# Euroopa Liidu L 294/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.294.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 294 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide11. november 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.294.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 294

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide11. november 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1076/2009, 10. november 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1077/2009, 10. november 2009, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1329/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1078/2009, 10. november 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Riso del Delta del Po (KGT)) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1079/2009, 10. november 2009, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1278/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev | 6 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/137/EÜ, 10. november 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ (mõõtevahendite kohta) mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 lubatud piirvigade ärakasutamise osas (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1076/2009, 10. november 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1077/2009, 10. november 2009, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1329/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1078/2009, 10. november 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Riso del Delta del Po (KGT))

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1079/2009, 10. november 2009, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1278/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev

6

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/137/EÜ, 10. november 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ (mõõtevahendite kohta) mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 lubatud piirvigade ärakasutamise osas (
  1
  )

1

7

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/825/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 26. oktoober 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut muutva protokolli sõlmimise kohta | 10 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/826/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. oktoober 2009, millega lubatakse hariliku lutserni (Medicago sativa) lehe ekstrakti turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7641 all) | 12 |
| | | 2009/827/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. oktoober 2009, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemned
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7645 all) | 14 |
| | | 2009/828/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 3. november 2009, seoses EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt Portugali Vabariigi teatatud piirkondliku määruse eelnõuga, milles kuulutatakse Madeira autonoomne piirkond geneetiliselt muundatud organismide vabaks piirkonnaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8438 all)

   (
  1
  ) | 16 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/825/EÜ

*

Nõukogu otsus, 26. oktoober 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut muutva protokolli sõlmimise kohta

10

Komisjon

2009/826/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. oktoober 2009, millega lubatakse hariliku lutserni (Medicago sativa) lehe ekstrakti turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7641 all)

Medicago sativa

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7641 all)

12

2009/827/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. oktoober 2009, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemned
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7645 all)

Salvia hispanica

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7645 all)

14

2009/828/EÜ

*

Komisjoni otsus, 3. november 2009, seoses EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt Portugali Vabariigi teatatud piirkondliku määruse eelnõuga, milles kuulutatakse Madeira autonoomne piirkond geneetiliselt muundatud organismide vabaks piirkonnaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8438 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8438 all)

1

16

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu raamotsus 2009/829/JSK, 23. oktoober 2009, Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes | 20 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu raamotsus 2009/829/JSK, 23. oktoober 2009, Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1076/2009,

10. november 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. novembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 37,6 |
| MK | 23,1 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 48,2 |
| 0707 00 05 | EG | 171,8 |
| JO | 161,3 |
| MA | 69,5 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 65,5 |
| TR | 107,5 |
| ZZ | 86,5 |
| 0805 20 10 | MA | 79,3 |
| ZZ | 79,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 49,8 |
| CN | 52,2 |
| HR | 54,9 |
| TR | 81,2 |
| UY | 49,8 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 50 10 | AR | 61,9 |
| TR | 79,1 |
| ZA | 69,7 |
| ZZ | 70,2 |
| 0806 10 10 | AR | 205,2 |
| BR | 241,3 |
| LB | 223,8 |
| TR | 124,4 |
| US | 259,3 |
| ZZ | 210,8 |
| 0808 10 80 | CA | 71,4 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 101,3 |
| US | 101,8 |
| ZA | 79,7 |
| ZZ | 74,9 |
| 0808 20 50 | CN | 60,2 |
| ZZ | 60,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

37,6

MK

23,1

TR

83,8

ZZ

48,2

0707 00 05

EG

171,8

JO

161,3

MA

69,5

TR

122,2

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

65,5

TR

107,5

ZZ

86,5

0805 20 10

MA

79,3

ZZ

79,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

49,8

CN

52,2

HR

54,9

TR

81,2

UY

49,8

ZZ

57,6

0805 50 10

AR

61,9

TR

79,1

ZA

69,7

ZZ

70,2

0806 10 10

AR

205,2

BR

241,3

LB

223,8

TR

124,4

US

259,3

ZZ

210,8

0808 10 80

CA

71,4

MK

20,3

NZ

101,3

US

101,8

ZA

79,7

ZZ

74,9

0808 20 50

CN

60,2

ZZ

60,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1077/2009,

10. november 2009,

millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1329/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a ja d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eraladustusabi antakse vastavalt komisjoni 22. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1329/2008, millega võetakse vastu Ühendkuningriigi teatavas osas sealihaturul eraladustusabina kohaldatavad erakorralised toetusmeetmed (2). Abi antakse 2008. aasta detsembris Iirimaa ja Põhja-Iirimaa sealihasektoris valitsenud erandliku olukorra tõttu, kui Iirimaalt pärit sealihas tehti kindlaks polüklooritud bifenüüli (PCB) suurenenud sisaldus. Sellest ajast alates on olukord muutunud ning sellest tulenevalt ei ole meetmeid enam vaja rakendada. |
| --- | --- |

(1)

Eraladustusabi antakse vastavalt komisjoni 22. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1329/2008, millega võetakse vastu Ühendkuningriigi teatavas osas sealihaturul eraladustusabina kohaldatavad erakorralised toetusmeetmed (2). Abi antakse 2008. aasta detsembris Iirimaa ja Põhja-Iirimaa sealihasektoris valitsenud erandliku olukorra tõttu, kui Iirimaalt pärit sealihas tehti kindlaks polüklooritud bifenüüli (PCB) suurenenud sisaldus. Sellest ajast alates on olukord muutunud ning sellest tulenevalt ei ole meetmeid enam vaja rakendada.

| (2) | Seetõttu tuleks sealiha eraladustamiseks antava abi andmine lõpetada ja määrata kindlaks sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise viimane tähtpäev. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks sealiha eraladustamiseks antava abi andmine lõpetada ja määrata kindlaks sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise viimane tähtpäev.

| (3) | Spekulatsioonide vältimiseks peaks määrus jõustuma selle avaldamise päeval ja taotluste esitamise viimane tähtpäev peaks olema päev pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(3)

Spekulatsioonide vältimiseks peaks määrus jõustuma selle avaldamise päeval ja taotluste esitamise viimane tähtpäev peaks olema päev pärast määruse jõustumist.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1329/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise viimane tähtpäev on 13. november 2009.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 56.

2

---

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1078/2009,

10. november 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Riso del Delta del Po” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Itaalia taotlus registreerida nimetus „Riso del Delta del Po” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Itaalia taotlus registreerida nimetus „Riso del Delta del Po” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 75, 31.3.2009, lk 37.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Riso del Delta del Po (KGT)

---

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1079/2009,

10. november 2009,

millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1278/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a ja d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eraladustusabi antakse vastavalt komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1278/2008, millega võetakse vastu Iirimaa sealihaturu erakorralised toetusmeetmed eraladustusabi kujul (2). Abi antakse 2008. aasta detsembris Iirimaa sealihasektoris valitsenud erandliku olukorra tõttu, kui Iirimaalt pärit sealihas tehti kindlaks polüklooritud bifenüüli (PCB) suurenenud sisaldus. Sellest ajast alates on olukord muutunud ning sellest tulenevalt ei ole meetmeid enam vaja rakendada. |
| --- | --- |

(1)

Eraladustusabi antakse vastavalt komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1278/2008, millega võetakse vastu Iirimaa sealihaturu erakorralised toetusmeetmed eraladustusabi kujul (2). Abi antakse 2008. aasta detsembris Iirimaa sealihasektoris valitsenud erandliku olukorra tõttu, kui Iirimaalt pärit sealihas tehti kindlaks polüklooritud bifenüüli (PCB) suurenenud sisaldus. Sellest ajast alates on olukord muutunud ning sellest tulenevalt ei ole meetmeid enam vaja rakendada.

| (2) | Seetõttu tuleks sealiha eraladustamiseks antava abi andmine lõpetada ja määrata kindlaks sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise viimane tähtpäev. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks sealiha eraladustamiseks antava abi andmine lõpetada ja määrata kindlaks sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise viimane tähtpäev.

| (3) | Spekulatsioonide vältimiseks peaks määrus jõustuma selle avaldamise päeval ja taotluste esitamise viimane tähtpäev peaks olema päev pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(3)

Spekulatsioonide vältimiseks peaks määrus jõustuma selle avaldamise päeval ja taotluste esitamise viimane tähtpäev peaks olema päev pärast määruse jõustumist.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1278/2008 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise viimane tähtpäev on 13. november 2009.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 78.

2

---

DIREKTIIVID

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/7

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/137/EÜ,

10. november 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ (mõõtevahendite kohta) mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 lubatud piirvigade ärakasutamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendite kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2004/22/EÜ ühtlustatakse selliste mõõtevahendite turule laskmise ja/või kasutusele võtmise nõuded, mille mõõtefunktsioon on määratletud mõõtevahendeid käsitlevates lisades MI-001 kuni MI-010. Mõõtevahend peab vastama I lisas ja asjaomases seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas sätestatud olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2004/22/EÜ ühtlustatakse selliste mõõtevahendite turule laskmise ja/või kasutusele võtmise nõuded, mille mõõtefunktsioon on määratletud mõõtevahendeid käsitlevates lisades MI-001 kuni MI-010. Mõõtevahend peab vastama I lisas ja asjaomases seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas sätestatud olulistele nõuetele.

| (2) | Direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendeid käsitlevad lisad sisaldavad eri liiki mõõtevahenditele kohandatud nõudeid. Need nõuded sisaldavad lubatud vigu käsitlevaid erisätteid, mille eesmärk on tagada, et mõõtevahend oleks täpne ja toimiv ning et määratletud töötingimustes ja häirete puudumisel ei ületaks mõõteviga sätestatud lubatud piirvea väärtust. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendeid käsitlevad lisad sisaldavad eri liiki mõõtevahenditele kohandatud nõudeid. Need nõuded sisaldavad lubatud vigu käsitlevaid erisätteid, mille eesmärk on tagada, et mõõtevahend oleks täpne ja toimiv ning et määratletud töötingimustes ja häirete puudumisel ei ületaks mõõteviga sätestatud lubatud piirvea väärtust.

| (3) | Kuna gaasiarvestite ja gaasi leppekoguse mõõturite kohta on koostatud uued tehnilised nõuded, võib lisa MI-002 punktis 2.1 esitatud erinõue iseenesest takistada tehnilist arengut ja innovatsiooni ning tõkestada gaasiarvestite vaba ringlust. Sellepärast tuleb see asendada üldisemat laadi toimimisnõudega. |
| --- | --- |

(3)

Kuna gaasiarvestite ja gaasi leppekoguse mõõturite kohta on koostatud uued tehnilised nõuded, võib lisa MI-002 punktis 2.1 esitatud erinõue iseenesest takistada tehnilist arengut ja innovatsiooni ning tõkestada gaasiarvestite vaba ringlust. Sellepärast tuleb see asendada üldisemat laadi toimimisnõudega.

| (4) | Tarbearvestite osas on direktiivi 2004/22/EÜ I lisa punktis 7.3 ette nähtud üldine kaitse ülemäära suurte vigade eest väljaspool ettenähtud mõõtepiirkonda. Sellegipoolest on kogemus näidanud, et vaid siis, kui sätestatakse kaitse ülemäära suurte vigade eest ka nende mõõtevahendite ettenähtud mõõtepiirkonnas, on tagatud, et mõõtevahend ei võimaldaks kasutamisel ületada lubatud piirviga ega eelistada süstemaatiliselt ühtegi toiminguga seotud osapoolt. |
| --- | --- |

(4)

Tarbearvestite osas on direktiivi 2004/22/EÜ I lisa punktis 7.3 ette nähtud üldine kaitse ülemäära suurte vigade eest väljaspool ettenähtud mõõtepiirkonda. Sellegipoolest on kogemus näidanud, et vaid siis, kui sätestatakse kaitse ülemäära suurte vigade eest ka nende mõõtevahendite ettenähtud mõõtepiirkonnas, on tagatud, et mõõtevahend ei võimaldaks kasutamisel ületada lubatud piirviga ega eelistada süstemaatiliselt ühtegi toiminguga seotud osapoolt.

| (5) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabeleid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmismeetmete vaheline vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabeleid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmismeetmete vaheline vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | Seepärast tuleks direktiivi 2004/22/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks direktiivi 2004/22/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/22/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud mõõtevahendite komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/22/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud mõõtevahendite komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning avaldavad need hiljemalt 1. detsembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. juunist 2011.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende sätete juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. november 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 135, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT C 321, 31.12.2003, lk 1.

2

---

LISA

Direktiivi 2004/22/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisa MI-001 jaotise „Erinõuded” alajaotisesse „Lubatud piirvea väärtus” lisatakse punkt 6a järgmises sõnastuses:






  „6a. | Arvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisa MI-001 jaotise „Erinõuded” alajaotisesse „Lubatud piirvea väärtus” lisatakse punkt 6a järgmises sõnastuses:

„6a.

Arvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

| 2. | Lisa MI-002 muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa punktis 2.1 asendatakse tabelialune lõik järgmisega:
  „Gaasiarvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisa MI-002 muudetakse järgmiselt:

a)

I osa punktis 2.1 asendatakse tabelialune lõik järgmisega:

„Gaasiarvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”;

| b) | II osa punkti 8 lisatakse pärast märkust järgmine lõik:
  „Gaasi leppekoguse mõõtur ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”. |
| --- | --- |

b)

II osa punkti 8 lisatakse pärast märkust järgmine lõik:

„Gaasi leppekoguse mõõtur ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”.

| 3. | Lisa MI-003 jaotise „Erinõuded” punkti 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Arvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.” |
| --- | --- |

3.

Lisa MI-003 jaotise „Erinõuded” punkti 3 lisatakse järgmine lõik:

„Arvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

| 4. | Lisa MI-004 jaotise „Erinõuded” punkti 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Komplektne soojusarvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.” |
| --- | --- |

4.

Lisa MI-004 jaotise „Erinõuded” punkti 3 lisatakse järgmine lõik:

„Komplektne soojusarvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

| 5. | Lisa MI-005 jaotise „Erinõuded” punkti 2 lisatakse alapunkt 2.8 järgmises sõnastuses:






  „2.8. | Mõõtesüsteem ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.” |
| --- | --- | --- |

5.

Lisa MI-005 jaotise „Erinõuded” punkti 2 lisatakse alapunkt 2.8 järgmises sõnastuses:

„2.8.

Mõõtesüsteem ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. oktoober 2009,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut muutva protokolli sõlmimise kohta

(2009/825/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline mereveoleping (1) allkirjastati Brüsselis 6. detsembril 2002. Leping sõlmiti seejärel 31. jaanuaril 2008 vastavalt 28. jaanuari 2008. aasta otsusele 2008/143/EÜ (2) ning see jõustus 1. märtsil 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline mereveoleping (1) allkirjastati Brüsselis 6. detsembril 2002. Leping sõlmiti seejärel 31. jaanuaril 2008 vastavalt 28. jaanuari 2008. aasta otsusele 2008/143/EÜ (2) ning see jõustus 1. märtsil 2008.

| (2) | Protokoll, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastati 5. septembril 2005 Pekingis ning see sõlmiti vastavalt 28. jaanuari 2008. aasta otsusele 2008/144/EÜ (3). |
| --- | --- |

(2)

Protokoll, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastati 5. septembril 2005 Pekingis ning see sõlmiti vastavalt 28. jaanuari 2008. aasta otsusele 2008/144/EÜ (3).

| (3) | Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti (4) artikli 6 lõikele 2 ühinevad Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia lepinguga nõukogu ja Hiina Rahvavabariigi vahel sõlmitava protokolli teel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti (4) artikli 6 lõikele 2 ühinevad Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia lepinguga nõukogu ja Hiina Rahvavabariigi vahel sõlmitava protokolli teel.

| (4) | Protokoll, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut, (5) et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastati 31. märtsil 2009 Brüsselis. |
| --- | --- |

(4)

Protokoll, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut, (5) et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastati 31. märtsil 2009 Brüsselis.

| (5) | Vajalikud põhiseaduslikud ja institutsioonilised menetlused on lõpule viidud ning protokoll tuleks seetõttu heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Vajalikud põhiseaduslikud ja institutsioonilised menetlused on lõpule viidud ning protokoll tuleks seetõttu heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks protokoll, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel protokolli artiklis 3 ette nähtud teatise.

