# Úřední věstník C 42/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.042.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 42 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5319. února 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.042.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 42

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5319. února 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 042/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 042/01

Směnné kurzy vůči euru

1

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 042/02 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  ) | 2 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 042/03 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 3 |
| 2010/C 042/04 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 7 |
| 2010/C 042/05 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 12 |
| 2010/C 042/06 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 16 |

V   Oznámení

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 042/02

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  )

1

2

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 042/03

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

3

2010/C 042/04

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

7

2010/C 042/05

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

12

2010/C 042/06

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 19.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 42/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. února 2010

2010/C 42/01

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3567 |
| JPY | japonský jen | 123,30 |
| DKK | dánská koruna | 7,4432 |
| GBP | britská libra | 0,87040 |
| SEK | švédská koruna | 9,7913 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4651 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0680 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,720 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 271,18 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7090 |
| PLN | polský zlotý | 4,0008 |
| RON | rumunský lei | 4,1351 |
| TRY | turecká lira | 2,0633 |
| AUD | australský dolar | 1,5115 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4177 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,5364 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9358 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9102 |
| KRW | jihokorejský won | 1 560,70 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,3581 |
| CNY | čínský juan | 9,2703 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2890 |
| IDR | indonéská rupie | 12 638,17 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6138 |
| PHP | filipínské peso | 62,641 |
| RUB | ruský rubl | 40,8190 |
| THB | thajský baht | 45,009 |
| BRL | brazilský real | 2,4886 |
| MXN | mexické peso | 17,4548 |
| INR | indická rupie | 62,7810 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3567

JPY

japonský jen

123,30

DKK

dánská koruna

7,4432

GBP

britská libra

0,87040

SEK

švédská koruna

9,7913

CHF

švýcarský frank

1,4651

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0680

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,720

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

271,18

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7090

PLN

polský zlotý

4,0008

RON

rumunský lei

4,1351

TRY

turecká lira

2,0633

AUD

australský dolar

1,5115

CAD

kanadský dolar

1,4177

HKD

hongkongský dolar

10,5364

NZD

novozélandský dolar

1,9358

SGD

singapurský dolar

1,9102

KRW

jihokorejský won

1 560,70

ZAR

jihoafrický rand

10,3581

CNY

čínský juan

9,2703

HRK

chorvatská kuna

7,2890

IDR

indonéská rupie

12 638,17

MYR

malajsijský ringgit

4,6138

PHP

filipínské peso

62,641

RUB

ruský rubl

40,8190

THB

thajský baht

45,009

BRL

brazilský real

2,4886

MXN

mexické peso

17,4548

INR

indická rupie

62,7810

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 19.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 42/2

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 42/02

| 1. | Komise dne 12. února 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Lotte Chemical UK Limited, projektová společnost (special purpose vehicle), patřící společnosti KP Chemical Corporation (část skupiny Lotte Group, Korea), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování kontrolu nad celým podnikem Artenius UK Limited (v nucené správě) nákupem aktiv podniku Artenius UK Limited, jednajícího prostřednictvím jeho správců. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. února 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Lotte Chemical UK Limited, projektová společnost (special purpose vehicle), patřící společnosti KP Chemical Corporation (část skupiny Lotte Group, Korea), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování kontrolu nad celým podnikem Artenius UK Limited (v nucené správě) nákupem aktiv podniku Artenius UK Limited, jednajícího prostřednictvím jeho správců.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Artenius UK Limited: výroba a prodej čisté tereftalické kyseliny (ESP) a polyethylentereftalátové (PET) pryskyřice, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Artenius UK Limited: výroba a prodej čisté tereftalické kyseliny (ESP) a polyethylentereftalátové (PET) pryskyřice,

| — | podniku KP Chemical Corporation: výroba a prodej petrochemikálií. |
| --- | --- |

—

podniku KP Chemical Corporation: výroba a prodej petrochemikálií.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení ES o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení ES o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 19.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 42/3

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 42/03

Tímto zveřejněním se uděluje právo vznést proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí námitky obdržet do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„ŚLIWKA SZYDŁOWSKA“

č. ES: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Śliwka szydłowska“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.6 – | ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6 –

ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Pod názvem „śliwka szydłowska“ se rozumí sušené a uzené švestky s peckami či bez pecek.

Tvar švestky záleží na odrůdě a může být zakulacený, zploštělý či podlouhlý. Plody se vyznačují celistvou a elastickou konzistencí dužiny a mají velmi čistou a výraznou uzenou chuť a vůni. Pro tyto švestky je příznačná velmi vrásčitá, avšak zářivě lesklá tmavě hnědá slupka.

Velikost „śliwky szydłowské“ záleží na použité odrůdě švestek, na 1 kg plodů připadá 50 až 160 kusů. Obsah vody v hotovém produktu se pohybuje od 35 % do 45 %.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

K výrobě „śliwky szydłowské“ se používají plody slivoně švestky (švestky domácí, lat. Prunus domestica L. ssp domestica) a jejích odrůd: Stanley, Amers, Węgierka Dąbrowicka, Empres, Oneida, Jojo, Top, Valjevka, President a Damacha. Plody těchto odrůd mají při sušení a uzení požadované vlastnosti, mj. vysoký obsah cukru a poměrně nízký obsah vody.

K výrobě „śliwky szydłowské“ se používají plody, jež jsou při sklizni zralé a vhodné ke spotřebě. Plody musí být zdravé, mechanicky nepoškozené, bez známek hniloby a bez viditelných poškození způsobených hmyzem, roztoči nebo jinými škůdci. Použité plody nesmějí být jakkoli jinak poškozeny či znečištěny a nesmějí obsahovat další, neuvedené organismy, které by je učinily nepoživatelnými.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

V zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 se musí nacházet sušárny, v nichž probíhá celý proces sušení a uzení. Dovolena je pouze výroba ve speciálních tradičních szydłowských sušárnách. Při pálení se používá dubové, habrové a bukové dřevo nebo dřevo z ovocných stromů. Použití jiného dřeva je povoleno, avšak přísně je zakázáno použít dřevo bohaté na pryskyřici (dřevo jehličnatých stromů).

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

—

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisná oblast výroby „śliwky szydłowské“ zahrnuje obec (gmina) Szydłów (108 km2). Obec se nachází v okrese Staszów ve Svatokřížském vojvodství.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Oblast produkce „śliwky szydłowské“ je vymezena hranicemi obce Szydłów. Tato oblast se vyznačuje chudou půdou, jež však má vysoký obsah vápníku (miocénní vápenec). Průměrné roční atmosférické srážky v této oblasti se obvykle pohybují mezi 500 a 700 mm. Typické jsou rovněž nízké srážky v letních měsících a také poměrně velké oslunění oblasti. Vegetační období trvá 200–215 dní. Přibližně 80 % plochy, na níž se pěstuje ovoce, připadá na pěstování švestek. Rozloha švestkových sadů v této oblasti činí přibližně 900 ha.

