkindlustuskassale 4 miljonit eurot, nõus kaheksa aasta jooksul maksma tagasi 18 % nimetatud summast ja lisaks aastase intressimäära 3,25 %. Lisaks sisaldas erileping tagatist, et see tühistub automaatselt, kui mis tahes võlausaldajat koheldakse soodsamatel tingimustel. Pärast 595 676,89 euro tasumist oma töötajatele sissemaksetena maksis Pickman 27. mail 2004 tagasi summa, mille suurus oli 2 012 785,39 eurot.

| (15) | Hispaania ametiasutused jäävad oma väite juurde, et menetluse algatamise otsuse punktis 18 viidatud „üldhuvi” on osa tavapärasest sõnastusest, mida kasutatakse kõikide võla sissenõudmise menetluste käigus sõlmitud lepingute puhul. Sotsiaalkindlustuskassa püüdis tegelikult saada võlgnikult tagasi maksimaalse võimaliku summa, tegutsedes seega kooskõlas turumajanduse investori põhimõttega ja eitab, et tal võis olla muid eesmärke peale maksimaalse summa tagasisaamise. |
| --- | --- |

(15)

Hispaania ametiasutused jäävad oma väite juurde, et menetluse algatamise otsuse punktis 18 viidatud „üldhuvi” on osa tavapärasest sõnastusest, mida kasutatakse kõikide võla sissenõudmise menetluste käigus sõlmitud lepingute puhul. Sotsiaalkindlustuskassa püüdis tegelikult saada võlgnikult tagasi maksimaalse võimaliku summa, tegutsedes seega kooskõlas turumajanduse investori põhimõttega ja eitab, et tal võis olla muid eesmärke peale maksimaalse summa tagasisaamise.

| (16) | Hispaania ametiasutused väidavad, et komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (6) (edaspidi „garantiisid käsitlev komisjoni teatis”) kohaselt ei kujuta meede endast riigiabi. Esiteks ei saa Pickmani käsitada raskustes oleva ettevõtjana, kes ei oleks riikliku sekkumiseta laenu saanud, sest ettevõtja olukord paranes 2005. aastal nii palju, et 2006. aastal saavutati positiivseid tulemusi ning pangad usaldasid ettevõtjat, andes talle laenu tavalistel turutingimustel, st Euribor, mis sel ajal oli 2,783 protsendipunkti, pluss 1,25 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(16)

Hispaania ametiasutused väidavad, et komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (6) (edaspidi „garantiisid käsitlev komisjoni teatis”) kohaselt ei kujuta meede endast riigiabi. Esiteks ei saa Pickmani käsitada raskustes oleva ettevõtjana, kes ei oleks riikliku sekkumiseta laenu saanud, sest ettevõtja olukord paranes 2005. aastal nii palju, et 2006. aastal saavutati positiivseid tulemusi ning pangad usaldasid ettevõtjat, andes talle laenu tavalistel turutingimustel, st Euribor, mis sel ajal oli 2,783 protsendipunkti, pluss 1,25 protsendipunkti.

| (17) | Lisaks väidavad Hispaania ametiasutused, et riigiabielement puudus, kuna garantii oli seotud vaid ühe konkreetse finantstehinguga, nimelt 80 % (1,3 miljoni euro) tagamisega laenu kogusummast kümne aasta jooksul. Veel osutavad Hispaania ametiasutused sellele, et Pickman tasus garantii eest turupõhist hinda, makstes iga-aastast garantiipreemiat 1,5 % ning seadis IDEA kasuks hüpoteegi, mis moodustas 13 % tema kinnisvara 10 950 000 euro suurusest väärtusest. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks väidavad Hispaania ametiasutused, et riigiabielement puudus, kuna garantii oli seotud vaid ühe konkreetse finantstehinguga, nimelt 80 % (1,3 miljoni euro) tagamisega laenu kogusummast kümne aasta jooksul. Veel osutavad Hispaania ametiasutused sellele, et Pickman tasus garantii eest turupõhist hinda, makstes iga-aastast garantiipreemiat 1,5 % ning seadis IDEA kasuks hüpoteegi, mis moodustas 13 % tema kinnisvara 10 950 000 euro suurusest väärtusest.

| (18) | Hispaania ametiasutused ei eita, et meetmed 3–6 kujutasid endast abi, kuid väidavad, et ei teatanud nendest, kuna meetmed moodustasid nende arvates osa abikavast, millega toetati Andaluusias investeeringuid, töökohtade loomist ja VKEsid ning mille raames oli võimalik anda ka päästmis- ja ümberkorraldusabi raskustes olevatele VKEdele. Nimetatud kava oli komisjon juba heaks kiitnud (7) (edaspidi „heakskiidetud kava”). |
| --- | --- |

(18)

Hispaania ametiasutused ei eita, et meetmed 3–6 kujutasid endast abi, kuid väidavad, et ei teatanud nendest, kuna meetmed moodustasid nende arvates osa abikavast, millega toetati Andaluusias investeeringuid, töökohtade loomist ja VKEsid ning mille raames oli võimalik anda ka päästmis- ja ümberkorraldusabi raskustes olevatele VKEdele. Nimetatud kava oli komisjon juba heaks kiitnud (7) (edaspidi „heakskiidetud kava”).

| (19) | Hispaania ametiasutused jäävad kindlaks, et kõik heakskiidetud kavas sätestatud tingimused olid täidetud. Ametiasutused möönavad, et sättest, millega kinnitati maksimaalseks lubatud summaks 4 miljonit eurot abisaaja kohta, ei peetud täpselt kinni, kuna meetmete 3–6 kogusumma ulatus 4,46 miljoni euroni. Hispaania ametiasutused on seisukohal, et komisjoni teavitamine summa väikesest ületamisest (0,46 miljonit eurot) või isegi tervest abisummast kujutab endast haldusviga, mis ei mõjuta meetme põhimõttelist kooskõla heakskiidetud abikavaga ja komisjon peaks sellesse mõistlikult suhtuma. |
| --- | --- |

(19)

Hispaania ametiasutused jäävad kindlaks, et kõik heakskiidetud kavas sätestatud tingimused olid täidetud. Ametiasutused möönavad, et sättest, millega kinnitati maksimaalseks lubatud summaks 4 miljonit eurot abisaaja kohta, ei peetud täpselt kinni, kuna meetmete 3–6 kogusumma ulatus 4,46 miljoni euroni. Hispaania ametiasutused on seisukohal, et komisjoni teavitamine summa väikesest ületamisest (0,46 miljonit eurot) või isegi tervest abisummast kujutab endast haldusviga, mis ei mõjuta meetme põhimõttelist kooskõla heakskiidetud abikavaga ja komisjon peaks sellesse mõistlikult suhtuma.

| (20) | Teisalt tunnistavad Hispaania ametiasutused, et meetmeid 3–6 tuleks hinnata vastavalt 1999. aastal vastu võetud ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (8) (edaspidi „1999. aasta suunised”), kuna need olid ainsad kehtivad suunised abi andmise ajal. Tegemist oli ühekordse tehinguga, mis oli ette nähtud ümberkorralduskavas, mis esitati Hispaania ametiasutustele ümberkorralduskava raames. Tegelikult võtavad Hispaania ametiasutused menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni esialgsest hinnangust erineva seisukoha ja väidavad, et meedet 7 ei tuleks käsitada riigiabina (vt põhjendused 15 ja 16 eespool), kuna pärast 2004. aasta suuniste avaldamist ümberkorraldusabi ei antud. |
| --- | --- |

(20)

Teisalt tunnistavad Hispaania ametiasutused, et meetmeid 3–6 tuleks hinnata vastavalt 1999. aastal vastu võetud ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (8) (edaspidi „1999. aasta suunised”), kuna need olid ainsad kehtivad suunised abi andmise ajal. Tegemist oli ühekordse tehinguga, mis oli ette nähtud ümberkorralduskavas, mis esitati Hispaania ametiasutustele ümberkorralduskava raames. Tegelikult võtavad Hispaania ametiasutused menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni esialgsest hinnangust erineva seisukoha ja väidavad, et meedet 7 ei tuleks käsitada riigiabina (vt põhjendused 15 ja 16 eespool), kuna pärast 2004. aasta suuniste avaldamist ümberkorraldusabi ei antud.

