# Eiropas Savienības C 45E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.045.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 45E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 23. februāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.045.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 45E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 23. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 16. decembris |
| 2010/C 045E/01 | Tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspekti piekrastes reģionosEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspektiem piekrastes reģionos (2008/2132(INI)) | 1 |
| 2010/C 045E/02 | Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme digitālajā vidēEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (2008/2129(INI)) | 9 |
| 2010/C 045E/03 | Tehniskie noteikumi par riska pārvaldībuEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību | 15 |
| 2010/C 045E/04 | Ziņojums par uzziņu sabiedrību maldinošo darbībuEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par ziņojumu par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību (lūgumraksti Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citi) (2008/2126(INI)) | 17 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris |
| 2010/C 045E/05 | Eiropas darba mobilitātes rīcības plāns (2007—2010)Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Eiropas darba mobilitātes rīcības plānu (2007—2010) (2008/2098(INI)) | 23 |
| 2010/C 045E/06 | Mūžizglītība zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programma Izglītība un apmācība 2010. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par mūžizglītību zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programmas Izglītība un apmācība 2010. gadam īstenošana (2008/2102(INI)) | 33 |
| 2010/C 045E/07 | Padomes pieeja OLAF regulas pārskatīšanaiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes pieeju OLAF regulas pārskatīšanai | 39 |
| 2010/C 045E/08 | FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējums un turpmākā attīstībaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējumu un turpmāko attīstību (2008/2157(INI)) | 41 |
| 2010/C 045E/09 | Viltošanas ietekme uz starptautisko tirdzniecībuEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (2008/2133(INI)) | 47 |
| 2010/C 045E/10 | Grāmatvedības prasības attiecībā uz vidējiem uzņēmumiemEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par grāmatvedības prasībām attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem | 58 |
| 2010/C 045E/11 | Eiropas autentiskais dokumentsEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas autentisko dokumentu (2008/2124(INI)) | 60 |
| PIELIKUMS | 63 |
| 2010/C 045E/12 | E-tiesiskumsEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par e-tiesiskumu (2008/2125(INI)) | 63 |
| PIELIKUMS | 66 |
| 2010/C 045E/13 | Pieaugušo juridiskā aizsardzība: pārrobežu ietekmeEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz pieaugušo juridisko aizsardzību: pārrobežu ietekme (2008/2123(INI)) | 71 |
| PIELIKUMS | 73 |
| 2010/C 045E/14 | Miera nostiprināšanas un valsts izveides perspektīvas pēckonflikta situācijāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par miera veidošanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijās (2008/2097(INI)) | 74 |
| 2010/C 045E/15 | ZimbabveEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par stāvokli Zimbabvē | 86 |
| 2010/C 045E/16 | Uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoņu brīvībai un demokrātijai NikaragvāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoņu brīvībai un demokrātijai Nikaragvā | 89 |
| 2010/C 045E/17 | Krievija: uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem un tiesas prāva Annas Poļitkovskas slepkavības lietāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijā un tiesas prāvu Annas Poļitkovskas slepkavības lietā | 92 |
| | |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris |
| 2010/C 045E/18 | Grozījumi 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldībuEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra lēmums par projektu par grozījumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2008/2320(ACI)) | 95 |
| PIELIKUMSGROZĪJUMI 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMĀ STARP EIROPAS PARLAMENTU, PADOMI UN KOMISIJU PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU | 96 |
| 2010/C 045E/19 | Grozījumi Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldībuEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par projektu grozījumam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2008/2325(INI)) | 97 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 16. decembris |
| 2010/C 045E/20 | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums starp EK un Maroku (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (13104/2007 — COM(2007)0404 — C6-0383/2008 — 2007/0137(AVC)) | 99 |
| 2010/C 045E/21 | EK un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (7999/2008 — COM(2008)0139 — C6-0453/2008 — 2008/0057(AVC)) | 100 |
| 2010/C 045E/22 | EK un Horvātijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (15019/2008 — COM(2007)0612 — C6-0463/2008 — 2007/0215(AVC)) | 100 |
| 2010/C 045E/23 | EK un Indijas Nolīgums par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (COM(2008)0347 — C6-0342/2008 — 2008/0121(CNS)) | 101 |
| 2010/C 045E/24 | Euro aizsardzība pret viltošanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (14533/2008 — C6-0395/2008 — 2007/0192A(CNS)) | 102 |
| 2010/C 045E/25 | Euro aizsardzība pret viltošanu (dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 1339/2001, ar ko uz dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu, attiecina Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (14533/2008 — C6-0481/2008 — 2007/0192B(CNS)) | 102 |
| 2010/C 045E/26 | Nodrošinājumi, ko prasa no sabiedrībām, lai aizsargātu to dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta redakcija) (COM(2008)0544 — C6-0316/2008 — 2008/0173(COD)) | 103 |
| 2010/C 045E/27 | Atbrīvojumi no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par atbrīvojumiem no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts (kodificēta redakcija) (COM(2008)0376 — C6-0290/2008 — 2008/0120(CNS)) | 104 |
| 2010/C 045E/28 | Izdevumi veterinārijas jomā (kodificēta redakcija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par izdevumiem veterinārijas jomā (kodificēta redakcija) (COM(2008)0358 — C6-0271/2008 — 2008/0116(CNS)) | 105 |
| 2010/C 045E/29 | Medaļas un žetoni, kas līdzīgi euro monētām *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (COM(2008)0514 VOL. I — C6-0332/2008 — 2008/0167(CNS)) | 105 |
| 2010/C 045E/30 | Medaļas un žetoni, kas līdzīgi euro monētām: attiecināšana uz neiesaistītajām dalībvalstīm *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2183/2004, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (COM(2008)0514 VOL. II — C6-0335/2008 — 2008/0168(CNS)) | 106 |
| 2010/C 045E/31 | Budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (16263/2008 — C6-0462/2008 — 2008/2311(BUD)) | 107 |
| 2010/C 045E/32 | Mērvienības ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām (11915/3/2008 — C6-0425/2008 — 2007/0187(COD)) | 108 |
| 2010/C 045E/33 | Eiropas Izglītības fonda izveidošana (pārstrādāta redakcija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta redakcija) (11263/4/2008 — C6-0422/2008 — 2007/0163(COD)) | 109 |
| 2010/C 045E/34 | Atsevišķu tiesību aktu pielāgošana Lēmumam 1999/468/EK — pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (ceturtā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, lai pielāgotu tos Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — ceturtā daļa (COM(2008)0071 — C6-0065/2008 — 2008/0032(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2008)0032Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — Ceturtā daļa | 111 |
| 2010/C 045E/35 | Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietāsEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (COM(2008)0380 — C6-0248/2008 — 2008/0122(COD)) | 111 |
| P6_TC1-COD(2008)0122Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2009/EK, ar kuru groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās | 112 |
| PIELIKUMSEIROPAS KOPIENU TIESAS DEKLARĀCIJA | 112 |
| 2010/C 045E/36 | Eiropas Uzņēmumu padome (pārstrādāta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0419 — C6-0258/2008 — 2008/0141(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0141Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu .../2009/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās | 113 |
| 2010/C 045E/37 | Vienkāršošanas noteikumi un nosacījumi ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteikumu un nosacījumu vienkāršošanu ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (COM(2007)0765 — C6-0468/2007 — 2007/0279(COD)) | 113 |
| P6_TC1-COD(2007)0279Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem | 114 |
| 2010/C 045E/38 | Mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai (COM(2007)0851 — C6-0007/2008 — 2007/0295(COD)) | 114 |
| P6_TC1-COD(2007)0295Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu | 115 |
| 2010/C 045E/39 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (projekti, no kuriem gūst ienākumus) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus (13874/2008 — C6-0387/2008 — 2008/0186(AVC)) | 115 |
| 2010/C 045E/40 | Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (COM(2008)0786 — C6-0449/2008 — 2008/0224(CNS)) | 116 |
| | Trešdiena, 2008. gada 17. decembris |
| 2010/C 045E/41 | Atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu (COM(2008)0019 — C6-0046/2008 — 2008/0016(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0016Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK | 132 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJAS | 132 |
| 2010/C 045E/42 | Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēma ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008)0016 — C6-0043/2008 — 2008/0013(COD)) | 133 |
| P6_TC1-COD(2008)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu | 134 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS PAZIŅOJUMI | 134 |
| 2010/C 045E/43 | Kopīgi centieni siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (COM(2008)0017 — C6-0041/2008 — 2008/0014(COD)) | 135 |
| P6_TC1-COD(2008)0014Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. .../2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam | 135 |
| 2010/C 045E/44 | Ģeoloģiskā oglekļa dioksīda uzglabāšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu (COM(2008)0018 — C6-0040/2008 — 2008/0015(COD)) | 136 |
| P6_TC1-COD(2008)0015Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 | 136 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJAS | 137 |
| 2010/C 045E/45 | Autotransporta līdzekļos un iekšējo ūdensceļu kuģos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrole un samazināšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (COM(2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2007)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK | 139 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJA | 139 |
| 2010/C 045E/46 | Emisijas standarti jauniem pasažieru automobiļiem ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju mazināšanai no vieglajiem automobiļiem, nosaka emisijas standartus jauniem pasažieru automobiļiem (COM(2007)0856 — C6-0022/2008 — 2007/0297(COD)) | 139 |
| P6_TC1-COD(2007)0297Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem | 140 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJA | 140 |
| 2010/C 045E/47 | Darba laika organizēšanas aspekti ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (10597/2/2008 — C6-0324/2008 — 2004/0209(COD)) | 141 |
| P6_TC2-COD(2004)0209Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem | 141 |
| 2010/C 045E/48 | Ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildes piemērošana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi (COM(2008)0151 — C6-0149/2008 — 2008/0062(COD)) | 149 |
| P6_TC1-COD(2008)0062Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi | 149 |
| PIELIKUMSPAZIŅOJUMA PAR PĀRKĀPUMU VEIDLAPA | 160 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris |
| 2010/C 045E/49 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0732 — C6-0393/2008 — 2008/2317(ACI)) | 163 |
| PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (2008. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību | 163 |
| 2010/C 045E/50 | Elastības instrumenta izmantošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0833 — C6-0466/2008 — 2008/2321(ACI)) | 164 |
| PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (2008. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību | 166 |
| 2010/C 045E/51 | Budžeta grozījums Nr. 10/2008Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (16264/2008 — C6-0461/2008 — 2008/2316(BUD)) | 167 |
| 2010/C 045E/52 | Padomes grozītais Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta projekts (visas iedaļas)Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas) (16257/2008 — C6-0457/2008 — 2008/2026(BUD)) un vēstules ar budžeta grozījumiem: Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008), Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008), Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008) par Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta izpildi | 168 |
| PIELIKUMSDEKLARĀCIJAS, PAR KURĀM VIENOJĀS 2008. GADA 21. NOVEMBRA SASKAŅOŠANAS SANĀKSMĒ Kopīga deklarācija par to, kā finansēt mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs | 175 |
| 2010/C 045E/53 | Konvencija par pārvietojamām iekārtām un tās protokols par aeronautikas iekārtām *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam par Konvencijas par starptautiskajām garantijām attiecībā uz pārvietojamām iekārtām un tās Protokola par gaisa kuģiem, kas 2001. gada 16. novembrī kopīgi pieņemti Keiptaunā, noslēgšanu (COM(2008)0508 — C6-0329/2008 — 2008/0162(CNS)) | 180 |
| 2010/C 045E/54 | Rotaļlietu drošums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par rotaļlietu drošumu (COM(2008)0009 — C6-0039/2008 — 2008/0018(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2008)0018Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. .../2009/EK par rotaļlietu drošumu | 182 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS PAZIŅOJUMI | 182 |
| 2010/C 045E/55 | Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (COM(2008)0179 — C6-0163/2008 — 2008/0069(COD)) | 183 |
| P6_TC1-COD(2008)0069Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2009/ .../EK par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām | 183 |
| 2010/C 045E/56 | Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (COM(2008)0180 — C6-0162/2008 — 2008/0070(COD)) | 184 |
| P6_TC1-COD(2008)0070Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2009/ .../EK par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) | 184 |
| 2010/C 045E/57 | Vērtspapīru norēķini un finanšu nodrošinājuma līgumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām groza Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (COM(2008)0213 — C6-0181/2008 — 2008/0082(COD)) | 185 |
| P6_TC1-COD(2008)0082Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām | 185 |
| 2010/C 045E/58 | Noguldījumu garantiju sistēmas attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas termiņu ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu (COM(2008)0661 — C6-0361/2008 — 2008/0199(COD)) | 186 |
| P6_TC1-COD(2008)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu | 186 |
| 2010/C 045E/59 | Informācijas atklāšanas prasības vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktām informācijas atklāšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākumu (COM(2008)0195 — C6-0173/2008 — 2008/0084(COD)) | 187 |
| P6_TC1-COD(2008)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK groza attiecībā uz noteiktām informācijas sniegšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sagatavošanas pienākumu | 187 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 16. decembris

