# Eiropas Savienības C 27/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.027.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 27 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 3. februāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.027.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 27

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 3. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 027/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 1 |
| 2010/C 027/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5742 – Ameropa Holding/Interbrau) (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 027/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5689 – Bominflot/SBI Holding) (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 027/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5711 – RWE/ENSYS) (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 027/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

1

2010/C 027/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5742 – Ameropa Holding/Interbrau) (
  1
  )

Ameropa Holding/Interbrau

1

3

2010/C 027/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5689 – Bominflot/SBI Holding) (
  1
  )

Bominflot/SBI Holding

1

3

2010/C 027/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5711 – RWE/ENSYS) (
  1
  )

RWE/ENSYS

1

4

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 027/05 | Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 1,00 % 2010. gada 1. februāris – Euro maiņas kurss | 5 |
| 2010/C 027/06 | Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija – Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72 | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 027/05

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 1,00 % 2010. gada 1. februāris – Euro maiņas kurss

5

2010/C 027/06

Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija – Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72

6

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 027/07 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 8 |
| 2010/C 027/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 19 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 027/07

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

8

2010/C 027/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

2010/C 27/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.12.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 438/09 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | Midi-Pyrénées et Aquitaine |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Aides complémentaires au transport et à la rupture de charge de bois des forêts sinistrées par la tempête Klaus du 24 janvier 2009 |
| Juridiskais pamats | Article L 2212-1 et L 1511-2 du code général des collectivités territoriales |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts dabas katastrofu radīto postījumu novēršanai |
| Atbalsta forma | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 7 744 000 |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Mežsaimniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Conseil régional d'Aquitaine |
| 14 rue François de Sourdis |
| 33077 Bordeaux |
| FRANCE |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.12.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 438/09

Dalībvalsts

Francija

Reģions

Midi-Pyrénées et Aquitaine

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Aides complémentaires au transport et à la rupture de charge de bois des forêts sinistrées par la tempête Klaus du 24 janvier 2009

Juridiskais pamats

Article L 2212-1 et L 1511-2 du code général des collectivités territoriales

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts dabas katastrofu radīto postījumu novēršanai

Atbalsta forma

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 7 744 000

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Tautsaimniecības nozares

Mežsaimniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Conseil régional d'Aquitaine

14 rue François de Sourdis

33077 Bordeaux

FRANCE

| Conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- |
| 22 boulevard du Marechal Juin |
| 31406 Toulouse Cedex 9 |
| FRANCE |

Conseil régional Midi-Pyrénées

22 boulevard du Marechal Juin

31406 Toulouse Cedex 9

FRANCE

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 18.12.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 571/09 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Absatzförderungsmaßnahmen für Erzeugnisse aus ökologischem Landbau (Anmeldung einer Änderung) |
| Juridiskais pamats | Bundeshaushaltsordnung (BHO) (§§ 23, 44, 91, 100); Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 BHO; Verwaltungsverfahrensgesetz (VwVfG) (§§ 48 bis 49a) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsta shēmas mērķis ir pievērst patērētāju uzmanību bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, rīkojot informācijas pasākumus un ar tiem saistītus noieta veicināšanas pasākumus, un sniegt patērētājiem izsmeļošu informāciju par bioloģisko produktu ražošanu, pārstrādi, marķēšanu un kvalitāti |
| Atbalsta forma | Subsīdija |
| Budžets | Kopējais budžets – EUR 8 miljoni
  Gada budžets – EUR 2 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | No 1.1.2010. līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| Geschäftstelle Bundesprogramm Ökologischer Landbau |
| Deichmanns Aue 29 |
| 53168 Bonn |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

18.12.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 571/09

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Absatzförderungsmaßnahmen für Erzeugnisse aus ökologischem Landbau (Anmeldung einer Änderung)

Juridiskais pamats

Bundeshaushaltsordnung (BHO) (§§ 23, 44, 91, 100); Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 BHO; Verwaltungsverfahrensgesetz (VwVfG) (§§ 48 bis 49a)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsta shēmas mērķis ir pievērst patērētāju uzmanību bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, rīkojot informācijas pasākumus un ar tiem saistītus noieta veicināšanas pasākumus, un sniegt patērētājiem izsmeļošu informāciju par bioloģisko produktu ražošanu, pārstrādi, marķēšanu un kvalitāti

Atbalsta forma

Subsīdija

Budžets

Kopējais budžets – EUR 8 miljoni

Gada budžets – EUR 2 miljoni

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

No 1.1.2010. līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Geschäftstelle Bundesprogramm Ökologischer Landbau

Deichmanns Aue 29

53168 Bonn

DEUTSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5742 – Ameropa Holding/Interbrau)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 27/02

Komisija 2010. gada 19. janvārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5742. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5742. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5689 – Bominflot/SBI Holding)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 27/03

Komisija 2009. gada 18. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5689. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5689. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5711 – RWE/ENSYS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 27/04

Komisija 2009. gada 15. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5711. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5711. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/5

---

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām (1):

1,00 % 2010. gada 1. februāris

Euro maiņas kurss (2)

2010. gada 2. februāris

2010/C 27/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3937 |
| JPY | Japānas jena | 126,20 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4454 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87375 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1229 |
| CHF | Šveices franks | 1,4733 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1435 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,998 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 270,25 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7087 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9917 |
| RON | Rumānijas leja | 4,0915 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0720 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5815 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4768 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,8263 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9706 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9641 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 616,23 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,4002 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,5147 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3180 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 037,03 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7602 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,638 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,0475 |
| THB | Taizemes bāts | 46,187 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5703 |
| MXN | Meksikas peso | 17,9543 |
| INR | Indijas rūpija | 64,4000 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3937

JPY

Japānas jena

126,20

DKK

Dānijas krona

7,4454

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87375

SEK

Zviedrijas krona

10,1229

CHF

Šveices franks

1,4733

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,1435

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,998

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

270,25

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7087

PLN

Polijas zlots

3,9917

RON

Rumānijas leja

4,0915

TRY

Turcijas lira

2,0720

AUD

Austrālijas dolārs

1,5815

CAD

Kanādas dolārs

1,4768

HKD

Hongkongas dolārs

10,8263

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9706

SGD

Singapūras dolārs

1,9641

KRW

Dienvidkorejas vona

1 616,23

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,4002

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,5147

HRK

Horvātijas kuna

7,3180

IDR

Indonēzijas rūpija

13 037,03

MYR

Malaizijas ringits

4,7602

PHP

Filipīnu peso

64,638

RUB

Krievijas rublis

42,0475

THB

Taizemes bāts

46,187

BRL

Brazīlijas reāls

2,5703

MXN

Meksikas peso

17,9543

INR

Indijas rūpija

64,4000

---

(1)  Kurss, kas pielietots nesenos darījumos ir ņemts pirms norādītās dienas. Mainīgā kursa gadījumā procentu likme ir marginālā likme.

(2)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/6

---

Regulas (EEK) Nr. 574/72 107. panta 1., 2. un 4. punkts

Atskaites periods: 2010. gada janvāris

Pieteikumu iesniegšanas termiņš: 2010. gada aprīlis, maijs, jūnijs

| 1-2010 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 26,1334 | 7,44243 | 15,6466 | 0,708775 | 3,45280 | 269,428 | 4,07034 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,3620 | 3,80531 | 8,00010 | 0,362396 | 1,76542 | 137,758 | 2,08116 |
| 1 CZK = | 0,0382653 | 0,0748392 | 1 | 0,284786 | 0,598722 | 0,0271215 | 0,132122 | 10,3097 | 0,155753 |
| 1 DKK = | 0,134365 | 0,262791 | 3,51140 | 1 | 2,10235 | 0,0952344 | 0,463935 | 36,2016 | 0,546910 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,67023 | 0,475658 | 1 | 0,045299 | 0,220674 | 17,2196 | 0,260142 |
| 1 LVL = | 1,41088 | 2,75941 | 36,8712 | 10,5004 | 22,0756 | 1 | 4,87150 | 380,132 | 5,74278 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,56874 | 2,15548 | 4,53157 | 0,205275 | 1 | 78,0317 | 1,17885 |
| 1 HUF = | 0,00371157 | 0,00725908 | 0,0969957 | 0,0276231 | 0,0580734 | 0,00263067 | 0,0128153 | 1 | 0,0151073 |
| 1 PLN = | 0,245680 | 0,480500 | 6,42043 | 1,82845 | 3,84405 | 0,174132 | 0,848283 | 66,1930 | 1 |
| 1 RON = | 0,241644 | 0,472608 | 6,31497 | 1,79842 | 3,78091 | 0,171271 | 0,834349 | 65,1057 | 0,983574 |
| 1 SEK = | 0,0980984 | 0,191861 | 2,56364 | 0,730090 | 1,53491 | 0,0695297 | 0,338714 | 26,4304 | 0,399294 |
| 1 GBP = | 1,13244 | 2,21482 | 29,5944 | 8,42809 | 17,7188 | 0,802644 | 3,91008 | 305,111 | 4,60941 |
| 1 NOK = | 0,122224 | 0,239046 | 3,19413 | 0,909646 | 1,91240 | 0,0866296 | 0,422016 | 32,9307 | 0,497495 |
| 1 ISK = | 0,00556238 | 0,0108789 | 0,145364 | 0,0413976 | 0,0870324 | 0,00394248 | 0,0192058 | 1,49866 | 0,0226408 |
| 1 CHF = | 0,677270 | 1,32461 | 17,6993 | 5,04053 | 10,5970 | 0,480032 | 2,33848 | 182,476 | 2,75672 |