Místní výrobci při využívání lehce dostupné suroviny vyvinuli způsob jejího zpracovávání pomocí speciálních sušáren. Konstrukci těchto sušáren, jež tvoří krajinný prvek obce Szydłów, navrhli a podle svých výjimečných dovedností uzpůsobili místní výrobci. V oblasti vymezené v bodě 4 se nachází cca 400 speciálních sušáren. Vzhledem k tomu, že oblast vymezená v bodě 4 má rozlohu 108 km2 a že na jejím území v roce 2004 žilo 5 118 obyvatel, připadala v onom roce skoro jedna sušárna na 13 obyvatel a na jednom km2 se nacházely 3,7 sušárny. Svědčí to nepochybně o velmi těsném svazku produktu s touto oblastí a potvrzuje to dovednosti místních výrobců.

K produkci „śliwky szydłowské“ se užívají výhradně sušárny, jejichž konstrukce umožňuje současně uzení i sušení švestek kouřem a horkým vzduchem, a nikoliv pouze horkým vzduchem. Sušárna je budova, jejíž rozměry jsou přizpůsobeny potřebám výrobce (velikost a počet sušicích podnosů). Uvnitř se nacházejí svislé přihrádky, na nichž jsou umístěny vysouvatelné dírkované sušicí podnosy nazývané laski, jež jsou vyrobeny ze dřeva. Nejníže položený podnos je umístěn přibližně 50 cm ode dna ohniště, jež se nachází pod úrovní podlahy. Výška sušárny nesmí překračovat 3 metry. Součástí sušárny je speciální stůl na přebírání švestek.

Ovoce se na sušicí podnosy ukládá ručně. Je třeba je pokládat tak, aby se vzduch a kouř hladce dostaly ke každé švestce. V závislosti na velikosti plodů se na podnosy pokládá různý počet jejich vrstev. Výška vrstvy nepřekračuje 12 cm.

Ovoce se suší a udí horkým vzduchem a kouřem vzniklým z pálení tvrdého dřeva z listnatých stromů na ohništi pod podnosy. Směs horkého vzduchu a kouře prochází sušicími podnosy a kolem plodů na nich umístěných. Využívá se gravitační oběh vzduchu či kouře. Teplota v sušárně se pohybuje od 45 °C do 90 °C v závislosti na množství a výhřevnosti dřeva v ohništi. Nejvyšší teplota je v dolní části sušárny, zatímco nejnižší teplota je ve střední části, což vyplývá z gravitačního oběhu vzduchu. Celý proces sušení a uzení trvá průměrně přibližně 48 hodin, ale tato doba se může různit v závislosti na velikosti plodů, udržované teplotě v sušárnách a vnějších povětrnostních faktorech – zejména teplotě a vlhkosti.

Rovnoměrně usušené a vyuzené plody jsou vybírány z podnosů. Vybírání, tzn. třídění se provádí ručně. Každý výrobce hodnotí (organoleptické hodnocení), zda švestka již dosáhla parametrů požadovaných v popisu produktu, zda je náležitě usušená a vyuzená. Každá švestka se hodnotí zvlášť. Plody, jež dosáhly požadovaných parametrů, se vyjmou a ostatní se vloží opět do sušárny.

Dovednosti místních producentů souvisejí mj. se znalostmi ohledně odpovídající jakosti švestek využívaných jako surovina pro sušení a ohledně uzení švestek. Pokud jde o uzení švestek, k velmi důležitým dovednostem místních producentů, které mají vliv na vlastnosti koncového produktu, patří: pokládání švestek na sušicí podnosy tak, aby se ke každé švestce dostal teplý vzduch a kouř, ruční přebírání a obracení plodů na podnosech alespoň dvakrát denně, umísťování podnosů v patřičné vzdálenosti od ohniště, stanovování doby uzení a sušení a každodenní stanovování udržované teploty v sušárně v závislosti na velikosti plodů a stupni vyuzení a usušení, organoleptické hodnocení každé švestky s cílem zajistit odpovídající jakost, vlastnosti a stupeň vyuzení a usušení produktu.

5.2   Specifičnost produktu:

„Śliwka szydłowska“ se vyznačuje celistvou a elastickou konzistencí dužiny, rovnoměrným stupněm usušení a vyuzení plodů a velmi intenzivní a lehce rozpoznatelnou uzenou chutí a vůní. Švestky mají charakteristickou vrásčitou a zářivě lesklou tmavě hnědou slupku. Pro „śliwku szydłowskou“ je charakteristická vysoká vlhkost, jež v okamžiku prodeje činí 35–45 %. Díky tomu, že vrstva švestek uložených na sušicím podnose nepřekračuje 12 cm a že švestky jsou několikrát denně obraceny, teplý vzduch a kouř se dostanou rovnoměrně ke každé švestce, čímž se zajistí uzení a zároveň i sušení plodů a čímž „śliwka szydłowska“ získává své specifické vlastnosti.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Souvislost „śliwky szydłowské“ s oblastí se zakládá na výjimečné jakosti, jež je výsledkem dovedností místních výrobců, a na pověsti, jež vychází z dlouholeté tradice produkce tohoto výrobku.

Na kvalitu „śliwky szydłowské“ mají vliv unikátní dovednosti místních výrobců a jimi používané tradiční způsoby produkce. Konstrukce sušáren a způsob sušení představují know-how místních výrobců. Dovednosti a know-how místních výrobců se výrazně liší od dovedností a know-how v jiných částech země i sousedních regionech.

Odpovídající konstrukce sušárny zajišťuje současně oběh teplého vzduchu i kouře, díky čemuž se švestky suší i udí. Změnami polohy sušicích podnosů v sušárně, dodržováním náležité teploty a doby sušení „śliwky szydłowské“ jsou zajištěny odpovídající jakost, vlastnosti a stupeň vyuzení a usušení produktu. Takové výjimečné lokální know-how se v jiných regionech nevyskytuje.

Pověst „śliwky szydłowské“ souvisí s dlouhou tradicí výroby tohoto produktu. Historie produkce či sušení a uzení švestek v Szydłowě se táhne přinejmenším do doby před 2. světovou válkou, což potvrzuje etnografický výzkum na území obce Szydłów. Podle výsledků výzkumu je historie sušení švestek ve vymezené oblasti dlouhá přibližně 80 let. V článku Szansa dla miasteczka („Šance pro městečko“) v novinách Słowo Ludu ze dne 25. listopadu 1988 jsou uvedeny informace o produkci „śliwky szydłowské“ a o problémech s jejich výkupem. O rozsahu produkce v dřívějších letech svědčí účtenky vystavené na různých výkupních místech z roku 1964 a 1967. V současnosti dosahuje objem produkce „śliwky szydłowské“ cca 800 tun ročně.