Luxembourg, 26. oktoober 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 46, 21.2.2008, lk 25.

1

(2)  ELT L 46, 21.2.2008, lk 23.

2

(3)  ELT L 46, 21.2.2008, lk 37.

3

(4)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.

4

(5)  ELT L 144, 9.6.2009, lk 21.

5

---

Komisjon

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/12

---

KOMISJONI OTSUS,

13. oktoober 2009,

millega lubatakse hariliku lutserni (Medicago sativa) lehe ekstrakti turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7641 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2009/826/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 28. veebruaril 2000 esitas äriühing Viridis Prantsusmaa pädevatele ametiasutustele taotluse tuua uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana turule kaks hariliku lutserni (Medicago sativa) lehe ekstrakti; Prantsusmaa pädev toiduhindamisasutus esitas 28. aprillil 2003 esmase ohutushindamise aruande. Kõnealuses aruandes tegi ta järelduse, et on vaja täiendavat hindamist. |
| --- | --- |

(1)

28. veebruaril 2000 esitas äriühing Viridis Prantsusmaa pädevatele ametiasutustele taotluse tuua uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana turule kaks hariliku lutserni (Medicago sativa) lehe ekstrakti; Prantsusmaa pädev toiduhindamisasutus esitas 28. aprillil 2003 esmase ohutushindamise aruande. Kõnealuses aruandes tegi ta järelduse, et on vaja täiendavat hindamist.

| (2) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 27. veebruaril 2004. Mõned liikmesriigid esitasid lisamärkusi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 27. veebruaril 2004. Mõned liikmesriigid esitasid lisamärkusi.

| (3) | Äriühing L.-R.D. (Luzerne – Recherche et Développement) võttis 12. oktoobril 2006 üle vastutuse taotluse eest; äriühing vähendas taotluse ulatust ühele hariliku lutserni lehe ekstraktile ning vastas esmasele hindamisaruandele ja liikmesriikide esitatud lisaküsimustele. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing L.-R.D. (Luzerne – Recherche et Développement) võttis 12. oktoobril 2006 üle vastutuse taotluse eest; äriühing vähendas taotluse ulatust ühele hariliku lutserni lehe ekstraktile ning vastas esmasele hindamisaruandele ja liikmesriikide esitatud lisaküsimustele.

| (4) | Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) konsulteeriti 11. veebruaril 2008 ning 13. märtsil 2009 esitas ta Euroopa Komisjoni taotlusel dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjoni teadusliku arvamuse hariliku lutserni valgukontsentraadi ohutuse kohta toiduna. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) konsulteeriti 11. veebruaril 2008 ning 13. märtsil 2009 esitas ta Euroopa Komisjoni taotlusel dieettoiduainete, toitumis- ja allergiakomisjoni teadusliku arvamuse hariliku lutserni valgukontsentraadi ohutuse kohta toiduna.

| (5) | EFSA jõudis oma arvamuses järeldusele, et hariliku lutserni (Medicago sativa) valgukontsentraadi tarbimine on konkreetsete kasutustingimuste järgimise korral inimestele ohutu. |
| --- | --- |

(5)

EFSA jõudis oma arvamuses järeldusele, et hariliku lutserni (Medicago sativa) valgukontsentraadi tarbimine on konkreetsete kasutustingimuste järgimise korral inimestele ohutu.

| (6) | Teadusliku hindamise alusel on kindlaks tehtud, et hariliku lutserni (Medicago sativa) valgu kontsentraat vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Teadusliku hindamise alusel on kindlaks tehtud, et hariliku lutserni (Medicago sativa) valgu kontsentraat vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud hariliku lutserni (Medicago sativa) valgu kontsentraati (edaspidi „toode”) võib viia ühenduse turule ja kasutada toidu uuendkoostisosana toidulisandites.

Artikkel 2

Tootja poolt hariliku lutserni (Medicago sativa) valgu ekstrakti päevaseks tarbimiseks soovitatava koguse ülemmäär on 10 grammi.

Artikkel 3

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa sisaldava toidu märgistusele, on „hariliku lutserni (Medicago sativa) valk”.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Luzerne – Recherche et Développement (L.-R.D.), Complexe agricole du Mont-Bernard, F-51000 Châlons-en-Champagne.

Brüssel, 13. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

---

LISA

HARILIKU LUTSERNI (MEDICAGO SATIVA) VALGUEKSTRAKTI TEHNILISED NÕUDED

Kirjeldus

Harilik lutsern töödeldakse kahe tunni jooksul pärast saagikoristust. See tükeldatakse ja purustatakse. Õlipressi-laadse pressi kasutamisel annab harilik lutsern saaduseks kiujäägi ja pressitud mahla (10 % kuivainet). Mahla kuivaine sisaldab umbes 35 % toorvalku. Pressitud mahl (pH 5,8–6,2) neutraliseeritakse. Eelsoojendamine ja aurupritse teevad võimalikuks valkude kalgendumise koos karotenoidide ja klorofülli pigmentidega. Sadestunud valk eraldatakse tsentrifuugimise teel ja seejärel kuivatatakse. Pärast askorbiinhappe lisamist hariliku lutserni valgu kontsentraat granuleeritakse ja hoiustatakse inertgaasi keskkonnas või külmas.

Hariliku lutserni (Medicago sativa) valgu ekstrakti koostis

| Valk | 45–60 % |
| --- | --- |
| Rasv | 9–11 % |
| Vesilahustuvad kiudained | 1–2 % |
| Polüsahhariidid (lahustumatu kiudaine)
  sealhulgas tselluloos | 11–15 %
  2–3 % |
| Mineraaltoitained | 8–13 % |
| Saponiinid | Mitte üle 1,4 % |
| Isoflavoonid | Mitte üle 350 mg/kg |
| Kumestrool | Mitte üle 100 mg/kg |
| Fütaadid | Mitte üle 200 mg/kg |
| L-kanavaniin | Mitte üle 4,5 mg/kg |

Valk

45–60 %

Rasv

9–11 %

Vesilahustuvad kiudained

1–2 %

Polüsahhariidid (lahustumatu kiudaine)

sealhulgas tselluloos

11–15 %

2–3 %

Mineraaltoitained

8–13 %

Saponiinid

Mitte üle 1,4 %

Isoflavoonid

Mitte üle 350 mg/kg

Kumestrool

Mitte üle 100 mg/kg

Fütaadid

Mitte üle 200 mg/kg

L-kanavaniin

Mitte üle 4,5 mg/kg

---

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/14

---

KOMISJONI OTSUS,

13. oktoober 2009,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 viia toidu uuendkoostisosana turule õlisalvei (Salvia hispanica) seemned

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7645 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2009/827/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Robert Craig & Sons esitas 30. juunil 2003 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana; Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 7. mail 2004 esmase hindamisaruande. Selles aruandes jõuti järeldusele, et kavandatud kasutusviiside puhul on õlisalvei (Salvia hispanica) kasutamine toitudes ohutu. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Robert Craig & Sons esitas 30. juunil 2003 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana; Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 7. mail 2004 esmase hindamisaruande. Selles aruandes jõuti järeldusele, et kavandatud kasutusviiside puhul on õlisalvei (Salvia hispanica) kasutamine toitudes ohutu.

| (2) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 14. juunil 2004. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 14. juunil 2004.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta; seepärast konsulteeriti 4. aprillil 2005 Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), kes esitas oma arvamuse 5. oktoobril 2005. Kuna aga taotleja ei suutnud esitada piisavalt andmeid, ei esitanud EFSA arvamust ohutuse kohta, kuid oli valmis taotlust uuesti läbi vaatama, kui taotleja esitab lisateavet. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta; seepärast konsulteeriti 4. aprillil 2005 Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), kes esitas oma arvamuse 5. oktoobril 2005. Kuna aga taotleja ei suutnud esitada piisavalt andmeid, ei esitanud EFSA arvamust ohutuse kohta, kuid oli valmis taotlust uuesti läbi vaatama, kui taotleja esitab lisateavet.

| (4) | 30. septembril 2006 anti vastutus taotluse eest üle äriühingule Columbus Paradigm Institute S.A., kes esitas EFSA taotletud lisaandmed ja -teabe. Seega paluti EFSA-l 21. jaanuaril 2008 viia lõpule õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete hindamine. |
| --- | --- |

(4)

30. septembril 2006 anti vastutus taotluse eest üle äriühingule Columbus Paradigm Institute S.A., kes esitas EFSA taotletud lisaandmed ja -teabe. Seega paluti EFSA-l 21. jaanuaril 2008 viia lõpule õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete hindamine.

| (5) | EFSA esitas oma teise arvamuse õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete ohutuse kohta toidu koostisosana 13. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(5)

EFSA esitas oma teise arvamuse õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete ohutuse kohta toidu koostisosana 13. märtsil 2009.

| (6) | Selles arvamuses tunnistas EFSA, et esitatud teave oli täiendav tõendusmaterjal, mis võimaldas jõuda positiivsele järeldusele õlisalvei seemnete ja jahvatatud seemnete ohutuse kohta. Eelkõige jõudis EFSA järeldusele, et on vähetõenäoline, et õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete kasutamine leivatoodetes määratletud tingimustel võib omada kahjulikku toimet rahva tervisele. |
| --- | --- |

(6)

Selles arvamuses tunnistas EFSA, et esitatud teave oli täiendav tõendusmaterjal, mis võimaldas jõuda positiivsele järeldusele õlisalvei seemnete ja jahvatatud seemnete ohutuse kohta. Eelkõige jõudis EFSA järeldusele, et on vähetõenäoline, et õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete ja jahvatatud seemnete kasutamine leivatoodetes määratletud tingimustel võib omada kahjulikku toimet rahva tervisele.

| (7) | Teadusliku hindamise põhjal on kindlaks tehtud, et õlisalvei (Salvia hispanica) seemned ja jahvatatud seemned vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

Teadusliku hindamise põhjal on kindlaks tehtud, et õlisalvei (Salvia hispanica) seemned ja jahvatatud seemned vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Õlisalvei (Salvia hispanica) seemneid ja jahvatatud seemneid, mida on kirjeldatud lisas, võib viia toidu uuendkoostisosana ühenduse turule kasutamiseks leivatoodetes, kus õlisalvei (Salvia hispanica) seemnete maksimaalne sisaldus on 5 %.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa sisaldava toidu märgistusele, on „õlisalvei (Salvia hispanica) seemned”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Columbus Paradigm Institute S.A., Chaussée de Tervuren 149, 1410 Waterloo.

Brüssel, 13. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

---

LISA

ÕLISALVEI (SALVIA HISPANICA) SEEMNETE KIRJELDUS

Kirjeldus

Õlisalvei (Salvia hispanica) on suvine üheaastane rohttaim, mis kuulub huulõieliste sugukonda.

Pärast saagikoristust puhastatakse seemned mehhaaniliselt. Õied, lehed ja muud taimeosad eemaldatakse.

Jahvatatud õlisalvei tootmiseks lastakse terved seemned läbi muutuva kiirusega vasarveski.

Õlisalvei seemnete koostis

| Kuivaine | 91–96 % |
| --- | --- |
| Valk | 20–22 % |
| Rasv | 30–35 % |
| Süsivesikud | 25–41 % |
| Toorkiud (1) | 18–30 % |
| Tuhk | 4–6 % |

Kuivaine

91–96 %

Valk

20–22 %

Rasv

30–35 %

Süsivesikud

25–41 %

Toorkiud (1)

18–30 %

Tuhk

4–6 %

---

(1)  Toorkiud on kiudaine osa, mis koosneb peamiselt mitteseeditavast tselluloosist, pentosaanidest ja ligniinist.

---

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/16

---

KOMISJONI OTSUS,

3. november 2009,

seoses EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt Portugali Vabariigi teatatud piirkondliku määruse eelnõuga, milles kuulutatakse Madeira autonoomne piirkond geneetiliselt muundatud organismide vabaks piirkonnaks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8438 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/828/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures teatas komisjonile EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt 5. mai 2009. aasta kirjaga piirkondliku määruse eelnõust (edaspidi „määruse eelnõu”), millega kuulutatakse Madeira autonoomne piirkond geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vabaks piirkonnaks. Määruse eelnõule oli lisatud seletuskiri ja dokument, milles on sätestatud Madeira autonoomse piirkonna geneetiliselt muundatud organismide vabaks piirkonnaks kuulutamise põhjendused ja õigustused. |
| --- | --- |

(1)

Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures teatas komisjonile EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt 5. mai 2009. aasta kirjaga piirkondliku määruse eelnõust (edaspidi „määruse eelnõu”), millega kuulutatakse Madeira autonoomne piirkond geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vabaks piirkonnaks. Määruse eelnõule oli lisatud seletuskiri ja dokument, milles on sätestatud Madeira autonoomse piirkonna geneetiliselt muundatud organismide vabaks piirkonnaks kuulutamise põhjendused ja õigustused.

| (2) | Komisjon teatas 26. juuni 2009. aasta kirjas Portugali ametiasutustele, et sai EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 alusel esitatud teatise kätte ning et teatise kuuekuuline läbivaatusperiood vastavalt artikli 95 lõikes 6 sätestatule algas teatise kättesaamisest. Portugali teatises ei sisaldunud viiteid teaduskirjandusele, uuringutele ega muule asjaomast argumentatsiooni toetavale teaduslikule teabele. Seepärast palus komisjon kirja teel Portugali oma teatist täiendada asjakohase teaduskirjandusega seotud konkreetsema teabega, milles esitataks Madeira piirkonnale iseloomulikel probleemidel põhinevad keskkonna- või töökeskkonna kaitset käsitlevad tõendid. Portugal esitas täiendava teabe 31. juulil 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 26. juuni 2009. aasta kirjas Portugali ametiasutustele, et sai EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 alusel esitatud teatise kätte ning et teatise kuuekuuline läbivaatusperiood vastavalt artikli 95 lõikes 6 sätestatule algas teatise kättesaamisest. Portugali teatises ei sisaldunud viiteid teaduskirjandusele, uuringutele ega muule asjaomast argumentatsiooni toetavale teaduslikule teabele. Seepärast palus komisjon kirja teel Portugali oma teatist täiendada asjakohase teaduskirjandusega seotud konkreetsema teabega, milles esitataks Madeira piirkonnale iseloomulikel probleemidel põhinevad keskkonna- või töökeskkonna kaitset käsitlevad tõendid. Portugal esitas täiendava teabe 31. juulil 2009.

| (3) | Komisjon avaldas taotlust käsitleva teatise ka Euroopa Liidu Teatajas, (1) et teavitada teisi asjaomaseid isikuid riiklikest meetmetest, mida Portugal kavatseb võtta. Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Prantsusmaa, Läti, Malta ja Rumeenia esitasid oma seisukohad. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon avaldas taotlust käsitleva teatise ka Euroopa Liidu Teatajas, (1) et teavitada teisi asjaomaseid isikuid riiklikest meetmetest, mida Portugal kavatseb võtta. Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Prantsusmaa, Läti, Malta ja Rumeenia esitasid oma seisukohad.

| (4) | Asutamislepingu artikli 95 lõigetes 5 ja 6 on sätestatud järgmiselt.
  „5.   (...) Kui pärast ühtlustamismeetme võtmist nõukogus või komisjonis liikmesriik peab vajalikuks ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, teatab ta kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest komisjonile.
  6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes 4 ja 5 osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
  Kui komisjon selles ajavahemikus otsust ei tee, loetakse lõigetes 4 ja 5 osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.
  Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.” |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 95 lõigetes 5 ja 6 on sätestatud järgmiselt.