1-2010

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

26,1334

7,44243

15,6466

0,708775

3,45280

269,428

4,07034

1 BGN =

0,511300

1

13,3620

3,80531

8,00010

0,362396

1,76542

137,758

2,08116

1 CZK =

0,0382653

0,0748392

1

0,284786

0,598722

0,0271215

0,132122

10,3097

0,155753

1 DKK =

0,134365

0,262791

3,51140

1

2,10235

0,0952344

0,463935

36,2016

0,546910

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,67023

0,475658

1

0,045299

0,220674

17,2196

0,260142

1 LVL =

1,41088

2,75941

36,8712

10,5004

22,0756

1

4,87150

380,132

5,74278

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,56874

2,15548

4,53157

0,205275

1

78,0317

1,17885

1 HUF =

0,00371157

0,00725908

0,0969957

0,0276231

0,0580734

0,00263067

0,0128153

1

0,0151073

1 PLN =

0,245680

0,480500

6,42043

1,82845

3,84405

0,174132

0,848283

66,1930

1

1 RON =

0,241644

0,472608

6,31497

1,79842

3,78091

0,171271

0,834349

65,1057

0,983574

1 SEK =

0,0980984

0,191861

2,56364

0,730090

1,53491

0,0695297

0,338714

26,4304

0,399294

1 GBP =

1,13244

2,21482

29,5944

8,42809

17,7188

0,802644

3,91008

305,111

4,60941

1 NOK =

0,122224

0,239046

3,19413

0,909646

1,91240

0,0866296

0,422016

32,9307

0,497495

1 ISK =

0,00556238

0,0108789

0,145364

0,0413976

0,0870324

0,00394248

0,0192058

1,49866

0,0226408

1 CHF =

0,677270

1,32461

17,6993

5,04053

10,5970

0,480032

2,33848

182,476

2,75672

| 1-2010 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,13832 | 10,1939 | 0,883050 | 8,18168 | 179,779 | 1,47652 |
| 1 BGN = | 2,11592 | 5,21211 | 0,451503 | 4,18329 | 91,9210 | 0,754942 |
| 1 CZK = | 0,158354 | 0,390071 | 0,0337902 | 0,313074 | 6,87929 | 0,0564993 |
| 1 DKK = | 0,556044 | 1,36969 | 0,118651 | 1,09933 | 24,1560 | 0,198392 |
| 1 EEK = | 0,264487 | 0,651506 | 0,0564372 | 0,522904 | 11,4900 | 0,0943665 |
| 1 LVL = | 5,83869 | 14,3823 | 1,24588 | 11,5434 | 253,647 | 2,08319 |
| 1 LTL = | 1,19854 | 2,95234 | 0,255749 | 2,36958 | 52,0676 | 0,427628 |
| 1 HUF = | 0,0153596 | 0,0378352 | 0,00327750 | 0,0303668 | 0,667262 | 0,00548018 |
| 1 PLN = | 1,01670 | 2,50442 | 0,216947 | 2,01007 | 44,1681 | 0,362750 |
| 1 RON = | 1 | 2,46329 | 0,213384 | 1,97705 | 43,4426 | 0,356791 |
| 1 SEK = | 0,405962 | 1 | 0,0866258 | 0,802609 | 17,6360 | 0,144844 |
| 1 GBP = | 4,68639 | 11,5439 | 1 | 9,26525 | 203,589 | 1,67206 |
| 1 NOK = | 0,505803 | 1,24594 | 0,107930 | 1 | 21,9734 | 0,180466 |
| 1 ISK = | 0,0230189 | 0,0567021 | 0,00491186 | 0,0455096 | 1 | 0,00821294 |
| 1 CHF = | 2,80276 | 6,90399 | 0,598064 | 5,54121 | 121,759 | 1 |

1-2010

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,13832

10,1939

0,883050

8,18168

179,779

1,47652

1 BGN =

2,11592

5,21211

0,451503

4,18329

91,9210

0,754942

1 CZK =

0,158354

0,390071

0,0337902

0,313074

6,87929

0,0564993

1 DKK =

0,556044

1,36969

0,118651

1,09933

24,1560

0,198392

1 EEK =

0,264487

0,651506

0,0564372

0,522904

11,4900

0,0943665

1 LVL =

5,83869

14,3823

1,24588

11,5434

253,647

2,08319

1 LTL =

1,19854

2,95234

0,255749

2,36958

52,0676

0,427628

1 HUF =

0,0153596

0,0378352

0,00327750

0,0303668

0,667262

0,00548018

1 PLN =

1,01670

2,50442

0,216947

2,01007

44,1681

0,362750

1 RON =

1

2,46329

0,213384

1,97705

43,4426

0,356791

1 SEK =

0,405962

1

0,0866258

0,802609

17,6360

0,144844

1 GBP =

4,68639

11,5439

1

9,26525

203,589

1,67206

1 NOK =

0,505803

1,24594

0,107930

1

21,9734

0,180466

1 ISK =

0,0230189

0,0567021

0,00491186

0,0455096

1

0,00821294

1 CHF =

2,80276

6,90399

0,598064

5,54121

121,759

1

Note: all cross rates involving ISK are calculated using ISK/EUR rate data from the Central Bank of Iceland

| 1. | Regulā (EEK) Nr. 574/72 ir noteikts, ka citā valūtā izteiktu summu konversijas kurss ir tas, kuru aprēķinājusi Komisija un kura pamatā ir Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces kursu mēneša vidējais rādītājs atskaites periodā, kas precizēts 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Regulā (EEK) Nr. 574/72 ir noteikts, ka citā valūtā izteiktu summu konversijas kurss ir tas, kuru aprēķinājusi Komisija un kura pamatā ir Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces kursu mēneša vidējais rādītājs atskaites periodā, kas precizēts 2. punktā.

| 2. | Atskaites periodi ir šādi:






  — | janvāris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa, |
| --- | --- | --- |

2.

Atskaites periodi ir šādi:

—

janvāris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa,

| — | aprīlis – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija, |
| --- | --- |

—

aprīlis – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija,

| — | jūlijs – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra, |
| --- | --- |

—

jūlijs – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra,

| — | oktobris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

oktobris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra.

Valūtas konversijas kursus publicē otrajā februāra, maija, augusta un novembra Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (“C” sērija) izdevumā.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/8

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 27/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Grozījumu pieteikums saskaņā ar 9. pantu

“FOURME D’AMBERT” JEB “FOURME DE MONTBRISON”

EK Nr. FR-PDO-0117-0119-30.03.2006

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — | | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkta apraksts |
| — | | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | | Izcelsmes apliecinājums |
| — | | Ražošanas metode |
| — | | Saikne |
| — | | Marķējums |
| — | | Valsts prasības |
| — | | Citur [precizēt] |

—

Image

Produkta nosaukums

—

Image

Produkta apraksts

—

Image

Ģeogrāfiskais apgabals

—

Image

Izcelsmes apliecinājums

—

Image

Ražošanas metode

—

Image

Saikne

—

Image

Marķējums

—

Image

Valsts prasības

—

Image

Citur [precizēt]

2.   Grozījuma(u) veids:

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienotais dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

Image

Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienotais dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(i):

3.1.   Nosaukums:

Nosaukumu “Fourme d’Ambert” jeb “Fourme de Montbrison” aizstāj ar nosaukumu “Fourme d’Ambert”.

Grozījums attiecas arī uz specifikācijas pārējo daļu.

Šie abi nosaukumi faktiski attiecās uz diviem dažādiem produktiem. Šis grozījums ļauj ACVN “Fourme d’Ambert” atšķirt no ACVN “Fourme de Montbrison”.

3.2.   Apraksts:

Produkta apraksta pirmo daļu groza, precizējot, ka “Fourme d’Ambert” ir (...) pelēkas vai gaiši pelēkas krāsas siers ar pelējuma sēņu veidotu kārtu, uz kuras var būt baltas, dzeltenas un sarkanas krāsas appelējumi, kā arī zilgani pelējuma iekrāsojumi. Baltas krāsas vai krēmkrāsas siera masai ir spraugas, un to caurauž vienmērīgi izkliedēts gaiši zilas vai zaļas krāsas pelējums.

Apraksta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Siers, kam piešķirts kontrolētas cilmes vietas nosaukums “Fourme d'Ambert”, izgatavots no govs piena, kas sarecināts ar himozīnu; tas ir cilindriskas formas siers 17 līdz 21 cm augstumā un 12,5 līdz 14 cm diametrā, ar svaru no 1,9 līdz 2,5 kg, ar zila pelējuma cauraustu siera masu, nepresēts, termiski neapstrādāts, fermentēts un sālīts.