| (21) | Hispaania ametiasutused osutavad veel asjaolule, et nii 1999. aasta kui ka 2004. aasta suuniste kohaselt oleks kõnealune abi olnud ühisturuga kokkusobiv ümberkorraldusabi. Tegelikult töötas ettevõtjas 2003. aastal 128 inimest ja selle käive oli 2,35 miljonit eurot, mistõttu võis ettevõtjat pidada VKEks ehk sellist liiki ettevõtjaks, kelle puhul komisjon abikava heaks kiitma ei pea. Igal juhul vastab ümberkorralduskava komisjoni nõuetele, kuna selle kestus on 6 aastat, kava on piiratud Pickmani elujõulisuse taastamiseks vajaliku miinimumiga (mis on toodud välja lisatud turu-uuringus) ja eeldab ettevõtjapoolset märkimisväärset panust elujõulisuse taastamisse. Sellega seoses viitavad Hispaania ametiasutused otsusele, milles komisjon kiitis heaks teatamata ümberkorraldusabi andmise ühele teisele Hispaania VKEle, kes tegutseb Pickmaniga samas sektoris, ettevõtjale Porcelanas del Principado
   (9). Seda tehti, kuna abi vastas 1999. aasta suunistes esitatud tingimustele ja abist tulenev konkurentsimoonutus ei olnud suur. |
| --- | --- |

(21)

Hispaania ametiasutused osutavad veel asjaolule, et nii 1999. aasta kui ka 2004. aasta suuniste kohaselt oleks kõnealune abi olnud ühisturuga kokkusobiv ümberkorraldusabi. Tegelikult töötas ettevõtjas 2003. aastal 128 inimest ja selle käive oli 2,35 miljonit eurot, mistõttu võis ettevõtjat pidada VKEks ehk sellist liiki ettevõtjaks, kelle puhul komisjon abikava heaks kiitma ei pea. Igal juhul vastab ümberkorralduskava komisjoni nõuetele, kuna selle kestus on 6 aastat, kava on piiratud Pickmani elujõulisuse taastamiseks vajaliku miinimumiga (mis on toodud välja lisatud turu-uuringus) ja eeldab ettevõtjapoolset märkimisväärset panust elujõulisuse taastamisse. Sellega seoses viitavad Hispaania ametiasutused otsusele, milles komisjon kiitis heaks teatamata ümberkorraldusabi andmise ühele teisele Hispaania VKEle, kes tegutseb Pickmaniga samas sektoris, ettevõtjale Porcelanas del Principado
   (9). Seda tehti, kuna abi vastas 1999. aasta suunistes esitatud tingimustele ja abist tulenev konkurentsimoonutus ei olnud suur.

| (22) | Lõpuks rõhutavad Hispaania ametiasutused Pickmani olulisust Andaluusia ja Hispaania kohaliku tööstuse seisukohast, kus ajaloo- ja kultuuritraditsiooni kaalub üles vähese konkurentsimoonutuse, mis tulenes väga piiratud turusegmendis tegutsevale VKEle antud abist. |
| --- | --- |

(22)

Lõpuks rõhutavad Hispaania ametiasutused Pickmani olulisust Andaluusia ja Hispaania kohaliku tööstuse seisukohast, kus ajaloo- ja kultuuritraditsiooni kaalub üles vähese konkurentsimoonutuse, mis tulenes väga piiratud turusegmendis tegutsevale VKEle antud abist.

6.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (23) | Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas sai komisjon erinevate käsitletavate meetmete kohta märkusi ainult abisaajalt Pickman. Need märkused on esitatud punktides 24–32. |
| --- | --- |

(23)

Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas sai komisjon erinevate käsitletavate meetmete kohta märkusi ainult abisaajalt Pickman. Need märkused on esitatud punktides 24–32.

| (24) | Pickman seab kahtluse alla komisjoni esialgse analüüsi, mille kohaselt meede 2 kujutab endast riigiabi ja toetab Hispaania ametiasutuste väidet, et sotsiaalkindlustuskassaga sõlmitud erileping andis viimasele eelise ja tagas maksimaalse võimaliku summa tagasisaamise, mis on kooskõlas turumajanduse eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega. Abisaaja rõhutab ka, et on kõik oma võlgnevused sotsiaalkindlustuskassale tagasi maksnud ja hilisemad sissemaksed korrapäraselt tasunud. |
| --- | --- |

(24)

Pickman seab kahtluse alla komisjoni esialgse analüüsi, mille kohaselt meede 2 kujutab endast riigiabi ja toetab Hispaania ametiasutuste väidet, et sotsiaalkindlustuskassaga sõlmitud erileping andis viimasele eelise ja tagas maksimaalse võimaliku summa tagasisaamise, mis on kooskõlas turumajanduse eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega. Abisaaja rõhutab ka, et on kõik oma võlgnevused sotsiaalkindlustuskassale tagasi maksnud ja hilisemad sissemaksed korrapäraselt tasunud.

| (25) | Pickman väidab, et meedet 7 ei saa vaadelda riigiabina, kuna see vastab kõigile neljale garantiisid käsitlevas komisjoni teatises esitatud tingimusele. |
| --- | --- |

(25)

Pickman väidab, et meedet 7 ei saa vaadelda riigiabina, kuna see vastab kõigile neljale garantiisid käsitlevas komisjoni teatises esitatud tingimusele.

| (26) | Tegelikult oli Pickman 2005. aasta detsembris kriisist väljumas, tema kahjum oli vähenenud enam kui 2 miljonilt eurolt 2004. aastal 0,15 miljoni euroni 2005. aastal. Lisaks oli ettevõtjal võimalik saada laenu tavapärastel turutingimustel ja ta saigi 2004. aastal ikka veel raskustes olles 3,3 miljoni euro suuruse laenu pangalt Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, tagades kogu laenu hüpoteegiga. 1,6 miljoni euro suurusele laenule antud riigigarantii kattis kuni 80 % nimetatud laenust ja oli kehtiv ainult kümme aastat. Lõpuks maksis ettevõtja laenu eest turupõhist hinda: Pickman maksis iga-aastast garantiipreemiat 1,5 % ja tagas kogu garantii IDEA kasuks seatud hüpoteegiga, mis seati osale ettevõtja kinnisvarast. |
| --- | --- |

(26)

Tegelikult oli Pickman 2005. aasta detsembris kriisist väljumas, tema kahjum oli vähenenud enam kui 2 miljonilt eurolt 2004. aastal 0,15 miljoni euroni 2005. aastal. Lisaks oli ettevõtjal võimalik saada laenu tavapärastel turutingimustel ja ta saigi 2004. aastal ikka veel raskustes olles 3,3 miljoni euro suuruse laenu pangalt Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, tagades kogu laenu hüpoteegiga. 1,6 miljoni euro suurusele laenule antud riigigarantii kattis kuni 80 % nimetatud laenust ja oli kehtiv ainult kümme aastat. Lõpuks maksis ettevõtja laenu eest turupõhist hinda: Pickman maksis iga-aastast garantiipreemiat 1,5 % ja tagas kogu garantii IDEA kasuks seatud hüpoteegiga, mis seati osale ettevõtja kinnisvarast.

| (27) | Vastusena komisjoni taotlusele hinnata Pickmani kinnisvara väärtust viimastel aastatel saatis Pickman kaks sõltumatut hinnangut, mis olid koostatud 31. mail 2005 (10 962 598,56 eurot) ja 4. oktoobril 2007 (12 512 066,27 eurot). 20. mail 2004 ei olnud kinnisvara hüpoteegiga koormatud, samas kui 8. mail 2007 oli sellel kaks hüpoteeki: esimene panga Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla kasuks ja teine IDEA kasuks. Esimese väärtus oli 33 300 000 eurot, millele lisandusid intress ja kulud ning teise väärtus 1 300 000 eurot, millele lisandusid kulud summas 104 000 eurot. Pickman jääb oma väidete juurde, et nende kahe hüpoteegi summa oli ikkagi märkimisväärselt väiksem kui tema kinnisvara hinnanguline väärtus ja IDEA võetud väga väike risk oli seega suures osas juba kaetud tavatingimustel makstava turupõhise hinnaga. Sellest lähtuvalt on Pickman arvamusel, et neli tingimust on rahuldatud ja riigiabi ei ole antud. |
| --- | --- |

(27)

Vastusena komisjoni taotlusele hinnata Pickmani kinnisvara väärtust viimastel aastatel saatis Pickman kaks sõltumatut hinnangut, mis olid koostatud 31. mail 2005 (10 962 598,56 eurot) ja 4. oktoobril 2007 (12 512 066,27 eurot). 20. mail 2004 ei olnud kinnisvara hüpoteegiga koormatud, samas kui 8. mail 2007 oli sellel kaks hüpoteeki: esimene panga Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla kasuks ja teine IDEA kasuks. Esimese väärtus oli 33 300 000 eurot, millele lisandusid intress ja kulud ning teise väärtus 1 300 000 eurot, millele lisandusid kulud summas 104 000 eurot. Pickman jääb oma väidete juurde, et nende kahe hüpoteegi summa oli ikkagi märkimisväärselt väiksem kui tema kinnisvara hinnanguline väärtus ja IDEA võetud väga väike risk oli seega suures osas juba kaetud tavatingimustel makstava turupõhise hinnaga. Sellest lähtuvalt on Pickman arvamusel, et neli tingimust on rahuldatud ja riigiabi ei ole antud.