„5.   (...) Kui pärast ühtlustamismeetme võtmist nõukogus või komisjonis liikmesriik peab vajalikuks ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, teatab ta kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest komisjonile.

6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes 4 ja 5 osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

Kui komisjon selles ajavahemikus otsust ei tee, loetakse lõigetes 4 ja 5 osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.

Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.”

| (5) | Määruse eelnõu artikli 1 kohaselt on Madeira autonoomne piirkond kuulutatud alaks, kus ei viljelda geneetiliselt muundatud organismide (GMO) liike. Artikli 2 kohaselt keelatakse geneetiliselt muundatud organisme sisaldava taimede või seemnete paljundusmaterjali sissetoomine Madeira autonoomsesse piirkonda ja ka selle kasutamine põllumajanduses. Artiklis 3 määratletakse mõlema eelmise artikli sätete rikkumine haldusõigusrikkumisena ja artiklis 4 sätestatakse täiendavad karistused. Artiklis 5 sätestatakse uurimist, vastutusele võtmist ja haldusõigusrikkumist käsitlevad sätted ja artiklis 6 trahvimismenetluste kasutamine. |
| --- | --- |

(5)

Määruse eelnõu artikli 1 kohaselt on Madeira autonoomne piirkond kuulutatud alaks, kus ei viljelda geneetiliselt muundatud organismide (GMO) liike. Artikli 2 kohaselt keelatakse geneetiliselt muundatud organisme sisaldava taimede või seemnete paljundusmaterjali sissetoomine Madeira autonoomsesse piirkonda ja ka selle kasutamine põllumajanduses. Artiklis 3 määratletakse mõlema eelmise artikli sätete rikkumine haldusõigusrikkumisena ja artiklis 4 sätestatakse täiendavad karistused. Artiklis 5 sätestatakse uurimist, vastutusele võtmist ja haldusõigusrikkumist käsitlevad sätted ja artiklis 6 trahvimismenetluste kasutamine.

| (6) | Koostoimes selgitava märkusega viitab nende õigusnormide kohaldamisala sellele, et need õigusnormid mõjutavad peamiselt






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta), (2) (edaspidi „direktiiv 2001/18/EÜ”) C osa (artiklid 12–24) kohaselt lubatud geneetiliselt muundatud seemnesortide viljelemist; |
| --- | --- | --- |

(6)

Koostoimes selgitava märkusega viitab nende õigusnormide kohaldamisala sellele, et need õigusnormid mõjutavad peamiselt

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta), (2) (edaspidi „direktiiv 2001/18/EÜ”) C osa (artiklid 12–24) kohaselt lubatud geneetiliselt muundatud seemnesortide viljelemist;

| — | nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivi 90/220/EMÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda päästmise kohta) (3) kohaselt juba lubatud selliste geneetiliselt muundatud seemnesortide viljelemist, mis on nüüd teatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, edaspidi „määrus (EÜ) nr 1829/2003”) (4) artiklite 8 ja 20 kohaselt olemasolevate toodetena; |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivi 90/220/EMÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda päästmise kohta) (3) kohaselt juba lubatud selliste geneetiliselt muundatud seemnesortide viljelemist, mis on nüüd teatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, edaspidi „määrus (EÜ) nr 1829/2003”) (4) artiklite 8 ja 20 kohaselt olemasolevate toodetena;

| — | määruses (EÜ) nr 1829/2003 lubatud geneetiliselt muundatud seemnesortide viljelemist. |
| --- | --- |

—

määruses (EÜ) nr 1829/2003 lubatud geneetiliselt muundatud seemnesortide viljelemist.

| (7) | Direktiiv 2001/18/EÜ põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95. Selle eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigusakte ja menetlusi, et anda lube geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) jaoks, mis on ette nähtud tahtlikuks keskkonda viimiseks. Vastavalt artiklile 34 pidid liikmesriigid kõnealuse direktiivi siseriiklikku õigusesse üle võtma 17. oktoobriks 2002. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiv 2001/18/EÜ põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95. Selle eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigusakte ja menetlusi, et anda lube geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) jaoks, mis on ette nähtud tahtlikuks keskkonda viimiseks. Vastavalt artiklile 34 pidid liikmesriigid kõnealuse direktiivi siseriiklikku õigusesse üle võtma 17. oktoobriks 2002.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 1 kohaselt on kõnealuse määruse eesmärk a) luua baas inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; b) sätestada geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamise ja järelevalve ühenduse kord ning c) kehtestada geneetiliselt muundatud toidu ja sööda märgistamist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 1 kohaselt on kõnealuse määruse eesmärk a) luua baas inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; b) sätestada geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamise ja järelevalve ühenduse kord ning c) kehtestada geneetiliselt muundatud toidu ja sööda märgistamist käsitlevad sätted.

| (9) | Seaduse eelnõu käsitlev teave, milles tõlgendatakse kõnealuse seaduse mõju ja vastavust ühenduse õigusaktidele, on esitatud






  — | koos 5. mai 2009. aasta teatisega esitatud dokumendis pealkirjaga „Madeira autonoomse piirkonna kui „Geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vaba piirkonna” kehtestamine – argumendid”; |
| --- | --- | --- |

(9)

Seaduse eelnõu käsitlev teave, milles tõlgendatakse kõnealuse seaduse mõju ja vastavust ühenduse õigusaktidele, on esitatud

—

koos 5. mai 2009. aasta teatisega esitatud dokumendis pealkirjaga „Madeira autonoomse piirkonna kui „Geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vaba piirkonna” kehtestamine – argumendid”;

| — | 31. juulil 2009 esitatud täiendavas teabes pealkirjaga „Madeira autonoomse piirkonna kui geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vaba piirkonna kehtestamine – täiendav teave”. |
| --- | --- |

—

31. juulil 2009 esitatud täiendavas teabes pealkirjaga „Madeira autonoomse piirkonna kui geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vaba piirkonna kehtestamine – täiendav teave”.

| (10) | Oma põhjenduses osutab Portugal põllumajanduslikele ja looduslikele põhjustele. |
| --- | --- |

(10)

Oma põhjenduses osutab Portugal põllumajanduslikele ja looduslikele põhjustele.

| (11) | Põllumajanduslik põhjus on see, et geneetiliselt muundatud põllunduskultuure ning tavapäraseid ja/või mahepõllunduskultuure ei ole võimalik Madeira autonoomses piirkonnas üheaegselt viljelda. Eelkõige nimetatakse selliseid aspekte nagu vahemaa põldude vahel, piiriribad, erinevate kasvutsüklitega sortide külvamine, paopaigad, õietolmupüüniste või õietolmu leviku vältimiseks tõkete paigaldamine, külvikorrasüsteemid, taimekasvatustoodangu tsüklid, külvipindade suuruse vähendamine asjakohase maaharimise abil, põllupeenarde populatsiooni majandamine, optimaalsete külvikuupäevade valimine, seemnete segamise vältimiseks nendega hoolikalt ümberkäimine või põllule ja põllult ära ning põldude äärealadel sõitmisel maharaputamise käigus seemnete leviku vältimine. |
| --- | --- |

(11)

Põllumajanduslik põhjus on see, et geneetiliselt muundatud põllunduskultuure ning tavapäraseid ja/või mahepõllunduskultuure ei ole võimalik Madeira autonoomses piirkonnas üheaegselt viljelda. Eelkõige nimetatakse selliseid aspekte nagu vahemaa põldude vahel, piiriribad, erinevate kasvutsüklitega sortide külvamine, paopaigad, õietolmupüüniste või õietolmu leviku vältimiseks tõkete paigaldamine, külvikorrasüsteemid, taimekasvatustoodangu tsüklid, külvipindade suuruse vähendamine asjakohase maaharimise abil, põllupeenarde populatsiooni majandamine, optimaalsete külvikuupäevade valimine, seemnete segamise vältimiseks nendega hoolikalt ümberkäimine või põllule ja põllult ära ning põldude äärealadel sõitmisel maharaputamise käigus seemnete leviku vältimine.

| (12) | Looduslik põhjus on asjaolu, et geneetiliselt muundatud organismide loodusesse (Madeira autonoomse piirkonna puhul Madeira loodusmetsa) pääsemise mõjusid ei ole veel asjakohaselt uuritud, kuigi on avaldatud mitmeid artikleid geneetiliselt muundatud organismide tahtliku loodusesse laskmisega seotud probleemide tagajärgede ning neist tingitud arvatavate keskkonnamõjude kohta. Siiski võib olla ka muid potentsiaalseid ohte, mis ei ole kõnealuste teadusuuringutega hõlmatud. |
| --- | --- |

(12)

Looduslik põhjus on asjaolu, et geneetiliselt muundatud organismide loodusesse (Madeira autonoomse piirkonna puhul Madeira loodusmetsa) pääsemise mõjusid ei ole veel asjakohaselt uuritud, kuigi on avaldatud mitmeid artikleid geneetiliselt muundatud organismide tahtliku loodusesse laskmisega seotud probleemide tagajärgede ning neist tingitud arvatavate keskkonnamõjude kohta. Siiski võib olla ka muid potentsiaalseid ohte, mis ei ole kõnealuste teadusuuringutega hõlmatud.

| (13) | Looduslike põhjustena nimetatakse veel järgmisi:






  a) | geneetiliselt muundatud sortidega tehtud esialgsed katsed; |
| --- | --- | --- |

(13)

Looduslike põhjustena nimetatakse veel järgmisi:

a)

geneetiliselt muundatud sortidega tehtud esialgsed katsed;

| b) | geneetiliselt muundatud sortide invasiivseid omadusi esitav näidis; |
| --- | --- |

b)

geneetiliselt muundatud sortide invasiivseid omadusi esitav näidis;

| c) | näidise vastasmõju geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate taimede kasutamisele; |
| --- | --- |

c)

näidise vastasmõju geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate taimede kasutamisele;

| d) | geneetiliselt muundatud taimede risttolmlemise võime; |
| --- | --- |

d)

geneetiliselt muundatud taimede risttolmlemise võime;

| e) | paralleelmõjud teiste liikidega; |
| --- | --- |

e)

paralleelmõjud teiste liikidega;

| f) | toksiiniide tootmine; |
| --- | --- |

f)

toksiiniide tootmine;

| g) | vastastikune kõrvalmõju; |
| --- | --- |

g)

vastastikune kõrvalmõju;

| h) | geneetilise muundamisega seotud mõjud; |
| --- | --- |

h)

geneetilise muundamisega seotud mõjud;

| i) | seos kehvade põllumajandustavadega; |
| --- | --- |

i)

seos kehvade põllumajandustavadega;

| j) | geenide ülekanne; |
| --- | --- |

j)

geenide ülekanne;

| k) | mõjud toiduahelale. |
| --- | --- |

k)

mõjud toiduahelale.

| (14) | Eespool esitatust lähtuvalt jõuab Portugal järeldusele, et geneetiliselt muundatud materjali sissetoomisel Madeira autonoomsesse piirkonda võivad olla erakordselt ohtlikud tagajärjed Madeira keskkonnale üldiselt (oleks mõttetu eristada põllumajandus- ja metsanduspiirkondi). Kuigi selles valdkonnas puuduvad usaldusväärsed teooriad, uurimistööd ja eksperimendid ning teoreetilised paralleelid, on põhjust arvata, et geneetiliselt muundatud organismide tahtliku loodusesse laskmisega on oht loodusele suur, ähvardades Madeira keskkonda ja ökoloogilist käekäiku sel moel, et nende kasutuselevõtmisega ei tasuks riskida ei otse põllumajandussektoris ega isegi mitte eksperimendi korras. |
| --- | --- |

(14)

Eespool esitatust lähtuvalt jõuab Portugal järeldusele, et geneetiliselt muundatud materjali sissetoomisel Madeira autonoomsesse piirkonda võivad olla erakordselt ohtlikud tagajärjed Madeira keskkonnale üldiselt (oleks mõttetu eristada põllumajandus- ja metsanduspiirkondi). Kuigi selles valdkonnas puuduvad usaldusväärsed teooriad, uurimistööd ja eksperimendid ning teoreetilised paralleelid, on põhjust arvata, et geneetiliselt muundatud organismide tahtliku loodusesse laskmisega on oht loodusele suur, ähvardades Madeira keskkonda ja ökoloogilist käekäiku sel moel, et nende kasutuselevõtmisega ei tasuks riskida ei otse põllumajandussektoris ega isegi mitte eksperimendi korras.

| (15) | EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiget 5 kohaldatakse uute riiklike meetmete suhtes, mis on keskkonna või töökeskkonna kaitsel põhinedes ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu vastuolus ühenduse ühtlustamismeetmes esitatud nõuetega ning mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel. |
| --- | --- |

(15)

EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiget 5 kohaldatakse uute riiklike meetmete suhtes, mis on keskkonna või töökeskkonna kaitsel põhinedes ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu vastuolus ühenduse ühtlustamismeetmes esitatud nõuetega ning mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel.

| (16) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud õigusnormid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud õigusnormid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (17) | Sellest olenemata võib komisjon sama sätte kohaselt ja kui seda õigustab küsimuse keerukus ning kui puudub oht inimeste tervisele, asjaomasele liikmesriigile teatada, et kõnealuses lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud. |
| --- | --- |

(17)

Sellest olenemata võib komisjon sama sätte kohaselt ja kui seda õigustab küsimuse keerukus ning kui puudub oht inimeste tervisele, asjaomasele liikmesriigile teatada, et kõnealuses lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.

| (18) | Portugali asutuste 5. mail 2009. aastal esitatud teatisega soovitakse saada heakskiitu määruse eelnõu kehtestamisele. |
| --- | --- |

(18)

Portugali asutuste 5. mail 2009. aastal esitatud teatisega soovitakse saada heakskiitu määruse eelnõu kehtestamisele.

| (19) | Portugal ei täpsustanud seda Euroopa Ühenduse õigusakti, millest kõnealune määruse eelnõu erineb. Geneetiliselt muundatud organismide viljelemine on suures osas reguleeritud direktiiviga 2001/18/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(19)

Portugal ei täpsustanud seda Euroopa Ühenduse õigusakti, millest kõnealune määruse eelnõu erineb. Geneetiliselt muundatud organismide viljelemine on suures osas reguleeritud direktiiviga 2001/18/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1829/2003.

| (20) | Asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada riiklikud eeskirjad, mis kalduvad ühtlustamismeetmest kõrvale, peab liikmesriik võtma aluseks järgmised kumulatiivsed tingimused (5):






  — | uued teaduslikud tõendid; |
| --- | --- | --- |

(20)

Asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada riiklikud eeskirjad, mis kalduvad ühtlustamismeetmest kõrvale, peab liikmesriik võtma aluseks järgmised kumulatiivsed tingimused (5):

—

uued teaduslikud tõendid;

| — | seotus keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega; |
| --- | --- |