2010/C 045E/01

Tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspekti piekrastes reģionosEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspektiem piekrastes reģionos (2008/2132(INI))

1

2010/C 045E/02

Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme digitālajā vidēEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (2008/2129(INI))

9

2010/C 045E/03

Tehniskie noteikumi par riska pārvaldībuEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību

15

2010/C 045E/04

Ziņojums par uzziņu sabiedrību maldinošo darbībuEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par ziņojumu par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību (lūgumraksti Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citi) (2008/2126(INI))

17

Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris

2010/C 045E/05

Eiropas darba mobilitātes rīcības plāns (2007—2010)Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Eiropas darba mobilitātes rīcības plānu (2007—2010) (2008/2098(INI))

23

2010/C 045E/06

Mūžizglītība zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programma Izglītība un apmācība 2010. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par mūžizglītību zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programmas Izglītība un apmācība 2010. gadam īstenošana (2008/2102(INI))

33

2010/C 045E/07

Padomes pieeja OLAF regulas pārskatīšanaiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes pieeju OLAF regulas pārskatīšanai

39

2010/C 045E/08

FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējums un turpmākā attīstībaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējumu un turpmāko attīstību (2008/2157(INI))

41

2010/C 045E/09

Viltošanas ietekme uz starptautisko tirdzniecībuEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (2008/2133(INI))

47

2010/C 045E/10

Grāmatvedības prasības attiecībā uz vidējiem uzņēmumiemEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par grāmatvedības prasībām attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem

58

2010/C 045E/11

Eiropas autentiskais dokumentsEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas autentisko dokumentu (2008/2124(INI))

60

PIELIKUMS

63

2010/C 045E/12

E-tiesiskumsEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par e-tiesiskumu (2008/2125(INI))

63

PIELIKUMS

66

2010/C 045E/13

Pieaugušo juridiskā aizsardzība: pārrobežu ietekmeEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz pieaugušo juridisko aizsardzību: pārrobežu ietekme (2008/2123(INI))

71

PIELIKUMS

73

2010/C 045E/14

Miera nostiprināšanas un valsts izveides perspektīvas pēckonflikta situācijāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par miera veidošanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijās (2008/2097(INI))

74

2010/C 045E/15

ZimbabveEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par stāvokli Zimbabvē

86

2010/C 045E/16

Uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoņu brīvībai un demokrātijai NikaragvāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoņu brīvībai un demokrātijai Nikaragvā

89

2010/C 045E/17

Krievija: uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem un tiesas prāva Annas Poļitkovskas slepkavības lietāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijā un tiesas prāvu Annas Poļitkovskas slepkavības lietā

92

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris

2010/C 045E/18

Grozījumi 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldībuEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra lēmums par projektu par grozījumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2008/2320(ACI))

95

PIELIKUMSGROZĪJUMI 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMĀ STARP EIROPAS PARLAMENTU, PADOMI UN KOMISIJU PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU

96

2010/C 045E/19

Grozījumi Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldībuEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par projektu grozījumam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2008/2325(INI))

97

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 16. decembris

2010/C 045E/20

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums starp EK un Maroku (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (13104/2007 — COM(2007)0404 — C6-0383/2008 — 2007/0137(AVC))

99

2010/C 045E/21

EK un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (7999/2008 — COM(2008)0139 — C6-0453/2008 — 2008/0057(AVC))

100

2010/C 045E/22

EK un Horvātijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (15019/2008 — COM(2007)0612 — C6-0463/2008 — 2007/0215(AVC))

100

2010/C 045E/23

EK un Indijas Nolīgums par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (COM(2008)0347 — C6-0342/2008 — 2008/0121(CNS))

101

2010/C 045E/24

Euro aizsardzība pret viltošanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (14533/2008 — C6-0395/2008 — 2007/0192A(CNS))

102

2010/C 045E/25

Euro aizsardzība pret viltošanu (dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 1339/2001, ar ko uz dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu, attiecina Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (14533/2008 — C6-0481/2008 — 2007/0192B(CNS))

102

2010/C 045E/26

Nodrošinājumi, ko prasa no sabiedrībām, lai aizsargātu to dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta redakcija) (COM(2008)0544 — C6-0316/2008 — 2008/0173(COD))

103

2010/C 045E/27

Atbrīvojumi no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par atbrīvojumiem no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts (kodificēta redakcija) (COM(2008)0376 — C6-0290/2008 — 2008/0120(CNS))

104

2010/C 045E/28

Izdevumi veterinārijas jomā (kodificēta redakcija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par izdevumiem veterinārijas jomā (kodificēta redakcija) (COM(2008)0358 — C6-0271/2008 — 2008/0116(CNS))

105

2010/C 045E/29

Medaļas un žetoni, kas līdzīgi euro monētām *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (COM(2008)0514 VOL. I — C6-0332/2008 — 2008/0167(CNS))

105

2010/C 045E/30

Medaļas un žetoni, kas līdzīgi euro monētām: attiecināšana uz neiesaistītajām dalībvalstīm *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2183/2004, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (COM(2008)0514 VOL. II — C6-0335/2008 — 2008/0168(CNS))

106

2010/C 045E/31

Budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (16263/2008 — C6-0462/2008 — 2008/2311(BUD))

107

2010/C 045E/32

Mērvienības ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām (11915/3/2008 — C6-0425/2008 — 2007/0187(COD))

108

2010/C 045E/33

Eiropas Izglītības fonda izveidošana (pārstrādāta redakcija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta redakcija) (11263/4/2008 — C6-0422/2008 — 2007/0163(COD))

109

2010/C 045E/34

Atsevišķu tiesību aktu pielāgošana Lēmumam 1999/468/EK — pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (ceturtā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, lai pielāgotu tos Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — ceturtā daļa (COM(2008)0071 — C6-0065/2008 — 2008/0032(COD))

110

P6_TC1-COD(2008)0032Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — Ceturtā daļa

111

2010/C 045E/35

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietāsEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (COM(2008)0380 — C6-0248/2008 — 2008/0122(COD))

111

P6_TC1-COD(2008)0122Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2009/EK, ar kuru groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās

112

PIELIKUMSEIROPAS KOPIENU TIESAS DEKLARĀCIJA

112

2010/C 045E/36

Eiropas Uzņēmumu padome (pārstrādāta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0419 — C6-0258/2008 — 2008/0141(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0141Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu .../2009/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās

113

2010/C 045E/37

Vienkāršošanas noteikumi un nosacījumi ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteikumu un nosacījumu vienkāršošanu ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (COM(2007)0765 — C6-0468/2007 — 2007/0279(COD))

113

P6_TC1-COD(2007)0279Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem

114

2010/C 045E/38

Mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai (COM(2007)0851 — C6-0007/2008 — 2007/0295(COD))

114

P6_TC1-COD(2007)0295Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu

115

2010/C 045E/39

Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (projekti, no kuriem gūst ienākumus) ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus (13874/2008 — C6-0387/2008 — 2008/0186(AVC))

115

2010/C 045E/40

Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (COM(2008)0786 — C6-0449/2008 — 2008/0224(CNS))

116

Trešdiena, 2008. gada 17. decembris

2010/C 045E/41

Atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu (COM(2008)0019 — C6-0046/2008 — 2008/0016(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0016Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK

132

PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJAS

132

2010/C 045E/42

Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēma ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008)0016 — C6-0043/2008 — 2008/0013(COD))

133

P6_TC1-COD(2008)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu

134

PIELIKUMSKOMISIJAS PAZIŅOJUMI

134

2010/C 045E/43

Kopīgi centieni siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (COM(2008)0017 — C6-0041/2008 — 2008/0014(COD))

135

P6_TC1-COD(2008)0014Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. .../2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam

135

2010/C 045E/44

Ģeoloģiskā oglekļa dioksīda uzglabāšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu (COM(2008)0018 — C6-0040/2008 — 2008/0015(COD))

136

P6_TC1-COD(2008)0015Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006

136

PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJAS

137

2010/C 045E/45

Autotransporta līdzekļos un iekšējo ūdensceļu kuģos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrole un samazināšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (COM(2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD))

138

P6_TC1-COD(2007)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK

139

PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJA

139

2010/C 045E/46

Emisijas standarti jauniem pasažieru automobiļiem ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju mazināšanai no vieglajiem automobiļiem, nosaka emisijas standartus jauniem pasažieru automobiļiem (COM(2007)0856 — C6-0022/2008 — 2007/0297(COD))

2

139

P6_TC1-COD(2007)0297Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem

2

140

PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJA

140

2010/C 045E/47

Darba laika organizēšanas aspekti ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (10597/2/2008 — C6-0324/2008 — 2004/0209(COD))

141

P6_TC2-COD(2004)0209Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem

141

2010/C 045E/48

Ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildes piemērošana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi (COM(2008)0151 — C6-0149/2008 — 2008/0062(COD))

149

P6_TC1-COD(2008)0062Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi

149

PIELIKUMSPAZIŅOJUMA PAR PĀRKĀPUMU VEIDLAPA

160

Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris

2010/C 045E/49

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0732 — C6-0393/2008 — 2008/2317(ACI))

163

PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (2008. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

163

2010/C 045E/50

Elastības instrumenta izmantošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0833 — C6-0466/2008 — 2008/2321(ACI))

164

PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (2008. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

166

2010/C 045E/51

Budžeta grozījums Nr. 10/2008Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (16264/2008 — C6-0461/2008 — 2008/2316(BUD))

167

2010/C 045E/52

Padomes grozītais Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta projekts (visas iedaļas)Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas) (16257/2008 — C6-0457/2008 — 2008/2026(BUD)) un vēstules ar budžeta grozījumiem: Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008), Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008), Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008) par Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta izpildi

168

PIELIKUMSDEKLARĀCIJAS, PAR KURĀM VIENOJĀS 2008. GADA 21. NOVEMBRA SASKAŅOŠANAS SANĀKSMĒ Kopīga deklarācija par to, kā finansēt mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs

175

2010/C 045E/53

Konvencija par pārvietojamām iekārtām un tās protokols par aeronautikas iekārtām *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam par Konvencijas par starptautiskajām garantijām attiecībā uz pārvietojamām iekārtām un tās Protokola par gaisa kuģiem, kas 2001. gada 16. novembrī kopīgi pieņemti Keiptaunā, noslēgšanu (COM(2008)0508 — C6-0329/2008 — 2008/0162(CNS))

180

2010/C 045E/54

Rotaļlietu drošums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par rotaļlietu drošumu (COM(2008)0009 — C6-0039/2008 — 2008/0018(COD))

181

P6_TC1-COD(2008)0018Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. .../2009/EK par rotaļlietu drošumu