Tauku saturs ir vismaz 50 grami uz 100 gramiem siera pēc pilnīgas izžāvēšanas, un sausnas svars tajā nedrīkst būt mazāks par 50 gramiem uz 100 gramiem nogatavināta siera.”

Pamatojums

Šāda redakcija ļauj uzlabot siera aprakstu – norādīts siera izmērs un svars, kā arī precīzāk raksturots siera garozas un masas izskats.

3.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Ģeogrāfiskais apgabals:

Specifikācijas 3. punkts aizstāts ar šādu tekstu:

“Siera “Fourme d’Ambert” ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst:

| — | produkta vēsturiskās izcelsmes apgabals, ko veido Forēzas [Forez] Hautes Chaumes – Forēzas kalnu augšējā daļa, kas atrodas Luāras [Loire] un Pijdedomas [Puy de Dôme] departamentā. Gan ģeomorfoloģiskajā, gan arī botāniskajā ziņā tas ir apvidus ar skaidri izteiktu dabas apstākļu savdabību. Hautes Chaumes ir plaši klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža, un klimatu tajos ietekmē gan kontinents, gan okeāns. Vietējie apstākļi, kā arī pašreizējās un pagātnē vērotās zemes platību apganīšanas īpatnības ietekmējušas dažādo augu kopu izveidošanos: tajā sastopami gan zālāji un pļavas, gan landi, kurus lielākoties klāj mellenāju, virsāju un irbuleņu audzes, gan landi ar klintāju rasaskrēsliņu un parasto zileņu audzēm, gan arī mitrāji un kūdrāji. Hautes Chaumes ir arī apvidus, kur sastopamas jas jeb jasseries (alpīnajām pļavām raksturīgās ganu būdiņas tādā augstumā virs jūras līmeņa, kādā pastāvīgos mitekļus nebūvē) – ar seno furmas [fourme] izgatavošanas tradīciju saistītās ganību saimniecības liecinieces. |
| --- | --- |

—

produkta vēsturiskās izcelsmes apgabals, ko veido Forēzas [Forez] Hautes Chaumes – Forēzas kalnu augšējā daļa, kas atrodas Luāras [Loire] un Pijdedomas [Puy de Dôme] departamentā. Gan ģeomorfoloģiskajā, gan arī botāniskajā ziņā tas ir apvidus ar skaidri izteiktu dabas apstākļu savdabību. Hautes Chaumes ir plaši klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža, un klimatu tajos ietekmē gan kontinents, gan okeāns. Vietējie apstākļi, kā arī pašreizējās un pagātnē vērotās zemes platību apganīšanas īpatnības ietekmējušas dažādo augu kopu izveidošanos: tajā sastopami gan zālāji un pļavas, gan landi, kurus lielākoties klāj mellenāju, virsāju un irbuleņu audzes, gan landi ar klintāju rasaskrēsliņu un parasto zileņu audzēm, gan arī mitrāji un kūdrāji. Hautes Chaumes ir arī apvidus, kur sastopamas jas jeb jasseries (alpīnajām pļavām raksturīgās ganu būdiņas tādā augstumā virs jūras līmeņa, kādā pastāvīgos mitekļus nebūvē) – ar seno furmas [fourme] izgatavošanas tradīciju saistītās ganību saimniecības liecinieces.

Hautes Chaumes

Hautes Chaumes

Hautes Chaumes

jas

jasseries

| — | Perifēriskais apgabals savukārt atbilst ražotņu izplatībai XX gadsimta sākumā. Tas saistīts ar tādām saimnieciskās darbības nozarēm, kuras lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ var attīstīties kalnu apvidū. Tur sastopamas galvenokārt kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kur saimnieciskās dzīves pamatā ir liellopu audzēšana. |
| --- | --- |

—

Perifēriskais apgabals savukārt atbilst ražotņu izplatībai XX gadsimta sākumā. Tas saistīts ar tādām saimnieciskās darbības nozarēm, kuras lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ var attīstīties kalnu apvidū. Tur sastopamas galvenokārt kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kur saimnieciskās dzīves pamatā ir liellopu audzēšana.

Piena ieguve, siera ražošana, nogatavināšana un glabāšana vismaz 28 dienas pēc piena sarecināšanas ar himozīnu notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā ietilpst kopsavilkumā uzskaitīto pašvaldību teritorija.”

Pamatojums

Darbs, kas veikts “Fourme d’Ambert” specifiskuma izkopšanā, vedināja pārskatīt ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā iekļauto pašvaldību sarakstu saskaņā ar še iepriekš minētajiem kritērijiem.

Sākotnējais “Fourme d’Ambert” ražošanas apgabals, kurā ietilpa 858 pašvaldības, pēc pārskatīšanas tika samazināts par 495 pašvaldībām.

3.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Izcelsmes apliecinājums:

Pievienotas šādas rindkopas:

“Visiem uzņēmējiem, kas vēlas iesaistīties visā “Fourme d’Ambert” ražošanas procesā vai kādā tā daļā – piena savākšanā, pārstrādē vai siera nogatavināšanā –, ir jāiesniedz paziņojums ar identifikācijas datiem. Paziņojumu apstiprina un iereģistrē grupa.

Katram uzņēmējam jānodrošina kompetentajām iestādēm piekļuve reģistriem, kā arī visiem citiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un siera izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus, jo īpaši ikdienas uzskaites žurnālam, kurā reģistrēti piena un siera ieejas un izejas dati, vai jebkuram citam līdzvērtīgam dokumentam.

Nogatavināšanas pagrabu ekspluatētājiem jāuztur īpašs reģistrs vai līdzvērtīgi uzskaites dokumenti, kuros reģistrēti ieejas un izejas dati ar šādām norādēm: sadurstīšanas datums, sieru skaits un partiju numuri, datums, kurā siers izvests no pagrabiem vai nogatavināšanas telpām pēc nogatavināšanas perioda beigām.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitātes un tipisko īpašību atbilstību prasībām.”

Pamatojums

Šie precizējumi labāk nodrošina produktu izcelsmes kontroli un pārraudzību. Tie saskaņoti, lai atbilstu 2007. gadā grozītajiem valsts tiesību aktiem cilmes vietas nosaukumu kontroles jomā.

3.5.   Ražošanas metode:

Ražošanas metode:

Šajā daļā, kas uzrakstīta citādā redakcijā un izkārtota apakšdaļās, ir ieviests īpaši daudz precizējumu salīdzinājumā ar iepriekšējo specifikāciju. Iepriekšējais teksts aizstāts ar šādu.

Piena ražošana

Piena ražošana

a)   Pamatbarība

“Visa gada garumā slaucamo govju pamatuzturs ir lopbarība, kas iegūta tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā.”

“No šā noteikuma pieļaujams atkāpties sausuma laikā, neparedzētu laika apstākļu vai citu ārkārtēju apstākļu dēļ.”

“Dzīvnieku ēdināšanā izmantojama visu veidu lopbarība, izņemot krustziežu dzimtas augus.”

“Uztura pamatā ir svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens.”

“Laikā, kad dzīvniekus nelaiž ganībās, slaucamo govju ganāmpulkā vidēji katram dzīvniekam vismaz 3 kg barības sausnas jāizbaro siena veidā.”

Pamatojums

Šie precizējumi iekļauti, lai slaucamo govju ēdināšanas prasību izpilde padarītu ciešāku siera saikni ar apgabalu, kurā izgatavo produktu ar šo ACVN.

b)   Ganāmpulka turēšanas apstākļi un ganības

“Ganību periodā ir aizliegts pastāvīgi turēt dzīvniekus tikai kūtī, kā arī audzēt tos mākslīgos apstākļos, nelaižot ārā.”

“Laikā, kad pieejama svaiga ganību zāle, obligāta ir govju ganīšana ganībās, tiklīdz to atļauj laika apstākļi.”

Pamatojums

Šie precizējumi iekļauti, lai slaucamo govju ganīšanas apstākļu noteikšana padarītu ciešāku siera saikni ar apgabalu, kurā izgatavo produktu ar šo ACVN.

c)   Papildbarība

“Slaucamo govju ganāmpulkā katrai govij vidēji gadā papildbarības un barības piedevu veidā nedrīkst izēdināt vairāk kā 1 800 kg barības sausnas.

Papildbarība un barības piedevas ir šādas:

| — | visu veidu labība un tās blakusprodukti, |
| --- | --- |

—

visu veidu labība un tās blakusprodukti,

| — | kukurūzas vālītes, |
| --- | --- |

—

kukurūzas vālītes,

| — | visu veidu lopbarības rauši bez urīnvielas piedevas, |
| --- | --- |

—

visu veidu lopbarības rauši bez urīnvielas piedevas,

| — | kaltēta lucerna, žāvētas bietes, sūkalas, melase, proteīnaugu un eļļasaugu sēklas, |
| --- | --- |

—

kaltēta lucerna, žāvētas bietes, sūkalas, melase, proteīnaugu un eļļasaugu sēklas,

| — | sāls, minerālvielas, mikroelementi un vitamīni. |
| --- | --- |

—

sāls, minerālvielas, mikroelementi un vitamīni.