—

seotus keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega;

| — | liikmesriigile eripärane probleem; |
| --- | --- |

—

liikmesriigile eripärane probleem;

| — | probleemi tekkimine pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist. |
| --- | --- |

—

probleemi tekkimine pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist.

| (21) | Portugali esitatud põhjendustes viidatakse peamiselt geneetiliselt muundatud sortide viljelemise võimalikele keskkonnamõjudele. Teatises sisaldub selliste laialdaste ja keerukate küsimuste analüüs nagu geneetiliselt muundatud sortidega tehtud esialgsed katsed, geneetiliselt muundatud sortide invasiivseid omadusi esitav näidis, näidise vastasmõju geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate taimede kasutamisele, geneetiliselt muundatud taimede risttolmlemise võime, paralleelmõjud teiste liikidega, toksiiniide tootmine, vastastikune kõrvalmõju, geneetilise muundamisega seotud mõjud, seos kehvade põllumajandustavadega, geenide ülekanne ja mõjud toiduahelale. |
| --- | --- |

(21)

Portugali esitatud põhjendustes viidatakse peamiselt geneetiliselt muundatud sortide viljelemise võimalikele keskkonnamõjudele. Teatises sisaldub selliste laialdaste ja keerukate küsimuste analüüs nagu geneetiliselt muundatud sortidega tehtud esialgsed katsed, geneetiliselt muundatud sortide invasiivseid omadusi esitav näidis, näidise vastasmõju geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate taimede kasutamisele, geneetiliselt muundatud taimede risttolmlemise võime, paralleelmõjud teiste liikidega, toksiiniide tootmine, vastastikune kõrvalmõju, geneetilise muundamisega seotud mõjud, seos kehvade põllumajandustavadega, geenide ülekanne ja mõjud toiduahelale.

| (22) | Neist põhjendustest tuleneb põhjaliku teadusliku riskianalüüsi vajadus, et hinnata, kas esitatud teaduslikud tõendid on seotud keskkonna- või töökeskkonna kaitsega, mis põhineb pärast direktiivi 2001/18/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 või muude asjaomaste EÜ õigusnormide vastuvõtmist tekkinud ja Madeira autonoomsele piirkonnale iseloomulikel probleemidel. Kõnealust hindamist peaks teostama Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), kes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (6) artikli 22 lõikele 2 annab ühenduse õigusaktide ja suundumustega seoses teadusnõu ning teadus- ja tehnoabi kõigis valdkondades, millel on otsene või kaudne mõju toidu ja sööda ohutusele, annab ka sõltumatut teavet kõigis kõnealuste valdkondade küsimustes ning teavitab riskidest. Lisaks sellele esitab EFSA vastavalt kõnealuse määruse artiklile 29 komisjoni taotluse korral teadusliku arvamuse ameti mis tahes tegevusvaldkonna küsimuses ning igal juhul, kui ühenduse õigus näeb ette ametiga konsulteerimist. |
| --- | --- |

(22)

Neist põhjendustest tuleneb põhjaliku teadusliku riskianalüüsi vajadus, et hinnata, kas esitatud teaduslikud tõendid on seotud keskkonna- või töökeskkonna kaitsega, mis põhineb pärast direktiivi 2001/18/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 või muude asjaomaste EÜ õigusnormide vastuvõtmist tekkinud ja Madeira autonoomsele piirkonnale iseloomulikel probleemidel. Kõnealust hindamist peaks teostama Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), kes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (6) artikli 22 lõikele 2 annab ühenduse õigusaktide ja suundumustega seoses teadusnõu ning teadus- ja tehnoabi kõigis valdkondades, millel on otsene või kaudne mõju toidu ja sööda ohutusele, annab ka sõltumatut teavet kõigis kõnealuste valdkondade küsimustes ning teavitab riskidest. Lisaks sellele esitab EFSA vastavalt kõnealuse määruse artiklile 29 komisjoni taotluse korral teadusliku arvamuse ameti mis tahes tegevusvaldkonna küsimuses ning igal juhul, kui ühenduse õigus näeb ette ametiga konsulteerimist.

| (23) | Sel põhjusel saatis komisjon 23. septembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile mandaadi, paludes ametil Portugali esitatud uute tõendite ja EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 sätestatud nõuete alusel hinnata, kas konkreetsed tõendid on seotud asjaomasele piirkonnale ehk Madeira autonoomsele piirkonnale iseloomulikel probleemidel põhineva keskkonna- või töökeskkonna kaitsega. |
| --- | --- |

(23)

Sel põhjusel saatis komisjon 23. septembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile mandaadi, paludes ametil Portugali esitatud uute tõendite ja EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 sätestatud nõuete alusel hinnata, kas konkreetsed tõendid on seotud asjaomasele piirkonnale ehk Madeira autonoomsele piirkonnale iseloomulikel probleemidel põhineva keskkonna- või töökeskkonna kaitsega.

| (24) | Sellistes tingimustes on EFSA arvamust vaja enne Portugali teatist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Võttes arvesse Portugali teatises esitatud võimalike kahjulike keskkonnamõjude ja geneetiliselt muundatud organismide viljelemisega seotud teadusaspektide keerukuse suurenenud ulatust, on vaja EFSA-le enne arvamuse vastuvõtmist võimaldada põhjendatud ajavahemik. Seepärast palus komisjon EFSA-t esitada oma arvamus 31. jaanuariks 2010. |
| --- | --- |

(24)

Sellistes tingimustes on EFSA arvamust vaja enne Portugali teatist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Võttes arvesse Portugali teatises esitatud võimalike kahjulike keskkonnamõjude ja geneetiliselt muundatud organismide viljelemisega seotud teadusaspektide keerukuse suurenenud ulatust, on vaja EFSA-le enne arvamuse vastuvõtmist võimaldada põhjendatud ajavahemik. Seepärast palus komisjon EFSA-t esitada oma arvamus 31. jaanuariks 2010.

| (25) | Portugali esitatud põhjenduses ei ole eriliselt viidatud sellele, et Madeira autonoomses piirkonnas geneetiliselt muundatud organismide viljelemisest tuleneks oht inimtervisele. Erilisel moel osutatakse keskkonna ja ökoloogilise käekäiguga seotud ohtudele, kuid ei esitata ühtegi tõendit, mis käsitleks kas kindlakstehtud või võimalikke inimtervist mõjutavaid ohte. Kõik teaduslikud põhjendused on keskendunud üksnes Madeira põllumajandusküsimustele ja bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

(25)

Portugali esitatud põhjenduses ei ole eriliselt viidatud sellele, et Madeira autonoomses piirkonnas geneetiliselt muundatud organismide viljelemisest tuleneks oht inimtervisele. Erilisel moel osutatakse keskkonna ja ökoloogilise käekäiguga seotud ohtudele, kuid ei esitata ühtegi tõendit, mis käsitleks kas kindlakstehtud või võimalikke inimtervist mõjutavaid ohte. Kõik teaduslikud põhjendused on keskendunud üksnes Madeira põllumajandusküsimustele ja bioloogilisele mitmekesisusele.

| (26) | Eespool osutatud küsimuse keerukuse tõttu puudub oluline teaduslik toetus, mis on vajalik selleks, et võtta vastu otsus EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 punktis 1 sätestatud kuue kuu jooksul ehk 4. novembriks 2009. Võttes arvesse küsimuse komplekssust ja inimtervist mõjutava ohu puudumist, peaks komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 punktile 3 pikendama Portugali teatise kohta otsuse tegemise tähtaega veel kuue kuu võrra, nimelt 4. maini 2010, |
| --- | --- |

(26)

Eespool osutatud küsimuse keerukuse tõttu puudub oluline teaduslik toetus, mis on vajalik selleks, et võtta vastu otsus EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 punktis 1 sätestatud kuue kuu jooksul ehk 4. novembriks 2009. Võttes arvesse küsimuse komplekssust ja inimtervist mõjutava ohu puudumist, peaks komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 6 punktile 3 pikendama Portugali teatise kohta otsuse tegemise tähtaega veel kuue kuu võrra, nimelt 4. maini 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikku, mille jooksul heaks kiita või tagasi lükata Portugali Vabariigi vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 teatatud piirkondliku määruse eelnõu, milles kuulutatakse Madeira autonoomne piirkond geneetiliselt muundatud organismide vabaks piirkonnaks, on pikendatud 4. maini 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 3. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT C 139, 19.6.2009, lk 2.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15.

3

(4)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

4

(5)  EKL, C-439/05 P ja C-454/05 P, punktid 56–58.

5

(6)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

6

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 11.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 294/20

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2009/829/JSK,

23. oktoober 2009,

Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamise ja arendamise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamise ja arendamise.

| (2) | Vastavalt 15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustele, eelkõige järelduste punktile 36, tuleb vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldada ka kohtueelses menetluses tehtud otsuste suhtes. Meetmeprogramm kriminaalasjades tehtavate otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks on suunatud järelevalvemeetmete vastastikusele tunnustamisele, mida käsitletakse meetmes 10. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt 15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustele, eelkõige järelduste punktile 36, tuleb vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldada ka kohtueelses menetluses tehtud otsuste suhtes. Meetmeprogramm kriminaalasjades tehtavate otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks on suunatud järelevalvemeetmete vastastikusele tunnustamisele, mida käsitletakse meetmes 10.

| (3) | Käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmete eesmärk peaks olema edendada avalikkuse kaitset, võimaldades teha järelevalvet kohtuistungit ootava isiku üle, kes elab ühes liikmesriigis, kuid on kriminaalmenetluse subjektiks teises liikmesriigis, tema elukohariigi ametiasutustel. Seetõttu on käesoleva raamotsuse eesmärk teha järelevalvet kohtualuse liikumise üle, pidades silmas peamist, avalikkuse kaitse eesmärki, ja ohtu, mida põhjustab avalikkusele praegune süsteem, mis näeb ette üksnes kaks võimalust: kohtueelse kinnipidamise või järelevalveta liikumise. Meetmega tunnustatakse seega veelgi õiguskuulekate kodanike õigust elada turvaliselt ja ohutult. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmete eesmärk peaks olema edendada avalikkuse kaitset, võimaldades teha järelevalvet kohtuistungit ootava isiku üle, kes elab ühes liikmesriigis, kuid on kriminaalmenetluse subjektiks teises liikmesriigis, tema elukohariigi ametiasutustel. Seetõttu on käesoleva raamotsuse eesmärk teha järelevalvet kohtualuse liikumise üle, pidades silmas peamist, avalikkuse kaitse eesmärki, ja ohtu, mida põhjustab avalikkusele praegune süsteem, mis näeb ette üksnes kaks võimalust: kohtueelse kinnipidamise või järelevalveta liikumise. Meetmega tunnustatakse seega veelgi õiguskuulekate kodanike õigust elada turvaliselt ja ohutult.

| (4) | Käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmed peaksid samuti edendama õigust vabadusele ja süütuse presumptsiooni Euroopa Liidus ning tagama koostöö liikmesriikide vahel juhtudel, kui isikule on enne kohtuotsuse tegemist määratud kohustusi või ta on määratud järelevalve alla. Sellest tulenevalt on käesoleva raamotsuse eesmärk edendada, kui see on asjakohane, kohtueelse kinnipidamise asemel vabadusekaotuseta meetmete kasutamist isegi juhul, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt ei saaks kohtueelset kinnipidamist määrata ab initio. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmed peaksid samuti edendama õigust vabadusele ja süütuse presumptsiooni Euroopa Liidus ning tagama koostöö liikmesriikide vahel juhtudel, kui isikule on enne kohtuotsuse tegemist määratud kohustusi või ta on määratud järelevalve alla. Sellest tulenevalt on käesoleva raamotsuse eesmärk edendada, kui see on asjakohane, kohtueelse kinnipidamise asemel vabadusekaotuseta meetmete kasutamist isegi juhul, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt ei saaks kohtueelset kinnipidamist määrata ab initio.

| (5) | Mis puudutab nende isikute kinnipidamist, kelle suhtes on algatatud kriminaalmenetlus, on olemas oht, et neid võidakse kohelda erinevalt, sõltuvalt sellest, kas nende elukoht on kohtuistungi toimumise riigis või mitte: mitteresidendi puhul esineb vahistamise oht, kui samas olukorras oleval residendil selline oht puudub. Euroopa ühtsel sisepiirideta õigusel rajaneval alal on vaja võtta meetmeid, et tagada kohtuistungi toimumise riigis mitteresidendina viibivate kriminaalmenetluse subjektiks olevate isikute ja residendina viibivate kriminaalmenetluse subjektiks olevate isikute võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

(5)

Mis puudutab nende isikute kinnipidamist, kelle suhtes on algatatud kriminaalmenetlus, on olemas oht, et neid võidakse kohelda erinevalt, sõltuvalt sellest, kas nende elukoht on kohtuistungi toimumise riigis või mitte: mitteresidendi puhul esineb vahistamise oht, kui samas olukorras oleval residendil selline oht puudub. Euroopa ühtsel sisepiirideta õigusel rajaneval alal on vaja võtta meetmeid, et tagada kohtuistungi toimumise riigis mitteresidendina viibivate kriminaalmenetluse subjektiks olevate isikute ja residendina viibivate kriminaalmenetluse subjektiks olevate isikute võrdne kohtlemine.

| (6) | Tunnistusele, mis tuleks koos järelevalvemeetmete rakendamise otsusega edastada täidesaatva riigi pädevale asutusele, peaks olema märgitud aadress, kus asjaomane isik täidesaatvas riigis viibib, ja igasugune muu asjakohane teave, mis võiks hõlbustada järelevalvemeetmete täitmise jälgimist täidesaatvas riigis. |
| --- | --- |

(6)

Tunnistusele, mis tuleks koos järelevalvemeetmete rakendamise otsusega edastada täidesaatva riigi pädevale asutusele, peaks olema märgitud aadress, kus asjaomane isik täidesaatvas riigis viibib, ja igasugune muu asjakohane teave, mis võiks hõlbustada järelevalvemeetmete täitmise jälgimist täidesaatvas riigis.

| (7) | Täidesaatva riigi pädev asutus peaks teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust vajaduse korral maksimaalsest ajavahemikust, mille jooksul võib järelevalvemeetmete täitmist täidesaatvas riigis jälgida. Liikmesriikides, kus järelevalvemeetmeid tuleb regulaarselt uuendada, tuleb nimetatud maksimaalset ajavahemikku käsitada ajavahemikuna, mille möödumisel ei ole enam õiguslikult võimalik järelevalvemeetmeid uuendada. |
| --- | --- |

(7)

Täidesaatva riigi pädev asutus peaks teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust vajaduse korral maksimaalsest ajavahemikust, mille jooksul võib järelevalvemeetmete täitmist täidesaatvas riigis jälgida. Liikmesriikides, kus järelevalvemeetmeid tuleb regulaarselt uuendada, tuleb nimetatud maksimaalset ajavahemikku käsitada ajavahemikuna, mille möödumisel ei ole enam õiguslikult võimalik järelevalvemeetmeid uuendada.

| (8) | Täidesaatva riigi pädeva asutuse taotlus kinnitada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise vajalikkust ei tohiks piirata otsuse teinud riigi nende õigusaktide kohaldamist, mida kohaldatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsuse uuendamise, läbivaatamise ja tagasivõtmise suhtes. Sellised kinnitamistaotlused ei tohiks kohustada otsuse teinud riigi pädevat asutust vastu võtma uut järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise ostust. |
| --- | --- |

(8)