Pověst produktu dokládají články např. v novinách Echo Dnia – Echo Powiśla (25. srpna 2006), v novinách Gazeta Wyborcza – Kielce (26. července 2007), v časopise Hasło Ogrodnicze (č. 10 z roku 2005). „Śliwky szydłowské“ se rovněž doporučují na internetových stránkách http://www.potrawyregionalne.pl – Sezon na śliwki.

O vyhlášenosti tohoto produktu svědčí i ocenění Perły, jež mu bylo uděleno v roce 2005.

V Szydłowě se kromě toho již více než 10 let organizuje několikadenní „švestková slavnost“ na propagaci tohoto produktu – Święto Śliwki. Jednou z atrakcí slavnosti je ukázka sušení švestek na speciálních tradičních szydłowských sušicích podnosech. Je to výrazně uvedeno i na plakátě, jímž se tato slavnost propaguje.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 42/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 42/7

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 42/04

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„JABŁKA ŁĄCKIE“

č. ES: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Jabłka łąckie“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu (podle přílohy II)

| Třída 1.6 | – Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6

– Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

| 1. | Pod ochranným názvem „jabłka łąckie“ smí být prodávány následující odrůdy jablek:
  Vlastnosti produktu „jabłka łąckie“ | Odrůda | Barva slupky | Krycí barva (Barva a % povrchu) | Průměrná kyselost (g/kg) | Refraktometrický extrakt (brix) | Minimální pevnost (kg/cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výběrová jakost | I. jakost |
| 1 | IDARED a mutace | žlutozelená | červená > 55 % | červená > 35 % | 6,3 | > 10,5 | 5 |
| 2 | JONAGOLD a mutace | žlutozelená | světle až tmavě červená > 40 % | světle až tmavě červená > 18 % | 4,8 | > 10,5 | 5 |
| 3 | ŠAMPION a mutace | žlutozelená | světle růžové proužky > 54 % | světle růžové proužky > 33,3 % | 5,1 | > 9,5 | 4,5 |
| 4 | LIGOL a mutace | žlutozelená | světle červené proužky > 56 % | světle červené proužky > 38 % | 6,0 | > 9,5 | 5 |
| 5 | GOLDEN DELICIOUS a mutace | zelenožlutá | růžová > 25 % | růžová > 10 % | 5,2 | > 10,5 | 5 |
| 6 | GALA a mutace | světle zelenožlutá | červená > 40 % | červená > 20 % | 3,7 | > 10,5 | 5 |
| 7 | BOSKOOP | zelenošedožlutá | šedočervená > 25 % | šedočervená > 10 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 8 | RED BOSKOOP | zelenošedožlutá | červená > 55 % | červená > 37 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 9 | ELISE | zelenožlutá | červená > 75 % | červená > 53 % | 7,5 | > 10,5 | 5,5 |
| 10 | EARLY GENEVA | zelenožlutá | červená > 40 % | červená > 10 % | 9,2 | > 9,5 | 4,5 |
| 11 | TOPAZ | zelenožlutá | červená > 56 % | červená > 34 % | 9,0 | > 10,5 | 5 |
| 12 | LOBO | zelenožlutá | červená > 53 % | červená > 36 % | 5,2 | > 10,5 | 4,5 |
| 13 | RUBÍN a mutace | zelenožlutá | světle červené proužky > 40 % | světle červené proužky > 17 % | 6,9 | > 11 | 5 |
| 14 | GLOSTER | zelenožlutá | tmavě červená > 59 % | tmavě červená > 38 % | 5,9 | > 10,5 | 5,5 |
| 15 | JONAGORED a mutace | žlutozelená | tmavě červená > 75 % | tmavě červená > 54 % | 4,9 | > 10,5 | 5 |

1.

Pod ochranným názvem „jabłka łąckie“ smí být prodávány následující odrůdy jablek:

Vlastnosti produktu „jabłka łąckie“

Odrůda

Barva slupky

Krycí barva (Barva a % povrchu)

Průměrná kyselost (g/kg)

Refraktometrický extrakt (brix)

Minimální pevnost (kg/cm2)

Výběrová jakost

I. jakost

1

IDARED a mutace

žlutozelená

červená > 55 %

červená > 35 %

6,3

> 10,5

5

2

JONAGOLD a mutace

žlutozelená

světle až tmavě červená > 40 %

světle až tmavě červená > 18 %

4,8

> 10,5

5

3

ŠAMPION a mutace

žlutozelená

světle růžové proužky > 54 %

světle růžové proužky > 33,3 %

5,1

> 9,5

4,5

4

LIGOL a mutace

žlutozelená

světle červené proužky > 56 %

světle červené proužky > 38 %

6,0

> 9,5

5

5

GOLDEN DELICIOUS a mutace

zelenožlutá

růžová > 25 %

růžová > 10 %

5,2

> 10,5

5

6

GALA a mutace

světle zelenožlutá

červená > 40 %

červená > 20 %

3,7

> 10,5

5

7

BOSKOOP

zelenošedožlutá

šedočervená > 25 %

šedočervená > 10 %

12,0

> 11

5

8

RED BOSKOOP

zelenošedožlutá

červená > 55 %

červená > 37 %

12,0

> 11

5

9

ELISE

zelenožlutá

červená > 75 %

červená > 53 %

7,5

> 10,5

5,5

10

EARLY GENEVA

zelenožlutá

červená > 40 %

červená > 10 %

9,2

> 9,5

4,5

11

TOPAZ

zelenožlutá

červená > 56 %

červená > 34 %

9,0

> 10,5

5

12

LOBO

zelenožlutá

červená > 53 %

červená > 36 %

5,2

> 10,5

4,5

13

RUBÍN a mutace

zelenožlutá

světle červené proužky > 40 %

světle červené proužky > 17 %

6,9

> 11

5

14

GLOSTER

zelenožlutá

tmavě červená > 59 %

tmavě červená > 38 %

5,9

> 10,5

5,5

15

JONAGORED a mutace

žlutozelená

tmavě červená > 75 %

tmavě červená > 54 %

4,9

> 10,5

5

| 2. | Vzhled ovoce závisí na vlastnostech dané odrůdy. Základní barva je pro danou odrůdu charakteristická a krycí barva je intenzivnější než u průměru. Některé odrůdy mají voskové ojínění. Plody jsou náchylné ke vzniku rzivosti. |
| --- | --- |

2.

Vzhled ovoce závisí na vlastnostech dané odrůdy. Základní barva je pro danou odrůdu charakteristická a krycí barva je intenzivnější než u průměru. Některé odrůdy mají voskové ojínění. Plody jsou náchylné ke vzniku rzivosti.

| 3. | „Jabłka łąckie“ musí splňovat kritéria pro výběrovou jakost nebo I. jakost. |
| --- | --- |

3.

„Jabłka łąckie“ musí splňovat kritéria pro výběrovou jakost nebo I. jakost.

| 4. | Pevnost dužiny nesmí v době sklizně klesnout pod 6,5 kg/cm2 a na konci doby skladování pod 4,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

4.