182

PIELIKUMSKOMISIJAS PAZIŅOJUMI

182

2010/C 045E/55

Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (COM(2008)0179 — C6-0163/2008 — 2008/0069(COD))

183

P6_TC1-COD(2008)0069Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2009/ .../EK par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām

183

2010/C 045E/56

Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (COM(2008)0180 — C6-0162/2008 — 2008/0070(COD))

184

P6_TC1-COD(2008)0070Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2009/ .../EK par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET)

184

2010/C 045E/57

Vērtspapīru norēķini un finanšu nodrošinājuma līgumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām groza Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (COM(2008)0213 — C6-0181/2008 — 2008/0082(COD))

185

P6_TC1-COD(2008)0082Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām

185

2010/C 045E/58

Noguldījumu garantiju sistēmas attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas termiņu ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu (COM(2008)0661 — C6-0361/2008 — 2008/0199(COD))

186

P6_TC1-COD(2008)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu

186

2010/C 045E/59

Informācijas atklāšanas prasības vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktām informācijas atklāšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākumu (COM(2008)0195 — C6-0173/2008 — 2008/0084(COD))

187

P6_TC1-COD(2008)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK groza attiecībā uz noteiktām informācijas sniegšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sagatavošanas pienākumu

187

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 16. decembris

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/1

---

Tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspekti piekrastes reģionos

P6_TA(2008)0597

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspektiem piekrastes reģionos (2008/2132(INI))

(2010/C 45 E/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. oktobra nostāju par Padomes kopējo nostāju par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par lidostu nodevām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. oktobra nostāju par Padomes kopējo nostāju par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par lidostu nodevām (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2000. gada 27. septembra paziņojumu “Integrēta piekrastes zonas pārvaldība — stratēģija Eiropai” (COM(2000)0547), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2000. gada 27. septembra paziņojumu “Integrēta piekrastes zonas pārvaldība — stratēģija Eiropai” (COM(2000)0547),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumu “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” (COM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumu “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” (COM(2007)0621),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. marta paziņojumu “Atjauninātā ES tūrisma politika — veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību” (COM(2006)0134) un Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par šo tematu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. marta paziņojumu “Atjauninātā ES tūrisma politika — veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību” (COM(2006)0134) un Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par šo tematu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575) un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par šo tematu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575) un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par šo tematu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu “20 un 20 līdz 2020. gadam — Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu “20 un 20 līdz 2020. gadam — Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (COM(2008)0030),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 7. jūnija Zaļo grāmatu “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 7. jūnija Zaļo grāmatu “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” (COM(2006)0275),

| — | ņemot vērā Briseles 2007. gada 14. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2007. gada 14. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 20. maija kopīgo trīspusējo deklarāciju par “Eiropas jūrniecības dienas” noteikšanu, kas svinama katru gadu 20. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 20. maija kopīgo trīspusējo deklarāciju par “Eiropas jūrniecības dienas” noteikšanu, kas svinama katru gadu 20. maijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0442/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0442/2008),

| A. | tā kā ES ir sešas piekrastes makrozonas, proti, Atlantijas okeāna, Baltijas jūras, Melnās jūras, Vidusjūras un Ziemeļjūras reģiona un attālāko reģionu piekrastes zonas, un katrā no tām ir savi īpaši teritoriālie resursi un īpaša tūrisma koncepcija; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir sešas piekrastes makrozonas, proti, Atlantijas okeāna, Baltijas jūras, Melnās jūras, Vidusjūras un Ziemeļjūras reģiona un attālāko reģionu piekrastes zonas, un katrā no tām ir savi īpaši teritoriālie resursi un īpaša tūrisma koncepcija;

| B. | tā kā ievērojama daļa Eiropas iedzīvotāju dzīvo Eiropas kontinenta 89 000 km garajā piekrastes joslā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ievērojama daļa Eiropas iedzīvotāju dzīvo Eiropas kontinenta 89 000 km garajā piekrastes joslā;

| C. | pieņemot “piekrastes zonu” definīciju, ko izmanto ES jūrniecības politikā, proti, ka piekrastes zonas ir zonas vai teritorijas, kas atrodas piekrastē vai ne vairāk kā 50 km attālumā no piekrastes, mērot taisnā līnijā; |
| --- | --- |

C.

pieņemot “piekrastes zonu” definīciju, ko izmanto ES jūrniecības politikā, proti, ka piekrastes zonas ir zonas vai teritorijas, kas atrodas piekrastē vai ne vairāk kā 50 km attālumā no piekrastes, mērot taisnā līnijā;

| D. | tā kā piekrastes reģioni Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi, jo tajos koncentrēta ievērojama saimnieciskās darbības procentuālā daļa; |
| --- | --- |

D.

tā kā piekrastes reģioni Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi, jo tajos koncentrēta ievērojama saimnieciskās darbības procentuālā daļa;

| E. | ņemot vērā piekrastes zonas integrētas pārvaldības definīciju un tūrisma nozīmi šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā piekrastes zonas integrētas pārvaldības definīciju un tūrisma nozīmi šā mērķa sasniegšanai;

| F. | tā kā piekrastes reģionu pozitīvā attīstība nodrošina ieguvumus ne vien tiem, kuri dzīvo piekrastes teritorijās, bet visiem ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā piekrastes reģionu pozitīvā attīstība nodrošina ieguvumus ne vien tiem, kuri dzīvo piekrastes teritorijās, bet visiem ES iedzīvotājiem;

| G. | tā kā tūrisms, kas šajos reģionos parasti ir galvenā saimnieciskā darbība un kas labvēlīgi ietekmē sociālo un saimniecisko attīstību, veicinot IKP un nodarbinātības pieaugumu, var radīt arī nelabvēlīgu teritoriālo ietekmi, kam par iemeslu ir tūrisma sezonalitāte, nekvalificēta darbaspēka nodarbināšana, integrācijas trūkums starp piekrasti un iekšzemi, saimniecisko darbību dažādības trūkums vai dabas un kultūras mantojuma degradācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā tūrisms, kas šajos reģionos parasti ir galvenā saimnieciskā darbība un kas labvēlīgi ietekmē sociālo un saimniecisko attīstību, veicinot IKP un nodarbinātības pieaugumu, var radīt arī nelabvēlīgu teritoriālo ietekmi, kam par iemeslu ir tūrisma sezonalitāte, nekvalificēta darbaspēka nodarbināšana, integrācijas trūkums starp piekrasti un iekšzemi, saimniecisko darbību dažādības trūkums vai dabas un kultūras mantojuma degradācija;

| H. | tā kā dažādās rīcības programmās 2007.—2013. gadam praktiski nav nevienas konkrētas norādes uz piekrastes zonām, kā rezultātā trūkst salīdzināmu un ticamu sociālekonomisko un finansiālo datu par piekrastes tūrismu; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažādās rīcības programmās 2007.—2013. gadam praktiski nav nevienas konkrētas norādes uz piekrastes zonām, kā rezultātā trūkst salīdzināmu un ticamu sociālekonomisko un finansiālo datu par piekrastes tūrismu;

| I. | tā kā trūkst ticamu salīdzināmu datu par piekrastes tūrismu, ir iespējams, ka šīs nozares ekonomiskais spēks tiek nepietiekami novērtēts, līdz ar to pārāk zemu tiek vērtēta arī jūras vides saglabāšanas ekonomiskā vērtība un tiek pārspīlēta šī mērķa sasniegšanai vajadzīgo ieguldījumu nozīme; |
| --- | --- |

I.

tā kā trūkst ticamu salīdzināmu datu par piekrastes tūrismu, ir iespējams, ka šīs nozares ekonomiskais spēks tiek nepietiekami novērtēts, līdz ar to pārāk zemu tiek vērtēta arī jūras vides saglabāšanas ekonomiskā vērtība un tiek pārspīlēta šī mērķa sasniegšanai vajadzīgo ieguldījumu nozīme;

| J. | tā kā trūkst informācijas par piekrastes zonās ieguldītajiem ES līdzekļiem, ir grūti kvantitatīvā izteiksmē novērtēt struktūrfondu reālo ietekmi uz piekrastes tūrismu; |
| --- | --- |

J.

tā kā trūkst informācijas par piekrastes zonās ieguldītajiem ES līdzekļiem, ir grūti kvantitatīvā izteiksmē novērtēt struktūrfondu reālo ietekmi uz piekrastes tūrismu;

| K. | tā kā tūrisms ir dažādu ES politikas jomu kopīgs elements un tas būtiski ietekmē šīs nozares spēju veicināt sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

K.

tā kā tūrisms ir dažādu ES politikas jomu kopīgs elements un tas būtiski ietekmē šīs nozares spēju veicināt sociālo un teritoriālo kohēziju;

| L. | tā kā, raugoties no kvalitātes viedokļa, struktūrfondi var labvēlīgi ietekmēt piekrastes reģionu attīstību, atdzīvinot vietējo tautsaimniecību, veicinot privātos ieguldījumus un sekmējot ilgtspējīgu tūrismu; |
| --- | --- |

L.

tā kā, raugoties no kvalitātes viedokļa, struktūrfondi var labvēlīgi ietekmēt piekrastes reģionu attīstību, atdzīvinot vietējo tautsaimniecību, veicinot privātos ieguldījumus un sekmējot ilgtspējīgu tūrismu;

| M. | tā kā ietekme ir izteiktāka tādās teritorijās kā attālāko reģionu mazās salas vai piekrastes zonas, kur piekrastes tūrisms ir galvenais saimnieciskās darbības veids; |
| --- | --- |

M.

tā kā ietekme ir izteiktāka tādās teritorijās kā attālāko reģionu mazās salas vai piekrastes zonas, kur piekrastes tūrisms ir galvenais saimnieciskās darbības veids;

| N. | tā kā piekrastes teritorijas spēcīgi ietekmē to ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tāpēc tām ir vajadzīga strukturēta stratēģija, kurā ņemtas vērā šo teritoriju īpašās iezīmes un subsidiaritātes princips, un nozarēm konsekventi piemērojams lēmumu pieņemšanas process; |
| --- | --- |

N.

tā kā piekrastes teritorijas spēcīgi ietekmē to ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tāpēc tām ir vajadzīga strukturēta stratēģija, kurā ņemtas vērā šo teritoriju īpašās iezīmes un subsidiaritātes princips, un nozarēm konsekventi piemērojams lēmumu pieņemšanas process;

| O. | turklāt, tā kā piekrastes reģioni bieži vien ir arī nomaļi reģioni, piemēram, mazās salas, attālākie reģioni vai no tūrisma atkarīgas piekrastes teritorijas, kur brīvi var nokļūt vienīgi tūrisma sezonā, kur teritoriālā kohēzija ir iespējama tikai tad, ja tiek izveidota labāka infrastruktūra un regulārāka transporta satiksme starp piekrasti un iekšzemi un ja ar investīcijas veicinošām teritoriālās tirgvedības un integrētas ekonomiskās attīstības stratēģijām tiek rosināta pastāvīga saimnieciskā darbība ne tikai tūrisma sezonā; |
| --- | --- |

O.