Täidesaatva riigi pädeva asutuse taotlus kinnitada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise vajalikkust ei tohiks piirata otsuse teinud riigi nende õigusaktide kohaldamist, mida kohaldatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsuse uuendamise, läbivaatamise ja tagasivõtmise suhtes. Sellised kinnitamistaotlused ei tohiks kohustada otsuse teinud riigi pädevat asutust vastu võtma uut järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise ostust.

| (9) | Otsuse teinud riigi pädeva asutuse pädevusse peaks kuuluma kõigi järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud edasiste otsuste vastuvõtmine, sealhulgas kohtueelse kinnipidamise määramine. Sellise kohtueelse kinnipidamise võib eelkõige määrata järelevalvemeetmete rikkumise korral või kriminaalmenetluse käigus mis tahes ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks esitatud kohtukutse täitmata jätmise korral. |
| --- | --- |

(9)

Otsuse teinud riigi pädeva asutuse pädevusse peaks kuuluma kõigi järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud edasiste otsuste vastuvõtmine, sealhulgas kohtueelse kinnipidamise määramine. Sellise kohtueelse kinnipidamise võib eelkõige määrata järelevalvemeetmete rikkumise korral või kriminaalmenetluse käigus mis tahes ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks esitatud kohtukutse täitmata jätmise korral.

| (10) | Vältimaks tarbetuid kulutusi ja raskusi, mis kaasnevad kriminaalmenetluse subjektiks oleva isiku üleviimisega ülekuulamise või kohtuistungi toimumise kohta, tuleks liikmesriikidel lubada telefoni- ja videokonverentside kasutamist. |
| --- | --- |

(10)

Vältimaks tarbetuid kulutusi ja raskusi, mis kaasnevad kriminaalmenetluse subjektiks oleva isiku üleviimisega ülekuulamise või kohtuistungi toimumise kohta, tuleks liikmesriikidel lubada telefoni- ja videokonverentside kasutamist.

| (11) | Järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks võib vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele kasutada vajaduse korral elektroonilist järelevalvet. |
| --- | --- |

(11)

Järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks võib vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele kasutada vajaduse korral elektroonilist järelevalvet.

| (12) | Käesolev raamotsus peaks looma võimaluse jälgida asjaomase isiku suhtes kehtestatud järelevalvemeetmete täitmist täidesaatvas riigis, tagades samal ajal nõuetekohase õigusemõistmise ja eelkõige asjaomase isiku ilmumise kohtuistungile. Juhul kui asjaomane isik ei pöördu otsuse teinud riiki tagasi vabatahtlikult, võib nimetatud isiku otsuse teinud riigile üle anda kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) (2) (edaspidi „Euroopa vahistamismäärust käsitlev raamotsus”). |
| --- | --- |

(12)

Käesolev raamotsus peaks looma võimaluse jälgida asjaomase isiku suhtes kehtestatud järelevalvemeetmete täitmist täidesaatvas riigis, tagades samal ajal nõuetekohase õigusemõistmise ja eelkõige asjaomase isiku ilmumise kohtuistungile. Juhul kui asjaomane isik ei pöördu otsuse teinud riiki tagasi vabatahtlikult, võib nimetatud isiku otsuse teinud riigile üle anda kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) (2) (edaspidi „Euroopa vahistamismäärust käsitlev raamotsus”).

| (13) | Kuigi käesolev raamotsus hõlmab kõiki kuritegusid ega piirdu konkreetset liiki või konkreetse raskusastmega kuritegudega, tuleks järelevalvemeetmeid üldjuhul kohaldada kergemate süütegude puhul. Seetõttu tuleks Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse kõiki sätteid, välja arvatud selle artikli 2 lõiget 1, kohaldada olukorras, kus täidesaatva riigi pädev asutus peab otsustama asjaomase isiku üleandmise üle. Järelikult tuleks nimetatud olukorras kohaldada ka Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 5 lõikeid 2 ja 3. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi käesolev raamotsus hõlmab kõiki kuritegusid ega piirdu konkreetset liiki või konkreetse raskusastmega kuritegudega, tuleks järelevalvemeetmeid üldjuhul kohaldada kergemate süütegude puhul. Seetõttu tuleks Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse kõiki sätteid, välja arvatud selle artikli 2 lõiget 1, kohaldada olukorras, kus täidesaatva riigi pädev asutus peab otsustama asjaomase isiku üleandmise üle. Järelikult tuleks nimetatud olukorras kohaldada ka Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 5 lõikeid 2 ja 3.

| (14) | Käesoleva raamotsusega ei reguleerita kulusid, mis on seotud asjaomase isiku reisimisega täidesaatva riigi ja otsuse teinud riigi vahel seoses järelevalvemeetmete täitmise jälgimise või mis tahes ülekuulamisel osalemisega. Selliste kulude täieliku või osalise hüvitamise võimalust eelkõige otsuse teinud riigi poolt reguleeritakse siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva raamotsusega ei reguleerita kulusid, mis on seotud asjaomase isiku reisimisega täidesaatva riigi ja otsuse teinud riigi vahel seoses järelevalvemeetmete täitmise jälgimise või mis tahes ülekuulamisel osalemisega. Selliste kulude täieliku või osalise hüvitamise võimalust eelkõige otsuse teinud riigi poolt reguleeritakse siseriiklike õigusaktidega.

| (15) | Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt kriminaalmenetluste käigus rakendatavaid järelevalvemeetmeid käsitlevate otsuste vastastikust tunnustamist, ei suuda liikmesriigid ühepoolselt piisavalt saavutada, ning seetõttu, arvestades meetme ulatust ja toimet, on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 2 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealustes artiklites sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(15)

Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt kriminaalmenetluste käigus rakendatavaid järelevalvemeetmeid käsitlevate otsuste vastastikust tunnustamist, ei suuda liikmesriigid ühepoolselt piisavalt saavutada, ning seetõttu, arvestades meetme ulatust ja toimet, on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 2 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealustes artiklites sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (16) | Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Käesolevas raamotsuses sätestatut ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest, kui on objektiivne alus arvata, et see määrati isiku karistamiseks soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel, või et see võib kahjustada selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Käesolevas raamotsuses sätestatut ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest, kui on objektiivne alus arvata, et see määrati isiku karistamiseks soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel, või et see võib kahjustada selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.

| (17) | Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust, sõnavabadust muudes meediakanalites ja usuvabadust. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust, sõnavabadust muudes meediakanalites ja usuvabadust.

| (18) | Käesoleva raamotsuse sätteid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu kodanike õigusega vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; nimetatud õigus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 18. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva raamotsuse sätteid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu kodanike õigusega vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; nimetatud õigus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 18.

| (19) | Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid tuleks kaitsta vastavalt nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (3) ja vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid tuleks kaitsta vastavalt nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (3) ja vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas raamotsuses sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriik tunnustab teises liikmesriigis kohtueelse kinnipidamise asemel tehtud järelevalvemeetmete rakendamise otsuseid, jälgib füüsilisele isikule määratud järelevalvemeetmete täitmist ja annab nende meetmete rikkumise korral asjaomase isiku üle otsuse teinud riigile.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Käesoleva raamotsuse eesmärgid on järgmised:

| a) | tagada nõuetekohane õigusemõistmine ja eelkõige asjaomase isiku ilmumine kohtuistungile; |
| --- | --- |

a)

tagada nõuetekohane õigusemõistmine ja eelkõige asjaomase isiku ilmumine kohtuistungile;

| b) | edendada vajaduse korral kriminaalmenetluse käigus vabadust piiravate meetmete kasutamist isikute suhtes, kelle elukoht ei ole liikmesriigis, kus kriminaalmenetlus toimub; |
| --- | --- |

b)

edendada vajaduse korral kriminaalmenetluse käigus vabadust piiravate meetmete kasutamist isikute suhtes, kelle elukoht ei ole liikmesriigis, kus kriminaalmenetlus toimub;

| c) | parandada kannatanute ja avalikkuse kaitset. |
| --- | --- |

c)

parandada kannatanute ja avalikkuse kaitset.

2.   Käesolev raamotsus ei anna isikule mingit õigust kasutada kriminaalmenetluse käigus vahistamise asemel vabadust piiravaid meetmeid. See on küsimus, mida reguleerivad selle liikmesriigi õigusaktid ja menetlused, kus kriminaalmenetlus toimub.

Artikkel 3

Avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitse

Käesolev raamotsus ei piira nende kohustuste täitmist, mis on liikmesriikidel kannatanute kaitsmiseks ning avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 33.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „järelevalvemeetmete rakendamise otsus”– otsuse teinud riigi pädeva asutuse täitmisele pööratav otsus, mis on kriminaalmenetluse käigus tehtud kooskõlas selle riigi materiaal- ja menetlusõiguse normidega ning millega määratakse füüsilisele isikule kohtueelse kinnipidamise asemel üks või mitu järelevalvemeedet;

b)   „järelevalvemeetmed”– füüsilisele isikule määratud kohustused ja juhised vastavalt otsuse teinud riigi materiaal- ja menetlusõiguse normidele;

c)   „otsuse teinud riik”– liikmesriik, kus järelevalvemeetmete rakendamise otsus on tehtud;

d)   „täidesaatev riik”– liikmesriik, kus jälgitakse järelevalvemeetmete täitmist.

Artikkel 5

Põhiõigused

Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

Artikkel 6

Pädevate asutuste nimetamine

1.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused) on tema siseriikliku õiguse alusel pädev(ad) tegutsema käesoleva raamotsuse kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.

2.   Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid käesoleva raamotsuse alusel otsuseid tegevateks pädevateks asutusteks määrata asutused, mis ei ole õigusasutused, tingimusel et asjaomastel asutustel on pädevus võtta vastu samalaadseid otsuseid vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele.

3.   Artikli 18 lõike 1 punktis c osutatud otsuse teeb pädev õigusasutus.

4.   Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 7

Keskasutuste kasutamine

1.   Iga liikmesriik võib määrata oma pädevaid asutusi või ametiisikuid abistama keskasutuse või, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud, mitu keskasutust.

2.   Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse(d) vastutama järelevalvemeetmete rakendamise otsuste ja artiklis 10 nimetatud tunnistuste edastamise ja vastuvõtmise ning muu nendega seotud ametliku kirjavahetuse eest. Seetõttu võib kogu pädevate asutuste vahelise suhtluse, konsulteerimise, teabevahetuse ning päringute ja teadete esitamise korraldamiseks kasutada vajaduse korral asjaomase liikmesriigi keskasutuse (keskasutuste) abi.

3.   Liikmesriik, kes soovib kasutada käesolevas artiklis osutatud võimalusi, edastab nõukogu peasekretariaadile määratud keskasutuse või keskasutustega seotud teabe. Edastatud andmed on otsuse teinud liikmesriigi kõigile asutustele siduvad.

Artikkel 8

Järelevalvemeetmete liigid

1.   Käesolevat raamotsust kohaldatakse järgmiste järelevalvemeetmete suhtes:

| a) | isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks; |
| --- | --- |

a)

isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks;

| b) | kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse; |
| --- | --- |

b)

kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;

| c) | kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas; |
| --- | --- |

c)

kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

| d) | kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes; |
| --- | --- |

d)

kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

| e) | kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse; |
| --- | --- |

e)

kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;

| f) | kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega). |
| --- | --- |

f)

kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega).

2.   Iga liikmesriik teavitab käesoleva raamotsuse ülevõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati sellest, milliste järelevalvemeetmete täitmist ta on lisaks lõikes 1 osutatutele valmis jälgima. Nende meetmetega võib eelkõige kaasneda

| a) | kohustus mitte tegutseda teatavatel tegevusaladel, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega), sealhulgas mitte töötada teataval kutsealal või töökohal; |
| --- | --- |

a)

kohustus mitte tegutseda teatavatel tegevusaladel, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega), sealhulgas mitte töötada teataval kutsealal või töökohal;

| b) | kohustus mitte juhtida mootorsõidukit; |
| --- | --- |

b)

kohustus mitte juhtida mootorsõidukit;

| c) | kohustus deponeerida tagatiseks teatav rahasumma või anda muud liiki tagatis kas kindlaksmääratud hulga osamaksetena või korraga täies ulatuses; |
| --- | --- |

c)

kohustus deponeerida tagatiseks teatav rahasumma või anda muud liiki tagatis kas kindlaksmääratud hulga osamaksetena või korraga täies ulatuses;

| d) | kohustus läbida ravi või võõrutusravi; |
| --- | --- |

d)

kohustus läbida ravi või võõrutusravi;

| e) | kohustus vältida kontakte teatavate esemetega, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega). |
| --- | --- |

e)

kohustus vältida kontakte teatavate esemetega, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega).

3.   Nõukogu peasekretariaat teeb käesoleva artikli kohaselt saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 9

Tingimused, mis käsitlevad liikmesriiki, kellele võib edastada järelevalvemeetmete rakendamise otsuse

1.   Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse võib edastada selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on isiku seaduslik ja alaline elukoht, juhul kui isik, keda on asjaomastest meetmetest teavitatud, on nõus kõnealusesse riiki tagasi pöörduma.

2.   Otsuse teinud riigi pädev asutus võib isiku taotlusel edastada järelevalvemeetmete rakendamise otsuse teise liikmesriigi pädevale asutusele, kus ei ole isiku seaduslik ja alaline elukoht, tingimusel et see asutus annab nimetatud edastamiseks oma nõusoleku.

3.   Liikmesriigid otsustavad käesoleva raamotsuse rakendamisel, mis tingimustel võivad nende pädevad asutused anda oma nõusoleku järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamiseks lõikes 2 sätestatud juhtudel.

4.   Iga liikmesriik esitab nõukogu peasekretariaadile avalduse lõike 3 alusel tehtud otsusest. Liikmesriigid võivad sellist avaldust alati muuta. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 10

Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse edastamise kord

1.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus edastab artikli 9 lõike 1 või 2 kohaldamisel järelevalvemeetmete rakendamise otsuse teisele liikmesriigile, tagab ta, et otsusega koos saadetakse tunnistus, mille tüüpvorm on esitatud I lisas.

2.   Otsuse teinud riigi pädev asutus edastab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse või selle tõestatud koopia koos tunnistusega otse täidesaatva riigi pädevale asutusele mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil, mis võimaldab täidesaatval riigil selle autentsust kindlaks teha. Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse originaal või selle tõestatud koopia ja tunnistuse originaal edastatakse täidesaatvale riigile tema nõudmisel. Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

3.   Otsuse teinud riigi pädev asutus peab tunnistuse allkirjastama ja selle sisu täpseks tunnistama.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tunnistus sisaldab lisaks artikli 8 lõikes 1 osutatud meetmetele üksnes selliseid meetmeid, millest täidesaatev riik on teavitanud kooskõlas artikli 8 lõikega 2.

5.   Otsuse teinud riigi pädev asutus määrab

| a) | vajaduse korral kindlaks ajavahemiku, mil järelevalvemeetmete rakendamise otsust kohaldatakse, ja kas otsuse uuendamine on võimalik,
  ja |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral kindlaks ajavahemiku, mil järelevalvemeetmete rakendamise otsust kohaldatakse, ja kas otsuse uuendamine on võimalik,

ja

| b) | orienteerivalt esialgse ajavahemiku, mille vältel on tõenäoliselt vaja järelevalvemeetmete täitmist jälgida, võttes arvesse kõiki järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamise ajal teadaolevaid juhtumi asjaolusid. |
| --- | --- |

b)

orienteerivalt esialgse ajavahemiku, mille vältel on tõenäoliselt vaja järelevalvemeetmete täitmist jälgida, võttes arvesse kõiki järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamise ajal teadaolevaid juhtumi asjaolusid.