Aizliegts izbarot jebkādu piedevu, lai tieši mainītu piena sastāvu.”

Pamatojums

Papildbarība (pārējie barības līdzekļi, kas nav lopbarība: labība, minerāli u. c.) ir nepieciešama piena ražošanai. Šā nosaukuma siera ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā augus papildbarības ieguvei kultivē ļoti reti. Tos nevar aizliegt, bet jāizveido atļauto barības līdzekļu saraksts, lai nepieļautu tādas papildbarības izēdināšanu, kas varētu nevēlami ietekmēt piena kvalitāti. Turklāt šīs papildbarības un piedevu daudzums ir ierobežots, lai veicinātu ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtās pamatbarības izēdināšanu.

d)   saimniecībā izslauktā piena glabāšana

“Pēc slaukšanas pienu glabā dzesējošās tvertnēs.”

“Uzglabāt pienu saimniecībā nedrīkst ilgāk par 48 stundām pēc pirmā slaukuma.”

Pamatojums

Šo precizējumu mērķis ir garantēt piena kvalitāti saimniecībā un – pirms pirmajiem ražošanas procesa posmiem – sierotavā.

Piena pārstrāde

Piena pārstrāde

“Pirmo pasākumu piena pārstrādei sierā veic 24 stundas pēc piena ievešanas cehā.”

“Piena iebiezināšana, pirms sarecināšanas to daļēji atbrīvojot no ūdeni saturošās daļas, ir aizliegta.”

“Piena tauku satura izlīdzināšana un piena homogenizēšana ir atļauta, taču piena olbaltumvielu satura izlīdzināšana ir aizliegta.”

“Piena sākotnējā nogatavināšana, kā arī termiskā apstrāde ir atļauta.”

Pamatojums

Ražošanas apstākļu kopums attiecībā uz piena pārstrādi aprakstīts precīzi, lai nodrošinātu labāku šā posma regulējumu.

Pārstrāde

Pārstrāde

“Pelējumu veidošanos siera masā panāk, ievadot Penicillium roqueforti sēņu kultūru.”

“Līdztekus piena produktiem kā izejvielai vienīgās atļautās sastāvdaļas vai ražošanas piedevas, ko drīkst pievienot pienam un ražošanas procesā, ir himozīns, nekaitīgas baktēriju, rauga un pelējumu kultūras, kalcija hlorīds, kā arī sāls.”

“Piena sarecināšanu ar siera raugu veic temperatūrā no 30 °C līdz 35 °C. Sarecināt drīkst vienīgi ar himozīnu.”

“Tālākajā gaitā veiktie dažādie posmi – “coagulum jeb recekļa” sagriešana, siera graudu maisīšana, iepildīšana veidnē, sūkalu notecināšana, sālīšana notecināšanas beigu daļā – aprakstīti turpmākajās rindkopās:

coagulum

| — | Sarecināto pienu, ko sauc par “coagulum jeb recekli”, sadala, sagriežot aptuveni 1 vai 2 centimetrus lielos graudos, veidojot tā sauktos “kukurūzas graudus”, tādējādi pabeidzot siera apstrādi piena vannā. |
| --- | --- |

—

Sarecināto pienu, ko sauc par “coagulum jeb recekli”, sadala, sagriežot aptuveni 1 vai 2 centimetrus lielos graudos, veidojot tā sauktos “kukurūzas graudus”, tādējādi pabeidzot siera apstrādi piena vannā.

| — | Recekļa–sūkalu maisījumu vairākkārt apmaisa un nostādina, līdz iegūst pietiekami notecinātus siera graudus. |
| --- | --- |

—

Recekļa–sūkalu maisījumu vairākkārt apmaisa un nostādina, līdz iegūst pietiekami notecinātus siera graudus.

| — | Daļu sūkalu var notecināt pirms iepildīšanas veidnē. |
| --- | --- |

—

Daļu sūkalu var notecināt pirms iepildīšanas veidnē.

| — | Siera masas iepildīšanu veidnē veic pēc pirmās notecināšanas uz audekla vai izmantojot sistēmu, kas būtu līdzvērtīga tai, kādu lieto, sieru izgatavojot saimniecībā uz vietas. |
| --- | --- |

—

Siera masas iepildīšanu veidnē veic pēc pirmās notecināšanas uz audekla vai izmantojot sistēmu, kas būtu līdzvērtīga tai, kādu lieto, sieru izgatavojot saimniecībā uz vietas.

| — | Notecināšanu telpā, kurā temperatūra ir no 18 °C līdz 25 °C, veic bez presēšanas un pastāvīgi apvēršot 24 līdz 48 stundu laikā. |
| --- | --- |

—

Notecināšanu telpā, kurā temperatūra ir no 18 °C līdz 25 °C, veic bez presēšanas un pastāvīgi apvēršot 24 līdz 48 stundu laikā.

| — | Sālīšanu veic notecināšanas beigās, pēc siera izņemšanas no veidnes iegremdējot to sālījumā un/vai sālot ar sauso paņēmienu.” |
| --- | --- |

—

Sālīšanu veic notecināšanas beigās, pēc siera izņemšanas no veidnes iegremdējot to sālījumā un/vai sālot ar sauso paņēmienu.”

“Ceturtajā dienā pēc sarecināšanas telpā, kuras temperatūra ir no 6 °C līdz 15 °C, veic siera masas sadurstīšanu, lai nodrošinātu tās aerāciju un veicinātu Penicillium roqueforti sēņu attīstību.”

“Uzglabāt izejvielu–pienu, produktus ražošanas gaitā, siera recekli vai svaigu sieru temperatūrā, kas zemāka par 0 °C, ir aizliegts.”

Pamatojums

Siera izgatavošanas apstākļu kopums aprakstīts precīzāk.

Norādīta sarecināšanas temperatūra, kā arī sālīšanas posms, kas ir svarīgi sieram raksturīgo īpašību iegūšanai.

Sadurstīšanas posms ir būtisks, lai panāktu “Fourme d’Ambert” sieram raksturīgā pelējuma attīstību. Tādēļ ir svarīgi labi aprakstīt šo posmu.

Nogatavināšana un glabāšana

Nogatavināšana un glabāšana

“Pēc sadurstīšanas seko vismaz 17 dienu ilgs nogatavināšanas posms pagrabos vai nogatavināšanas telpās no 6 °C līdz 15 °C temperatūrā un no 90 līdz 98 % relatīvajā mitrumā.”

“Pēc tam sieru glabā telpā, kurā temperatūra ir no 0 °C līdz 6 °C, kamēr nav pagājušas 28 dienas pēc sarecināšanas.”

“Sieru var apzīmēt ar kontrolētas cilmes vietas nosaukumu “Fourme d’Ambert” tikai no divdesmit astotās dienas pēc sarecināšanas.”

“Recekļa vai svaigā siera mākslīga saglabāšana nav atļauta ne ar kādiem paņēmieniem.”

“Svaigā siera un nogatavināšanas stadijā esoša siera uzglabāšana telpā vai iesaiņojumā ar modificētu atmosfēru ir aizliegta.”

Pamatojums

Nogatavināšanas apstākļi precizēti, lai šim svarīgajam siera izgatavošanas posmam nodrošinātu labu regulējumu.

Saimniecībā izgatavotā produkcija

Saimniecībā izgatavotā produkcija

“Īpašos gadījumos, kad sieru izgatavo saimniecībā uz vietas, drīkst izmantot ne vairāk kā divu secīgu slaukumu pienu, turklāt pirmā slaukuma pienu uzglabāšanai atdzesē.”

“Sieru izgatavo no svaiga pilnpiena, neveicot olbaltumvielu un tauku satura pielīdzināšanu standartam.”

“Sarecināšanu ar himozīnu veic ne vēlāk kā 16 stundas pēc pirmā slaukuma.”

“Siera masu iepilda veidnē pēc pirmās notecināšanas uz audekla vai izmantojot tam līdzvērtīgu sistēmu.”

Pamatojums

Dažādie specifiskie posmi, kas raksturīgi siera izgatavošanai saimniecībā, sakopoti un aprakstīti tikai vienā daļā.

3.6.   Saikne ar ģeogrāfisko vidi:

Saikne ar ģeogrāfisko vidi:

Otrā, trešā un ceturtā daļa aizstāta ar šādām rindkopām:

“Hautes Chaumes ir plaši klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža; šis apvidus ir nodrošināts ar ūdensresursiem, un klimatu tajā ietekmē gan kontinents, gan okeāns. Kaut arī netrūkst dabas faktoru radītu grūtību, apgabalā noritējusi rosīga, ar ganībām saistīta saimnieciskā dzīve, siera ražošanā izmantojot no nelieliem ganāmpulkiem iegūtos piena daudzumus.