| (28) | Pickman ei vaidlusta komisjoni esialgset hinnangut, mille kohaselt meetmed kujutavad endast riigiabi, kuid väidab, et need on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c ja hõlmatud heakskiidetud kavaga, millega võib anda raskustes olevatele VKEdele päästmis- ja ümberkorraldusabi. |
| --- | --- |

(28)

Pickman ei vaidlusta komisjoni esialgset hinnangut, mille kohaselt meetmed kujutavad endast riigiabi, kuid väidab, et need on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c ja hõlmatud heakskiidetud kavaga, millega võib anda raskustes olevatele VKEdele päästmis- ja ümberkorraldusabi.

| (29) | Pickman rõhutab, et meetmed vastavad heakskiidetud kavas sätestatud nõuetele ja ületavad 4 miljoni euro suuruse piirmäära vaid 0,46 miljoni euro võrra, mis on märkimisväärselt väiksem kui 10 miljoni euro suurune ülemmäär, mis on kehtestatud VKEde toetamiseks ette nähtud abikavadele 1999. aasta suuniste punktis 68. |
| --- | --- |

(29)

Pickman rõhutab, et meetmed vastavad heakskiidetud kavas sätestatud nõuetele ja ületavad 4 miljoni euro suuruse piirmäära vaid 0,46 miljoni euro võrra, mis on märkimisväärselt väiksem kui 10 miljoni euro suurune ülemmäär, mis on kehtestatud VKEde toetamiseks ette nähtud abikavadele 1999. aasta suuniste punktis 68.

| (30) | Nii heakskiidetud abikavas kui ka 1999. aasta suunistes nõutakse, et abi peab olema piiratud minimaalse vajaliku summaga ja abisaaja peab andma oma pikaajalise elujõulisuse taastamise kavasse märkimisväärse panuse, kuid ette ei nähta kompenseerivaid meetmeid. Abisaaja ainus kohustus on mitte suurendada tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(30)

Nii heakskiidetud abikavas kui ka 1999. aasta suunistes nõutakse, et abi peab olema piiratud minimaalse vajaliku summaga ja abisaaja peab andma oma pikaajalise elujõulisuse taastamise kavasse märkimisväärse panuse, kuid ette ei nähta kompenseerivaid meetmeid. Abisaaja ainus kohustus on mitte suurendada tootmisvõimsust.

| (31) | Pickman on seisukohal, et ümberkorralduskava, millega kiidetakse heaks meetmed 3–6 ja mille koostas 2003. aasta oktoobris sõltumatu hindaja Auditoria y Consulta S.A ning mille Hispaania ametiasutused 2004. aasta märtsis heaks kiitsid, on täielikus kooskõlas nimetatud nõuetega, kuna vastavad ühekordse abi põhimõttele ja vajalikkusele, olemas on ettevõtja panus, kinni peetakse tootmisvõimsuse suurendamise keelust ja arvestatakse erinevate arengustsenaariumide kohaste pikaajalise elujõulisuse väljavaadetega. |
| --- | --- |

(31)

Pickman on seisukohal, et ümberkorralduskava, millega kiidetakse heaks meetmed 3–6 ja mille koostas 2003. aasta oktoobris sõltumatu hindaja Auditoria y Consulta S.A ning mille Hispaania ametiasutused 2004. aasta märtsis heaks kiitsid, on täielikus kooskõlas nimetatud nõuetega, kuna vastavad ühekordse abi põhimõttele ja vajalikkusele, olemas on ettevõtja panus, kinni peetakse tootmisvõimsuse suurendamise keelust ja arvestatakse erinevate arengustsenaariumide kohaste pikaajalise elujõulisuse väljavaadetega.

| (32) | Lõpuks märgib Pickman, et meetmed ei ole põhjustanud liigset turutõrget ja abi on antud keskmise suurusega ettevõtjale, mis asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a hõlmatud piirkonnas ning ettevõtja turuosa moodustab üldmüügimahust väga piiratud osa. Samuti on ettevõtja täielikult kinni pidanud heakskiidetud ümberkorralduskavast ja alates 2006. aastast piisavalt parandanud oma finantsolukorda, mille tulemusena ei ole olnud tarvis rakendada kompenseerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(32)

Lõpuks märgib Pickman, et meetmed ei ole põhjustanud liigset turutõrget ja abi on antud keskmise suurusega ettevõtjale, mis asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a hõlmatud piirkonnas ning ettevõtja turuosa moodustab üldmüügimahust väga piiratud osa. Samuti on ettevõtja täielikult kinni pidanud heakskiidetud ümberkorralduskavast ja alates 2006. aastast piisavalt parandanud oma finantsolukorda, mille tulemusena ei ole olnud tarvis rakendada kompenseerivaid meetmeid.

| (33) | Hispaania ametiasutused toetavad täielikult Pickmani väiteid ja järeldust, et meetmeid 2 ja 7 ei saa käsitada riigiabina ning meetmed 3–6 kujutavad endast olemasolevat abi, mis on igal juhul ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(33)

Hispaania ametiasutused toetavad täielikult Pickmani väiteid ja järeldust, et meetmeid 2 ja 7 ei saa käsitada riigiabina ning meetmed 3–6 kujutavad endast olemasolevat abi, mis on igal juhul ühisturuga kokkusobiv.

7.   HINDAMINE

| (34) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(34)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (35) | Järgides Hispaania ametiasutuste ja abisaaja märkustes kasutatud järjestust, hindab komisjon meedet 7 pärast meetme 2 hindamist. Põhjuseks on asjaolu, et meetme 7 liigitamine mõjutab meetmete 3–6 liigitamist, nagu leiti menetluse algatamise otsuses ja kinnitatakse käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(35)

Järgides Hispaania ametiasutuste ja abisaaja märkustes kasutatud järjestust, hindab komisjon meedet 7 pärast meetme 2 hindamist. Põhjuseks on asjaolu, et meetme 7 liigitamine mõjutab meetmete 3–6 liigitamist, nagu leiti menetluse algatamise otsuses ja kinnitatakse käesolevas otsuses.

| (36) | Seoses meetmega 2 tekkisid komisjonil menetluse algatamise otsuses kahtlused, kas sotsiaalkindlustuskassa on Pickmani võlga käsitlevates läbirääkimistes käitunud eraõigusliku võlausaldajana. |
| --- | --- |

(36)

Seoses meetmega 2 tekkisid komisjonil menetluse algatamise otsuses kahtlused, kas sotsiaalkindlustuskassa on Pickmani võlga käsitlevates läbirääkimistes käitunud eraõigusliku võlausaldajana.

| (37) | Esiteks menetletakse Hispaania seaduste kohaselt sotsiaalkindlustusmaksetega seotud võlgu eelisjärjekorras, st võlausaldaja võib sõlmida erilepingu selle asemel, et järgida tavavõlausaldajate järgitavat menetlust (10). |
| --- | --- |

(37)

Esiteks menetletakse Hispaania seaduste kohaselt sotsiaalkindlustusmaksetega seotud võlgu eelisjärjekorras, st võlausaldaja võib sõlmida erilepingu selle asemel, et järgida tavavõlausaldajate järgitavat menetlust (10).

| (38) | Hispaania ametiasutuste esitatud teave, mida tõendavad kahe lepingu koopiad, kinnitab, et sotsiaalkindlustuskassaga sõlmitud erileping oli soodsam kui tavavõlausaldajatega sõlmitud leping. Viimase kohaselt said tavavõlausaldajad valida ainult 5 % nõuete tasumise vahel 75 päeva jooksul või 20 % nõuete intressivaba tasumise vahel 17 aasta jooksul, samas kui erilepingu alusel sai riik kaheksa aasta jooksul tagasi 18 % võlast, millele lisanduv iga-aastane intressimäär oli 3,25 % ning võlg maksti nõuetekohaselt tagasi kokkulepitud ajakavast täielikult kinni pidades. |
| --- | --- |

(38)

Hispaania ametiasutuste esitatud teave, mida tõendavad kahe lepingu koopiad, kinnitab, et sotsiaalkindlustuskassaga sõlmitud erileping oli soodsam kui tavavõlausaldajatega sõlmitud leping. Viimase kohaselt said tavavõlausaldajad valida ainult 5 % nõuete tasumise vahel 75 päeva jooksul või 20 % nõuete intressivaba tasumise vahel 17 aasta jooksul, samas kui erilepingu alusel sai riik kaheksa aasta jooksul tagasi 18 % võlast, millele lisanduv iga-aastane intressimäär oli 3,25 % ning võlg maksti nõuetekohaselt tagasi kokkulepitud ajakavast täielikult kinni pidades.