turklāt, tā kā piekrastes reģioni bieži vien ir arī nomaļi reģioni, piemēram, mazās salas, attālākie reģioni vai no tūrisma atkarīgas piekrastes teritorijas, kur brīvi var nokļūt vienīgi tūrisma sezonā, kur teritoriālā kohēzija ir iespējama tikai tad, ja tiek izveidota labāka infrastruktūra un regulārāka transporta satiksme starp piekrasti un iekšzemi un ja ar investīcijas veicinošām teritoriālās tirgvedības un integrētas ekonomiskās attīstības stratēģijām tiek rosināta pastāvīga saimnieciskā darbība ne tikai tūrisma sezonā;

| P. | tā kā, lai arī piekrastes zonām ir līdzīgas problēmas, tām nav konkrētu instrumentu, kas ļautu īstenot strukturētu pieeju un nodrošināt galveno tirgus dalībnieku labāku savstarpējo saziņu, jo tie bieži vien darbojas patstāvīgi un izolēti; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai arī piekrastes zonām ir līdzīgas problēmas, tām nav konkrētu instrumentu, kas ļautu īstenot strukturētu pieeju un nodrošināt galveno tirgus dalībnieku labāku savstarpējo saziņu, jo tie bieži vien darbojas patstāvīgi un izolēti;

| Q. | tā kā reālu problēmu integrētus risinājumus var rast un īstenot vietējā un reģionu līmenī, valsts iestādēm sadarbojoties ar privāto sektoru un ņemot vērā gan vides, gan vietējās kopienas intereses; |
| --- | --- |

Q.

tā kā reālu problēmu integrētus risinājumus var rast un īstenot vietējā un reģionu līmenī, valsts iestādēm sadarbojoties ar privāto sektoru un ņemot vērā gan vides, gan vietējās kopienas intereses;

| R. | tā kā politikas instrumentu izveide palīdzēs izstrādāt integrētākas un ilgtspējīgākas attīstības stratēģijas, kas palīdzēs uzlabot ekonomikas konkurētspēju, saglabājot dabas un kultūras resursus, nodrošinot sociālās vajadzības un sekmējot ētiska tūrisma veidus; |
| --- | --- |

R.

tā kā politikas instrumentu izveide palīdzēs izstrādāt integrētākas un ilgtspējīgākas attīstības stratēģijas, kas palīdzēs uzlabot ekonomikas konkurētspēju, saglabājot dabas un kultūras resursus, nodrošinot sociālās vajadzības un sekmējot ētiska tūrisma veidus;

| S. | tā kā tas varētu palīdzēt veidot labākas darbavietas piekrastes zonās, mazinot sezonalitātes ietekmi un apvienojot dažādus tūrisma un citu ar jūru un piekrasti saistītu darbību veidus, šādi nodrošinot, ka piedāvājums tiek pielāgots mūsdienu tūristu augstajām prasībām un vēlmēm un ka ir iespējams radīt kvalificētu nodarbinātību; |
| --- | --- |

S.

tā kā tas varētu palīdzēt veidot labākas darbavietas piekrastes zonās, mazinot sezonalitātes ietekmi un apvienojot dažādus tūrisma un citu ar jūru un piekrasti saistītu darbību veidus, šādi nodrošinot, ka piedāvājums tiek pielāgots mūsdienu tūristu augstajām prasībām un vēlmēm un ka ir iespējams radīt kvalificētu nodarbinātību;

| T. | tā kā 6. pantā Regulā (EK) Nr. 1080/2006 noteiktais Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis var efektīvi veicināt iepriekšminētās prioritātes, ko nodrošinātu sadarbības projektu finansēšana, kā arī nozares dalībnieku un piekrastes teritoriju sadarbības struktūru izveide, šajā sakarā īpaši norādot, cik svarīgi ir izmantot ar Regulu (EK) Nr. 1082/2006 izveidoto Eiropas Teritoriālās sadarbības grupu kā instrumentu pastāvīgas sadarbības veidošanai piekrastes reģionu ilgtspējīgas attīstības jomā ar vietējo tirgus dalībnieku, darba devēju un darbinieku līdzdalību, |
| --- | --- |

T.

tā kā 6. pantā Regulā (EK) Nr. 1080/2006 noteiktais Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis var efektīvi veicināt iepriekšminētās prioritātes, ko nodrošinātu sadarbības projektu finansēšana, kā arī nozares dalībnieku un piekrastes teritoriju sadarbības struktūru izveide, šajā sakarā īpaši norādot, cik svarīgi ir izmantot ar Regulu (EK) Nr. 1082/2006 izveidoto Eiropas Teritoriālās sadarbības grupu kā instrumentu pastāvīgas sadarbības veidošanai piekrastes reģionu ilgtspējīgas attīstības jomā ar vietējo tirgus dalībnieku, darba devēju un darbinieku līdzdalību,

1.   uzsver, ka tūrisms ir viens no ES piekrastes reģionu sociālās un ekonomiskās attīstības pamatfaktoriem un ir cieši saistīts ar Lisabonas stratēģijas mērķiem; turklāt uzsver, ka attiecībā uz piekrastes tūrisma darbībām ir spēcīgāk jārēķinās ar Gēteborgas stratēģijas mērķiem;

2.   mudina ES piekrastes dalībvalstis izstrādāt konkrētas stratēģijas un integrētus plānus gan valsts, gan reģionu līmenī, lai novērstu tūrisma sezonalitāti piekrastes reģionos un nodrošinātu stabilāku nodarbinātību un labāku dzīves kvalitāti vietējām kopienām; šajā sakarā uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai tradicionāli sezonālā uzņēmējdarbība kļūtu par saimniecisko darbību visa gada garumā, ko nodrošinātu pakalpojumu dažādošana un alternatīvi tūrisma veidi (piem., uzņēmējdarbības, kultūras, medicīnas, sporta, lauksaimniecības un ar jūru saistīts tūrisms); norāda, ka produktu un pakalpojumu dažādošana palīdzēs veidot izaugsmi un nodarbinātību un samazināt ietekmi uz vidi, kā arī ekonomisko un sociālo ietekmi;

3.   uzsver nepieciešamību aizsargāt darbinieku tiesības šajā nozarē, veicinot kvalificētu nodarbinātību un iemaņu apgūšanu, kas cita starpā nozīmē piemērotu apmācību, ilgtermiņa līgumu plašāku izmantošanu, taisnīgu un atbilstīgu algu un labākus darba apstākļus;

4.   prasa piemērot integrētu pieeju piekrastes tūrismam, īstenojot Kopienas kohēzijas, jūrniecības, zivsaimniecības, vides, transporta, enerģētikas, sociālo un veselības aizsardzības politiku, lai veidotu sinerģijas un novērstu nesaskaņotu rīcību; iesaka, lai Komisija ņemtu vērā šādu integrētu pieeju piekrastes tūrisma ilgtspējīgai izaugsmei, sevišķi saistībā ar ES jūrniecības politiku, kā stratēģisku mērķi darba programmā 2010.—2015. gadam un arī veicot 2007.—2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatu;

5.   aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visās pastāvīgajās struktūras, kas izveidotas saskaņā ar minētajās jomās īstenoto politiku, un pārrobežu sadarbības programmās, kurās iesaistīti piekrastes reģioni, piedalītos visas par tūrismu un reģionālo attīstību piekrastes zonās atbildīgās reģionālās un vietējās iestādes, kā arī ekonomikas, sociālās un vides nozares partneri;

6.   īpaši uzsver ārkārtīgi nozīmīgo saikni starp labi funkcionējošu infrastruktūru un veiksmīgu tūrisma reģionu un tāpēc aicina kompetentās iestādes izstrādāt plānus vietējās infrastruktūras optimizēšanai, kas būtu ieguvums gan tūristiem, gan vietējiem iedzīvotājiem; šajā sakarā stingri iesaka ES piekrastes dalībvalstīm veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jauni infrastruktūras uzlabošanas projekti, tostarp naftas uzņēmumu un citu iekārtu būvniecība, tiek īstenoti ar mūsdienīgāko pieejamo tehnoloģiju palīdzību, tā garantējot, ka samazinās energopatēriņš un oglekļa emisijas un uzlabojas energoefektivitāte, pateicoties atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanai;

7.   mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionus veicināt ilgtspējīgus mobilitātes maršrutus, izmantojot vietējā sabiedriskā transporta satiksmi, riteņbraucēju un gājēju celiņus, it īpaši pārrobežu piekrastes teritorijās, un šajā nolūkā atbalstīt paraugprakses apmaiņu;

8.   iesaka Komisijai piemērot holistisku pieeju piekrastes tūrismam, īstenojot gan teritoriālo kohēziju, gan integrētu jūrniecības politiku, sevišķi attiecībā uz salām, ES salu dalībvalstīm, attālākajiem reģioniem un citām piekrastes zonām, īpaši ņemot vērā, ka šīs teritorijas ļoti lielā mērā ir atkarīgas no tūrisma;

9.   stingri iesaka Komisijai un dalībvalstīm iekļaut piekrastes tūrismu prioritāšu sarakstā stratēģiskajās pamatnostādnēs nākamajam struktūrfondu plānošanas periodam, kā arī ES piekrastes reģionu politikas stratēģijās un definēt novatorisku stratēģiju, pateicoties kurai varētu integrēt piekrastes tūrisma piedāvājumu;

10.   tāpēc atzinīgi vērtē piekrastes reģionu līdzdalību Interreg IV B un C programmās un projektos, kuri attiecas gan uz starpvalstu, gan starpreģionu sadarbību tūrisma jomā, un aicina piekrastes reģionus efektīvi izmantot tiem paredzētās ES iniciatīvas un instrumentus (piemēram, Vidusjūras stratēģiju, Baltijas jūras stratēģiju un Melnās jūras sinerģijas iniciatīvu); stingri iesaka Komisijai pievērst vairāk uzmanības piekrastes reģioniem jaunās Interreg iniciatīvas programmās nākamajam plānošanas periodam;

11.   ņem vērā Reģionu komitejas viedokli par Eiropas piekrastes fonda izveidošanu un aicina Komisiju saistībā ar nākamo finanšu shēmu izvērtēt iespējas, kā labāk koordinēt visus topošos finanšu instrumentus, ko izmantos darbībai piekrastes reģionos;

12.   piekrastes zonu integrētas attīstības procesā iesaka iekļaut zināšanu pīlāru, izveidojot Eiropas nozaru tīklu, kas darbotos ar Regulu (EK) Nr. 294/2008 izveidotā Eiropas Tehnoloģiju institūta un ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK izveidotās Septītās pamatprogrammas paspārnē;

13.   iesaka ES piekrastes dalībvalstīm programmu līmenī piemērot integrētu pieeju, kad tās izvēlas un īsteno ar piekrasti saistītus projektus, izmanto starpnozaru metodes un par prioritāti atzīst valsts un privāto partnerību veidošanu, lai mazinātu grūtības, ko nākas pārvarēt attiecīgajām vietējām pārvaldes iestādēm;

14.   atzinīgi vērtē Komisijas definētās prioritātes piekrastes un jūras tūrismam iepriekšminētajā noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmā; ierosina, ka nesen izveidotajā Eiropas tūrisma ceļamērķu portālā varētu iekļaut konkrētu informāciju par ceļojuma mērķiem un maršrutiem piekrastē, sevišķi mazāk pazīstamiem un mazāk reklamētiem ceļamērķiem un maršrutiem, lai tos popularizētu ārpus ES robežām, tostarp arī reģionu un vietējā līmenī;

15.   aicina Komisiju šajā sakarā noteikt piekrastes un ūdens tūrismu par izcilības jomu 2010. gadam saistībā ar izmēģinājuma projektu “Eiropas labākie galamērķi”;

16.   pauž nožēlu, ka piekrastes zonās ieguldīto ES līdzekļu nepietiekamas pārredzamības dēļ nav iespējams noteikt investīciju apjomu skaitliskā izteiksmē vai analizēt šajos reģionos atbalstīto iniciatīvu ietekmi; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka iepriekšminētajā Zaļajā grāmatā par turpmāko ES jūrniecības politiku ir paredzēts izveidot datubāzi jūras reģioniem, kurā iekļaus informāciju par visu Kopienas līdzekļu (tostarp struktūrfondu līdzekļu) saņēmējiem, un aicina Komisiju nekavējoties izpildīt šo svarīgo uzdevumu; uzsver šādas iniciatīvas nozīmi pārredzamības nodrošināšanai šajā jomā; aicina Komisiju aktivizēt atbilstošus instrumentus, lai šie dati būtu pieejami analīzes un statistikas vajadzībām, un aicina dalībvalstis pildīt savus pienākumus attiecībā uz informācijas publicēšanu par finansējuma galīgajiem saņēmējiem, tā sniedzot visaptverošu pārskatu par esošajiem projektiem;