Pevnost dužiny nesmí v době sklizně klesnout pod 6,5 kg/cm2 a na konci doby skladování pod 4,5 kg/cm2.

| 5. | Typickou vlastností produktu „jabłka łąckie“ je jejich relativně vysoká kyselost (3,7–12,0 g/kg). Z tohoto důvodu se o nich říká, že se vyznačují „zelenohorským podtónem“, jinými slovy mají svou charakteristickou chuť a jsou trpká a aromatická. |
| --- | --- |

5.

Typickou vlastností produktu „jabłka łąckie“ je jejich relativně vysoká kyselost (3,7–12,0 g/kg). Z tohoto důvodu se o nich říká, že se vyznačují „zelenohorským podtónem“, jinými slovy mají svou charakteristickou chuť a jsou trpká a aromatická.

| 6. | Refraktometrický extrakt se pohybuje v intervalu od 9 do 16 °Bx. |
| --- | --- |

6.

Refraktometrický extrakt se pohybuje v intervalu od 9 do 16 °Bx.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Podle specifikace se sady, kde se pěstují „jabłka łąckie“, musí nacházet v zeměpisné oblasti definované v části 4. V této oblasti se také musejí uskutečnit následující kroky:

| — | prořezávání, |
| --- | --- |

—

prořezávání,

| — | hnojení, |
| --- | --- |

—

hnojení,

| — | zavlažování, |
| --- | --- |

—

zavlažování,

| — | ošetřování, |
| --- | --- |

—

ošetřování,

| — | skladování (až do zabalení). |
| --- | --- |

—

skladování (až do zabalení).

Všechny produkční kroky jsou prováděny v souladu s právními předpisy, které stanovují zásady systému integrované produkce (IP).

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Žádná

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Všichni producenti a podniky, kteří balí „jabłka łąckie“, jsou povinni používat standardní štítky. Štítky budou distribuovány asociací Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa. Tato asociace předá podrobná pravidla distribuce štítků inspekčnímu orgánu. Tato pravidla v žádném případě nesmí diskriminovat producenty, kteří nejsou členy asociace.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

„Jabłka łąckie“ jsou pěstována v obcích Łącko, Podegrodzie a Stary Sącz (nacházejících se v okrese Nowy Sącz) a obci Łukowica (nacházející se v okrese Limanowa) v Malopolském (Małopolskie) vojvodství.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Oblast produkce „jabłka łąckie“ leží v kotlině Łącko (Kotlina Łącka). Na východě je ohraničena pohořím Jazowski, kterým řeka Dunajec protéká do široké horské kotliny Sącz. I přes hornatý charakter oblasti je zde podnebí mírné a vhodné pro rostlinnou výrobu a nabízí obzvláště dobré podmínky pro pěstování ovoce.

Půda v oblasti je hutná a neobsahuje hrubé ostrohranné frakce (skelety) (méně než 10 % skeletů) nebo jich obsahuje jen malé množství (10–25 %). Díky této charakteristice mohou stromy lépe kořenit, aniž by nějak výrazně narušovaly profily kyslíku a vody. Jelikož je zde půda obecně velmi hutná, svažující se pozemky vytvářejí příznivé podmínky pro pěstování ovocných stromů. Sklon pozemků (většina sadů leží na svazích se sklonem 5° až 15°) zajišťuje pravidelné odvádění přebytečné vody. Nadměrný objem vody v hutné půdě by negativně působil na její vodní profil a podporoval tak vznik houbových onemocnění. Průměrný roční objem srážek se pohybuje v intervalu od 700 do 1 000 mm. Podstatnou charakteristikou oblasti Łącko je velký rozdíl mezi denními a nočními teplotami. Denní rozdíl teplot v období zrání a sklizně ovoce často přesahuje 10 °C. V noci často i mrzne.

Dovednosti zdokonalované místními obyvateli po staletí a jejich typický temperament hrály při rozvoji ovocnářství v této oblasti významnou roli. Ti, jenž tento region v různých historických obdobích navštívili a sledovali, zdůrazňují bystrost, vnímavost, tvrdošíjnost a trpělivost zdejších obyvatel (přezdívaných „bílí horalé“). Tyto vlastnosti jsou pro rozvoj dané oblasti hospodářství důležité. Mimo jiné je třeba zdůraznit, že ve snaze dosáhnout vyšší kvality a zároveň co nejméně narušit přirozené životní prostředí místní ovocnáři zavedli systém integrované produkce (IP). V rámci tohoto systému jsou místní pěstitelé ovoce povinni přizpůsobit způsoby produkce klimatickým a půdním podmínkám převládajícím v oblasti definované v části 4. Cílem je zachovat specifické kvalitativní vlastnosti produktu „jabłka łąckie“.

5.2   Specifičnost produktu:

„Jabłka łąckie“ se vyznačují následujícími typickými vlastnostmi:

| — | krycí barvou intenzivnější než u průměru dané odrůdy (viz část 3.2), |
| --- | --- |

—

krycí barvou intenzivnější než u průměru dané odrůdy (viz část 3.2),

| — | pevností dužiny, která nesmí v době sklizně klesnout pod 6,5 kg/cm2 a na konci doby skladování pod 4,5 kg/cm2, |
| --- | --- |

—

pevností dužiny, která nesmí v době sklizně klesnout pod 6,5 kg/cm2 a na konci doby skladování pod 4,5 kg/cm2,

| — | refraktometrickým extraktem v intervalu od 9 do 16 °Bx, |
| --- | --- |

—

refraktometrickým extraktem v intervalu od 9 do 16 °Bx,

| — | vysokou celkovou kyselostí (kyselá „jabłka łąckie“ (přes 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; středně kyselá „jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): Idared a mutace, Jonagold a mutace, Šampion a mutace, Ligol a mutace, Golden Delicious a mutace, Gala a mutace, Lobo, Rubín a mutace, Gloster, Jonagored a mutace); pro tuto kyselost se o jablcích „jabłka łąckie“ říká, že se vyznačují „zelenohorským podtónem“, jinými slovy mají svou charakteristickou chuť a jsou trpká a aromatická. |
| --- | --- |

—

vysokou celkovou kyselostí (kyselá „jabłka łąckie“ (přes 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; středně kyselá „jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): Idared a mutace, Jonagold a mutace, Šampion a mutace, Ligol a mutace, Golden Delicious a mutace, Gala a mutace, Lobo, Rubín a mutace, Gloster, Jonagored a mutace); pro tuto kyselost se o jablcích „jabłka łąckie“ říká, že se vyznačují „zelenohorským podtónem“, jinými slovy mají svou charakteristickou chuť a jsou trpká a aromatická.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Souvislost mezi produktem „jabłka łąckie“ a zeměpisnou oblastí uvedenou v části 4 je odvozena ze specifických kvalitativních vlastností popsaných v části 5.2, které jsou výsledkem působení přírodních faktorů popsaných v části 5.1.1, a pověsti, které se jablka těší.