6.   Otsuse teinud riigi pädev asutus edastab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koos tunnistusega korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.

7.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsuse teinud riigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu 29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK (Euroopa kohtute võrgu loomise kohta) (4) loodud Euroopa kohtute võrku kuuluvate kontaktasutuste kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

8.   Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koos tunnistusega, ei ole pädev nimetatud otsust tunnustama, edastab ta selle otsuse koos tunnistusega ex officio pädevale asutusele.

Artikkel 11

Pädevus seoses järelevalvemeetmete täitmise jälgimisega

1.   Niikaua kui täidesaatva riigi pädev asutus ei ole tunnustanud talle edastatud järelevalvemeetmete rakendamise otsust ja ta ei ole otsuse teinud riigi pädevat asutust sellisest tunnustamisest teavitanud, on otsuse teinud riigi pädeval asutusel endiselt pädevus seoses määratud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisega.

2.   Kui järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pädevus on üle läinud täidesaatva riigi pädevale asutusele, läheb kõnealune pädevus otsuse teinud riigi pädevale asutusele tagasi järgmistel juhtudel:

| a) | kui asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on muus riigis kui täidesaatvas riigis; |
| --- | --- |

a)

kui asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on muus riigis kui täidesaatvas riigis;

| b) | niipea, kui nimetatud asutus on vastavalt artikli 13 lõikele 3 teavitanud täidesaatva riigi pädevat asutust artikli 10 lõikes 1 osutatud tunnistuse tagasivõtmisest; |
| --- | --- |

b)

niipea, kui nimetatud asutus on vastavalt artikli 13 lõikele 3 teavitanud täidesaatva riigi pädevat asutust artikli 10 lõikes 1 osutatud tunnistuse tagasivõtmisest;

| c) | kui otsuse teinud riigi pädev asutus on muutnud järelevalvemeetmeid ja täidesaatva riigi pädev asutus on artikli 18 lõike 4 punkti b kohaldades keeldunud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisest, kuna need meetmed ei ole hõlmatud artikli 8 lõikes 1 osutatud järelevalvemeetmete liikidega ja/või need ei kuulu järelevalvemeetmete hulka, millest asjaomane täidesaatev riik on artikli 8 lõike 2 kohaselt teavitanud; |
| --- | --- |

c)

kui otsuse teinud riigi pädev asutus on muutnud järelevalvemeetmeid ja täidesaatva riigi pädev asutus on artikli 18 lõike 4 punkti b kohaldades keeldunud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisest, kuna need meetmed ei ole hõlmatud artikli 8 lõikes 1 osutatud järelevalvemeetmete liikidega ja/või need ei kuulu järelevalvemeetmete hulka, millest asjaomane täidesaatev riik on artikli 8 lõike 2 kohaselt teavitanud;

| d) | kui artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemik on möödunud; |
| --- | --- |

d)

kui artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemik on möödunud;

| e) | kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsustanud lõpetada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise ja teavitanud sellest otsuse teinud riigi pädevat asutust, kohaldades artiklit 23. |
| --- | --- |

e)

kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsustanud lõpetada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise ja teavitanud sellest otsuse teinud riigi pädevat asutust, kohaldades artiklit 23.

3.   Lõikes 2 osutatud juhtudel konsulteerivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused üksteisega, et vältida võimalikult suures ulatuses järelevalvemeetmete täitmise jälgimise mis tahes katkemist.

Artikkel 12

Täidesaatva riigi otsus

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab viivitamata, kuid igal juhul 20 tööpäeva jooksul järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse kättesaamisest järelevalvemeetmete rakendamise otsust, mis on edastatud vastavalt artiklile 9 ja artiklis 10 sätestatud korda järgides, ning võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele artiklis 15 sätestatud mittetunnustamise põhjusele.

2.   Kui lõikes 1 osutatud otsuse suhtes on esitatud kaebus, pikendatakse ajavahemikku järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamiseks veel 20 tööpäeva võrra.

3.   Kui täidesaatva riigi pädeval asutusel ei ole erakorralistel asjaoludel võimalik järgida lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu, teavitab ta sellest enda valitud viisil viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust ning toob esile viivituse põhjused ja märgib, kui palju aega lõpliku otsuse väljastamiseks eeldatavasti kulub.

4.   Juhul kui artiklis 10 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt järelevalvemeetmete rakendamise otsusele, võib pädev asutus järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamise otsuse edasi lükata kuni tunnistuse täiendamiseks või parandamiseks määratud mõistliku tähtpäevani.

Artikkel 13

Järelevalvemeetmete kohandamine

1.   Juhul kui järelevalvemeetmete laad on täidesaatva riigi õigusaktidega vastuolus, võib täidesaatva liikmesriigi pädev asutus neid meetmeid kohandada nii, et need oleksid kooskõlas täidesaatva riigi õiguse alusel samaväärsete süütegude suhtes kohaldatavate järelevalvemeetmetega. Kohandatud järelevalvemeetmed peavad võimalikult täpselt vastama otsuse teinud riigis määratud meetmetele.

2.   Kohandatud järelevalvemeetmed ei või olla rangemad kui esialgu määratud järelevalvemeetmed.

3.   Pärast artikli 20 lõike 2 punkti b või f kohase teabe saamist võib otsuse teinud riigi pädev asutus otsustada tunnistuse tagasi võtta seni, kuni täidesaatvas riigis ei ole jälgimisega veel alustatud. Igal juhul tehakse selline otsus ja sellest teatatakse võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kümne päeva jooksul pärast kõnealuse teate kättesaamist.

Artikkel 14

Kahepoolne karistatavus

1.   Käesoleva raamotsuse alusel ja teo kahepoolset karistatavust kontrollimata tunnustatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsust järgmiste süütegude puhul, nagu need on otsuse teinud riigi õigusaktides määratletud, ja juhul, kui need on otsuse teinud riigis karistatavad vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat:

| — | kuritegelikus ühenduses osalemine; |
| --- | --- |

—

kuritegelikus ühenduses osalemine;

| — | terrorism; |
| --- | --- |

—

terrorism;

| — | inimkaubandus; |
| --- | --- |

—

inimkaubandus;

| — | laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno; |
| --- | --- |

—

laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno;

| — | narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu;

| — | ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine;

| — | korruptsioon; |
| --- | --- |

—

korruptsioon;

| — | pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses (5); |
| --- | --- |

—

pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses (5);

| — | kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu; |
| --- | --- |

—

kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu;

| — | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine; |
| --- | --- |

—

rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine;

| — | arvutikuriteod; |
| --- | --- |

—

arvutikuriteod;

| — | keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega; |
| --- | --- |

—

keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega;

| — | ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele kaasaaitamine;

| — | tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine; |
| --- | --- |

—

tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine;

| — | ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega;

| — | inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine; |
| --- | --- |

—

inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine;

| — | rassism ja ksenofoobia; |
| --- | --- |

—

rassism ja ksenofoobia;

| — | organiseeritud või relvastatud röövimine; |
| --- | --- |

—

organiseeritud või relvastatud röövimine;

| — | kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu;

| — | kelmus; |
| --- | --- |

—

kelmus;

| — | väljapressimine; |
| --- | --- |

—

väljapressimine;

| — | toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine; |
| --- | --- |

—

toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine;

| — | haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine; |
| --- | --- |

—

haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine;

| — | maksevahendite võltsimine; |
| --- | --- |

—

maksevahendite võltsimine;

| — | ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega;

| — | tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu;

| — | varastatud sõidukitega kauplemine; |
| --- | --- |

—

varastatud sõidukitega kauplemine;

| — | vägistamine; |
| --- | --- |

—

vägistamine;

| — | süütamine; |
| --- | --- |

—

süütamine;

| — | Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod;

| — | õhusõiduki või laeva kaaperdamine; |
| --- | --- |

—

õhusõiduki või laeva kaaperdamine;

| — | sabotaaž. |
| --- | --- |

—

sabotaaž.

2.   Tegutsedes ühehäälselt ja olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 sätestatud tingimustel, võib nõukogu alati otsustada lisada lõikes 1 sisalduvale nimekirjale muid süüteoliike. Nõukogu otsustab, pidades silmas käesoleva raamotsuse artikli 27 alusel esitatud aruannet, kas nimekirja tuleks täiendada või muuta.

3.   Lõikes 1 nimetamata süütegude puhul võib täidesaatev riik järelevalvemeetmete rakendamise otsust tunnustada tingimusel, et otsuse aluseks olev tegu on ka täidesaatva riigi õigusaktide alusel süütegu selle koosseisu tunnustest või kirjeldusviisist olenemata.

4.   Põhiseadusest tulenevatel põhjustel võivad liikmesriigid käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel teatada nõukogu peasekretariaadile saadetud avalduses, et ei kohalda lõiget 1 mõne nimetatud lõikes loetletud süüteo või kõigi nimetatud lõikes loetletud süütegude suhtes. Iga sellise avalduse võib igal ajal tagasi võtta. Nimetatud avaldused või nende tagasivõtmine avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Mittetunnustamise põhjused

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib keelduda järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest, kui

| a) | artiklis 10 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt järelevalvemeetmete rakendamise otsusele ja seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

a)

artiklis 10 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt järelevalvemeetmete rakendamise otsusele ja seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul;

| b) | artikli 9 lõigetes 1 või 2 või artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

artikli 9 lõigetes 1 või 2 või artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud;

| c) | järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamine on vastuolus põhimõttega ne bis in idem; |
| --- | --- |

c)

järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamine on vastuolus põhimõttega ne bis in idem;

| d) | järelevalvemeetmete rakendamise otsus on artikli 14 lõikes 3 nimetatud juhtudel ja juhul, kui täidesaatev riik on artikli 14 lõikes 1 nimetatud juhtudel esitanud artikli 14 lõike 4 kohase avalduse, seotud tegudega, mis täidesaatva riigi õigusaktide alusel ei ole süüteod; maksude, tollimaksude ja rahavahetustehingute puhul ei saa siiski keelduda otsuse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õigusaktidega ei ole kehtestatud samasuguseid makse või et neis ei ole samasuguseid maksu-, tollimaksu- või rahavahetustehingute-alaseid sätteid nagu otsuse teinud riigi õigusaktides; |
| --- | --- |

d)

järelevalvemeetmete rakendamise otsus on artikli 14 lõikes 3 nimetatud juhtudel ja juhul, kui täidesaatev riik on artikli 14 lõikes 1 nimetatud juhtudel esitanud artikli 14 lõike 4 kohase avalduse, seotud tegudega, mis täidesaatva riigi õigusaktide alusel ei ole süüteod; maksude, tollimaksude ja rahavahetustehingute puhul ei saa siiski keelduda otsuse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õigusaktidega ei ole kehtestatud samasuguseid makse või et neis ei ole samasuguseid maksu-, tollimaksu- või rahavahetustehingute-alaseid sätteid nagu otsuse teinud riigi õigusaktides;

| e) | kriminaalkorras kohtu alla andmine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

e)

kriminaalkorras kohtu alla andmine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel;

| f) | täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt kehtib puutumatus, mis muudab järelevalvemeetmete täitmise jälgimise võimatuks; |
| --- | --- |

f)

täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt kehtib puutumatus, mis muudab järelevalvemeetmete täitmise jälgimise võimatuks;

| g) | täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele tegude eest, mille suhtes järelevalvemeetmete rakendamise otsus tehti; |
| --- | --- |

g)

täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele tegude eest, mille suhtes järelevalvemeetmete rakendamise otsus tehti;

| h) | järelevalvemeetmete rikkumise korral peaks ta keelduma asjaomase isiku üleandmisest vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusele 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (6) (edaspidi „Euroopa vahistamismäärust käsitlev raamotsus”). |
| --- | --- |

h)

järelevalvemeetmete rikkumise korral peaks ta keelduma asjaomase isiku üleandmisest vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusele 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (6) (edaspidi „Euroopa vahistamismäärust käsitlev raamotsus”).

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab lõike 1 punktides a, b ja c osutatud juhtudel enne järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamata jätmist käsitleva otsuse tegemist sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat asutust ning vajaduse korral palub sel viivitamata esitada kogu vajalik lisateave.

3.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus on seisukohal, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest saaks keelduda lõike 1 punkti h alusel, kuid on sellegipoolest valmis järelevalvemeetmete rakendamise otsust tunnustama ja jälgima selles sisalduvate järelevalvemeetmete täitmist, teatab ta sellest otsuse teinud riigi pädevale asutusele, esitades võimaliku keeldumise põhjendused. Sellisel juhul võib otsuse teinud riigi pädev asutus otsustada tunnistuse tagasi võtta vastavalt artikli 13 lõike 3 teisele lausele. Kui otsuse teinud riigi pädev asutus tunnistust tagasi ei võta, võib täidesaatva riigi pädev asutus järelevalvemeetmete rakendamise otsust tunnustada ja jälgida selles sisalduvate järelevalvemeetmete täitmist, mõistes, et asjaomast isikut ei pruugita Euroopa vahistamismääruse alusel üle anda.

Artikkel 16

Järelevalve suhtes kohaldatav õigus

Järelevalvemeetmete täitmise jälgimise suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.

Artikkel 17

Järelevalvemeetmete täitmise jälgimise jätkamine

Kui artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemik hakkab lõppema ja järelevalvemeetmed on endiselt vajalikud, võib otsuse teinud riigi pädev asutus esitada täidesaatva riigi pädevale asutusele taotluse pikendada järelevalvemeetmete täitmise jälgimist, võttes arvesse asjaomase juhtumi asjaolusid ja eeldatavaid tagajärgi isiku jaoks, kui kohaldataks artikli 11 lõike 2 punkti d. Otsuse teinud riigi pädev asutus määrab ajavahemiku, mille vältel selline pikendamine võib tõenäoliselt vajalikuks osutuda.

Täidesaatva riigi pädev asutus teeb taotluse suhtes otsuse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, määrates vajaduse korral pikendamise maksimaalse kestuse. Sellistel juhtudel võidakse kohaldada artikli 18 lõiget 3.

Artikkel 18

Kõikide edasiste otsuste vastuvõtmise pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, kuulub otsuse teinud riigi pädeva asutuse pädevusse kõigi järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud edasiste otsuste tegemine. Selliste edasiste otsuste alla kuulub eelkõige

| a) | järelevalvemeetmete rakendamise otsuse uuendamine, läbivaatamine ja tagasivõtmine; |
| --- | --- |

a)

järelevalvemeetmete rakendamise otsuse uuendamine, läbivaatamine ja tagasivõtmine;

| b) | järelevalvemeetmete muutmine; |
| --- | --- |

b)

järelevalvemeetmete muutmine;

| c) | vahistamismääruse või mis tahes muu sama mõjuga täitmisele pööratava kohtuotsuse tegemine. |
| --- | --- |

c)

vahistamismääruse või mis tahes muu sama mõjuga täitmisele pööratava kohtuotsuse tegemine.

2.   Lõike 1 kohaselt tehtud otsuste suhtes kohaldatakse otsuse teinud riigi õigusakte.

3.   Kui siseriiklikud õigusaktid seda nõuavad, võib täidesaatva riigi pädev asutus otsustada kasutada käesolevas raamotsuses ette nähtud tunnustamise menetlust, et tunnustada oma riiklikes õigussüsteemides lõike 1 punktides a ja b osutatud otsuseid. Sellise tunnustamise tulemusena ei vaadata uuesti läbi mittetunnustamise põhjuseid.