| (39) | Komisjon tunnistab ka, et juhul, kui Pickman oleks (hüpoteetiliselt) likvideeritud, siis oleks sotsiaalkindlustuskassa ainsaks alternatiiviks olnud nõuda võlgnevus tagasi teatavate materiaalsete või immateriaalsete varade kujul. Hispaania ametiasutused on aga asjakohaselt kinnitanud, et selline võimalus ei oleks olnud tasuv: materiaalsete varade arestimisel oleks puudunud tegelik väärtus, kuna eelnevalt RUMASA kasuks seatud hüpoteek oli eelisseisundis. On mõistlik nõustuda Hispaania ametiasutuste seisukohaga, et mis tahes immateriaalsete varade arestimine oleks olnud ebakindel meede, kuna Hispaania seaduste kohaselt on siin määravaks potentsiaalne ostja, kellele seisukohast oleksid need varad olnud väga väikese väärtusega või väärtusetud pärast seda, kui neid ei seostata enam ettevõtja nimega. Selle tulemusena näib, et ettevõtja likvideerimine oleks olnud vähem kasulik kui Hispaania ametiasutuste kaalutud tegelik stsenaarium, sest nende eelisseisund oli sõnaselgelt sätestatud erilepingu klauslis 10, milles seisis, et leping muutub kehtetuks, kui mis tahes muu võlausaldajaga lepitakse kokku soodsamates tingimustes. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon tunnistab ka, et juhul, kui Pickman oleks (hüpoteetiliselt) likvideeritud, siis oleks sotsiaalkindlustuskassa ainsaks alternatiiviks olnud nõuda võlgnevus tagasi teatavate materiaalsete või immateriaalsete varade kujul. Hispaania ametiasutused on aga asjakohaselt kinnitanud, et selline võimalus ei oleks olnud tasuv: materiaalsete varade arestimisel oleks puudunud tegelik väärtus, kuna eelnevalt RUMASA kasuks seatud hüpoteek oli eelisseisundis. On mõistlik nõustuda Hispaania ametiasutuste seisukohaga, et mis tahes immateriaalsete varade arestimine oleks olnud ebakindel meede, kuna Hispaania seaduste kohaselt on siin määravaks potentsiaalne ostja, kellele seisukohast oleksid need varad olnud väga väikese väärtusega või väärtusetud pärast seda, kui neid ei seostata enam ettevõtja nimega. Selle tulemusena näib, et ettevõtja likvideerimine oleks olnud vähem kasulik kui Hispaania ametiasutuste kaalutud tegelik stsenaarium, sest nende eelisseisund oli sõnaselgelt sätestatud erilepingu klauslis 10, milles seisis, et leping muutub kehtetuks, kui mis tahes muu võlausaldajaga lepitakse kokku soodsamates tingimustes.

| (40) | Eespool kirjeldatust lähtuvalt on komisjon veendunud, et on asjakohaselt tõendatud, et sotsiaalkindlustuskassa tegutses kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega juhtumis Tubacex
   (11) tehtud otsuse tähenduses, püüdes leida alternatiivi, mis tegelikult tagaks võimalikult suure summa tagasisaamise kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast järeldab komisjon, et Pickmani sotsiaalkindlustusvõlgade loovutamist käsitlev meede ei kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Eespool kirjeldatust lähtuvalt on komisjon veendunud, et on asjakohaselt tõendatud, et sotsiaalkindlustuskassa tegutses kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega juhtumis Tubacex
   (11) tehtud otsuse tähenduses, püüdes leida alternatiivi, mis tegelikult tagaks võimalikult suure summa tagasisaamise kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast järeldab komisjon, et Pickmani sotsiaalkindlustusvõlgade loovutamist käsitlev meede ei kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (41) | Seoses meetmega 7 väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlusi, kas Pickman oleks saanud pangalt Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez 1,6 miljoni euro suuruse laenu ilma IDEA poolse garantiita 1,3 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(41)

Seoses meetmega 7 väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlusi, kas Pickman oleks saanud pangalt Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez 1,6 miljoni euro suuruse laenu ilma IDEA poolse garantiita 1,3 miljoni euro ulatuses.

| (42) | Komisjon on meedet hinnanud lähtuvalt garantiisid käsitlevast komisjoni teatisest. Nagu täpsustatud selle osas 4, ei kujuta üksikgarantii andmine endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, kui i) laenusaajal ei ole majanduslikke raskusi, ii) laenusaaja saaks põhimõtteliselt laenu turutingimustel ilma riigi sekkumiseta, iii) garantii on seotud konkreetse finantstehinguga, piiratud kindlaksmääratud maksimumsummaga, ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust ega ole tähtajatu ning iv) garantii eest on makstud turupõhist hinda, mille puhul võetakse arvesse erinevaid tegureid, näiteks garantii kestust ja antud tagatisi. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon on meedet hinnanud lähtuvalt garantiisid käsitlevast komisjoni teatisest. Nagu täpsustatud selle osas 4, ei kujuta üksikgarantii andmine endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, kui i) laenusaajal ei ole majanduslikke raskusi, ii) laenusaaja saaks põhimõtteliselt laenu turutingimustel ilma riigi sekkumiseta, iii) garantii on seotud konkreetse finantstehinguga, piiratud kindlaksmääratud maksimumsummaga, ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust ega ole tähtajatu ning iv) garantii eest on makstud turupõhist hinda, mille puhul võetakse arvesse erinevaid tegureid, näiteks garantii kestust ja antud tagatisi.

| (43) | Garantiisid käsitleva komisjoni teatise ja sellega seonduva komisjoni praktika kohaselt loetakse kolmas tingimus täidetuks, sest kasutamata garantii on seotud konkreetse laenuga, see on ajaliselt piiratud kümne aastaga ja katab vaid 80 % laenust, st kindlaksmääratud summast 1,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(43)

Garantiisid käsitleva komisjoni teatise ja sellega seonduva komisjoni praktika kohaselt loetakse kolmas tingimus täidetuks, sest kasutamata garantii on seotud konkreetse laenuga, see on ajaliselt piiratud kümne aastaga ja katab vaid 80 % laenust, st kindlaksmääratud summast 1,3 miljonit eurot.

| (44) | Esimese tingimuse suhtes on komisjon seisukohal, et laenu ja garantii andmise ajal (28. detsember 2005) ei olnud ümberkorraldusperiood veel lõppenud. Siiski on tõsi, et 2005. aasta detsembris oli Pickmani finantsolukord oluliselt paranenud ja ümberkorralduskavaga oli jõutud konsolideerimisetappi. 2006. aastal oli registreeriti 0,7 miljoni euro suurune kasum. Nimetatud põhjustel ei saa välistada, et Pickman ei olnud garantii andmise ajal enam raskustes ettevõtja. Siiski ei saa ka välistada, et Pickman oli raskustes ettevõtja, kuna ümberkorraldusperiood ei olnud veel lõppenud. Sellest lähtuvalt ei saa komisjon välistada, et garantiid ei antud turutingimustel. |
| --- | --- |

(44)

Esimese tingimuse suhtes on komisjon seisukohal, et laenu ja garantii andmise ajal (28. detsember 2005) ei olnud ümberkorraldusperiood veel lõppenud. Siiski on tõsi, et 2005. aasta detsembris oli Pickmani finantsolukord oluliselt paranenud ja ümberkorralduskavaga oli jõutud konsolideerimisetappi. 2006. aastal oli registreeriti 0,7 miljoni euro suurune kasum. Nimetatud põhjustel ei saa välistada, et Pickman ei olnud garantii andmise ajal enam raskustes ettevõtja. Siiski ei saa ka välistada, et Pickman oli raskustes ettevõtja, kuna ümberkorraldusperiood ei olnud veel lõppenud. Sellest lähtuvalt ei saa komisjon välistada, et garantiid ei antud turutingimustel.

| (45) | Teise tingimusega seoses tuleb märkida, et 2004. aastal, kui ettevõtja kindlasti kvalifitseerus raskustes ettevõtjaks, sai Pickman 3,3 miljoni euro suuruse laenu pangalt Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, kuna oli võimeline selle täielikult tagama, koormates osa oma varast hüpoteegiga. |
| --- | --- |

(45)

Teise tingimusega seoses tuleb märkida, et 2004. aastal, kui ettevõtja kindlasti kvalifitseerus raskustes ettevõtjaks, sai Pickman 3,3 miljoni euro suuruse laenu pangalt Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, kuna oli võimeline selle täielikult tagama, koormates osa oma varast hüpoteegiga.