Velké rozdíly mezi denními a nočními teplotami pozitivně působí na organoleptické a fyzikálně-chemické vlastnosti ovoce, a zejména na rozsah krycí barvy a kyselost jablek. Výjimečný charakter jablek „jabłka łąckie“ potvrdily i senzorické rozbory. Tyto rozbory potvrzují, že ovoce se od jablek z jiných zeměpisných oblastí liší vyšší intenzitou výše uvedených vlastností, včetně pevnosti. Pevnost ovoce při sklizni a po správném skladování zaručuje křupavost jablek „jabłka łąckie“.

Jablka „jabłka łąckie“ získala pověst díky své dlouholeté tradici pěstování, neboť existují důkazy, že už ve 13. století se z oblasti Łącko do Gdaňsku dodávaly čerstvé švestky a jablka (W. Bazelich, „Historie starosądeckie“, Kraków 1965, s. 173). Listiny ze 16. století hovoří o sadech v oblasti Łącko jako o „panských zahradách“ a „farních zahradách“. V 17. a 18. století se zde již nacházely rozlehlé sady. Kontrolní záznamy velkostatkářů z roku 1698 mimo jiné uvádějí, že rolníci museli sklidit a dodat ovoce na panství jako svou robotní dávku.

Od roku 1947 se koná festival nazvaný „Dni Kwitnącej Jabłoni“ (Festival kvetoucích jabloní). Tento festival vznikl ze snahy zachovat tradici ovocnářství v oblasti Łącko a ubránit se proti stavbě přehrady na řece Dunajec a zaplavení města. Od té doby se festival pořádá každoročně v květnu a je stále populárnější. Účastní se jej místní hudební skupiny, dechové kapely a známí polští umělci. Velmi působivé jsou zdejší stánky a výstavky (s ovocem, kulinářskými lahůdkami, výrobky lidových umělců atd.). Informace o Festivalu kvetoucích jabloní jsou zveřejňovány v tisku. V průběhu festivalu navštíví Łącko nejen turisté z celého Polska, ale i vědci a teoretici ze zemědělských institutů a univerzit. To vše dokazuje, jak je toto odvětví hospodářství pro místní obyvatele velmi důležité.

Pověst jablek „jabłka łąckie“ je také podporována médii, např. programem na stanici Telewizja Polska nazvaným „Tyden“ (2007) a na stanicích Telewizja Trwam a Telewizja Polonia. Další zprávy vysílala i rádiová stanice Radio Kraków a patřily sem programy „Forum Ekonomiczne w Krynicy“ (2006), „Owocobranie“ (2006, 2007), „Święto Kwitnącej Jabłoni“ (2008). Články o produktu byly zveřejněny i v tisku: „Jabłka łąckie produktem regionalnym“ (Hasło Ogrodnicze, 2005), „Trzy pytania do ...“ („Dziennik Polski“, 6. července 2007), „Małopolski festiwal smaku“ (týdeník „Extra“, 17. července 2008), „Krapik tygrysem Europy“ („Dziennik Polski“, 30. července 2007), „Łącka Droga Owocowa“ („Nasz Dziennik“, 2. srpna 2007), „Owoc pod ochroną“ („Tarnowski Gość Niedzielny“).

Zvýšení povědomí o dobrém jménu jablek „jabłka łąckie“ mělo v průběhu let vliv na nárůst objemu dodávaných jablek. Velký význam jablek pro oblast uvedenou v části 4 je doložen i tím, že kolem 80 % celkové obdělávané půdy je využíváno pro pěstování jabloní. V dané oblasti se jabloňové sady rozkládají na celkem 3 000 ha. Na celkové rozloze sadů v této oblasti se obec Łącko podílí 50 %, obec Stary Sącz 15 %, obec Podegrodzie 18,3 % a obec Łukowica 16,7 %.

„Jabłka łąckie“ získala první cenu v kategorii rostlinných produktů a přípravků na 7. národní soutěži „Naše kulinářské dědictví“ za nejlepší potravinářský produkt z Malopolska.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 42/12

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 42/05

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„LAPIN PORON KUIVALIHA“

č. ES: FI-PDO-0005-0384-19.10.2004

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Maa- ja metsätalousministeriö (Ministerstvo zemědělství a lesnictví) |
| --- | --- |
| Adresa: | PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Název:

Maa- ja metsätalousministeriö (Ministerstvo zemědělství a lesnictví)

Adresa:

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 916054278

Fax

+358 916053400

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Skupina:

| Název: | Paliskuntain yhdistys (Svaz chovatelů sobů) |
| --- | --- |
| Adresa: | Koskikatu 33 A |
| FI-96100 Rovaniemi |
| SUOMI/FINLAND |

Název:

Paliskuntain yhdistys (Svaz chovatelů sobů)

Adresa:

Koskikatu 33 A

FI-96100 Rovaniemi

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 163316000

Fax

+358 163316060

E-mail:

Matti.Sarkela@paliskunnat.fi

Složení:

Producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.2 | Masné výrobky (vařené, solené, uzené) |
| --- | --- |

Třída 1.2

Masné výrobky (vařené, solené, uzené)

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Lapin Poron kuivaliha“

4.2   Popis:

„Lapin Poron kuivaliha“ (sušené sobí maso z Laponska) je vyrobeno z celé svaloviny (svalových skupin) a částí svaloviny. Pojivové tkáně mezi svalovinou jsou viditelné, ale pouhým okem nelze pozorovat téměř žádný tuk. Maso má velmi jemnou a kompaktní strukturu a na ploše řezu nelze rozlišit jednotlivá vlákna. Ve srovnání s jinými sušenými masy je jeho struktura jemnější. V závislosti na stupni usušení produktu je struktura plochy řezu matná a hladká. Plocha řezu je tmavší než u jiných druhů masa a tento hnědý nádech je dalším rozlišovacím znakem.

Hotové výrobky jsou kousky nebo plátky různých tvarů, které jsou 1 až 5 cm silné a 10 až 20 cm dlouhé. Jejich hmotnost se pohybuje od sta do několika set gramů.

Díky procesu sušení se produkt „Lapin Poron kuivaliha“ vyznačuje nízkým obsahem vody a velmi vysokým obsahem bílkovin. Vezmeme-li v úvahu skutečnost, že maso bylo sušeno, má produkt nízký obsah tuku. Hodnota pH je standardní pro maso. Obsah bílkovin v pojivových tkáních je relativně nízký. Obsah soli musí být dostatečně vysoký, aby byla zaručena bezpečná konzervace. Průměrné hodnoty a standardní odchylky pěti typických vzorků jsou uvedeny níže:

| | Obsah vody (%) 40,6 (2,8) |
| --- | --- |

Obsah vody (%) 40,6 (2,8)

| | Obsah bílkovin (%) 43,6 (2,3) |
| --- | --- |

Obsah bílkovin (%) 43,6 (2,3)

| | z toho v pojivové tkáni (%) 3,1 (0,9) |
| --- | --- |

z toho v pojivové tkáni (%) 3,1 (0,9)

| | Obsah tuku (%) 4,7 (1,6) |
| --- | --- |

Obsah tuku (%) 4,7 (1,6)

| | Obsah soli (%) 5,4 (2,0) |
| --- | --- |

Obsah soli (%) 5,4 (2,0)

| | Hodnota pH 5,69 (0,19) |
| --- | --- |

Hodnota pH 5,69 (0,19)

Sušené maso se vyznačuje relativně silným aroma. Má typickou chuť i vůni sobího masa. Maso není nijak zvlášť cítit zvěřinou, jeho vůně je však typicky sobí. Má mírně slanou chuť, což je způsobeno zvláště vysokým obsahem bílkovin. Barva se pohybuje od tmavě červené a hnědé až po téměř černou. Tmavší okraje jsou způsobeny procesem sušení.