Līdz Otrajam pasaules karam furmas izgatavošana notika vienīgi saimniecībās, un to veica tā sauktajās “jasseries”, kas bija līdzīgas Alpos sastopamajām kalnu ganu namiņiem vai Overņas [Auvergne] mazajām kalnu siernīcām. Šādas “jasseries” bija izplatītas kalnu nogāzēs abpus Forēzas kalnu masīvam. Toreiz pastāvēja tikai viena veida siers, un to sauca par “Fourme d’Ambert” jeb “Fourme de Montbrison” – divu svarīgāko tirgu vārdā, kuri atradās kalna masīva attiecīgi vienā vai otrā pusē.

XX gadsimta sākumā apstākļos, kad Forēzas kalnos vasaras ganību laikā saimniecībās ražotā siera produkcija samazinājās, tur izveidojās pienotavas, īpaši šo kalnu dienvidu nogāzēs. Un 1950. gadā jau bija aptuveni piecpadsmit šādu pienotavu, kas savāca pienu reizumis no ļoti ierobežota plašuma apkārtnes.

Tāpat XX gadsimta sākumā parādījās arī uzņēmēji, kas sāka izgatavot furmu ārpus tradicionālā ražošanas apgabala. Iesākumā tas norisinājās Pijdedomā (Laqueuille un Rochefort-Montagne), tad Kantalā (Murat) un Doras [Dore] ielejā (Thiers, Puy de Dôme). Visbeidzot, pagājušā gadsimta 50. gados siera ražotnes nodibinājās Senflūrā [Saint-Flour] (Kantalā) un Balbiņī [Balbigny] (Luāras ielejā).

Šis perifērijas apgabals, kurā XX gadsimta sākumā izplatījās siera ražošana, saistīts ar tādām saimnieciskās darbības nozarēm, kuras lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ var attīstīties kalnu apvidū. Tur galvenokārt sastopamas kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kur saimnieciskās dzīves pamatā ir liellopu audzēšana.

Līdztekus saimniecībās ražotās produkcijas apjoma kritumam un ražošanas apgabala paplašināšanās gaitai attīstījās ražošanas paņēmieni. Tādējādi furmas attīstība gājusi rokrokā ar atteikšanos no malšanas un siera sālīšanas masā, dodot priekšroku mērenākai sūkalu notecināšanai un sālīšanai, iegremdējot sālījumā. No viena un tā paša produkta, ko sauca vai nu par “Fourme d’Ambert”, vai par “Fourme de Montbrison”, notika pāreja uz divu paveidu produkciju: ražojot vienu – “Montbrison” sieru –, sūkalas notecina vienā reizē, siera masu samaļ un sāla visu recekļa masu, bet, izgatavojot otru – “Ambert” sieru –, sūkalas notecina ne tik pilnīgi un sieru sāla, iegremdējot to sālījumā un/vai apsālot siera virsu.

Lai gan attiecīgos tekstos norādīts, ka nosaukumi “Fourme d’Ambert” un “Fourme de Montbrison” ir sinonīmi, taču, piešķirot šim sieram cilmes vietas nosaukumu, kļuva skaidrs, ka faktiski starp abiem sieriem ir labi manāmas atšķirības kā ražotņu izveides ziņā, tā arī siera tehnoloģijas ziņā. Tāpēc uzsākts darbs, lai labāk aprakstītu abus sierus un pārskatītu to ražošanas ģeogrāfisko sadalījumu, nosakot, ka katru no tiem ražo tajā apgabalā, kur tas tradicionāli izgatavots.”

Pamatojums

Punkts “saikne” grozīts saistībā ar grozījumiem, kas izdarīti punktos “Nosaukums”, “Ģeogrāfiskais apgabals”, “Produkta apraksts” un “Ražošanas metode”.

3.7.   Marķējums:

Marķējums:

Pēc valsts tiesību aktos notikušajām izmaiņām ieviesti jauni noteikumi attiecīgu atjauninājumu veikšanai un precizējumi. Atcelta prasība norādīt INAO logotipu.

INAO

3.8.   Valsts prasības:

Valsts prasības:

Pievienots

“Dekrēts par kontrolētas cilmes vietas nosaukumu “Fourme d’Ambert” un tā piemērošanas tehniskie noteikumi”.

Pamatojums

Ar 2002. gada 29. aprīļa dekrētu apstiprināto kontrolētās cilmes vietas nosaukuma piemērošanas tehnisko noteikumu iekļaušana ACVN specifikācijā.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“FOURME D’AMBERT”

“FOURME D’AMBERT”

EK Nr. FR-PDO-0117-0119-30.03.2006

EK Nr. FR-PDO-0117-0119-30.03.2006

ACVN ( X ) AĢIN ( )

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Adrese:

51 rue d’Anjou

51 rue d’Anjou

75008 Paris

75008 Paris

FRANCE

FRANCE

Tālr.

+33 153898000

Fakss

+33 153898060

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa:

Grupa:

| Nosaukums: | Syndicat Interprofessionnel de la Fourme d’Ambert |
| --- | --- |
| Adrese: | 4 place de l'Hôtel de Ville |
| 63600 Ambert |
| FRANCE |

Nosaukums:

Syndicat Interprofessionnel de la Fourme d’Ambert

Syndicat Interprofessionnel de la Fourme d’Ambert

Adrese:

4 place de l'Hôtel de Ville

4 place de l'Hôtel de Ville

63600 Ambert

63600 Ambert

FRANCE

FRANCE

Tālr.

+33 473820155

Fakss

+33 473824400

E-pasts:

contact@fourme-ambert.com

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji citi ( )

3.   Produkta veids:

Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

4.   Specifikācija:

Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

Nosaukums:

“Fourme d’Ambert”

4.2.   Apraksts:

Apraksts:

Sieru izgatavo no govs piena, tam ir cilindriska forma 17 līdz 21 cm augstumā un 12,5 līdz 14 cm diametrā, tā svars ir no 1,9 līdz 2,5 kg, sieram ir pelējuma caurausta masa, tā nav ne presēta, ne termiski apstrādāta, siera masa sarecināta ar himozīnu, tauku saturs sausnā – 50 %, un sausna veido vismaz 50 %.

Sieram ir sausa garoza ar pelējuma sēņu veidotu kārtu, uz kuras var būt baltas, dzeltenas un sarkanas krāsas appelējumi, kā arī zilgani pelējuma iekrāsojumi. Baltas krāsas vai krēmkrāsas siera masai ir spraugas, un to caurauž vienmērīgi izkliedēts gaiši zilas vai zaļas krāsas pelējums.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Ģeogrāfiskais apgabals:

Siera “Fourme d’Ambert” ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst:

| — | produkta vēsturiskās izcelsmes apgabals, ko veido Hautes Chaumes du Forez – Forēzas kalnu augšējā daļa, kas atrodas Luāras [Loire] un Pijdedomas [Puy de Dôme] departamentā. Gan ģeomorfoloģiskajā, gan arī botāniskajā ziņā tas ir apvidus ar skaidri izteiktu dabas apstākļu savdabību. Hautes Chaumes ir plaši klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža, un klimatu tajos ietekmē gan kontinents, gan okeāns. Tajā sastopamo dažādo augu kopu izveidošanos ietekmējuši vietējie apstākļi, kā arī pašreiz un pagātnē vērotās zemes platību apganīšanas īpatnības: tajā sastopami gan zālāji un pļavas, gan landi, kurus lielākoties klāj mellenāju, virsāju un irbuleņu audzes, gan landi ar klintāju rasaskrēsliņu un parasto zileņu audzēm, gan arī mitrāji un kūdrāji. Hautes Chaumes ir arī apvidus, kur sastopamas jas jeb jasseries (alpīnajām pļavām raksturīgās ganu būdiņas tādā augstumā virs jūras līmeņa, kādā pastāvīgos mitekļus nebūvē) – ar seno furmas [fourme] izgatavošanas tradīciju saistītās ganību saimniecības liecinieces; |
| --- | --- |

—

produkta vēsturiskās izcelsmes apgabals, ko veido Hautes Chaumes du Forez – Forēzas kalnu augšējā daļa, kas atrodas Luāras [Loire] un Pijdedomas [Puy de Dôme] departamentā. Gan ģeomorfoloģiskajā, gan arī botāniskajā ziņā tas ir apvidus ar skaidri izteiktu dabas apstākļu savdabību. Hautes Chaumes ir plaši klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža, un klimatu tajos ietekmē gan kontinents, gan okeāns. Tajā sastopamo dažādo augu kopu izveidošanos ietekmējuši vietējie apstākļi, kā arī pašreiz un pagātnē vērotās zemes platību apganīšanas īpatnības: tajā sastopami gan zālāji un pļavas, gan landi, kurus lielākoties klāj mellenāju, virsāju un irbuleņu audzes, gan landi ar klintāju rasaskrēsliņu un parasto zileņu audzēm, gan arī mitrāji un kūdrāji. Hautes Chaumes ir arī apvidus, kur sastopamas jas jeb jasseries (alpīnajām pļavām raksturīgās ganu būdiņas tādā augstumā virs jūras līmeņa, kādā pastāvīgos mitekļus nebūvē) – ar seno furmas [fourme] izgatavošanas tradīciju saistītās ganību saimniecības liecinieces;

Hautes Chaumes du Forez

Hautes Chaumes

Hautes Chaumes

jas

jasseries

| — | perifēriskais apgabals savukārt atbilst ražotņu izplatībai XX gadsimta sākumā. Tas saistīts ar tādām saimnieciskās darbības nozarēm, kuras lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ var attīstīties kalnu apvidū. Tur sastopamas galvenokārt kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kur saimnieciskās dzīves pamatā ir liellopu audzēšana. |
| --- | --- |

—

perifēriskais apgabals savukārt atbilst ražotņu izplatībai XX gadsimta sākumā. Tas saistīts ar tādām saimnieciskās darbības nozarēm, kuras lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ var attīstīties kalnu apvidū. Tur sastopamas galvenokārt kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kur saimnieciskās dzīves pamatā ir liellopu audzēšana.