| (46) | Seepärast ei saa väita, et Pickman ei oleks 2005. aasta lõpus saanud laenu ilma riigi sekkumiseta. Erinevalt aastast 2004, mil ettevõtja ei saanud riikliku sekkumiseta laenu, oli nüüd esimene osa ümberkorraldusprotsessist lõpetatud ja kava oli paremast majanduslikust olukorrast tingituna konsolideeritud. Lisaks tagas Pickman oma 2004. aasta laenu IDEA asemel ise otse pangale. Seda järeldust kinnitab ka asjaolu, et pank Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez nõustus andma Pickmanile laenu turutingimustel ja võttis enda kanda riski 20 % suuruse laenuosa eest ilma täiendava garantii või tagatiseta. |
| --- | --- |

(46)

Seepärast ei saa väita, et Pickman ei oleks 2005. aasta lõpus saanud laenu ilma riigi sekkumiseta. Erinevalt aastast 2004, mil ettevõtja ei saanud riikliku sekkumiseta laenu, oli nüüd esimene osa ümberkorraldusprotsessist lõpetatud ja kava oli paremast majanduslikust olukorrast tingituna konsolideeritud. Lisaks tagas Pickman oma 2004. aasta laenu IDEA asemel ise otse pangale. Seda järeldust kinnitab ka asjaolu, et pank Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez nõustus andma Pickmanile laenu turutingimustel ja võttis enda kanda riski 20 % suuruse laenuosa eest ilma täiendava garantii või tagatiseta.

| (47) | Eespool kirjeldatu põhjal ei saa komisjon välistada, et 28. detsembril 2005 oli Pickman endiselt raskustes ettevõtja. Samal ajal leiab komisjon, et Pickman oleks ilma riigi sekkumiseta saanud turutingimustel laenu. Abi summa ei vasta seega laenu kogusummale, vaid võimalikule riigigarantiist tulenevale majanduslikule eelisele. |
| --- | --- |

(47)

Eespool kirjeldatu põhjal ei saa komisjon välistada, et 28. detsembril 2005 oli Pickman endiselt raskustes ettevõtja. Samal ajal leiab komisjon, et Pickman oleks ilma riigi sekkumiseta saanud turutingimustel laenu. Abi summa ei vasta seega laenu kogusummale, vaid võimalikule riigigarantiist tulenevale majanduslikule eelisele.

| (48) | Seoses neljanda tingimusega tunnistab komisjon, et laenu anti kümneks aastaks turupõhise hinnaga, st Euribor, mis sel ajal oli 2,783 protsendipunkti, pluss 1,25 % ja mis oli võrreldav nende laenudega, mida Hispaanias said paremas majanduslikus olukorras olevad ettevõtjad. Seoses garantii eest makstud hinnaga tuleks välja selgitada, kas makstud tasu vastas turutingimustel makstavale tasule, sest nagu juba eespool osutatud, ei ole võimalik välistada, et Pickman oli raskustes. Sellisel juhul ei ole ettevõtja olukorda arvestades võimalik välistada, et preemia sisaldas abielementi. Siiski tuleks märkida, et komisjoni praktikast lähtuvalt näib abielement olevat suhteliselt piiratud. Esiteks on komisjon nõus, et 1,5 % suurune garantiipreemia ei ole seotud riigiabiga ja seda lähtuvalt komisjoni praktikast lubada majanduslikult heas olukorras ettevõtjate garantiikavade puhul 0,5 % suurust preemiat ilma garantiid esitamata (12). Käesoleval juhul on preemia kolm korda suurem. Teiseks tagati garantii käesoleval juhul riigi kasuks seatud hüpoteegiga, mille väärtus oli 31. mail 2005. aastal 10 962 598,56 eurot ja 4. oktoobril 2007. aastal 12 512 066,27 eurot. |
| --- | --- |

(48)

Seoses neljanda tingimusega tunnistab komisjon, et laenu anti kümneks aastaks turupõhise hinnaga, st Euribor, mis sel ajal oli 2,783 protsendipunkti, pluss 1,25 % ja mis oli võrreldav nende laenudega, mida Hispaanias said paremas majanduslikus olukorras olevad ettevõtjad. Seoses garantii eest makstud hinnaga tuleks välja selgitada, kas makstud tasu vastas turutingimustel makstavale tasule, sest nagu juba eespool osutatud, ei ole võimalik välistada, et Pickman oli raskustes. Sellisel juhul ei ole ettevõtja olukorda arvestades võimalik välistada, et preemia sisaldas abielementi. Siiski tuleks märkida, et komisjoni praktikast lähtuvalt näib abielement olevat suhteliselt piiratud. Esiteks on komisjon nõus, et 1,5 % suurune garantiipreemia ei ole seotud riigiabiga ja seda lähtuvalt komisjoni praktikast lubada majanduslikult heas olukorras ettevõtjate garantiikavade puhul 0,5 % suurust preemiat ilma garantiid esitamata (12). Käesoleval juhul on preemia kolm korda suurem. Teiseks tagati garantii käesoleval juhul riigi kasuks seatud hüpoteegiga, mille väärtus oli 31. mail 2005. aastal 10 962 598,56 eurot ja 4. oktoobril 2007. aastal 12 512 066,27 eurot.

| (49) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et Pickman oleks võinud saada riikliku sekkumiseta laenu, kuna tal oli väärtuslik garantii ja ta majanduslik olukord oli paranenud. Seepärast ei arvutata abi suurust laenu kogusummast lähtuvalt. Abi koosneb makstud preemia ja samas olukorras oleva ettevõtja poolt tavaliselt makstava preemia vahest, võttes arvesse kogu saadud finantsgarantiid. Võttes arvesse 1,6 miljoni euro suuruse laenu väiksust ja garantii kõrget kvaliteeti ning asjaolu, et garantiipreemia oli 1,5 %, on komisjon seisukohal, et abielement ei ületa 100 000 eurot, mis on vähese tähtsusega abi puhul sel ajal kehtinud ülemmäär (13). |
| --- | --- |

(49)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et Pickman oleks võinud saada riikliku sekkumiseta laenu, kuna tal oli väärtuslik garantii ja ta majanduslik olukord oli paranenud. Seepärast ei arvutata abi suurust laenu kogusummast lähtuvalt. Abi koosneb makstud preemia ja samas olukorras oleva ettevõtja poolt tavaliselt makstava preemia vahest, võttes arvesse kogu saadud finantsgarantiid. Võttes arvesse 1,6 miljoni euro suuruse laenu väiksust ja garantii kõrget kvaliteeti ning asjaolu, et garantiipreemia oli 1,5 %, on komisjon seisukohal, et abielement ei ületa 100 000 eurot, mis on vähese tähtsusega abi puhul sel ajal kehtinud ülemmäär (13).

| (50) | Seoses meetmetega 3–6 väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas need on turumajanduse investori põhimõttest lähtuvalt riigiabi või mitte. |
| --- | --- |

(50)

Seoses meetmetega 3–6 väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas need on turumajanduse investori põhimõttest lähtuvalt riigiabi või mitte.

| (51) | Neid kahtlusi kinnitab käesolev otsus. Toetusi ei tulnud tagasi maksta ja sündikaatlaene tuli maksta tagasi igal aastal, kandes üle 10 % kasumist, mille pealt intressi ei maksta. Seetõttu on selge, et Andaluusia piirkondlik omavalitsus ei käitunud turumajanduse investorina, kuna ei oodanud investeeringult tasuvust. Lisaks kiideti need meetmed, mida anti 2004.–2009. aasta ümberkorralduskava raames, heaks Andaluusia piirkondliku omavalitsuse poolt ja on seega seotud riigi või avalikule võimuga. Meetmetega anti üksikabisaajale Pickman selektiivne eelis sündikaatlaenude ja otsetoetuste kaudu, mida muud ettevõtjad üldjuhul kasutada ei saanud. Pickman tegutseb keraamika, laua- ja portselannõude turusegmendis. Kuna nende toodetega kaubeldakse ühendusesiseselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada liikmesriikidevahelist konkurentsi. Hispaania ei esita vastuväiteid nende meetmete käsitamiseks riigiabina. |
| --- | --- |

(51)

Neid kahtlusi kinnitab käesolev otsus. Toetusi ei tulnud tagasi maksta ja sündikaatlaene tuli maksta tagasi igal aastal, kandes üle 10 % kasumist, mille pealt intressi ei maksta. Seetõttu on selge, et Andaluusia piirkondlik omavalitsus ei käitunud turumajanduse investorina, kuna ei oodanud investeeringult tasuvust. Lisaks kiideti need meetmed, mida anti 2004.–2009. aasta ümberkorralduskava raames, heaks Andaluusia piirkondliku omavalitsuse poolt ja on seega seotud riigi või avalikule võimuga. Meetmetega anti üksikabisaajale Pickman selektiivne eelis sündikaatlaenude ja otsetoetuste kaudu, mida muud ettevõtjad üldjuhul kasutada ei saanud. Pickman tegutseb keraamika, laua- ja portselannõude turusegmendis. Kuna nende toodetega kaubeldakse ühendusesiseselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada liikmesriikidevahelist konkurentsi. Hispaania ei esita vastuväiteid nende meetmete käsitamiseks riigiabina.