17.   aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus kopīgi sastādīt internetā pieejamu, izsmeļošu piekrastes zonās finansētu projektu katalogu, tādējādi dodot reģioniem iespēju mācīties no citu pieredzes un ļaujot akadēmiskajām aprindām, piekrastes kopienām un citām ieinteresētām personām apzināt un popularizēt paraugpraksi un pēc iespējas nodot to vietējām kopienām; šajā sakarā iesaka izveidot forumu ieinteresēto personu saziņai un labas prakses apmaiņai, kā arī dalībvalstu pārstāvju darba grupu, kas izstrādātu rīcības plānus piekrastes tūrisma jomā un sekmētu pieredzes apmaiņu institucionālā līmenī;

18.   aicina Komisiju izmantot šo interneta katalogu arī sabiedrības informēšanai par ieguvumiem, ko ES nodrošinājusi piekrastes reģioniem, tā palīdzot veidot pozitīvāku viedokli par ES finansējumu un spēcīgāku ES imidžu;

19.   aicina Komisiju nodrošināt, lai ES piekrastes reģionu sociālekonomiskās informācijas datubāzē, ko pašlaik veido Eurostat, par tūrismu atrodamie dati būtu ticami, vienoti un atjaunināti, jo tas ir būtiski, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu valsts sektorā un varētu veikt reģionu un nozaru salīdzināšanu; iesaka ES piekrastes dalībvalstīm steidzami rīkoties, lai savā teritorijā ieviestu tūrisma satelītkontu;

20.   uzsver, ka pastāv cieša saikne starp vidi un piekrastes tūrismu un ka politikas stratēģijās tūrisma attīstībai ir jāiekļauj praktiski pasākumi atbilstoši vispārējai vides aizsardzības un pārvaldības politikai; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka ilgtspējīga attīstība ir viens no Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (par struktūrfondiem 2007.—2013. gadam) 17. pantā noteiktajiem pamatprincipiem, kas piemērojami, veicot visus strukturālos intervences pasākumus, kuru īstenošana ir pienācīgi jākontrolē ar attiecīgiem uzraudzības pasākumiem; stingri iesaka līdzīgu noteikumu iekļaut regulās, ko piemēros nākamajiem plānošanas periodiem; uzsver nozīmīgo ieguldījumu, ko šādi nodrošinātu ekotūrisma veicināšanai;

21.   norāda, ka piekrastes reģionus jo īpaši skar klimata pārmaiņu ietekme, gaidāmā jūras līmeņa paaugstināšanās un kāpu erozija, kā arī aizvien biežākas un spēcīgākas vētras; tāpēc prasa, lai piekrastes reģioni izstrādātu klimata pārmaiņu riska un novēršanas plānus;

22.   norāda, ka klimata pārmaiņas ietekmē piekrastes tūrismu; tāpēc aicina Komisiju, no vienas puses, konsekventi integrēt transporta un tūrisma politikā Kopienas mērķus samazināt CO2 emisijas un, no otras puses, veicināt pasākumus, kas paredzēti ilgtspējīga piekrastes tūrisma aizsardzībai pret klimata pārmaiņu ietekmi;

23.   šajā sakarā īpaši norāda, ka ir svarīgi novērtēt tūrisma iespējas veicināt vides aizsardzību un saglabāšanu; norāda, ka tūrisms varētu būt viegls veids, kā veidot izpratni par vides vērtībām, šai nolūkā saskaņoti rīkojoties, no vienas puses, valsts un reģionālajām iestādēm un, no otras puses, tūrisma pakalpojumu sniedzējiem, viesnīcu un restorānu vadībai; tāpēc uzskata, ka šādi pasākumi ir jāveic tieši piekrastes reģionos, jo tie ir vairāk orientēti uz tūrismu;

24.   uzsver, ka, attīstot tūrismu, vienmēr ir jānodrošina vēstures liecību un arheoloģisko atradumu aizsardzība un jāsaglabā tradīcijas un kultūras mantojums kopumā, sekmējot vietējo kopienu aktīvu līdzdalību;

25.   prasa īstenot iniciatīvas ilgtspējīgai attīstībai, lai aizsargātu kultūras un dabas mantojumu un piekrastes reģionu sociālo vidi;

26.   aicina Komisiju nodrošināt, lai aktīva Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošana būtu viens no priekšnoteikumiem ES finansējuma saņemšanai tiem piekrastes projektiem, kas ietekmē jūras vidi;

27.   aicina Komisiju izmantot visus piemērotos novērtējuma instrumentus, lai nodrošinātu šā principa īstenošanu piekrastes zonās šajā plānošanas periodā, kā arī pienākumu sadali starp dažādiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem;

28.   uzsver, ka pārāk apjomīgu fiziskās infrastruktūras intervences pasākumu radītās grūtības piekrastes zonās kaitē piekrastes tūrisma attīstībai un padara to mazāk pievilcīgu, ņemot vērā, ka šos aspektus varētu veicināt ar augstas kvalitātes tūrisma pakalpojumiem, kas ir ārkārtīgi svarīgi piekrastes reģionu konkurētspējai un kvalitatīvas un kvalificētas nodarbinātības veicināšanai; tāpēc aicina piekrastes reģionus tā vietā veicināt alternatīvus ieguldījumus, piemēram, investīcijas pakalpojumos, kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), vietējo tradicionālo produktu jaunu noieta iespēju veidošanā un augstas kvalitātes apmācībā tūrisma nozarē strādājošajiem; turklāt prasa izstrādāt mācību programmas kvalificētu darbinieku bāzes izveidošanai, lai spētu apmierināt aizvien sarežģītākas un dažādākas tūrisma nozares vajadzības;

29.   aicina dalībvalstis izstrādāt pilsētu attīstībai un labiekārtošanai piemērotu politiku, kas atbilst piekrastes ainavai;

30.   uzsver, ka augsta kvalitāte ir ES tūrisma pakalpojumu galvenā salīdzinošā priekšrocība; aicina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās iestādes akcentēt un stiprināt tūrisma pakalpojumu kvalitāti, garantējot drošību, daudzveidīgu un mūsdienīgu infrastruktūru, iesaistīto uzņēmumu korporatīvo sociālo atbildību un videi saudzīgu saimniecisko darbību;

31.   aicina Komisiju nodrošināt, lai jūrniecības nozares grupu politikā būtu iekļauti piekrastes tūrismam svarīgi ražošanas pakalpojumi un nozares, tā radot auglīgas mijiedarbības iespēju tiem, kas izmanto jūru kā resursu, lai palielinātu savu konkurētspēju, ilgtspējību un ieguldījumu piekrastes ekonomiskajā attīstībā; turklāt uzskata, ka jūrniecības nozares grupu pakalpojumos ir jāiekļauj medicīnas, labklājības, izglītības, tehnoloģiskie un sporta pakalpojumi kā galvenie piekrastes zonu attīstības elementi;

32.   īpaši uzsver to, cik piekrastes reģionu attīstībai nozīmīga ir šo reģionu pieejamība; tāpēc aicina Komisiju, piekrastes valstu un reģionu iestādes izstrādāt risinājumus, lai nodrošinātu optimālus sauszemes, gaisa un ūdensceļu transporta satiksmes savienojumus; ņemot vērā biežos jūras piesārņošanas gadījumus daudzos reģionos un ostas pilsētās, atkārtoti aicina Komisiju un piekrastes valstu un reģionu iestādes atbalstīt iniciatīvas ostā pietauvotu kuģu uzpildei no sauszemes tīkliem; aicina dalībvalstis izvērtēt iespēju lemt par tādiem pasākumiem kā lidostu nodevu samazināšana, vienmēr ievērojot procedūru, kas noteikta iepriekšminētajā Parlamenta 2008. gada 23. oktobra nostājā par lidostu nodevām, lai padarītu piekrastes teritorijas pievilcīgākas un sekmētu to konkurētspēju; šī paša iemesla dēļ uzsver nepieciešamību stingrāk ievērot lidostu un aviācijas drošības standartus, vajadzības gadījumā pārceļot pie lidostām izvietotās degvielas krātuves uz citu atrašanās vietu;

33.   aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes veicināt ostu un lidostu modernizāciju piekrastes un salu reģionos, lai nodrošinātu tūrisma vajadzības, pienācīgi ņemot vērā esošās vides iespējas, ievērojot estētiskus apsvērumus un saudzīgi izturoties pret dabas vidi;

34.   uzsver, ka teritoriālā kohēzija ir horizontāla koncepcija, kas attiecas uz visu ES kopumā un kas var stiprināt saikni starp piekrasti un iekšzemi, pateicoties esošiem piekrastes un iekšzemes teritoriju savstarpēji papildinošiem faktoriem un abpusējai ietekmei (piem., piekrastē veicamo darbību piesaiste lauku un pilsētu tūrismam, labākas pieejamības nodrošināšana ne tikai tūrisma sezonā, vietējo produktu atpazīstamības veicināšana, vienlaikus sekmējot to dažādošanu); norāda, ka iepriekšminētajā Zaļajā grāmatā par turpmāko jūrniecības politiku ir īpaša atsauce uz salu reģioniem, atzīstot, ka tiem nākas risināt sevišķi sarežģītas attīstības problēmas to pastāvīgā dabiskā priekšrocību trūkuma dēļ; uzsver, ka ar līdzīgām problēmām saskaras visi piekrastes reģioni, un aicina Komisiju, turpmāk īstenojot teritoriālo kohēziju, ņemt vērā, ka piekrastes tūrisms ir jāsasaista ar piekrastes zonu integrētu pārvaldību un jūras teritoriālo plānošanu;

35.   mudina arī piekrastes reģionālās un vietējās iestādes piejūras un iekšzemes kaimiņattiecību kontekstā rosināt integrētu teritoriālās tirdzniecības plānu īstenošanu kopā ar partneriem un veicināt objektivitāti tūrisma attīstībā un ceļojumu jomā, lai, neskarot kopējo konkurētspēju, palielinātu konkurētspēju tūrisma nozarē;

36.   rosina piekrastes reģionus piedalīties starpreģionu sadarbības projektos, piemēram, saskaņā ar iniciatīvas “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām” IV tēmu, lai veidotu jaunus un paplašinātu esošos tematiskos piekrastes tūrisma maršrutu tīklus, kā arī nodrošinātu apmaiņu ar zinātību un paraugpraksi;

37.   iesaka attiecīgajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm rīkoties, lai saskaņā ar savām sadarbības programmām veicinātu stratēģiskus piekrastes tūrisma projektus, sniedzot tehnisko palīdzību projektu sagatavošanai, nodrošinot šādiem pasākumiem atbilstošu finansējumu un par prioritāti nosakot struktūrfondu izmantošanu ilgtspējīga, videi saudzīga tūrisma attīstībai piekrastes reģionos, gan konverģences un konkurētspējas, gan nodarbinātības jomā; uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš darbībām, kas paredzētas sakaru un informācijas tehnoloģiju attīstībai;

38.   aicina Komisiju nākamajā gadā, vēlams, 20. maijā — Eiropas jūrniecības dienā, organizēt vismaz vienu īpašu, piekrastes tūrismam veltītu pasākumu, lai sekmētu saziņu un veicinātu kontaktus starp sadarbības partneriem, kā arī paraugprakses apmaiņu, piemēram, saistībā ar ES integrētā kvalitātes pārvaldības modeļa īstenošanu; šajā sakarā rosina visus iesaistītos dalībniekus iepazīstināt ar saviem Kopienas finansētajiem projektiem, kas tieši vai netieši attiecas uz piekrastes tūrismu;