Piena ieguve, siera ražošana, nogatavināšana un glabāšana vismaz 28 dienas pēc piena sarecināšanas ar himozīnu notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā ietilpst šādu pašvaldību teritorijas:

Puy-de-Dôme departamentā

Puy-de-Dôme

| | Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-d'Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d'Auvergne, un Viverols kantonā – visu pašvaldību teritorijas. |
| --- | --- |

Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-d'Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d'Auvergne, un Viverols kantonā – visu pašvaldību teritorijas.

Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-d'Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d'Auvergne

Viverols

| | Aubière kantonā – Romagnat pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Aubière kantonā – Romagnat pašvaldības teritorija.

Aubière

Romagnat

| | Beaumont kantonā – Saint-Genès-Champanelle pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Beaumont kantonā – Saint-Genès-Champanelle pašvaldības teritorija.

Beaumont

Saint-Genès-Champanelle

| | Billom kantonā – Bongheat, Mauzun un Montmorin pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Billom kantonā – Bongheat, Mauzun un Montmorin pašvaldības teritorijas.

Billom

Bongheat, Mauzun un Montmorin

| | Champeix kantonā – Clémensat, Courgoul, Creste, Grandeyrolles, Ludesse, Montaigut-le-Blanc, Saint-Floret, Saint-Nectaire, Saint-Vincent, Saurier, Tourzel-Ronzières un Verrières pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Champeix kantonā – Clémensat, Courgoul, Creste, Grandeyrolles, Ludesse, Montaigut-le-Blanc, Saint-Floret, Saint-Nectaire, Saint-Vincent, Saurier, Tourzel-Ronzières un Verrières pašvaldības teritorijas.

Champeix

Clémensat, Courgoul, Creste, Grandeyrolles, Ludesse, Montaigut-le-Blanc, Saint-Floret, Saint-Nectaire, Saint-Vincent, Saurier, Tourzel-Ronzières

Verrières

| | Châteldon kantonā – Châteldon, Lachaux, Paslières, Puy-Guillaume un Ris pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Châteldon kantonā – Châteldon, Lachaux, Paslières, Puy-Guillaume un Ris pašvaldības teritorijas.

Châteldon

Châteldon, Lachaux, Paslières, Puy-Guillaume

Ris

| | Combronde kantonā – Combronde pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Combronde kantonā – Combronde pašvaldības teritorija.

Combronde

Combronde

| | Gerzat kantonā – Sayat pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Gerzat kantonā – Sayat pašvaldības teritorija.

Gerzat

Sayat

| | Issoire kantonā – Vodable pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Issoire kantonā – Vodable pašvaldības teritorija.

Issoire

Vodable

| | Jumeaux kantonā – Champagnat-le-Jeune, La Chapelle-sur-Usson, Esteil, Peslières, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d'Ollières un Valz-sous-Châteauneuf pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Jumeaux kantonā – Champagnat-le-Jeune, La Chapelle-sur-Usson, Esteil, Peslières, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d'Ollières un Valz-sous-Châteauneuf pašvaldības teritorija.

Jumeaux

Champagnat-le-Jeune, La Chapelle-sur-Usson, Esteil, Peslières, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d'Ollières

Valz-sous-Châteauneuf

| | Lezoux kantonā – Néronde-sur-Dore, Orléat un Peschadoires pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Lezoux kantonā – Néronde-sur-Dore, Orléat un Peschadoires pašvaldības teritorija.

Lezoux

Néronde-sur-Dore, Orléat

Peschadoires

| | Menat kantonā – Blot-l'Eglise, Lisseuil, Menat, Neuf-Eglise, Pouzol, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Pardoux, Saint-Rémy-de-Blot, Servant un Teilhet pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Menat kantonā – Blot-l'Eglise, Lisseuil, Menat, Neuf-Eglise, Pouzol, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Pardoux, Saint-Rémy-de-Blot, Servant un Teilhet pašvaldības teritorija.

Menat

Blot-l'Eglise, Lisseuil, Menat, Neuf-Eglise, Pouzol, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Pardoux, Saint-Rémy-de-Blot, Servant

Teilhet

| | Riom-Est kantonā – Châtelguyon pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Riom-Est kantonā – Châtelguyon pašvaldības teritorija.

Riom-Est

Châtelguyon

| | Riom-Ouest kantonā – Enval un Volvic pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Riom-Ouest kantonā – Enval un Volvic pašvaldības teritorijas.

Riom-Ouest

Enval

Volvic

| | Royat kantonā – Chanat-la-Mouteyre, Durtol un Orcines pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Royat kantonā – Chanat-la-Mouteyre, Durtol un Orcines pašvaldības teritorijas.

Royat

Chanat-la-Mouteyre, Durtol

Orcines

| | Saint-Amant-Tallende kantonā – Aydat, Chanonat, Cournols, Olloix, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saulzet-le-Froid un Le Vernet-Sainte-Marguerite pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Saint-Amant-Tallende kantonā – Aydat, Chanonat, Cournols, Olloix, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saulzet-le-Froid un Le Vernet-Sainte-Marguerite pašvaldības teritorijas.

Saint-Amant-Tallende

Aydat, Chanonat, Cournols, Olloix, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saulzet-le-Froid

Le Vernet-Sainte-Marguerite

| | Saint-Germain-Lembron kantonā – Saint-Gervazy pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Saint-Germain-Lembron kantonā – Saint-Gervazy pašvaldības teritorija.

Saint-Germain-Lembron

Saint-Gervazy

| | Sauxillanges kantonā – Bansat, Chaméane, Egliseneuve-des-Liards, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Jean-en-Val, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Sauxillanges, Sugères un Vernet-la-Varenne pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Sauxillanges kantonā – Bansat, Chaméane, Egliseneuve-des-Liards, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Jean-en-Val, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Sauxillanges, Sugères un Vernet-la-Varenne pašvaldības teritorijas.

Sauxillanges

Bansat, Chaméane, Egliseneuve-des-Liards, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Jean-en-Val, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Sauxillanges, Sugères

Vernet-la-Varenne

| | Vic-le-Comte kantonā – Isserteaux, Manglieu, Pignols un Sallèdes pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Vic-le-Comte kantonā – Isserteaux, Manglieu, Pignols un Sallèdes pašvaldības teritorijas.

Vic-le-Comte

Isserteaux, Manglieu, Pignols

Sallèdes

Cantal departamentā

Cantal

Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord un Saint-Flour – Sud kantonā – visu pašvaldību teritorijas.

Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord

Saint-Flour – Sud

Loire departamentā

Loire

| | Montbrison kantonā – Lérigneux un Roche pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Montbrison kantonā – Lérigneux un Roche pašvaldības teritorijas.

Montbrison

Lérigneux

Roche

| | Noirétable kantonā – La Chamba un La Chambonie pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

Noirétable kantonā – La Chamba un La Chambonie pašvaldības teritorija.

Noirétable

La Chamba

La Chambonie

| | Saint-Georges-en-Couzan kantonā – Chalmazel, Jeansagnière, Saint-Bonnet-le-Courreau un Sauvain pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

Saint-Georges-en-Couzan kantonā – Chalmazel, Jeansagnière, Saint-Bonnet-le-Courreau un Sauvain pašvaldības teritorijas.

Saint-Georges-en-Couzan

Chalmazel, Jeansagnière, Saint-Bonnet-le-Courreau

Sauvain

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Izcelsmes apliecinājums:

Visiem uzņēmējiem, kas vēlas iesaistīties visā “Fourme d’Ambert” ražošanas procesā vai kādā tā daļā – piena savākšanā, pārstrādē vai siera nogatavināšanā –, ir jāiesniedz paziņojums ar identifikācijas datiem. Paziņojumu apstiprina un iereģistrē grupa.

Katram uzņēmējam jānodrošina kompetentajām iestādēm piekļuve reģistriem, kā arī visiem citiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un siera izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus, jo īpaši ikdienas uzskaites žurnālam, kurā reģistrēti piena un siera ieejas un izejas dati, vai jebkuram citam līdzvērtīgam dokumentam.