| (52) | Järelikult kujutavad meetmed 3–6 endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja nende võimalikku kokkusobivust ühisturuga tuleks sellele vastavalt hinnata. Asjaolu, et abi on juba antud vaatamata EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud liikmesriigi kohustusele sellest eelnevalt teatada, tähendab, et antud abi on ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(52)

Järelikult kujutavad meetmed 3–6 endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja nende võimalikku kokkusobivust ühisturuga tuleks sellele vastavalt hinnata. Asjaolu, et abi on juba antud vaatamata EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud liikmesriigi kohustusele sellest eelnevalt teatada, tähendab, et antud abi on ebaseaduslik.

| (53) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiked 2 ja 3 näevad ette erandid sama artikli lõikes 1 kirjeldatud üldisest kokkusobimatusest. Eelkõige võib EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks abi teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkonna arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(53)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiked 2 ja 3 näevad ette erandid sama artikli lõikes 1 kirjeldatud üldisest kokkusobimatusest. Eelkõige võib EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks abi teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkonna arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (54) | Kuna meede 7 ei kujuta endast vastupidiselt menetluse algatamise otsuses antud esialgsele hinnangule riigiabi (vt eelnevad põhjendused 41 ja 50), on komisjon arvamusel, et meetmete 3–6 kokkusobivust ei tule hinnata 2004. aasta suuniste põhjal. |
| --- | --- |

(54)

Kuna meede 7 ei kujuta endast vastupidiselt menetluse algatamise otsuses antud esialgsele hinnangule riigiabi (vt eelnevad põhjendused 41 ja 50), on komisjon arvamusel, et meetmete 3–6 kokkusobivust ei tule hinnata 2004. aasta suuniste põhjal.

| (55) | Tegelikult selgub 2004. aasta suuniste punktist 104 järgmine: „Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel”. |
| --- | --- |

(55)

Tegelikult selgub 2004. aasta suuniste punktist 104 järgmine: „Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel”.

| (56) | Sellega seoses tunnistab komisjon, et meetmed 3–6, mis on ümberkorralduskava kohaselt ühekordsed meetmed, anti kuupäeval, mil Hispaania ametiasutused kava heaks kiitsid (2. märts 2004). Ühtki osa ei ole antud pärast 2004. aasta suuniste avaldamist. Seega kohaldatakse meetmete suhtes 1999. aasta suuniseid. |
| --- | --- |

(56)

Sellega seoses tunnistab komisjon, et meetmed 3–6, mis on ümberkorralduskava kohaselt ühekordsed meetmed, anti kuupäeval, mil Hispaania ametiasutused kava heaks kiitsid (2. märts 2004). Ühtki osa ei ole antud pärast 2004. aasta suuniste avaldamist. Seega kohaldatakse meetmete suhtes 1999. aasta suuniseid.

| (57) | 1999. aasta suuniste punktis 3.2.2 sätestatakse ümberkorraldusabi lubamise tingimused, mille suhtes kehtivad punkti 55 erisätted, mida VKEde puhul kohaldatakse leebemalt, eelkõige ei ole tavaliselt nõutav kompenseerivate meetmete olemasolu. Komisjon on koostanud sellise erihinnangu juhtumi puhul, mis samuti oli seotud keraamiliste lauanõude ja portselannõude tootmisega tegeleva VKEga (Porcelanas del Principado) (14). |
| --- | --- |

(57)

1999. aasta suuniste punktis 3.2.2 sätestatakse ümberkorraldusabi lubamise tingimused, mille suhtes kehtivad punkti 55 erisätted, mida VKEde puhul kohaldatakse leebemalt, eelkõige ei ole tavaliselt nõutav kompenseerivate meetmete olemasolu. Komisjon on koostanud sellise erihinnangu juhtumi puhul, mis samuti oli seotud keraamiliste lauanõude ja portselannõude tootmisega tegeleva VKEga (Porcelanas del Principado) (14).

| (58) | Esiteks tuleb ettevõtjat vaadelda raskustes oleva ettevõtjana suuniste tähenduses. Nagu Hispaania ametiasutused tunnistasid, oli Pickman 2004. aastani raskustes, mille ilminguteks olid negatiivsed omavahendid ja suurenev kahjum ning ettevõtja teatavate varade peale oli seatud hüpoteek ettevõtja RUMASA kasuks, mille tulemusena Pickman peaaegu kindlasti oleks oma tegevuse lähiajal lõpetama pidanud. |
| --- | --- |

(58)

Esiteks tuleb ettevõtjat vaadelda raskustes oleva ettevõtjana suuniste tähenduses. Nagu Hispaania ametiasutused tunnistasid, oli Pickman 2004. aastani raskustes, mille ilminguteks olid negatiivsed omavahendid ja suurenev kahjum ning ettevõtja teatavate varade peale oli seatud hüpoteek ettevõtja RUMASA kasuks, mille tulemusena Pickman peaaegu kindlasti oleks oma tegevuse lähiajal lõpetama pidanud.

| (59) | Teiseks sõltub abi andmine ümberkorralduskavast, mille kestus peab olema võimalikult lühike ja see peab taastama ettevõtja pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul, lähtudes realistlikest oletustest tulevaste tegevustingimuste kohta. VKEdega seoses tõlgendati komisjoni praktika kohaselt punktis 55 sisalduvaid sätteid nii, et komisjon ise ei pea sellist ümberkorralduskava VKEdega seotud abikavade puhul heaks kiitma. |
| --- | --- |

(59)

Teiseks sõltub abi andmine ümberkorralduskavast, mille kestus peab olema võimalikult lühike ja see peab taastama ettevõtja pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul, lähtudes realistlikest oletustest tulevaste tegevustingimuste kohta. VKEdega seoses tõlgendati komisjoni praktika kohaselt punktis 55 sisalduvaid sätteid nii, et komisjon ise ei pea sellist ümberkorralduskava VKEdega seotud abikavade puhul heaks kiitma.

| (60) | Nagu Hispaania ametiasutused märkisid, saatis Pickman riigi ametiasutustele ümberkorralduskava, mille olid koostanud sõltumatud eksperdid ettevõtjast Auditoría y Consulta S.A. ja milles






  — | kirjeldatakse asjaolusid, mis ettevõtja raskustesse viisid: ebastabiilne ja ebaadekvaatne omanikering ja juhtimine, liigselt suurest personalist ja selle ebavõrdsest jaotamisest põhjustatud motivatsioonipuudus, rikete suur arv ja kõrgem ühiku maksumus võrreldes konkurentidega, ülemäärased varud, tootmisvõimsuse alakasutus, keskmist ja keskpikka perioodi käsitleva strateegia või müügipoliitika puudumine; |
| --- | --- | --- |

(60)

Nagu Hispaania ametiasutused märkisid, saatis Pickman riigi ametiasutustele ümberkorralduskava, mille olid koostanud sõltumatud eksperdid ettevõtjast Auditoría y Consulta S.A. ja milles

—

kirjeldatakse asjaolusid, mis ettevõtja raskustesse viisid: ebastabiilne ja ebaadekvaatne omanikering ja juhtimine, liigselt suurest personalist ja selle ebavõrdsest jaotamisest põhjustatud motivatsioonipuudus, rikete suur arv ja kõrgem ühiku maksumus võrreldes konkurentidega, ülemäärased varud, tootmisvõimsuse alakasutus, keskmist ja keskpikka perioodi käsitleva strateegia või müügipoliitika puudumine;

| — | analüüsitakse Pickmani majanduslikku ja finantsolukorda 2000.–2003. aasta andmete põhjal: negatiivsed omavahendid, teatavate varade arestimine, kõrge võlatase ja väga suured probleemid likviidsusega, vähenev kasum ja käive koos personalikulude mõju suhtelise suurenemisega; |
| --- | --- |

—

analüüsitakse Pickmani majanduslikku ja finantsolukorda 2000.–2003. aasta andmete põhjal: negatiivsed omavahendid, teatavate varade arestimine, kõrge võlatase ja väga suured probleemid likviidsusega, vähenev kasum ja käive koos personalikulude mõju suhtelise suurenemisega;

| — | määratakse kindlaks Pickmani konkurentsivõime asjaomasel turul, kus tal on võrreldes konkurentidega väga väike turuosa ja kus tuuakse välja nii tema nõrku kui ka tugevaid külgi, peamiselt tema märkimisväärset mainet kvaliteetse tootjana ning olulisust Hispaania kultuuri- ja ajalootraditsioonide järgimise seisukohast. |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks Pickmani konkurentsivõime asjaomasel turul, kus tal on võrreldes konkurentidega väga väike turuosa ja kus tuuakse välja nii tema nõrku kui ka tugevaid külgi, peamiselt tema märkimisväärset mainet kvaliteetse tootjana ning olulisust Hispaania kultuuri- ja ajalootraditsioonide järgimise seisukohast.