Na povrchu je struktura pevná a uvnitř měkčí. Svalovinu spojují pojivové tkáně, které lze rozpoznat na patře, avšak interní pojivovou tkáň rozeznat nelze. Ačkoliv je produkt uvnitř měkký, nelze jej snadno dělit pouhým ohnutím. Kousáním však lze maso oddělit snadno a výsledek je lahodný, nikoliv vláknitý. Snadnost, s jakou se produkt odděluje, je jeho charakteristickým rysem. Dokonce i pojivové tkáně mezi svalovinou se lehce oddělují a polykají.

4.3   Zeměpisná oblast:

Výrobek „Lapin Poron kuivaliha“ je produkován, zpracováván a balen ve finské oblasti chovu sobů, která leží mezi 65. a 70. stupněm severní šířky. Podle finského zákona o chovu sobů (č. 848/1990) oblast zaujímá území provincie Laponsko (vyjma měst Kemi a Tornio a obce Keminmaa) a na území provincie Oulu zahrnuje obce Hyrynsalmi, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Suomussalmi, Taivalkoski a Yli-Ii, jakož i území severně od řeky Kiiminkijoki a silnice Puolanka-Hyrynsalmi v obcích Puolanka, Utajärvi a Ylikiiminki.

4.4   Důkaz původu:

Podle finské legislativy platné v oblasti chovu sobů se uši soba za účelem sledování původu masa označkují značkou jeho majitele buď ihned po narození, nebo nejpozději před jeho odvedením na porážku. Sobi vybraní na porážku jsou po oddělení od sobů, kteří zůstanou na živu, označeni v rámci výběru (selekce), probíhajícím na pastvině, ušní jateční známkou, jejíž prostřednictvím dostane jateční sob číslo. Toto číslo se vztahuje k jatečně upravenému tělu až do okamžiku bourání. Oddělené kusy masa se po bourání označí číslem šarže, které se vztahuje k porcování a zpracování a které sleduje výrobek ke spotřebiteli. Bourárna a masokombinát musí vést evidenci jatečně upravených těl a ostatního masa, které do závodu přichází, stejně jako evidenci masa odcházejícího ze závodu. Na bourárny a masokombináty dohlížejí obecní dozorčí úřady. Je navíc povolen přímý prodej sušeného sobího masa spotřebiteli na místě primární produkce (odchylka EU vydaná Komisí dne 21. dubna 2006).

Na celý výrobní proces dohlíží Finský úřad pro bezpečnost potravin (Evira) a vlády provincií podléhající Ministerstvu zemědělství a lesnictví. Dozor vykonávají orgány místní potravinářské inspekce.

4.5   Metoda produkce:

Maso „Lapin Poron kuivaliha“ je získáváno ze sobů, kteří se narodí, žijí a jsou poraženi ve finské oblasti chovu sobů a kteří se pasou volně na přírodních pastvinách na jaře, v létě, na podzim a počátkem zimy před porážkou. V tomto období získávají téměř veškerou potravu z přírodních zdrojů nacházejících se ve vymezené zeměpisné oblasti. Živí se hlavně travinami, houbami a lišejníky. Mláďata ve věku 5 až 8 měsíců, jejichž jateční hmotnost je přibližně 22 kg, tvoří 70–75 % jatečních sobů. Průměrná hmotnost jatečních dospělých samic je přibližně 35 kg a jateční hmotnost největších samců může být 70–80 kg.

Pro výrobu produktu „Lapin Poron kuivaliha“ se používají plátky, kýta, plecko, hřbet, bůček a díly z břicha, které jsou tvořeny zejména masem typu P0, což je základní druh masa používaný k sušení (písmeno P označuje finský výraz pro soba, číslo je klasifikačním číslem). Do určité míry lze používat i druh masa PE či „extra“ (např. kýta a plátky) a druh P1 (např. krkovička, bůček a díly z břicha). Různé vlastnosti a účel použití masa uváděného na trh jsou stanoveny v klasifikaci sobího masa vytvořené Svazem chovatelů sobů v roce 2005 pro účely chovu sobů. Druhy jsou tříděny dle obsahu tuku a podílu blan v mase.

Z masa určeného pro produkci výrobku „Lapin Poron kuivaliha“ se odstraní veškerý povrchový a vnitřní tuk, silné blány pojivové tkáně a krevní sraženiny. Příprava produktu začíná bouráním a obvykle vykosťováním tužších částí masa, kýt, plecí, plátků a krčních svalů. Vykostěné maso je poté v rámci přípravy nakrájeno na různě velké kousky asi 5 cm silné. Ostatní části jatečně upraveného zvířete jsou ponechány nevykostěné a jsou také v rámci přípravy nakrájeny na kousky o vhodné velikosti.

Maso je zpracováváno co nejrychleji a jen po malých objemech, aby se příliš nezahřálo. Ve schválených bourárnách nesmí teplota masa při krájení přesáhnout + 7 °C.

Maso je nasoleno v solicích vanách nebo na solicích hácích. Solení může být prováděno potíráním, kdy je objem soli přibližně 3 % hmotnosti čerstvého masa. Pokud je maso nasolováno v láku, obsah soli v nálevu je přibližně 6 nebo 7 %. Solení a fáze před zráním trvá 3 až 14 dnů.

Po nasolení je maso zavěšeno venku a suší se na vzduchu. Sušení probíhá v krytém prostoru určeném pro sušení masa, který se nachází v dostatečné výšce nad zemí a je vybaven dostatečně pevnou podlahou a sítí, které mají zabránit přístupu škůdců. Na trámy určené k sušení je maso zavěšeno pomocí čistých háků vyrobených z kovu nebo jiného neporézního materiálu, např. plastového lana.

Sušení probíhá v období od února do dubna a trvá tři až šest týdnů v závislosti na klimatických podmínkách. Po odpaření 40–60 % z původní hmotnosti se maso stává křehčím a vyzrálým a získává výraznou chuť. Během přípravy masa je pravidelně kontrolován stupeň proschlosti a chuť masa. Pokud se maso suší příliš dlouho, zešedne a ztratí chuť.