Nogatavināšanas pagrabu ekspluatētājiem jāuztur īpašs reģistrs vai līdzvērtīgi uzskaites dokumenti, kuros reģistrēti ieejas un izejas dati ar šādām norādēm: sadurstīšanas datums, sieru skaits un partiju numuri, datums, kurā siers izvests no pagrabiem vai nogatavināšanas telpām pēc nogatavināšanas perioda beigām.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitātes un tipisko īpašību atbilstību prasībām.

4.5.   Ražošanas metode:

Ražošanas metode:

Visa gada garumā slaucamo govju pamatuzturs ir lopbarība, kas iegūta tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. No šā noteikuma pieļaujams atkāpties sausuma laikā, neparedzētu laika apstākļu vai citu ārkārtēju apstākļu dēļ.

Uztura pamatā ir svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens. Laikā, kad pieejama svaiga ganību zāle, obligāta ir govju ganīšana ganībās, tiklīdz to atļauj laika apstākļi. Ganību periodā ir aizliegts pastāvīgi turēt dzīvniekus tikai kūtī, kā arī audzēt tos mākslīgos apstākļos, nelaižot ārā. Slaucamo govju ganāmpulkā katrai govij vidēji gadā papildbarības un barības piedevu veidā nedrīkst izēdināt vairāk kā 1 800 kg barības sausnas.

Uzglabāt pienu saimniecībā nedrīkst ilgāk par 48 stundām pēc pirmā slaukuma.

Sieru izgatavo no svaiga pilnpiena, neveicot olbaltumvielu un tauku satura pielīdzināšanu standartam.

Piena sarecināšanu veic temperatūrā no 30 °C līdz 35 °C. Sarecināt drīkst vienīgi ar himozīnu.

Tālākajā gaitā veiktie dažādie posmi – “coagulum jeb recekļa” sagriešana no 1 līdz 2 cm lielos graudos, veidojot tā sauktos “kukurūzas graudus”, siera graudu maisīšana, iepildīšana veidnē, sūkalu notecināšana un notecināšanas beigu daļā – sālīšana, iegremdējot sālījumā un/vai apkaisot ar sāli.

coagulum

Sākot no ceturtās dienas pēc sarecināšanas telpā, kuras temperatūra ir no 6 °C līdz 15 °C, veic siera masas sadurstīšanu.

Pēc sadurstīšanas seko vismaz 17 dienu ilgs nogatavināšanas posms pagrabos vai nogatavināšanas telpās no 6 °C līdz 15 °C temperatūrā un no 90 līdz 98 % relatīvajā mitrumā.

Pēc tam sieru glabā telpā, kuras temperatūra ir no 0 °C līdz 6 °C, kamēr nav pagājušas 28 dienas pēc sarecināšanas.

Sieru var apzīmēt ar kontrolētas cilmes vietas nosaukumu “Fourme d’Ambert” tikai sākot no divdesmit astotās dienas pēc sarecināšanas.

4.6.   Saikne:

Saikne:

Droši zināms, ka furmas izgatavošana aizsākusies agrajos viduslaikos Haut-Forez rajonā, kur ganību lopkopība vēl bija saglabājusies pēc Otrā pasaules kara.

Haut-Forez

Tomēr leģendas stāsta, ka gallu laikos šo sieru jau pazinuši druīdi, kas Forēza kalnos izpildīja sava kulta rituālus, un bijušais Pastēra institūta direktors Māzs [Maze] uzskata, ka “Fourme d'Ambert” vai “Fourme de Montbrison” Arvernu [Arvernes] zemē gatavots jau pirms Cēzara iekarojumiem.

Maze

Arvernes

Neapgāžami pierādījumi par “Fourme d'Ambert” un “Fourme de Montbrison” pastāvēšanu datējami ar VIII un IX gadsimtu: raksturīgā siera forma atveidota uz viena no septiņiem akmeņiem, kas iemūrēti virs senas Šomas [Chaulme] feodāļa kapelas ieejas durvīm netālu no Sentantēmas [Saint-Anthème] Forēzas kalnos.

Chaulme

Saint-Anthème

Vārds “furma” cēlies no vārda “forma” – trauks, kurā turēja recekli –, un šo vārdu izmanto, lai apzīmētu Francijas vidienes kalnu sierus.

Sākotnējais ražošanas apgabals atrodas Forēzas kalnos, kuru augstākais punkts ir 1 640 m virs jūras līmeņa – Pierre-Sur-Haute kalns. Tie ir plaši bezmeža klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža; šis apvidus ir nodrošināts ar ūdensresursiem, un klimatu tajā ietekmē gan kontinents, gan okeāns. Kaut arī netrūkst dabas faktoru radītu grūtību, apgabalā noritējusi rosīga, ar ganībām saistīta saimnieciskā dzīve, siera ražošanā izmantojot no nelieliem ganāmpulkiem iegūtos piena daudzumus.

Pierre-Sur-Haute

Līdz Otrajam pasaules karam furmas izgatavošana notika vienīgi saimniecībās, un to veica tā sauktajās “jasseries”, kas bija līdzīgas Alpos sastopamiem kalnu ganu namiņiem vai Overņas [Auvergne] mazajām kalnu siernīcām. Šādas “jasseries” bija izplatītas kalnu nogāzēs abpus Forēzas kalnu masīvam. Toreiz pastāvēja tikai viena veida siers, un to sauca par “Fourme d’Ambert” jeb “Fourme de Montbrison” – divu svarīgāko tirgu vārdā, kuri atradās kalna masīva attiecīgi vienā vai otrā pusē.

Auvergne

XX gadsimta sākumā apstākļos, kad Forēzas kalnos vasaras ganību laikā saimniecībās ražotā siera produkcija samazinājās, tur izveidojās pienotavas, īpaši šo kalnu dienvidu nogāzēs. Un 1950. gadā jau bija aptuveni piecpadsmit šādu pienotavu, kas savāca pienu reizumis no ļoti ierobežota plašuma apkārtnes.

Tāpat XX gadsimta sākumā parādījās arī uzņēmēji, kas sāka izgatavot furmu ārpus tradicionālā ražošanas apgabala. Iesākumā tas norisinājās Pijdedomā (Laqueuille un Rochefort-Montagne), tad Kantalā (Murat) un Doras [Dore] ielejā (Thiers, Puy de Dôme). Visbeidzot, pagājušā gadsimta 50. gados siera ražotnes nodibinājās Senflūrā [Saint-Flour] (Kantalā) un Balbiņī [Balbigny] (Luāras ielejā).

Laqueuille

Rochefort-Montagne

Murat

Dore

Thiers, Puy de Dôme

Saint-Flour

Balbigny

Šis perifērijas apgabals, kurā XX gadsimta sākumā izplatījās siera ražošana, saistīts ar tādām saimnieciskās darbības nozarēm, kuras lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ var attīstīties kalnu apvidū. Tur sastopamas galvenokārt kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kur ekonomiskās dzīves pamatā ir liellopu audzēšana.

Līdztekus saimniecībās ražotās produkcijas apjoma kritumam un ražošanas apgabala paplašināšanās gaitai attīstījās ražošanas paņēmieni. Tādējādi furmas attīstība gājusi rokrokā ar atteikšanos no malšanas un siera sālīšanas masā par labu pakāpeniskākai sūkalu notecināšanai un sālīšanai, iegremdējot sālījumā. No viena un tā paša produkta, ko sauca vai nu par “Fourme d’Ambert”, vai par “Fourme de Montbrison”, notika pāreja uz divu paveidu produkciju: ražojot vienu – “Montbrison” sieru –, sūkalas notecina vienā reizē, siera masu samaļ un sāla visu recekļa masu, bet, izgatavojot otru – “Ambert” sieru –, sūkalas notecina ne tik pilnīgi un sieru sāla, iegremdējot to sālījumā un/vai apsālot siera virsu.

Lai gan attiecīgos tekstos norādīts, ka nosaukumi “Fourme d’Ambert” un “Fourme de Montbrison” ir sinonīmi, taču, piešķirot šim sieram cilmes vietas nosaukumu, kļuva skaidrs, ka faktiski starp abiem sieriem ir labi manāmas atšķirības kā ražotņu izveides ziņā, tā arī siera tehnoloģijas ziņā. Tāpēc uzsākts darbs, lai labāk aprakstītu abus sierus un pārskatītu to ražošanas ģeogrāfisko sadalījumu, nosakot, ka katru no tiem ražo tajā apgabalā, kur tas tradicionāli izgatavots.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

I.N.A.O.

Adrese:

51 rue d’Anjou

51 rue d’Anjou

75008 Paris

75008 Paris

FRANCE

FRANCE

Tālr.

+33 153898000

Fakss

+33 142255797

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

| Nosaukums: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Adrese: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Nosaukums:

D.G.C.C.R.F.

D.G.C.C.R.F.

Adrese:

59 Bd V. Auriol

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

FRANCE

Tālr.

+33 144871717

Fakss

+33 144973037

4.8.   Marķēšana:

Marķēšana:

Uz marķējuma obligāti jābūt norādei “Appellation d’Origine Contrôlée” un siera nosaukumam, kas rakstīts ar burtiem, kuri pēc izmēra ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem burtiem, kas lietoti uz etiķetes.