39.   uzskata, ka, sekmējot jūras tūrismu, kas iespējams, arī veicinot ar šo nozari saistīto saimniecisko darbību, var palīdzēt ES iedzīvotājiem veidot ilgtspējīgākus ieradumus un pilnveidot zināšanas par vidi; tāpēc aicina dalībvalstis veicināt šim nolūkam paredzētās investīcijas savās piekrastes teritorijās;

40.   turklāt aicina Komisiju sagatavot praktisku rokasgrāmatu par ES finansējumu piekrastes tūrisma jomā, lai ieinteresētajām personām palīdzētu orientēties finansējuma meklēšanas posmā;

41.   atzīst nozīmīgo ieguldījumu, ko piekrastes kopienu attīstībai varētu nodrošināt apjomīgāks kruīzu tūrisms, ja vien tiek nodrošināts līdzsvars starp risku un atbildību un starp nemainīgajām ar sauszemi saistīto investīciju izmaksām un kruīzu pakalpojumu sniedzēju elastīgas rīcības iespējām, vienlaikus pareizi ievērojot ar vidi saistītus apsvērumus;

42.   aicina Komisiju atbalstīt piekrastes kopienas, tām cenšoties apgūt paraugpraksi un mācoties nodrošināt maksimālu ieguvumu vietējām kopienām no pievienotās vērtības, ko rada jo īpaši kruīzu tūrisms un piekrastes tūrisms kopumā;

43.   aicina piekrastes reģionus veidot un atbalstīt reģionālās vai vietējās attīstības aģentūras, kas palīdzētu attiecīgās teritorijas un starpvalstu tīklu speciālistiem, organizācijām, ekspertiem un administrācijām un piedāvātu konsultācijas un informāciju potenciālajiem valsts un privātā sektora labumguvējiem;

44.   saistībā ar sadarbības projektu ilgtspējību pēc finansējuma perioda beigām iesaka ES piekrastes dalībvalstīm ņemt vērā, ka projektiem jābūt ilgtspējīgiem ne vien finanšu ziņā, bet arī attiecībā uz partneru pastāvīgu sadarbību un savstarpējiem sakariem ar svarīgiem vietējiem pakalpojumu sniedzējiem;

45.   iesaka ES piekrastes dalībvalstīm nodrošināt izvēlēto projektu augstu atpazīstamību un vienkāršot finansējuma pieejamības procedūras, lai piekrastes tūrismam piesaistītu privātu finansējumu un atvieglotu valsts iestāžu un privātā sektora dalībnieku, jo īpaši MVU, partnerību veidošanu; iesaka popularizēt jūras un piekrastes tūrisma atpūtas priekšrocības veselīgas floras un faunas saglabāšanas kontekstā (sekmējot ekotūrismu, zvejas tūrismu, vaļu vērošanu u. tml.); uzskata, ka par šo mērķu iemiesojumu varētu kļūt 20. maijā svinamā Eiropas jūrniecības diena;

46.   lai nodrošinātu projektu ilgtermiņa dzīvotspēju, aicina vides grupas, ar jūru saistītas tautsaimniecības nozares, kultūras organizācijas, zinātnieku aprindas, pilsoniskās organizācijas un vietējos iedzīvotājus piedalīties visos projektu posmos, ieskaitot to uzraudzību;

47.   visbeidzot, aicina Komisiju regulāri novērtēt, cik lielā mērā piekrastes zonām piešķirtais Kopienas finansējums ietekmē to reģionālo attīstību, lai ar ilgtspējīga piekrastes tūrisma uzraudzības centra palīdzību izplatītu paraugpraksi un atbalstītu partnerību tīklus, kas vieno dažādas iesaistītās puses;

48.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Reģionu komitejai.

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.

(3)  OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.

(4)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(5)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(6)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0517.

(8)  OV C 297 E, 20.11.2008., 184. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0213.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/9

---

Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme digitālajā vidē

P6_TA(2008)0598

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (2008/2129(INI))

(2010/C 45 E/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (1), un īpaši tās 37. apsvērumu Direktīvā 2007/65/EK un 26. pantu Direktīvā 89/552/EEK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (1), un īpaši tās 37. apsvērumu Direktīvā 2007/65/EK un 26. pantu Direktīvā 89/552/EEK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmumu Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmumu Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007)
   (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007)
   (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumu 2006/952/EK par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumu 2006/952/EK par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (4),

| — | atgādinot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (5), |
| --- | --- |

—

atgādinot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu “Eiropas pieeja, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē” (COM(2007)0833), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu “Eiropas pieeja, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē” (COM(2007)0833),

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Eiropas Savienības dalībvalstīs” (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Eiropas Savienības dalībvalstīs” (SEC(2007)0032),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2005)0229), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2005)0229),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 20. novembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 20. novembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra Rezolūciju par Direktīvas 89/552/EEK (“Televīzija bez robežām”), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/36/EK, 4. un 5. panta piemērošanu 2001.—2002. gadā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra Rezolūciju par Direktīvas 89/552/EEK (“Televīzija bez robežām”), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/36/EK, 4. un 5. panta piemērošanu 2001.—2002. gadā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa Rezolūciju par pāreju no analogās uz ciparu apraidi: vai tā ir iespēja attīstīt Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politiku un kultūras daudzveidību? (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa Rezolūciju par pāreju no analogās uz ciparu apraidi: vai tā ir iespēja attīstīt Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politiku un kultūras daudzveidību? (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. maija secinājumus par starpkultūru kompetencēm (9) un par Eiropas pieeju, kā sekmēt mediju lietotprasmi digitālajā vidē (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. maija secinājumus par starpkultūru kompetencēm (9) un par Eiropas pieeju, kā sekmēt mediju lietotprasmi digitālajā vidē (10),

| — | ņemot vērā UNESCO 1982. gada “Grīnvaldes deklarāciju attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 1982. gada “Grīnvaldes deklarāciju attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem”,

| — | ņemot vērā UNESCO Parīzes darba kārtību — divpadsmit ieteikumus izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO Parīzes darba kārtību — divpadsmit ieteikumus izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ieteikumu Rec(2006)0012 par “Ministru komitejas ieteikumiem dalībvalstīm, lai bērniem nodrošinātu iespējas jaunajā informācijas un komunikāciju vidē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ieteikumu Rec(2006)0012 par “Ministru komitejas ieteikumiem dalībvalstīm, lai bērniem nodrošinātu iespējas jaunajā informācijas un komunikāciju vidē”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0461/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0461/2008),

| A. | tā kā plašsaziņas līdzekļi ietekmē sabiedrības ikdienas dzīves un politikas attīstību; tā kā augsta plašsaziņas līdzekļu koncentrācija var apdraudēt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, un tāpēc plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei ir būtiska nozīme politiskajā kultūrā un Eiropas Savienības pilsoņu aktīvā līdzdalībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā plašsaziņas līdzekļi ietekmē sabiedrības ikdienas dzīves un politikas attīstību; tā kā augsta plašsaziņas līdzekļu koncentrācija var apdraudēt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, un tāpēc plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei ir būtiska nozīme politiskajā kultūrā un Eiropas Savienības pilsoņu aktīvā līdzdalībā;

| B. | tā kā visa veida audiovizuālie vai iespiestie klasiskie un digitālie plašsaziņas līdzekļi savstarpēji mijiedarbojas un starp dažādajiem plašsaziņas līdzekļu veidiem tehniski un saturiski veidojas konverģence; tā kā ar inovatīvām tehnoloģijām jauni plašsaziņas līdzekļi arvien vairāk ietiecas visās dzīves jomās, šie jaunie plašsaziņas līdzekļi rada priekšnoteikumu, lai to lietotājam būtu aktīvāka loma, un pie plašsaziņas līdzekļu veidiem pieder arī tiešsaistes sociālie tīkli (Social Communities), emuāri un videospēles; |
| --- | --- |

B.

tā kā visa veida audiovizuālie vai iespiestie klasiskie un digitālie plašsaziņas līdzekļi savstarpēji mijiedarbojas un starp dažādajiem plašsaziņas līdzekļu veidiem tehniski un saturiski veidojas konverģence; tā kā ar inovatīvām tehnoloģijām jauni plašsaziņas līdzekļi arvien vairāk ietiecas visās dzīves jomās, šie jaunie plašsaziņas līdzekļi rada priekšnoteikumu, lai to lietotājam būtu aktīvāka loma, un pie plašsaziņas līdzekļu veidiem pieder arī tiešsaistes sociālie tīkli (Social Communities), emuāri un videospēles;

| C. | tā kā jauniešiem kā plašsaziņas līdzekļu lietotājiem pirmais informācijas avots galvenokārt ir internets un viņiem ir zināšanas, kā lietot šo plašsaziņas līdzekli, un šīs zināšanas orientētas uz viņu vajadzībām, bet nav sistemātiskas, turpretī pieaugušie galvenokārt iegūst informāciju no radio, televīzijas, laikrakstiem un žurnāliem; tā kā tādēļ pašreizējā plašsaziņas līdzekļu jomā to lietotprasmei jāatbilst gan jauno plašsaziņas līdzekļu prasībām — jo īpaši ar tiem saistītajām iespējām attiecībā uz mijiedarbību un radošu līdzalību —, gan zināšanām, kādas nepieciešamas tradicionālo plašsaziņas līdzekļu lietošanai, kas joprojām ir iedzīvotāju galvenais informācijas avots; |
| --- | --- |

C.

tā kā jauniešiem kā plašsaziņas līdzekļu lietotājiem pirmais informācijas avots galvenokārt ir internets un viņiem ir zināšanas, kā lietot šo plašsaziņas līdzekli, un šīs zināšanas orientētas uz viņu vajadzībām, bet nav sistemātiskas, turpretī pieaugušie galvenokārt iegūst informāciju no radio, televīzijas, laikrakstiem un žurnāliem; tā kā tādēļ pašreizējā plašsaziņas līdzekļu jomā to lietotprasmei jāatbilst gan jauno plašsaziņas līdzekļu prasībām — jo īpaši ar tiem saistītajām iespējām attiecībā uz mijiedarbību un radošu līdzalību —, gan zināšanām, kādas nepieciešamas tradicionālo plašsaziņas līdzekļu lietošanai, kas joprojām ir iedzīvotāju galvenais informācijas avots;

| D. | tā kā jaunās komunikāciju tehnoloģijas var pārmākt mazāk prasmīgus lietotājus ar nediferencētas informācijas gūzmu, t. i., ar informāciju, kas nav sakārtota atbilstoši tās lietderībai, un šī informācijas pārbagātība var būt tik pat liela problēma kā informācijas trūkums; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunās komunikāciju tehnoloģijas var pārmākt mazāk prasmīgus lietotājus ar nediferencētas informācijas gūzmu, t. i., ar informāciju, kas nav sakārtota atbilstoši tās lietderībai, un šī informācijas pārbagātība var būt tik pat liela problēma kā informācijas trūkums;

| E. | tā kā laba apmācība informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanā, kas ņem vērā citu personu tiesības un brīvības, ievērojami palielina personīgo profesionālo kvalifikāciju un sniedz ieguldījumu tautsaimniecībā atbilstoši Lisabonas stratēģijas mērķiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā laba apmācība informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanā, kas ņem vērā citu personu tiesības un brīvības, ievērojami palielina personīgo profesionālo kvalifikāciju un sniedz ieguldījumu tautsaimniecībā atbilstoši Lisabonas stratēģijas mērķiem;

| F. | tā kā visaptverošā piekļuve komunikāciju tehnoloģijām ļauj ikvienam šādā veidā nodot un izplatīt informāciju, kā rezultātā katrs interneta lietotājs potenciāli kļūst par žurnālistu, un līdz ar to pietiekama plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir vajadzīga ne vien, lai saprastu informāciju, bet arī, lai spētu veidot un izplatīt plašsaziņas līdzekļu saturu, un tā kā tikai datorzināšanas vien vēl nenodrošina labāku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; |
| --- | --- |