Produkty „Lapin Poron kuivaliha“ jsou baleny ve schválených baleních, jejichž velikost se pohybuje od sta gramů do několika stovek gramů.

Sobí maso, které ponese chráněné označení „Lapin Poron kuivaliha“, musí být baleno ve vymezené zeměpisné oblasti, tj. ve finské oblasti chovu sobů, aby byla zajištěna jeho kvalita a nedošlo k jejímu zhoršení, zejména zhoršení organoleptických vlastností. Sušení probíhá venku působením povětrnostních vlivů (vítr, mráz, sluneční žár). Proces sušení je pečlivě sledován s cílem dosáhnout správného stupně zralosti a zachovat organoleptické vlastnosti masa. Klíčovým faktorem při výrobě produktu „Lapin Poron kuivaliha“ je stanovení správného okamžiku, kdy je třeba ukončit proces sušení, což vyžaduje specifické dovednosti místních odborníků. Ačkoliv je produkt „Lapin Poron kuivaliha“ libové maso, může tuk v něm obsažený změnit jeho chuť a organoleptické vlastnosti, pokud by maso bylo zpracováno nevhodným způsobem nebo bylo vystaveno působení vzduchu příliš dlouho. Cílem je dále zajistit dokonalou vysledovatelnost produktu, aby spotřebitelé nebyli klamáni a aby bylo zaručeno, že produkt, který je jim nabídnut, byl skutečně získán a připraven v oblasti původu a že celý proces výroby byl monitorován.

4.6   Souvislost:

Sobí maso produkují profesionální chovatelé sobů, kteří žijí na území finské oblasti chovu sobů a z nichž téměř 20 % jsou Sámové, původní etnická skupina Evropské unie. Práce chovatelů sobů vychází z informací o chovu sobů a sobím mase získaných v průběhu staletí. Nejstarší zmínka o sušeném mase pochází z účetních knih ze 16. století a z popisu Finska, který je obsažen v knize Olause Magnuse Dějiny severských národů z roku 1555. Další pozdější zmínky o sušeném sobím mase pocházejí hlavně od cestovatelů ze 17. a 18. století.

Sobí maso je sušeno s využitím tradičních postupů, např. většinu závodů na zpracování sobího masa vlastní rodiny, které soby i chovají. Všichni tito zpracovatelé sobího masa disponují rozsáhlými znalostmi o chovu sobů a díky svým dovednostem a schopnostem dokážou tradičními postupy zpracovat určité druhy sobího masa vyprodukovaného v oblasti chovu sobů na produkt „Lapin Poron kuivaliha“.

Produkt „Lapin Poron kuivaliha“ je maso sušené čerstvým vzduchem podle tradičních, po staletí předávaných postupů. Sušení probíhá v krytém prostoru určeném pro sušení masa, který se nachází v dostatečné výšce nad zemí a je vybaven dostatečně pevnou podlahou a sítí, které mají zabránit přístupu škůdců. Příprava sušeného sobího masa je úspěšná pouze v severních oblastech, které se vyznačují dostatečně velkými rozdíly teplot v období ke konci zimy. Velké teplotní rozdíly severského klima na konci zimy, kdy se teploty pohybují od – 30 °C do + 7 °C, dávají masu křehkost a přirozené aroma. Další přírodní vlastnosti oblasti, např. rozdílná roční období, potrava sobů a tradiční dovednosti výběru a přípravy suroviny, způsobují, že sušené sobí maso je tím, čím je: sobím produktem se svou charakteristickou chutí a vůní.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Elintarviketurvallisuusvirasto (Finský úřad pro bezpečnost potravin, Evira) |
| --- | --- |
| Adresa: | Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Název:

Elintarviketurvallisuusvirasto (Finský úřad pro bezpečnost potravin, Evira)

Adresa:

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 20772003

Fax

+358 207724350

E-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8   Označování:

Produkty „Lapin Poron kuivaliha“ jsou uchovávány a prodávány zabalené ve schválených potravinových obalech různých velikostí. Na vnějším povrchu obalu je uvedeno označení „Lapin Poron kuivaliha“ (např. razítko nebo nálepka), za nímž následuje nápis „suojattu alkuperänimitys“ (chráněné označení původu) nebo jemu odpovídající oficiální logo Společenství. Dále je třeba uvést, jedná-li se o maso dospělého soba nebo mláděte. Podobné označení je požadováno také u masa, které jde na odbyt prostřednictvím přímého prodeje.

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 42/16

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 42/06

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti žádosti o změnu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„VASTEDDA DELLA VALLE DEL BELÌCE“

č. ES: IT-PDO-0005-0661-26.11.2007

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Vastedda della valle del Belìce“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu (příloha III):

| Třída 1.3. | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3.

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

CHOP „Vastedda della valle del Belìce“ je ovčí sýr z formované sýrové hmoty, který se konzumuje čerstvý a při uvedení ke spotřebě má následující vlastnosti: typický je tvar koláče, který je po stranách mírně vypouklý; průměr bochníku je 15 až 17 cm a výška je 3 až 4 cm; v závislosti na rozměrech bochníku se hmotnost pohybuje od 500 do 700 g; povrch je bez kůrky, slonovinově bílý, hladký a jednolitý bez výčnělků a prohybů; připouští se výskyt světležlutého povlaku; sýrová hmota je bílá, jednolitá, hladká, není zrnitá, může mít náznaky rýhování způsobeného tažením při výrobě; oka se nevyskytují vůbec nebo velmi zřídka, stejně jako zapaření; sýr má charakteristickou vůni čerstvého ovčího mléka, chuť je jemná, svěží a příjemná, s jemným nádechem kyselosti; obsah tuku nesmí být nižší než 35 % v sušině a 18 % v čerstvém výrobku, obsah chloridu sodného (soli) nesmí být vyšší než 5 % v sušině a 2,7 % v čerstvém výrobku.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Sýr „Vastedda della valle del Belìce“ CHOP se vyrábí ze syrového plnotučného ovčího mléka s přirozenou kyselostí způsobenou kysáním získávaného od ovcí plemene Valle del Belìce, které pocházejí z chovů v oblasti produkce uvedené v bodě 4.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Systém krmení ovcí sestává z přírodní nebo pěstované pastvy, čerstvé píce, sena a slámy z oblasti produkce uvedené v bodě 4, z podmítky po obilí a z vedlejších produktů jiných plodin (tráva rostoucí podél řádků ve vinicích, olivové větvičky ze zimního prořezávání stromů, ploché články opuncií, listí vinné révy po sklizni). Povoluje se současné používání obilovin, luštěnin a jednoduchých nebo složitých koncentrátů, které nebyly geneticky modifikovány, v maximálním množství 50 % celkové sušiny v krmné dávce. Ve výživě je zakázáno používání živočišných produktů nebo rostlin nebo částí rostlin (semen) pískavice, tapioky a manioku.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Produkce mléka a výroba sýra musí probíhat ve vymezené oblasti.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Produkt se uvádí ke spotřebě ve formě bochníků s průměrem 15 až 17 cm a s výškou 3 až 4 cm v ochranném, neprodyšně uzavřeném polyetylenovém obalu. Balení musí proběhnout v sýrárně, kde byl sýr vyroben, neboť se jedná o čerstvý produkt, a musí být tedy zaručena jeho kvalita a zejména musí být uchovány mikrobiologické vlastnosti sýra, jenž je bohatý na původní mléčné bakterie, díky nimž se jedná o „živý“ produkt, který se neustále vyvíjí.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Etikety na vnějším polyetylenovém obalu sýra „Vastedda della valle del Belìce“ musí nést nejen logo označení, ale i nápis „Vastedda della valle del Belìce“. Logo může být použito v publikacích nebo v propagačních materiálech.