| (61) | Lisaks oli ümberkorralduskava jaotatud kahte etappi: esimesse etappi oli kavandatud suurema osa sekkumismeetmete võtmine aastal 2004, teine etapp koosnes Pickmani tervikseisundi järkjärgulisest konsolideerimisest aastatel 2005–2009 (vt järgnev tabel 2). Sekkumismeetmed, mis olid suunatud ettevõtja struktuuriprobleemide kõrvaldamisele ja pikaajalise elujõulisuse tagamisele, hõlmasid uue juhtimisstruktuuri loomist, tootmisprotsessi jaoks asjakohase organisatsioonilise struktuuri kavandamist, tööjõu vähendamist ja selle ümberjaotamist, uue kollektiivlepingu arutamist, tehase tegevuse ümberkorraldamist selle optimeerimiseks, märkimisväärset tehnilist ja infotehnoloogiaalast ajakohastamist, investeerimist müügiosakondadesse personali ja turunduskampaaniasse, uute turustuskanalite loomist, aktsiakapitali ja omavahendite vahelise tasakaalu taastamist, võlataseme kohandamist ja minimaalse likviidsuse saavutamist. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks oli ümberkorralduskava jaotatud kahte etappi: esimesse etappi oli kavandatud suurema osa sekkumismeetmete võtmine aastal 2004, teine etapp koosnes Pickmani tervikseisundi järkjärgulisest konsolideerimisest aastatel 2005–2009 (vt järgnev tabel 2). Sekkumismeetmed, mis olid suunatud ettevõtja struktuuriprobleemide kõrvaldamisele ja pikaajalise elujõulisuse tagamisele, hõlmasid uue juhtimisstruktuuri loomist, tootmisprotsessi jaoks asjakohase organisatsioonilise struktuuri kavandamist, tööjõu vähendamist ja selle ümberjaotamist, uue kollektiivlepingu arutamist, tehase tegevuse ümberkorraldamist selle optimeerimiseks, märkimisväärset tehnilist ja infotehnoloogiaalast ajakohastamist, investeerimist müügiosakondadesse personali ja turunduskampaaniasse, uute turustuskanalite loomist, aktsiakapitali ja omavahendite vahelise tasakaalu taastamist, võlataseme kohandamist ja minimaalse likviidsuse saavutamist.

| (62) | Kavas nähti sekkumismeetmetega ette erinevad stsenaariumid (parim, halvim ja keskpärane) ning realistlike finantsprognooside koostamine keskpärase stsenaariumi eesmärgi saavutamiseks, milleks oli 75 % saavutamine 2002. aastal registreeritud tootmise ja müügitasemest. Kavakohased peamised arvnäitajad on esitatud järgnevas tabelis 1 ja need on praeguseks saavutatud.

  Tabel 1












  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Käive | 2,7 | 4,4 | 6,5 | 7,5 | 9,3 | 10,6 |
| Omavahendid | –7,1 | –7,9 | –7,2 | –5,8 | –2,9 | 0,9 |
| Talituskulud | –5,5 | –5,4 | –5,5 | –5,2 | –5,3 | –5,6 |
| Personalikulud | –3,2 | –3,2 | –3,2 | –3,1 | –3,2 | –3,3 |
| Rahalised vahendid | 0,4 | 0,01 | 0,1 | 0,07 | 0,1 | 0,2 |
| Tegevustulemused | –1,9 | –0,2 | 1,4 | 2,0 | 3,5 | 4,6 |

(62)

Kavas nähti sekkumismeetmetega ette erinevad stsenaariumid (parim, halvim ja keskpärane) ning realistlike finantsprognooside koostamine keskpärase stsenaariumi eesmärgi saavutamiseks, milleks oli 75 % saavutamine 2002. aastal registreeritud tootmise ja müügitasemest. Kavakohased peamised arvnäitajad on esitatud järgnevas tabelis 1 ja need on praeguseks saavutatud.

Tabel 1

(miljonites eurodes)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Käive

2,7

4,4

6,5

7,5

9,3

10,6

Omavahendid

–7,1

–7,9

–7,2

–5,8

–2,9

0,9

Talituskulud

–5,5

–5,4

–5,5

–5,2

–5,3

–5,6

Personalikulud

–3,2

–3,2

–3,2

–3,1

–3,2

–3,3

Rahalised vahendid

0,4

0,01

0,1

0,07

0,1

0,2

Tegevustulemused

–1,9

–0,2

1,4

2,0

3,5

4,6

| (63) | Kolmandaks tuli vältida liigset konkurentsimoonutust. Kuna „väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antav abi mõjutab kaubandustingimusi tavaliselt vähem kui suurtele äriühingutele antav abi”, siis „VKEdele antav ümberkorraldamisabi ei ole tavaliselt seotud kompenseerivate meetmetega” (1999. aasta suuniste punkt 55). Sellega seoses tuleb märkida, et Pickman on keskmise suurusega ettevõtja, kus töötab 137 inimest ja mille käive oli 2003. aastal 2 miljonit eurot ja mille turuosa on ühenduse tasandil piiratud. Tuleb rõhutada, et samas sektoris tegutseva keskmise suurusega ettevõtja Porcelanas del Principado puhul ei kehtestanud komisjon kompenseerivaid meetmeid. Sama praktikat järgides ei nõuta kompenseerivate meetmete kehtestamist piiratud konkurentsimoonutuse puhul, mille Pickmanile antav abi põhjustada võib. |
| --- | --- |

(63)

Kolmandaks tuli vältida liigset konkurentsimoonutust. Kuna „väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antav abi mõjutab kaubandustingimusi tavaliselt vähem kui suurtele äriühingutele antav abi”, siis „VKEdele antav ümberkorraldamisabi ei ole tavaliselt seotud kompenseerivate meetmetega” (1999. aasta suuniste punkt 55). Sellega seoses tuleb märkida, et Pickman on keskmise suurusega ettevõtja, kus töötab 137 inimest ja mille käive oli 2003. aastal 2 miljonit eurot ja mille turuosa on ühenduse tasandil piiratud. Tuleb rõhutada, et samas sektoris tegutseva keskmise suurusega ettevõtja Porcelanas del Principado puhul ei kehtestanud komisjon kompenseerivaid meetmeid. Sama praktikat järgides ei nõuta kompenseerivate meetmete kehtestamist piiratud konkurentsimoonutuse puhul, mille Pickmanile antav abi põhjustada võib.

| (64) | Lisaks paistab Pickmani puhul, et i) ümberkorralduskava tulemusena tootmisvõimsus ei suurene; ii) ettevõtja personalistruktuur korraldatakse ümber, kusjuures teatavates tehastes töötajate arvu vähendatakse ja suurendatakse investeeringuid müügi- ja infotehnoloogiavaldkondadesse; iii) ettevõtja on piiratud suurusega, st abikõlblik; iv) ettevõtja turuosa on konkurentidega võrreldes väga piiratud ja oli seda veelgi enam aastal 2003 (vt eespool nimetatud turu-uuring) ja v) ajavahemikku 2000–2006 hõlmava Hispaania regionaalabi kaardi (15) kohaselt kuulus Andaluusia NUTS II piirkonda ning kuna piirkonna SKT / ostujõu standard elaniku kohta moodustas alla 60 % ühenduse keskmisest, sai Andaluusia suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks paistab Pickmani puhul, et i) ümberkorralduskava tulemusena tootmisvõimsus ei suurene; ii) ettevõtja personalistruktuur korraldatakse ümber, kusjuures teatavates tehastes töötajate arvu vähendatakse ja suurendatakse investeeringuid müügi- ja infotehnoloogiavaldkondadesse; iii) ettevõtja on piiratud suurusega, st abikõlblik; iv) ettevõtja turuosa on konkurentidega võrreldes väga piiratud ja oli seda veelgi enam aastal 2003 (vt eespool nimetatud turu-uuring) ja v) ajavahemikku 2000–2006 hõlmava Hispaania regionaalabi kaardi (15) kohaselt kuulus Andaluusia NUTS II piirkonda ning kuna piirkonna SKT / ostujõu standard elaniku kohta moodustas alla 60 % ühenduse keskmisest, sai Andaluusia suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a.