4.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on muutnud järelevalvemeetmeid lõike 1 punkti b alusel, võib täidesaatva riigi pädev asutus

| a) | artiklit 13 kohaldades neid muudetud meetmeid kohandada, juhul kui muudetud järelevalvemeetmete laad on vastuolus täidesaatva riigi õigusaktidega,
  või |
| --- | --- |

a)

artiklit 13 kohaldades neid muudetud meetmeid kohandada, juhul kui muudetud järelevalvemeetmete laad on vastuolus täidesaatva riigi õigusaktidega,

või

| b) | keelduda muudetud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisest, kui need meetmed ei ole hõlmatud artikli 8 lõikes 1 osutatud järelevalvemeetmete liikidega ja/või need ei kuulu järelevalvemeetmete hulka, millest asjaomane täidesaatev riik on artikli 8 lõike 2 kohaselt teavitanud. |
| --- | --- |

b)

keelduda muudetud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisest, kui need meetmed ei ole hõlmatud artikli 8 lõikes 1 osutatud järelevalvemeetmete liikidega ja/või need ei kuulu järelevalvemeetmete hulka, millest asjaomane täidesaatev riik on artikli 8 lõike 2 kohaselt teavitanud.

5.   Otsuse teinud riigi pädeva asutuse lõike 1 kohane pädevus ei piira menetluste kohaldamist, mida täidesaatvas riigis võib algatada asjaomase isiku vastu seoses tema poolt kõnealuses riigis toime pandud muude kuritegudega kui need, millel põhineb järelevalvemeetmete rakendamise otsus.

Artikkel 19

Asjaomaste asutuste kohustused

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib järelevalvemeetmete täitmise jälgimise jooksul alati kutsuda otsuse teinud riigi pädevat asutust üles esitama teavet selle kohta, kas meetmete täitmise jälgimine on menetlemisel oleva juhtumi asjaolusid arvestades veel vajalik. Otsuse teinud riigi pädev asutus vastab sellisele üleskutsele viivitamata, tehes vajaduse korral artikli 18 lõikes 1 osutatud edasise otsuse.

2.   Enne artikli 10 lõikes 5 osutatud tähtaja möödumist täpsustab otsuse teinud riigi pädev asutus ex officio või täidesaatva riigi pädeva asutuse taotlusel, kas ja kui kaua on tema arvates veel vaja meetmete täitmist täiendavalt jälgida.

3.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust igast järelevalvemeetme rikkumisest ja mis tahes muudest andmetest, mis võivad kaasa tuua artikli 18 lõikes 1 osutatud edasise otsuse tegemise. Teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi.

4.   Eelkõige siis, kui otsuse teinud riigi õigusaktide kohaselt peab kohtulik ärakuulamine toimuma enne artikli 18 lõikes 1 osutatud otsuse tegemist, võib asjaomase isiku ärakuulamiseks kasutada mutatis mutandis rahvusvahelises ja Euroopa Liidu õiguses sisalduvat menetlust ja tingimusi, mis näevad isikute ärakuulamisel ette võimaluse kasutada telefoni- ja videokonverentse.

5.   Otsuse teinud riigi pädev asutus teavitab täidesaatva riigi pädevat asutust viivitamata artikli 18 lõikes 1 osutatud mis tahes otsusest ning asjaolust, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse suhtes on esitatud kaebus.

6.   Kui järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud tunnistus on tagasi võetud, lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus määratud meetmed niipea, kui otsuse teinud riigi pädev asutus on talle sellest nõuetekohaselt teatanud.

Artikkel 20

Teave täidesaatvalt riigilt

1.   Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koos tunnistusega, ei ole pädev nimetatud otsust tunnustama, teavitab ta artikli 10 lõike 8 kohaselt otsuse teinud riigi pädevat asutust sellest asutusest, kellele ta on kõnealuse otsuse koos tunnistusega edastanud.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust viivitamata ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil

| a) | asjaomase isiku mis tahes elukohamuutusest; |
| --- | --- |

a)

asjaomase isiku mis tahes elukohamuutusest;

| b) | maksimaalsest ajavahemikust, mille vältel võib täidesaatvas riigis järelevalvemeetmete täitmist jälgida, juhul kui täidesaatva riigi õigusaktid sellise ajavahemiku ette näevad; |
| --- | --- |

b)

maksimaalsest ajavahemikust, mille vältel võib täidesaatvas riigis järelevalvemeetmete täitmist jälgida, juhul kui täidesaatva riigi õigusaktid sellise ajavahemiku ette näevad;

| c) | asjaolust, et tegelikkuses ei ole võimalik jälgida järelevalvemeetmete täitmist põhjusel, et pärast järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse edastamist täidesaatvale riigile ei ole isikut võimalik täidesaatva riigi territooriumilt leida, millisel juhul ei ole täidesaatval riigil kohustust järelevalvemeetmete täitmist jälgida; |
| --- | --- |

c)

asjaolust, et tegelikkuses ei ole võimalik jälgida järelevalvemeetmete täitmist põhjusel, et pärast järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse edastamist täidesaatvale riigile ei ole isikut võimalik täidesaatva riigi territooriumilt leida, millisel juhul ei ole täidesaatval riigil kohustust järelevalvemeetmete täitmist jälgida;

| d) | asjaolust, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamise otsuse suhtes on esitatud kaebus; |
| --- | --- |

d)

asjaolust, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamise otsuse suhtes on esitatud kaebus;

| e) | lõplikust otsusest, mis käsitleb järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamist ja kõigi vajalike meetmete võtmist järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks; |
| --- | --- |

e)

lõplikust otsusest, mis käsitleb järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamist ja kõigi vajalike meetmete võtmist järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks;

| f) | mis tahes otsusest kohandada järelevalvemeetmeid vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- |

f)

mis tahes otsusest kohandada järelevalvemeetmeid vastavalt artiklile 13;

| g) | mis tahes otsusest mitte tunnustada järelevalvemeetmete rakendamise otsust ja mitte võtta vastutust järelevalvemeetmete täitmise jälgimise eest vastavalt artiklile 15 koos sellise otsuse põhjendustega. |
| --- | --- |

g)

mis tahes otsusest mitte tunnustada järelevalvemeetmete rakendamise otsust ja mitte võtta vastutust järelevalvemeetmete täitmise jälgimise eest vastavalt artiklile 15 koos sellise otsuse põhjendustega.

Artikkel 21

Isiku üleandmine

1.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on teinud vahistamismääruse või mis tahes muu samaväärse mõjuga täitmisele pööratava kohtuotsuse, antakse isik üle kooskõlas Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsusega.

2.   Sellega seoses ei või täidesaatva riigi pädev asutus isiku üleandmisest keeldumisel tugineda Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 2 lõikele 1.

3.   Iga liikmesriik võib teavitada käesoleva raamotsuse ülevõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati sellest, et tehes otsuse asjaomase isiku üleandmise kohta otsuse teinud riigile, kohaldab ta ka Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 2 lõiget 1.

4.   Nõukogu peasekretariaat teeb lõike 3 kohaselt saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 22

Konsulteerimine

1.   Kui see ei osutu võimatuks, konsulteerivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused omavahel

| a) | järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koostamise ajal või vähemalt enne järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja artiklis 10 nimetatud tunnistuse edastamist; |
| --- | --- |

a)

järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koostamise ajal või vähemalt enne järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja artiklis 10 nimetatud tunnistuse edastamist;

| b) | järelevalvemeetmete täitmise sujuva ja tõhusa jälgimise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

b)

järelevalvemeetmete täitmise sujuva ja tõhusa jälgimise hõlbustamiseks;

| c) | juhul, kui isik on määratud järelevalvemeetmeid tõsiselt rikkunud. |
| --- | --- |

c)

juhul, kui isik on määratud järelevalvemeetmeid tõsiselt rikkunud.

2.   Otsuse teinud riigi pädev asutus võtab nõuetekohaselt arvesse täidesaatva riigi pädeva asutuse edastatud mis tahes teateid ohu kohta, mida asjaomane isik võib kannatanutele ja avalikkusele kujutada.

3.   Lõike 1 kohaldamisel vahetavad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused kogu kasulikku teavet, sealhulgas

| a) | teavet, mis võimaldab tuvastada asjaomast isikut ja tema elukohta; |
| --- | --- |

a)

teavet, mis võimaldab tuvastada asjaomast isikut ja tema elukohta;

| b) | asjakohaseid karistusregistri andmeid vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

b)

asjakohaseid karistusregistri andmeid vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele.

Artikkel 23

Vastamata teated

1.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus on seoses sama isikuga edastanud otsuse teinud riigi pädevale asutusele mitu artikli 19 lõikes 3 osutatud teadet ja otsuse teinud riigi pädev asutus ei ole teinud ühtegi artikli 18 lõikes 1 osutatud edasist otsust, võib täidesaatva riigi pädev asutus paluda otsuse teinud riigi pädevalt asutuselt sellise otsuse tegemist, andes talle selleks mõistliku tähtaja.

2.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus ei ole otsust teinud täidesaatva riigi pädeva asutuse esitatud tähtaja jooksul, võib viimati nimetatud asutus otsustada lõpetada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise. Sellisel juhul teavitab täidesaatva riigi pädev asutus otsuse teinud riigi pädevat asutust oma otsusest ja järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pädevus läheb artikli 11 lõike 2 kohaselt tagasi otsuse teinud riigi pädevale asutusele.

3.   Kui täidesaatva riigi õigusaktidega on nõutav järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise vajaduse regulaarne kinnitamine, võib täidesaatva riigi pädev asutus taotleda otsuse teinud riigi pädevalt asutuselt sellist kinnitust, andes viimasele mõistliku tähtaja taotlusele vastamiseks. Juhul kui otsuse teinud riigi pädev asutus nimetatud tähtaja jooksul taotlusele ei vasta, võib täidesaatva riigi pädev asutus saata otsuse teinud riigi pädevale asutusele uue taotluse, andes viimasele mõistliku tähtaja taotlusele vastamiseks ja teatades, et võib otsustada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise peatada, kui taotlusele antud tähtaja jooksul ei vastata. Kui täidesaatva riigi pädev asutus ei saa uuele taotlusele vastust antud tähtaja jooksul, võib ta toimida lõike 2 kohaselt.

Artikkel 24

Keeled

Tunnistused tõlgitakse täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest. Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem kinnitada avalduses, mis antakse hoiule nõukogu peasekretariaati, et ta tunnistab tõlget ühte või mitmesse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikest keeltest.

Artikkel 25

Kulud

Käesoleva raamotsuse kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.

Artikkel 26

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1.   Kui sellised lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad kaasa järelevalvemeetmete rakendamise otsuste vastastikuse tunnustamise lihtsustamisele või edasisele hõlbustamisele, võivad liikmesriigid

| a) | jätkata käesoleva raamotsuse jõustumise ajal kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

jätkata käesoleva raamotsuse jõustumise ajal kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist;

| b) | sõlmida pärast käesoleva raamotsuse jõustumist kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid. |
| --- | --- |

b)

sõlmida pärast käesoleva raamotsuse jõustumist kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid.

2.   Lõikes 1 osutatud lepingud ja kokkulepped ei tohi mingil moel mõjutada suhteid liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja nõukogule hiljemalt 1. märtsiks 2010, milliste lõike 1 punktis a osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja nõukogule kolme kuu jooksul pärast lepingule või kokkuleppele allakirjutamist ka kõigist lõike 1 punktis b osutatud uutest lepingutest ja kokkulepetest.

Artikkel 27

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. detsembriks 2012.

2.   Liikmesriigid edastavad samaks kuupäevaks nõukogule ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

Artikkel 28

Aruanne

1.   Komisjon esitab hiljemalt 1. detsembriks 2013 aruande, mis põhineb liikmesriikidelt vastavalt artikli 27 lõikele 2 saadud teabel.

2.   Nõukogu hindab kõnealuse aruande alusel:

| a) | mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid, ja |
| --- | --- |

a)

mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid, ja

| b) | käesoleva raamotsuse kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

käesoleva raamotsuse kohaldamist.

3.   Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusloomelised ettepanekud.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. oktoober 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

T. BILLSTRÖM

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

3

(4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

4

(5)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

5

(6)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

6

---

I LISA

TUNNISTUS,

millele osutatakse nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsuse 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artiklis 10 (1)

a)   Otsuse teinud riik:

Täidesaatev riik:

b)   Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse teinud asutus:

Ametlik nimi:

Märkida, kellelt saab järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud lisateavet:

|  | eespool nimetatud asutus |
| --- | --- |



eespool nimetatud asutus

|  | keskasutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida keskasutuse ametlik nimi: |
| --- | --- |



keskasutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida keskasutuse ametlik nimi:

|  | muu pädev asutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida asutuse ametlik nimi: |
| --- | --- |



muu pädev asutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida asutuse ametlik nimi:

Otsuse teinud asutuse / keskasutuse / muu pädeva asutuse kontaktandmed

Aadress:

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

Kontaktisiku(te) andmed

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

E-post (olemasolu korral):

Suhtlemisel kasutatavad keeled:

c)   Märkida asutus, kellelt saab lisateavet järelevalvemeetmete täitmise jälgimise otstarbel:

|  | punktis b osutatud asutus |
| --- | --- |



punktis b osutatud asutus

|  | muu asutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida asutuse ametlik nimi: |
| --- | --- |



muu asutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida asutuse ametlik nimi:

Asutuse kontaktandmed, kui neid ei ole juba märgitud punktis b

Aadress:

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

Kontaktisiku(te) andmed

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

E-post (olemasolu korral):

Suhtlemisel kasutatavad keeled:

d)   Andmed füüsilise isiku kohta, kelle suhtes on tehtud järelevalvemeetmete rakendamise otsus

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Vajaduse korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):

Sünniaeg:

Sünnikoht:

Aadressid/elukohad:

| — | otsuse teinud riigis: |
| --- | --- |

—

otsuse teinud riigis:

| — | täidesaatvas riigis: |
| --- | --- |

—

täidesaatvas riigis:

| — | mujal: |
| --- | --- |

—

mujal:

Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):

Võimaluse korral märkida järgmised andmed:

| — | isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass): |
| --- | --- |

—

isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass):

| — | isikule täidesaatvas riigis antud elamisloa liik ja number: |
| --- | --- |

—

isikule täidesaatvas riigis antud elamisloa liik ja number:

e)   Andmed liikmesriigi kohta, kellele edastatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsus koos tunnistusega

Järelevalvemeetmete rakendamise otsus koos tunnistusega edastatakse punktis a märgitud täidesaatvale riigile järgmisel põhjusel:

|  | asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on täidesaatvas riigis ning ta nõustub pärast seda, kui teda on asjaomastest meetmetest teavitatud, sinna tagasi pöörduma |
| --- | --- |



asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on täidesaatvas riigis ning ta nõustub pärast seda, kui teda on asjaomastest meetmetest teavitatud, sinna tagasi pöörduma

|  | asjaomane isik on taotlenud järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamist muule liikmesriigile kui see, kus on tema seaduslik ja alaline elukoht, järgmis(t)el põhjus(t)el: |
| --- | --- |



asjaomane isik on taotlenud järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamist muule liikmesriigile kui see, kus on tema seaduslik ja alaline elukoht, järgmis(t)el põhjus(t)el:

f)   Andmed järelevalvemeetmete rakendamise otsuse kohta

Otsus tehti (kuupäev: PP-KK-AAAA):

Otsus pöörati täitmisele (kuupäev: PP-KK-AAAA):

Kui käesoleva tunnistuse edastamise ajal on järelevalvemeetmete rakendamise otsuse suhtes esitatud kaebus, märgistada käesolev kastike ... 