Připouští se používání označení, která odkazují na názvy, právní formy a značky, které nemají pochvalnou povahu a nejsou s to uvést spotřebitele v omyl, a to pod podmínkou, že jejich velikost je výrazně menší než velikost označení CHOP.

Image

Logo je tvořeno kruhem, po jehož obvodu je na řádku zleva doprava tmavozelený nápis „Vastedda della valle del Belìce“; uvnitř v dolní části je v řádku zleva doprava bílý nápis „Denominazione d’Origine Protetta“.

Uvnitř loga v horní části kruhu je zobrazeno stylizované světložluté slunce se zřetelnými obrysy, z jehož vrcholku je vydělena část ve tvaru písmene „V“, která symbolizuje porci sýra; od slunce se kromě toho rozbíhá 11 žlutých paprsků v podobě plátků sýra; to vše je umístěno na pozadí, které tvoří modrá obloha.

Ve spodní části uprostřed loga jsou dva zelené pahorky, které se protínají a vytvářejí tak písmeno „V“, jež je zvýrazněno světlezelenými pruhy na okrajích pahorků.

Na pravé straně je částečně, stylizovaně vyobrazen žlutými čarami dórský chrám v podobě čtyř sloupů spočívajících na dvou stupních, z nichž každý nese na vrcholku hlavici; na hlavicích spočívá architráv a šikmá střecha. Průměr loga včetně nápisu „Vastedda della valle del Belìce“ musí být 4,00 cm.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast chovu ovcí, produkce mléka, zpracování a balení sýra „Vastedda della valle del Belìce“ CHOP se soustřeďuje do správního území následujících obcí:

| | v provincii Agrigento: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce a Sciacca; |
| --- | --- |

v provincii Agrigento: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce a Sciacca;

| | v provincii Trapani: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa a Vita; |
| --- | --- |

v provincii Trapani: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa a Vita;

| | v provincii Palermo: Contessa Entellina a Bisacquino, kde se omezuje pouze na část zvanou „San Biagio“. |
| --- | --- |

v provincii Palermo: Contessa Entellina a Bisacquino, kde se omezuje pouze na část zvanou „San Biagio“.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Pro oblast produkce sýra „Vastedda della valle del Belìce“ jsou charakteristické vápenaté hnědozemě, litozemě, regozemě a vertizemě a přírodní i obdělávané pastviny bohaté na přirozené silice a místní ekotypy, v jejichž botanickém složení se vyskytují luskovité rostliny, traviny a křížokvěté rostliny, jež tvoří základ výživy zvířat a u nichž mnohé odborné studie prokázaly vliv na výrobu sýra v tom smyslu, že jsou schopny změnit jeho chemické složení a aroma.

Klimatické faktory oblasti produkce sýra „Vastedda della valle del Belìce“ jsou odlišné od ostatních oblastí Sicílie, nejvyšší teploty (35 °C) a nejnižší teploty (9 °C) zaznamenané ve Valle del Belìce a zvláštní horopis oblasti produkce totiž zabraňují prudkým klimatickým změnám, které mohou působit na původní mikroflóru sýra, jež je charakteristická pro sýr „Vastedda della valle del Belìce“.

Kromě toho se v oblasti Valle del Belice pro výrobu sýra „Vastedda“ odjakživa používá mléko místních ovcí, z nichž bylo vyšlechtěno plemeno „Valle del Belice“, známé produkcí mléka, jež se velmi dobře hodí pro výrobu sýra.

Sýr „Vastedda della valle del Belìce“ je neodmyslitelně spojen se zvláštním edafickým prostředím oblasti, se silicemi v místní výživě, s typickými technologiemi zpracování mléka, používanými mistry sýraři, a s používáním historického dřevěného a rákosového vybavení, v němž se nacházejí kmeny místní sýrové mikroflóry, které jsou schopny učinit ze sýra „Vastedda della valle del Belìce“ jedinečný sýr svého druhu.

5.2   Specifičnost produktu:

Není-li jediný, je sýr „Vastedda della valle del Belice“ zajisté jedním z velmi mála ovčích sýrů z formované sýrové hmoty. Má zvláštní chuť typickou pro čerstvý ovčí sýr s lehce nakyslými, avšak nikdy štiplavými tóny. Sýrová hmota je jednolitá, bílá s náznaky rýhování způsobeného tažením při výrobě. Má typický tvar koláče, který je po stranách mírně vypouklý.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Chov ovcí a výroba sýra mají v oblasti produkce sýra „Vastedda della valle del Belìce“ prastarou tradici. Chov je dodnes tradiční a probíhá v ovčincích, kde je možno nabídnout útočiště vyhovující potřebám a dobrým životním podmínkám ovcí, což se odráží na kvalitě mléka používaného pro výrobu sýra „Vastedda della valle del Belìce“. Botanická skladba přírodních i obdělávaných pastvin ovlivňuje chemické složení i aroma mléka a propůjčuje sýru jeho zvláštní chuť a vůni. Zásadní úlohu při vytváření konečné chuti a vůně produktu má jak způsob přípravy syřidla, jež předává sýru své typické enzymatické dědictví, tak kysání hmoty v rákosových košících, jež je způsobováno výhradně přírodní mikroflórou typickou pro tuto oblast.

Kromě toho skutečné tažení hmoty vyžaduje zvláštní dovednost vzhledem k tomu, že ovčí mléko není příliš vhodné pro zpracování na sýr z formované hmoty.

Název „Vastedda“ je odvozen z tvaru, který sýr získává po tažení, kdy je uložen ke ztuhnutí do hlubokých keramických nádob zvaných „Vastedde“, v nichž nabývá tvaru bochníku.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

Tento správní orgán zahájil vnitrostátní řízení o námitce tím, že zveřejnil návrh uznání chráněného označení původu „Vastedda della valle del Belìce“ v Úředním věstníku Italské republiky č. 239 ze dne 13. října 2007.

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici na internetové adrese:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

nebo

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva (http://politicheagricole.it) a kliknout na odkaz „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části na obrazovky) a poté na odkaz „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (v souladu s nařízením (ES) č. 510/2006)).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---