Ir aizliegts norādīt jebkādu apzīmējumu tieši blakus kontrolētās cilmes vietas nosaukumam, izņemot īpašas preču zīmes vai zīmolus.

---

| 3.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/19

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 27/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“FOURME DE MONTBRISON”

EK Nr. FR-PDO-0005-0542-30.03.2006.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Adrese:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tālr.

+33 153898000

Fakss

+33 153898060

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Syndicat de la Fourme de Montbrison AOC |
| --- | --- |
| Adrese: | 11 boulevard de la Préfecture |
| 42600 Montbrison |
| FRANCE |

Nosaukums:

Syndicat de la Fourme de Montbrison AOC

Adrese:

11 boulevard de la Préfecture

42600 Montbrison

FRANCE

Tālr.

+33 477589130

Fakss

+33 477589130

E-pasts:

fourme-montbrison@wanadoo.fr

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( X ) piena savācēji

3.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Fourme de Montbrison”

4.2.   Apraksts:

“Fourme de Montbrison” izgatavo no govs piena, kas sarecināts ar himozīnu; tas ir cilindra formas siers 17 līdz 21 cm augstumā un 11,5 līdz 14,5 cm diametrā, ar svaru no 2,1 līdz 2,7 kg, ar zila pelējuma cauraustu siera masu, nepresēts, termiski neapstrādāts, fermentēts un sālīts, pievienojot sāli siera graudiem, kad tos ievieto veidnē.

Siera garoza ir oranžā krāsā, sausa, ar pelējuma sēņu veidotu kārtu, uz kuras var būt baltas, dzeltenas un sarkanas krāsas appelējumi. Krēmkrāsas siera masai ir maz spraugu, un to caurauž gaiši zilas krāsas pelējums. Nelielais spraugu skaits un viegli samanāmais zilais pelējums piešķir sieram maigumu.

Siera tauku saturs ir vismaz 52 grami uz 100 gramiem siera pēc pilnīgas izžūšanas, un sausnas saturs tajā nedrīkst būt mazāks par 52 gramiem uz 100 gramiem nogatavināta siera.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Ģeogrāfiskais apgabals aptver Forēzas (Forez) kalnus, kurus no austrumiem un no rietumiem apņem divi grābeni, kas veido Forēzas līdzenumu un Ambēra (Ambert) ieleju. Apgabalā ietilpst šādas 33 Luāras (Loire) un Pijdedomas (Puy de Dôme) departamenta pašvaldību teritorijas:

Luāras departamentā – Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Ecotay-l'Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-de-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d'Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla, Verrières-en-Forez;

Pijdedomas departamentā – Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne un Valcivières.

Piena ražošana, siera izgatavošana, nogatavināšana un uzglabāšana līdz pat 32 dienām pēc sarecināšanas notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Ikvienam tirgus dalībniekam, kas vēlas iesaistīties visā ražošanas, piena savākšanas, “Fourme de Montbrison” siera izgatavošanas un nogatavināšanas procesā vai kādā tā daļā, ir jāiesniedz grupai paziņojums ar identifikācijas datiem.

Katram uzņēmējam jānodrošina kompetentajām iestādēm piekļuve reģistriem, kā arī visiem citiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un sieru izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus, jo īpaši ikdienas uzskaites žurnālam, kurā reģistrēti piena un siera ieejas un izejas dati, vai jebkuram citam līdzvērtīgam dokumentam.

Nogatavināšanas pagrabu ekspluatētājiem jāuztur īpašs reģistrs vai līdzvērtīgi uzskaites dokumenti, kuros reģistrēti ieejas un izejas dati ar šādām norādēm: caurduršanas datums, sieru skaits un partiju numuri, datums, kurā sieri tika izvesti no pagrabiem vai nogatavināšanas telpām pēc nogatavināšanas perioda beigām.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitātes un tipisko īpašību atbilstību prasībām.

4.5.   Ražošanas metode:

Piena ražošana, siera izgatavošana, nogatavināšana un uzglabāšana līdz pat 32 dienām pēc sarecināšanas notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

Visa gada garumā piena govju pamatuzturs ir lopbarība, kas iegūta šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Uztura pamatā ir svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens. Laikā, kad pieejama svaiga ganību zāle, obligāta ir govju ganīšana ganībās, tiklīdz to atļauj laika apstākļi.

Pēc sarecināšanas piena recekli sagriež siera graudos aptuveni 0,5 līdz 1 cm biezumā. Siera graudu masu vairākas reizes apmaisa un atstāj nostāvēties.

Tad siera graudu masu notecina, atstāj nostāvēties un viegli sapresē, pēc tam to sadala, sāla un liek veidnēs.

Pēc notecināšanas, kad sieru izņem no veidnes, to nedaudz apsāla no ārpuses, tad liek uz skujkoku plauktiem uz vairāk nekā 6 dienām. Telpas temperatūra ir no 18 līdz 22 °C.

Caurduršana tiek veikta, sākot no 10. dienas pēc sarecināšanas, pēc tam sieru vismaz 15 dienas nogatavina pagrabā vai nogatavināšanas telpā, kurā uztur 6–12 °C temperatūru. Tad sierus uzglabā telpā ar temperatūru 2–6 °C tik ilgi, kamēr pēc sarecināšanas paiet 32 dienu laikposms.

Ja sieru ražo saimniecībā, siera izgatavošanā izmanto svaigu pilnpienu, kura olbaltumvielu un tauku saturs nav homogenizēts.

4.6.   Saikne:

Šā siera – furma – izgatavošana ir aizsākusies agrajos viduslaikos Augšforēzas (Haut-Forez) reģionā, kur lauksaimnieciskā ražošana saglabājās līdz Otrajam pasaules karam: furma izgatavošana tajā laikā notika vienīgi saimniecībās, un to veica tā saucamajās “jasseries,” kas bija līdzīgas Alpos sastopamajām kalnu ganu būdiņām vai Overņas namiņiem. Šādas “jasserie”s bija izplatītas abpus Forēzas kalnu masīva kalniem. Produkta nosaukums ir cēlies no Monbrizonas (Montbrison) Luārā, kas bija svarīga noieta pilsētiņa un atrodas vienā no kalnu masīva pusēm (savukārt otrā pusē atradās cita svarīga noieta pilsētiņa – Ambēra (Ambert) Pijdedomā –, no kuras cēlies nosaukums “Fourme d’Ambert”).

Šā produkta ražošanas ģeogrāfisko apgabalu veido Forēzas kalnu augšējā daļa, kā arī dažas komūnas Forēzas kalnu austrumu daļā, kur šā siera izgatavošanas tradīcijas pastāv jau ilgu laiku. Šis apgabals atrodas uz granīta pamatieža, kur ledāju ietekme bijusi neliela, jo ledāju darbība galvenokārt skāra terases un ielejas. Nokrišņu daudzums ir visai liels (vidēji vairāk nekā 1 000 mm gadā).

Klimatā vērojama gan okeāna, gan kontinentāla ietekme. Gada vidējās temperatūras tādējādi ir visai zemas, mazākas par 10 °C un bieži zemākas par 5 °C.

Dažādās novērotās augu kopas ir atkarīgas no vietējiem apstākļiem, no vienas puses, un no pašreizējām un pagātnē vērotajām zemes platību apganīšanas īpatnībām, no otras puses.

“Fourme de Montbrison” ražošanas apstākļi, jo īpaši obligātā govju ganīšana ganībās visu laikposmu, kad tas ir iespējams, uzturs, kas balstās uz zālaugu izmantošanu un kukurūzas skābbarības ierobežotu lietošanu, nodrošina Forēzas kalnu masīva augu segas vērtīgu izmantošanu.

“Fourme de Montbrison” sieram ir raksturīga siera recekļa iepriekšēja notecināšana, siera graudu maisīšana un sālīšana, pēc kuras seko novietošana uz koka plauktiem.

Siera graudu izmērs, siera masas sālīšana un siera notecināšana uz koka plauktiem, kuru izmantošana pārmantota no priekšteču piekoptās siera izgatavošanas metodes, nodrošina produktam tā savdabīgās īpašības, proti, nelielo spraugu skaitu, nelielo zilās krāsas pelējumu, oranžo garozu, kā arī maigo garšu.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

I.N.A.O.

Adrese:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tālr.

+33 153898000

Fakss

+33 142255797

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

| Nosaukums: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Adrese: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Nosaukums:

D.G.C.C.R.F.

Adrese:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tālr.

+33 144871717

Fakss

+33 144973037

4.8.   Marķējums:

Neatkarīgi no obligātajām norādēm, kas jāizmanto uz visiem sieriem, uz ACVN “Fourme de Montbrison” sieru etiķetes norāda kontrolēto cilmes vietas nosaukumu ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielāko etiķetē izmantoto burtu izmēra.

Uz sieriem ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu obligāti marķējumā jāiekļauj norāde “Appellation d'Origine Contrôlée” (kontrolēts cilmes vietas nosaukums).

Ir aizliegts tieši blakus kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam iekļaut citas raksturojošas norādes, izņemot ražotāju vai tirgotāju preču zīmes.

---