F.

tā kā visaptverošā piekļuve komunikāciju tehnoloģijām ļauj ikvienam šādā veidā nodot un izplatīt informāciju, kā rezultātā katrs interneta lietotājs potenciāli kļūst par žurnālistu, un līdz ar to pietiekama plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir vajadzīga ne vien, lai saprastu informāciju, bet arī, lai spētu veidot un izplatīt plašsaziņas līdzekļu saturu, un tā kā tikai datorzināšanas vien vēl nenodrošina labāku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi;

| G. | tā kā telekomunikāciju tīklu attīstībā un informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) progresā vērojamas lielas atšķirības dalībvalstu starpā, kā arī reģionos, it īpaši attālos rajonos un lauku rajonos, un tas rada risku, ka digitālā plaisa Eiropas Savienībā varētu arvien pieaugt; |
| --- | --- |

G.

tā kā telekomunikāciju tīklu attīstībā un informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) progresā vērojamas lielas atšķirības dalībvalstu starpā, kā arī reģionos, it īpaši attālos rajonos un lauku rajonos, un tas rada risku, ka digitālā plaisa Eiropas Savienībā varētu arvien pieaugt;

| H. | tā kā skolām ir būtiska loma komunikācijas prasmju un spriestspējas veidošanā un attiecībā uz to, kādā pakāpē mācību procesā tiek iesaistītas un izmantotas IST, starp dalībvalstīm un reģioniem pastāv ievērojamas atšķirības izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā un tā kā skolās izglītību plašsaziņas līdzekļu jomā vispirms var sniegt pedagogi, kuri prot lietot plašsaziņas līdzekļus un paši ir ieguvuši atbilstošu izglītību šajā jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā skolām ir būtiska loma komunikācijas prasmju un spriestspējas veidošanā un attiecībā uz to, kādā pakāpē mācību procesā tiek iesaistītas un izmantotas IST, starp dalībvalstīm un reģioniem pastāv ievērojamas atšķirības izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā un tā kā skolās izglītību plašsaziņas līdzekļu jomā vispirms var sniegt pedagogi, kuri prot lietot plašsaziņas līdzekļus un paši ir ieguvuši atbilstošu izglītību šajā jomā;

| I. | tā kā izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir izšķiroša nozīme, lai varētu sasniegt augstu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeni, kas ir nozīmīga politiskās izglītības sastāvdaļa, kura palīdz iedzīvotājiem rīkoties kā aktīviem pilsoņiem un nostiprina viņos apziņu par tiesībām un pienākumiem; tā kā labi informēti un politiski nobrieduši pilsoņi ir plurālistiskas sabiedrības pamats un tā kā, patstāvīgi veidojot plašsaziņas līdzekļu saturu un plašsaziņas līdzekļu produktus, tiek iegūtas prasmes, kas sniedz dziļāku izpratni par profesionāli veidoto plašsaziņas līdzekļu saturu pamatprincipiem un vērtībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir izšķiroša nozīme, lai varētu sasniegt augstu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeni, kas ir nozīmīga politiskās izglītības sastāvdaļa, kura palīdz iedzīvotājiem rīkoties kā aktīviem pilsoņiem un nostiprina viņos apziņu par tiesībām un pienākumiem; tā kā labi informēti un politiski nobrieduši pilsoņi ir plurālistiskas sabiedrības pamats un tā kā, patstāvīgi veidojot plašsaziņas līdzekļu saturu un plašsaziņas līdzekļu produktus, tiek iegūtas prasmes, kas sniedz dziļāku izpratni par profesionāli veidoto plašsaziņas līdzekļu saturu pamatprincipiem un vērtībām;

| J. | tā kā prasmes strādāt ar plašsaziņas līdzekļiem vecākās paaudzes pārstāvjiem ir mazāk attīstītas nekā jauniešiem un vecākās paaudzes pārstāvjiem bieži vien ir nedrošības sajūta un citas psiholoģiskas barjeras saistībā ar jauno plašsaziņas līdzekļu lietošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā prasmes strādāt ar plašsaziņas līdzekļiem vecākās paaudzes pārstāvjiem ir mazāk attīstītas nekā jauniešiem un vecākās paaudzes pārstāvjiem bieži vien ir nedrošības sajūta un citas psiholoģiskas barjeras saistībā ar jauno plašsaziņas līdzekļu lietošanu;

| K. | tā kā risks attiecībā uz personas datu drošību kļūst arvien reālāks un lielāks un tas ļoti apdraud mazāk prasmīgus lietotājus; |
| --- | --- |

K.

tā kā risks attiecībā uz personas datu drošību kļūst arvien reālāks un lielāks un tas ļoti apdraud mazāk prasmīgus lietotājus;

| L. | tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir izšķirošas nozīmes pamatprasme, bez kuras nav iespējams iztikt informācijas un komunikāciju sabiedrībā; |
| --- | --- |

L.

tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir izšķirošas nozīmes pamatprasme, bez kuras nav iespējams iztikt informācijas un komunikāciju sabiedrībā;

| M. | tā kā plašsaziņas līdzekļi paver iespējas pasaules mēroga saziņai un atvērtībai pasaulei, tie ir demokrātiskas sabiedrības galvenais balsts un sniedz gan zināšanas, gan informāciju un tā kā jaunie digitālie plašsaziņas līdzekļi sniedz pozitīvas dalības un radošās izpausmes iespējas un līdz ar to uzlabojas iedzīvotāju dalība politiskajos procesos; |
| --- | --- |

M.

tā kā plašsaziņas līdzekļi paver iespējas pasaules mēroga saziņai un atvērtībai pasaulei, tie ir demokrātiskas sabiedrības galvenais balsts un sniedz gan zināšanas, gan informāciju un tā kā jaunie digitālie plašsaziņas līdzekļi sniedz pozitīvas dalības un radošās izpausmes iespējas un līdz ar to uzlabojas iedzīvotāju dalība politiskajos procesos;

| N. | tā kā pašreiz nepietiek datu, lai varētu spriest par plašsaziņas līdzekļu prasmes līmeni Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā pašreiz nepietiek datu, lai varētu spriest par plašsaziņas līdzekļu prasmes līmeni Eiropas Savienībā;

| O. | tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes izšķirošo nozīmi uzsvēra arī UNESCO, piemēram, 1982. gada “Grīnvaldes deklarācijā attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem” un “Parīzes darba kārtībā — divpadsmit ieteikumos izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads)”, |
| --- | --- |

O.

tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes izšķirošo nozīmi uzsvēra arī UNESCO, piemēram, 1982. gada “Grīnvaldes deklarācijā attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem” un “Parīzes darba kārtībā — divpadsmit ieteikumos izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads)”,

Pamatinformācija

1.   atzinīgi vērtē Komisijas iepriekš minēto paziņojumu plašsaziņas par līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē, tomēr uzskata, ka nepieciešams uzlabot Eiropas plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas koncepcijas formulējumu, īpaši saistībā ar klasisko plašsaziņas līdzekļu iesaisti un izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā nozīmes atzīšanu;

2.   atzinīgi vērtē Izglītības, jaunatnes un kultūras lietu padomes 2008. gada 22. maija sanāksmes secinājumus par starpkultūru kompetencēm; cer, ka dalībvalstis īpaši sadarbosies plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas jomā, un ierosina papildināt Direktīvā 89/552/EEK paredzēto Kontaktkomiteju ar ekspertiem izglītošanas jomā;

3.   aicina Komisiju pieņemt ieteikumu un izstrādāt rīcības plānu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; aicina Komisiju 2009. gadā rīkot Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu (AVMS) kontaktkomitejas sanāksmi, lai varētu apmainīties ar informāciju un regulāri efektīvi sadarboties;

4.   pieprasa, lai iestādes, kas atbildīgas par audiovizuālās un elektroniskās komunikācijas reglamentēšanu, sadarbotos dažādos līmeņos plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošanas nolūkā; atzīst, ka īpaši valstu līmenī nepieciešams izstrādāt gan rīcības kodeksus, gan kopīgās reglamentēšanas iniciatīvas; uzsver nepieciešamību, lai visas ieinteresētās puses piedalītos un veicinātu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes dažādo aspektu un dimensiju sistemātisku pētīšanu un regulāru analizēšanu;

5.   iesaka Komisijai izmantot Ekspertu grupu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jautājumos arī diskusijās attiecībā uz izglītošanas par plašsaziņas līdzekļiem aspektiem un mudināt, lai šīs grupas sanāksmes notiktu regulārāk un tā regulāri konsultētos ar pārstāvjiem no visām dalībvalstīm;

6.   atzīmē, ka līdztekus politikas aprindām, presei, radio un televīzijas raidorganizācijām, kā arī plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem aktīvu ieguldījumu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmē var dot pirmām kārtām nelielās vietējās struktūras, piemēram, bibliotēkas, tautas augstskolas, pilsoņu, kultūras un plašsaziņas līdzekļu centri, mācību un kvalifikācijas celšanas iestādes, pilsoņu plašsaziņas līdzekļi (piemēram, vietējie sabiedriskie mediji);

7.   aicina Komisiju izstrādāt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes rādītājus ilgtermiņa plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanai Eiropas Savienībā, ņemot vērā Direktīvas 89/552/EEK 26. pantu;

8.   konstatē, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme nozīmē prasmi patstāvīgi lietot dažādus plašsaziņas līdzekļus, saprast un kritiski izvērtēt dažādus plašsaziņas līdzekļu aspektus un to saturu, kā arī spēt sazināties visdažādākajās situācijās, veidot un izplatīt informāciju plašsaziņas līdzekļos; bez tam konstatē, ka avotu daudzveidības un pārbagātības apstākļos vissvarīgākā ir iespēja mērķtiecīgi filtrēt informāciju no jauno plašsaziņas līdzekļu datu un attēlu plūsmas un to sakārtot;

9.   uzsver, ka izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā ir būtiska sastāvdaļa patērētāju informēšanas politikā, apzinātā un drošā rīcībā attiecībā uz jautājumiem par intelektuālā īpašuma tiesībām, pilsoņu aktīvā demokrātiskā līdzdalībā starpkultūru dialoga veicināšanā;

10.   mudina Komisiju paplašināt tās politiku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanai, sadarbojoties ar visām Eiropas Savienības iestādēm, kā arī vietējām un reģionālām pašvaldībām, un pastiprināt sadarbību ar UNESCO un Eiropas Padomi;

Mērķauditorija un mērķi

11.   uzsver, ka izglītošanas pasākumos plašsaziņas līdzekļu jomā ir jāiesaista visi pilsoņi — bērni, jaunieši, pieaugušie, vecākās paaudzes pārstāvji un cilvēki ar īpašām vajadzībām;

12.   norāda, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme sāk veidoties ģimenes apstākļos, ar padomiem, izvēloties pakalpojumus, ko piedāvā plašsaziņas līdzekļi (šajā sakarībā uzsverot vecāku izglītošanas svarīgo lomu, kuriem ir noteicošā nozīme bērnu paradumu veidošanā attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem), ka tā turpinās skolā un mūžizglītības kontekstā un ka to pastiprina valstu, valdību un reglamentējošo iestāžu darbība, kā arī plašsaziņas līdzekļu jomas darbinieku un iestāžu rīcība;