| (65) | Lähtudes eespool kirjeldatust, eelkõige Pickmani lubadusest mitte suurendada tootmisvõimsust, tõsiasjast, et abisaaja vastab VKE määratlusele, et ettevõtjal on piiratud konkurentsivõime ja ta asub abistatavas piirkonnas, võtab komisjon kooskõlas tavapraktikaga seisukoha, et kolmas tingimus on täidetud, kuna meetmete põhjustatud konkurentsimoonutus on piiratud ja selle ulatus ei ole kindlasti vastuolus ühise huviga. |
| --- | --- |

(65)

Lähtudes eespool kirjeldatust, eelkõige Pickmani lubadusest mitte suurendada tootmisvõimsust, tõsiasjast, et abisaaja vastab VKE määratlusele, et ettevõtjal on piiratud konkurentsivõime ja ta asub abistatavas piirkonnas, võtab komisjon kooskõlas tavapraktikaga seisukoha, et kolmas tingimus on täidetud, kuna meetmete põhjustatud konkurentsimoonutus on piiratud ja selle ulatus ei ole kindlasti vastuolus ühise huviga.

| (66) | Neljandaks peab abi summa ja osatähtsus olema piiratud minimaalse vajalikuga ümberkorralduseks, mille puhul kasutatakse ka ettevõtja olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaaja peab andma ümberkorralduskavasse märkimisväärse panuse, kuna see on vajalik turu veenmiseks elujõulisuse taastamise võimalikkuses. |
| --- | --- |

(66)

Neljandaks peab abi summa ja osatähtsus olema piiratud minimaalse vajalikuga ümberkorralduseks, mille puhul kasutatakse ka ettevõtja olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaaja peab andma ümberkorralduskavasse märkimisväärse panuse, kuna see on vajalik turu veenmiseks elujõulisuse taastamise võimalikkuses.

| (67) | Kokku andsid Hispaania ametiasutused Pickmanile abi summas 4,46 miljonit eurot. Märkimisväärne osa abist oli vajalik lühiajaliste võlgade tagasimaksmiseks (ettevõtjatele Inversiones Jara S.A ja Faïencerie de Bouskoura), toetused kulusid aga tööjõukuludeks ja eelkõige investeeringute tagamiseks aastate vältel (üksikasjad tabelis 2).

  Tabel 2












  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Materiaalsed ja immateriaalsed investeeringud (16) | 1,3 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 |

(67)

Kokku andsid Hispaania ametiasutused Pickmanile abi summas 4,46 miljonit eurot. Märkimisväärne osa abist oli vajalik lühiajaliste võlgade tagasimaksmiseks (ettevõtjatele Inversiones Jara S.A ja Faïencerie de Bouskoura), toetused kulusid aga tööjõukuludeks ja eelkõige investeeringute tagamiseks aastate vältel (üksikasjad tabelis 2).

Tabel 2

(miljonites eurodes)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Materiaalsed ja immateriaalsed investeeringud (16)

1,3

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

| (68) | Lisaks panustas Pickman oma elujõulisuse taastamisse 6,24 miljonit eurot, mis koosnes uue omaniku turutingimustel võetud riikliku toetuseta eralaenudest. Nimetatud summa moodustab 58,3 % kogurahastamisest, mis tähendab, et Pickman andis märkimisväärse panuse, mis on täielikult kooskõlas 1999. aasta suunistega. Lisaks näitavad tabelis 1 kajastatud ettevõtja finantsvarad, et kava eesmärk ei ole ülemääraselt parandada likviidsust. Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et abi on piiratud ettevõtja elujõulisuse taastamiseks vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(68)

Lisaks panustas Pickman oma elujõulisuse taastamisse 6,24 miljonit eurot, mis koosnes uue omaniku turutingimustel võetud riikliku toetuseta eralaenudest. Nimetatud summa moodustab 58,3 % kogurahastamisest, mis tähendab, et Pickman andis märkimisväärse panuse, mis on täielikult kooskõlas 1999. aasta suunistega. Lisaks näitavad tabelis 1 kajastatud ettevõtja finantsvarad, et kava eesmärk ei ole ülemääraselt parandada likviidsust. Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et abi on piiratud ettevõtja elujõulisuse taastamiseks vajaliku miinimumiga.

| (69) | Kokkuvõttes on komisjon arvamusel, et eespool kirjeldatust lähtuvalt vastavad Pickmani ümberkorralduskava meetmed 3–6 1999. aasta suunistes VKEdele seatud tingimustele ja neid saab seepärast pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Kokkuvõttes on komisjon arvamusel, et eespool kirjeldatust lähtuvalt vastavad Pickmani ümberkorralduskava meetmed 3–6 1999. aasta suunistes VKEdele seatud tingimustele ja neid saab seepärast pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

8.   JÄRELDUS

| (70) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et






  a) | meede 2 ei kujuta endast riigiabi, kuna sotsiaalkindlustuskassa tegutses vastavalt võimalikult turumajanduse tingimustes tegutsevalt võlausaldajalt oodatavale käitumisele; |
| --- | --- | --- |

(70)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et

a)

meede 2 ei kujuta endast riigiabi, kuna sotsiaalkindlustuskassa tegutses vastavalt võimalikult turumajanduse tingimustes tegutsevalt võlausaldajalt oodatavale käitumisele;

| b) | meetmed 3–6 kujutavad endast ühisturuga kooskõlas olevat riigiabi vastavalt 1999. aasta suunistele; |
| --- | --- |

b)

meetmed 3–6 kujutavad endast ühisturuga kooskõlas olevat riigiabi vastavalt 1999. aasta suunistele;

| c) | meede 7 sisaldab riigiabielementi, kuid see jäi allapoole abi andmise ajal kohaldatava vähese tähtsusega abi piirmäära, |
| --- | --- |

c)

meede 7 sisaldab riigiabielementi, kuid see jäi allapoole abi andmise ajal kohaldatava vähese tähtsusega abi piirmäära,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Hispaania andis meetme 2 raames ja mis hõlmab sotsiaalkindlustusvõlgadest loobumist võlausaldajatega sõlmitud üldlepingust erineva erilepingu raames, ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna see on kooskõlas turumajanduse tingimustel tegutseva eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega.

Abi, mida Hispaania andis meetmetega 3, 4, 5 ja 6 ning mis oli seotud sündikaatlaenude ja toetustega, mida andis Andaluusia piirkondlik omavalitsus riiklikul tasandil esitatud ümberkorralduskava raames, kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

Abi, mida Hispaania andis meetme 7 raames ja mis koosnes 1,3 miljoni euro suurusest garantiist, mille Andaluusia piirkondlik omavalitsus andis 1,6 miljoni euro suuruse laenu jaoks, kujutab endast vähese tähtsusega abi ja jääb väljapoole EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisala.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 13. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 239, 11.10.2007, lk 12.

1

(2)  Kooskõlas komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitusega mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

2

(3)  Andmed Euroopa Keraamikatööstuse veebisaidilt www.cerameunie.eu ja Eurostati veebisaidilt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1073,46587259&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_code=KS-BW-07-001

3

(4)  Selguse huvides kasutatakse käesolevas otsuses sama numeratsiooni kui menetluse algatamise otsuses.

4

(5)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

5

(6)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14.

6

(7)  N 507/2000 regionaalabi kava VKEdega seotud investeeringute edendamiseks ja tööhõive parandamiseks.

7

(8)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

8

(9)  Komisjoni otsus 2004/32/EÜ (ELT L 11, 16.1.2004, lk 1).

9

(10)  Vt 20. juuni 1994. aasta kuninglik seadusandlik dekreetseadus nr 1/1994, millega kiidetakse heaks Ley General de la Seguridad Social (sotsiaalkindlustuse üldseadus), milles osutatakse Código Civili (tsiviilkoodeks) artikli 1924 lõikele 1, ja Código de Comercio (kommertskoodeks) artikli 913 lõike 1 punktile D.

10

(11)  Euroopa Ühenduste Kohtu 29. aprilli 1999. aasta otsus juhtumis C-342/96 Hispaania vs. komisjon (Tubacex) [1996] EKL I-2459.

11

Hispaania vs. komisjon (Tubacex)

(12)  Vt näiteks juhtum N 512/07 (ELT C 12, 17.1.2009, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30).

13

(14)  Vt komisjoni otsus 2004/32/EÜ (ELT L 11, 16.1.2004, lk 1).

14

(15)  Vt komisjoni otsus seoses juhtumiga N 773/1999, regionaalabi kaart ajavahemikuks 2000–2006 (EÜT C 184, 1.7.2000, lk 22).

15

(16)  Investeeriti riist- ja tarkvarasse (45 %), ehitusse (1,5 %), tehnilisse sisseseadesse (12 %) ja muudesse seadmetesse (3 %).

16

---