Otsuse toimiku viitenumber (olemasolu korral):

Asjaomase isiku suhtes kohaldati kohtueelset kinnipidamist järgmisel ajavahemikul (asjakohasuse korral):

| 1. | Otsus hõlmab kokku: ... arvatavalt toime pandud kuritegu.
  Arvatavalt toime pandud kuriteo (kuritegude) faktidest ja toimepaneku tehioludest, sealhulgas aeg ja koht, ning mil viisil asjaomane isik oli kaasatud:
  Arvatavalt toime pandud kuriteo (kuritegude) laad ja juriidiline kvalifikatsioon ning kohaldatav õigusnorm, mille alusel otsus tehti: |
| --- | --- |

1.

Otsus hõlmab kokku: ... arvatavalt toime pandud kuritegu.

Arvatavalt toime pandud kuriteo (kuritegude) faktidest ja toimepaneku tehioludest, sealhulgas aeg ja koht, ning mil viisil asjaomane isik oli kaasatud:

Arvatavalt toime pandud kuriteo (kuritegude) laad ja juriidiline kvalifikatsioon ning kohaldatav õigusnorm, mille alusel otsus tehti:

| 2. | Kui punktis l osutatud arvatavalt toime pandud kuritegu (kuriteod) vastab (vastavad) ühele või mitmele järgmisele toimepandud kuriteole, nagu need on määratletud vastavalt otsuse teinud riigi õigusaktidele ja mille eest otsuse teinud riigis karistatakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat, märgistada vastav(ad) kastike(sed):






   | kuritegelikus ühenduses osalemine |
| --- | --- | --- |

2.

Kui punktis l osutatud arvatavalt toime pandud kuritegu (kuriteod) vastab (vastavad) ühele või mitmele järgmisele toimepandud kuriteole, nagu need on määratletud vastavalt otsuse teinud riigi õigusaktidele ja mille eest otsuse teinud riigis karistatakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat, märgistada vastav(ad) kastike(sed):



kuritegelikus ühenduses osalemine

|  | terrorism |
| --- | --- |



terrorism

|  | inimkaubandus |
| --- | --- |



inimkaubandus

|  | laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno |
| --- | --- |



laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno

|  | narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu |
| --- | --- |



narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu

|  | ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine |
| --- | --- |



ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine

|  | korruptsioon |
| --- | --- |



korruptsioon

|  | pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses |
| --- | --- |



pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses

|  | kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu |
| --- | --- |



kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu

|  | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine |
| --- | --- |



rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine

|  | arvutikuriteod |
| --- | --- |



arvutikuriteod

|  | keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega |
| --- | --- |



keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega

|  | ebaseaduslikule sissesõidule ja riigis elamisele kaasaaitamine |
| --- | --- |



ebaseaduslikule sissesõidule ja riigis elamisele kaasaaitamine

|  | tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine |
| --- | --- |



tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine

|  | ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega |
| --- | --- |



ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega

|  | inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine |
| --- | --- |



inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine

|  | rassism ja ksenofoobia |
| --- | --- |



rassism ja ksenofoobia

|  | organiseeritud või relvastatud röövimine |
| --- | --- |



organiseeritud või relvastatud röövimine

|  | kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu |
| --- | --- |



kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu

|  | kelmus |
| --- | --- |



kelmus

|  | väljapressimine ja raha väljapressimine |
| --- | --- |



väljapressimine ja raha väljapressimine

|  | toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine |
| --- | --- |



toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine

|  | haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine |
| --- | --- |



haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine

|  | maksevahendi võltsimine |
| --- | --- |



maksevahendi võltsimine

|  | ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega |
| --- | --- |



ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega

|  | tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu |
| --- | --- |



tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu

|  | varastatud sõidukitega kauplemine |
| --- | --- |



varastatud sõidukitega kauplemine

|  | vägistamine |
| --- | --- |



vägistamine

|  | süütamine |
| --- | --- |



süütamine

|  | Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod |
| --- | --- |



Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod

|  | õhusõiduki või laeva kaaperdamine |
| --- | --- |



õhusõiduki või laeva kaaperdamine

|  | sabotaaž |
| --- | --- |



sabotaaž

| 3. | Kui punktis 1 märgitud väidetavalt toime pandud kuritegu (kuriteod) ei ole loetletud punktis 2 või kui otsus ja tunnistus edastatakse liikmesriiki, kes on teatanud, et kontrollib teo kahepoolset karistatavust (raamotsuse artikli 14 lõige 4), esitada asjaomase arvatavalt toime pandud kuriteo (asjaomaste arvatavalt toime pandud kuritegude) täielik kirjeldus: |
| --- | --- |

3.

Kui punktis 1 märgitud väidetavalt toime pandud kuritegu (kuriteod) ei ole loetletud punktis 2 või kui otsus ja tunnistus edastatakse liikmesriiki, kes on teatanud, et kontrollib teo kahepoolset karistatavust (raamotsuse artikli 14 lõige 4), esitada asjaomase arvatavalt toime pandud kuriteo (asjaomaste arvatavalt toime pandud kuritegude) täielik kirjeldus:

g)   Andmed järelevalvemeetme(te) kestuse ja laadi kohta

| 1. | Ajavahemik, mil järelevalvemeetmete rakendamise otsust kohaldatakse, ja kas otsuse uuendamine on võimalik (vajaduse korral): |
| --- | --- |

1.

Ajavahemik, mil järelevalvemeetmete rakendamise otsust kohaldatakse, ja kas otsuse uuendamine on võimalik (vajaduse korral):

| 2. | Esialgne ajavahemik, mille vältel on tõenäoliselt vaja järelevalvemeetmete täitmist jälgida, võttes arvesse kõiki järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamise ajal teada olevaid juhtumi asjaolusid (hinnanguliselt): |
| --- | --- |

2.

Esialgne ajavahemik, mille vältel on tõenäoliselt vaja järelevalvemeetmete täitmist jälgida, võttes arvesse kõiki järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamise ajal teada olevaid juhtumi asjaolusid (hinnanguliselt):

| 3. | Järelevalvemeetme(te) laad (võimalik on märkida mitu kastikest):






   | isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kohtukutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Järelevalvemeetme(te) laad (võimalik on märkida mitu kastikest):



isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kohtukutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks;

|  | kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse; |
| --- | --- |



kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;

|  | kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas; |
| --- | --- |



kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

|  | kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes; |
| --- | --- |



kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

|  | kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse; |
| --- | --- |



kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;

|  | kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega); |
| --- | --- |



kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega);

|  | muud meetmed, mille üle täidesaatev riik on valmis järelevalvet tegema vastavalt raamotsuse artikli 8 lõike 2 kohasele teatamisele: |
| --- | --- |



muud meetmed, mille üle täidesaatev riik on valmis järelevalvet tegema vastavalt raamotsuse artikli 8 lõike 2 kohasele teatamisele:

Kui märgistasite muid meetmeid tähistava kastikese, täpsustage asjaomane meede, märgistades asjakohase kastikese (asjakohased kastikesed):

|  | kohustus mitte tegutseda teatavatel tegevusaladel, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega), sealhulgas mitte töötada teataval kutsealal või töökohal; |
| --- | --- |



kohustus mitte tegutseda teatavatel tegevusaladel, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega), sealhulgas mitte töötada teataval kutsealal või töökohal;

|  | kohustus mitte juhtida mootorsõidukit; |
| --- | --- |



kohustus mitte juhtida mootorsõidukit;

|  | kohustus deponeerida tagatiseks teatav rahasumma või anda muud liiki tagatis kas kindlaksmääratud hulga osamaksetena või korraga täies ulatuses; |
| --- | --- |



kohustus deponeerida tagatiseks teatav rahasumma või anda muud liiki tagatis kas kindlaksmääratud hulga osamaksetena või korraga täies ulatuses;

|  | kohustus läbida ravi või võõrutusravi; |
| --- | --- |



kohustus läbida ravi või võõrutusravi;

|  | kohustus vältida kontakte teatavate esemetega, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega); |
| --- | --- |



kohustus vältida kontakte teatavate esemetega, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega);

|  | muu meede (täpsustada): |
| --- | --- |



muu meede (täpsustada):

| 4. | Esitada punktis 3 märgitud järelevalvemeetme(te) üksikasjalik kirjeldus: |
| --- | --- |

4.

Esitada punktis 3 märgitud järelevalvemeetme(te) üksikasjalik kirjeldus:

h)   Muud juhtumiga seotud asjaolud, sealhulgas eripõhjused järelevalvemeetme(te) rakendamiseks (täitmine ei ole kohustuslik):

Tunnistusele on lisatud otsuse tekst.

Tunnistuse väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse tunnistuse sisu täpsust:

Nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Kuupäev:

Toimiku viide (olemasolu korral):

(Vajaduse korral) Ametlik tempel:

---

(1)  Käesolev tunnistus peab olema koostatud täidesaatva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles või mis tahes muus selle riigi poolt aktsepteeritud Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles, või sellesse keelde tõlgitud.

---

II LISA

TÜÜPVORM,

millele osutatakse nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsuse 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artiklis 19

ARUANNE JÄRELEVALVEMEETME RIKKUMISE JA/VÕI MIS TAHES MUUDE TÄHELEPANEKUTE KOHTA, MIS VÕIKSID KAASA TUUA EDASISE OTSUSE TEGEMISE

a)   Järelevalve all oleva isiku andmed

| | Perekonnanimi: |
| --- | --- |

Perekonnanimi:

| | Eesnimi (eesnimed): |
| --- | --- |

Eesnimi (eesnimed):

| | Vajaduse korral sünninimi: |
| --- | --- |

Vajaduse korral sünninimi:

| | Vajaduse korral varjunimed: |
| --- | --- |

Vajaduse korral varjunimed:

| | Sugu: |
| --- | --- |

Sugu:

| | Kodakondsus: |
| --- | --- |

Kodakondsus:

| | Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral): |
| --- | --- |

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):

| | Sünniaeg: |
| --- | --- |

Sünniaeg:

| | Sünnikoht: |
| --- | --- |

Sünnikoht:

| | Aadress: |
| --- | --- |

Aadress:

| | Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada): |
| --- | --- |

Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):

b)   Andmed järelevalvemeetme(te) rakendamise otsuse kohta

| | Otsuse tegemise kuupäev: |
| --- | --- |

Otsuse tegemise kuupäev:

| | Toimiku viide (olemasolu korral): |
| --- | --- |

Toimiku viide (olemasolu korral):

| | Otsuse teinud asutus |
| --- | --- |

Otsuse teinud asutus

| | Ametlik nimi: |
| --- | --- |

Ametlik nimi:

| | Aadress: |
| --- | --- |

Aadress:

| | Tunnistus väljastatud (kuupäev): |
| --- | --- |

Tunnistus väljastatud (kuupäev):

| | Tunnistuse väljastanud asutus: |
| --- | --- |

Tunnistuse väljastanud asutus:

| | Toimiku viide (olemasolu korral): |
| --- | --- |

Toimiku viide (olemasolu korral):

c)   Järelevalvemeetme(te) täitmise jälgimise eest vastutava asutuse andmed

| | Asutuse ametlik nimi: |
| --- | --- |

Asutuse ametlik nimi:

| | Kontaktisiku nimi: |
| --- | --- |

Kontaktisiku nimi:

| | Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): |
| --- | --- |

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

| | Aadress: |
| --- | --- |

Aadress:

| | Tel: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) |
| --- | --- |

Tel: (riigi kood) (piirkonna suunanumber)

| | Faks: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) |
| --- | --- |

Faks: (riigi kood) (piirkonna suunanumber)

| | E-post: |
| --- | --- |

E-post:

| | Suhtlemisel kasutatavad keeled: |
| --- | --- |

Suhtlemisel kasutatavad keeled:

d)   Järelevalvemeetme(te) rikkumine ja/või muud tähelepanekud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise

Punktis a osutatud isik rikub järgmist järelevalvemeedet (järgmisi järelevalvemeetmeid):

|  | isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kohtukutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks; |
| --- | --- |



isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kohtukutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks;

|  | kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse; |
| --- | --- |



kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;

|  | kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas; |
| --- | --- |



kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

|  | kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes; |
| --- | --- |



kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

|  | kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse; |
| --- | --- |



kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;

|  | kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega); |
| --- | --- |



kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega);

|  | muu meede (täpsustada): |
| --- | --- |



muu meede (täpsustada):

Rikkumise (rikkumiste) kirjeldus (koht, kuupäev ja konkreetsed asjaolud):

| — | muud tähelepanekud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise |
| --- | --- |

—

muud tähelepanekud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise

Tähelepanekute kirjeldus:

e)   Selle isiku andmed, kellega võtta ühendust rikkumise kohta lisateabe saamiseks

| | Perekonnanimi: |
| --- | --- |

Perekonnanimi:

| | Eesnimi (eesnimed): |
| --- | --- |

Eesnimi (eesnimed):

| | Aadress: |
| --- | --- |

Aadress:

| | Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) |
| --- | --- |

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

| | Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) |
| --- | --- |

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)

| | E-post: |
| --- | --- |

E-post:

| | Suhtlemisel kasutatavad keeled: |
| --- | --- |

Suhtlemisel kasutatavad keeled:

| | Tüüpvormi väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse tüüpvormi sisu õigsust: |
| --- | --- |

Tüüpvormi väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse tüüpvormi sisu õigsust:

| | Nimi: |
| --- | --- |

Nimi:

| | Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): |
| --- | --- |

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

| | Kuupäev: |
| --- | --- |

Kuupäev:

| | Ametlik tempel (olemasolu korral): |
| --- | --- |

Ametlik tempel (olemasolu korral):

---

SAKSAMAA AVALDUS

„Saksamaa Liitvabariik teatab vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4, et ei kohalda raamotsuse artikli 14 lõiget 1 kõigi selles loetletud süütegude suhtes.”

Eespool toodud avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

---

POOLA AVALDUS

„Vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4 avaldab Poola Vabariik, et ei kohalda eespool nimetatud artikli 14 lõiget 1 kõigi kõnealuses lõikes osutatud süütegude suhtes.”

Käesolev avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

---

UNGARI AVALDUS

„Vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4 avaldab Ungari Vabariik, et ei kohalda eespool nimetatud raamotsuse artikli 14 lõiget 1 kõnealuses lõikes osutatud süütegude suhtes.”

Käesolev avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Viidates artikli 14 lõikes 4 nimetatud „põhiseadusest tulenevatele põhjustele”, andis Ungari järgmise selgituse:

„Pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist muutis Ungari oma põhiseadust, et see vastaks lepingus osutatud kohustustele, sealhulgas vajadusele mitte kohaldada kahepoolse karistatavuse tingimust kriminaalasjades. Kõnealune põhiseaduse säte jõustub Lissaboni lepinguga samal ajal. Kuni lepingu jõustumiseni on kahepoolne karistatavus siiski oluline põhiseaduslik küsimus ja seda ei saa põhiseaduse artikliga 57 sätestatud põhiseadusliku põhimõttena arvesse võtmata jätta. Seega ei kohaldata raamotsuse artikli 14 lõiget 1 ühegi loetletud süüteo suhtes (või nagu asjaomases artiklis sõnastatud: ei kohaldata seda „kõigi loetletud süütegude suhtes”).”

---

LEEDU AVALDUS

„Vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4 avaldab Leedu Vabariik, et ta põhiseadusest tulenevatel põhjustel ei kohalda artikli 14 lõiget 1 ühegi kõnealuses lõikes osutatud süüteo suhtes.”

Käesolev avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

---