13.   konstatē, ka izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā mērķis ir kompetenta un radoša plašsaziņas līdzekļu un to satura lietošana, kritiska plašsaziņas līdzekļu produktu analīze, izpratne par plašsaziņas līdzekļu nozares darbību un patstāvīga plašsaziņas līdzekļu satura veidošana;

14.   iesaka izglītošanas par plašsaziņas līdzekļiem ietvaros informēt arī par plašsaziņas līdzekļu lietošanas autortiesību aspektiem un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas nozīmi, jo īpaši attiecībā uz internetu, kā arī par datu drošību un privātuma neaizskaramību un tiesībām brīvi izvēlēties informāciju; uzsver nepieciešamību panākt, lai lietotāji, kas apguvuši jaunas plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, apzinātos iespējamo risku attiecībā uz informācijas drošību un personas datu drošību, kā arī risku saistībā ar vardarbību internetā;

15.   norāda, ka mūsdienās lielu daļu plašsaziņas līdzekļu pakalpojumos aizņem reklāma; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme palīdz apgūt reklāmā izmantotos kritērijus, lai varētu izvērtēt instrumentus un paņēmienus;

Pieejas nodrošināšana informācijas un sakaru tehnoloģijām

16.   aicina Eiropas politiķus samazināt digitālo plaisu starp dalībvalstīm, pilsētām un lauku reģioniem, attīstot informācijas un sakaru infrastruktūru un pirmām kārtām nodrošinot platjoslas interneta pieslēgumu mazāk attīstītās teritorijās;

17.   atzīmē, ka pie publiskās telpas nodrošināšanas pieder arī platjoslas interneta piekļuves nodrošināšana un šeit jābūt plašam un kvalitātes ziņā augstvērtīgam piedāvājumam, kā arī saprātīgām cenām, un aicina nodrošināt ikvienam pilsonim iespēju izmantot cenas ziņā pieejamu platjoslas interneta pieslēgumu;

Izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā skolās un kā izglītības procesa sastāvdaļa

18.   uzsver, ka izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā jābūt formālās izglītības sastāvdaļai, kas pieejama visiem skolēniem un integrēta mācību programmās visos izglītības posmos;

19.   aicina iekļaut plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi kā devīto pamatprasmi Eiropas pamatkritērijos attiecībā uz mūžizglītību saskaņā ar Ieteikumu 2006/962/EK;

20.   iesaka izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā pēc iespējas vairāk saistīt ar praktisko darbību un ekonomikas, politikas, literatūras, sociālo, mākslas un informācijas tehnoloģiju priekšmetu apguvi un uzskata, ka nākotnē ir jāizveido jauns mācību priekšmets “plašsaziņas līdzekļu apguve”, veidojot to kā starpnozaru priekšmetu un papildinot ar ārpusskolas projektiem;

21.   iesaka izglītības iestādēm kā pasākumu praktiskajā plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes apguvē veicināt plašsaziņas līdzekļu veidošanu (iespiesto plašsaziņas līdzekļu, audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu un jauno plašsaziņas līdzekļu jomā), iesaistot audzēkņus un skolotājus;

22.   aicina Komisiju, izstrādājot iepriekš minētos rādītājus par bez plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, ņemt vērā gan apmācības kvalitāti skolās, gan arī pedagogu izglītības līmeni;

23.   konstatē, ka līdztekus pedagoģiskajam un izglītības politikas aspektam būtiska nozīme ir arī tehniskajam aprīkojumam un jauno tehnoloģiju pieejamībai, un uzsver, ka jāveic ievērojami uzlabojumi skolu infrastruktūrā, lai visiem skolēniem nodrošinātu atbilstošu apmācību un piekļuvi datoram un internetam;

24.   uzsver, ka īpaša nozīme izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir speciālās skolās, jo daudzos invaliditātes gadījumos plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska loma saziņas barjeru pārvarēšanā;

25.   ierosina ieviest obligātus apmācību moduļus visu līmeņu pedagogiem par izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā, lai īstenotu intensīvu apmācību; tādēļ aicina valstu atbildīgās iestādes nodrošināt visu mācību priekšmetu un visu mācību iestāžu veidu skolotājus ar informāciju par audiovizuālo mācību līdzekļu izmantošanu un par problēmām, kas rodas izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā;

26.   uzsver nepieciešamību dalībvalstīm veikt regulāru dalībvalstu apmaiņu ar informāciju, paraugpraksi un pedagoģijas metodēm izglītības jomā;

27.   aicina Komisiju programmā, kas sekos MEDIA 2007 programmai, iekļaut īpašu sadaļu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanai, jo pašreizējā redakcijā programma dod tikai nelielu ieguldījumu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanā; turklāt atbalsta Komisijas centienus izstrādāt jaunu programmu ar nosaukumu Media Mundus, lai atbalstītu starptautisko sadarbību audiovizuālajā jomā; aicina izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā vairāk iekļaut Eiropas Savienības veicināšanas programmās, jo īpaši mūžizglītības programmā, programmā eTwinning, Safer Internet un Eiropas Sociālā fonda programmā;

Vecākās paaudzes izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā

28.   uzsver, ka vecākās paaudzes izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā pasākumi ir jāveic viņu uzturēšanās vietās, piemēram, apvienībās, pansionātos, aprūpes namos, patversmēs, brīvā laika un interešu grupās;

29.   pauž pārliecību, ka digitālā vide, jo īpaši vecākajai paaudzei, sniedz iespēju pilnvērtīgi komunikatīvi piedalīties ikdienas sabiedriskajā dzīvē un palīdz pēc iespējas ilgāk saglabāt patstāvību;

30.   norāda, ka vecākās paaudzes izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā jāņem vērā vecāku cilvēku dzīves pieredze un apstākļi, kā arī viņu attieksme pret plašsaziņas līdzekļiem;

*

- *

31.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(2)  OV L 149, 11.6.2005., 1. lpp.

(3)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

(4)  OV L 378, 27.12.2006., 72. lpp.

(5)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(6)  OV C 25 E, 29.1.2004., 205. lpp.

(7)  OV C 193 E, 17.8.2006., 117. lpp.

(8)  OV C 296 E, 6.12.2006., 120. lpp.

(9)  OV C 141, 7.6.2008., 14. lpp.

(10)  OV C 140, 6.6.2008., 8. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/15

---

Tehniskie noteikumi par riska pārvaldību

P6_TA(2008)0607

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību

(2010/C 45 E/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta redakcija) (1) un it īpaši tās 150. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta redakcija) (1) un it īpaši tās 150. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (COM(2008)0602) (priekšlikums Kapitāla prasību direktīvas pārskatīšanai), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (COM(2008)0602) (priekšlikums Kapitāla prasību direktīvas pārskatīšanai),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 12. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kredītvērtējuma aģentūrām (COM(2008)0704) (priekšlikums Kredītvērtējuma aģentūru regulai), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 12. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kredītvērtējuma aģentūrām (COM(2008)0704) (priekšlikums Kredītvērtējuma aģentūru regulai),

| — | ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. panta 2. punktu un 4. b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 2. punktu un 4. b pantu,

| A. | tā kā Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Kapitāla prasību direktīvas pārskatīšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Kapitāla prasību direktīvas pārskatīšanai;

| B. | tā kā Komisija ir iesniegusi arī priekšlikumu direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību, tai skaitā noteikumu par informācijas izpaušanas pienākumu ārējām kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI); |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir iesniegusi arī priekšlikumu direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību, tai skaitā noteikumu par informācijas izpaušanas pienākumu ārējām kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI);

| C. | tā kā Komisija pēc tam iesniedza priekšlikumu Kredītvērtējuma aģentūru regulai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija pēc tam iesniedza priekšlikumu Kredītvērtējuma aģentūru regulai;

| D. | tā kā ĀKNI un kredītvērtējuma aģentūrām nosakāmie informācijas izpaušanas un pārredzamības pienākumi būtu jāskata saistīti un saskaņoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā ĀKNI un kredītvērtējuma aģentūrām nosakāmie informācijas izpaušanas un pārredzamības pienākumi būtu jāskata saistīti un saskaņoti;

| E. | tā kā Komisijas ierosinātajai informācijas izpaušanas pienākuma noteikšanai attiecībā uz ĀKNI ar tehnisku pielāgojumu vien nepietiek un tāpēc tā ir jāizskata Parlamentam saskaņā ar koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas ierosinātajai informācijas izpaušanas pienākuma noteikšanai attiecībā uz ĀKNI ar tehnisku pielāgojumu vien nepietiek un tāpēc tā ir jāizskata Parlamentam saskaņā ar koplēmuma procedūru;

| F. | tā kā, lai nodrošinātu šādu saskaņotību un izskatīšanu Parlamentā, informācijas izpaušanas pienākums attiecībā uz ĀKNI ir jānosaka saskaņā ar koplēmuma procedūru saistībā ar priekšlikumu Kapitāla prasību direktīvas pārskatīšanai vai priekšlikumu Kredītvērtējuma aģentūru regulai; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai nodrošinātu šādu saskaņotību un izskatīšanu Parlamentā, informācijas izpaušanas pienākums attiecībā uz ĀKNI ir jānosaka saskaņā ar koplēmuma procedūru saistībā ar priekšlikumu Kapitāla prasību direktīvas pārskatīšanai vai priekšlikumu Kredītvērtējuma aģentūru regulai;

| G. | tā kā tas atbalsta pārējos tehniskos grozījumus, |
| --- | --- |

G.

tā kā tas atbalsta pārējos tehniskos grozījumus,

1.   iebilst pret to, lai tiktu pieņemts projekts Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību;

2.   uzskata, ka ar Komisijas direktīvas projektu tiek pārsniegtas Direktīvā 2006/48/EK noteiktās īstenošanas pilnvaras;

3.   aicina Komisiju atsaukt pasākuma projektu un iesniegt komitejai jaunu;

4.   ierosina direktīvas projektu grozīt šādi:

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Direktīvas priekšlikums — grozījumu akts


  1. pants — 3. punkts


  Direktīva 2006/48/EK


  VI pielikums — 2. daļa — 7. punkts |
| (3) | VI pielikumā 2. daļas 7. punktu aizstāj ar šādu: |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Direktīva 2006/48/EK

VI pielikums — 2. daļa — 7. punkts

(3)

svītrots

| “7. | Kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinot, lai tie metodoloģijas principi, ko ĀKNI izmanto savu kredīta novērtējumu veidošanai, būtu atklāti pieejami, kas ļauj visiem potenciālajiem lietotājiem spriest par to, vai tie ir piešķirti pamatoti. Turklāt kompetentās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka attiecībā uz kredītvērtēšanu, kas saistīta ar pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, ĀKNI pastāvīgi sagatavo kopsavilkuma informāciju par darījuma struktūru, kopējo aktīvu rentabilitāti un to, kā tas ietekmē attiecīgo kredītnovērtējumu. Šo kopsavilkuma informāciju dara pieejamu visām kredītiestādēm, kas izmanto kredītnovērtējumus 96. panta nolūkā.” |
| --- | --- |

“7.

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

2

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/17

---

Ziņojums par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību

P6_TA(2008)0608

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par ziņojumu par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību (lūgumraksti Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citi) (2008/2126(INI))

(2010/C 45 E/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā lūgumrakstus Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lūgumrakstus Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citus,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas iepriekšējās apspriedes par lūgumrakstu 0045/2006 un citiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas iepriekšējās apspriedes par lūgumrakstu 0045/2006 un citiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (4),

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto pētījumu “Uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinoša darbība kontekstā ar pašreizējiem un turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuru mērķis ir patērētāju un MVU aizsardzība” (IP/A/IMCO/FWC/2006-058/LOT4/C1/SC6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto pētījumu “Uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinoša darbība kontekstā ar pašreizējiem un turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuru mērķis ir patērētāju un MVU aizsardzība” (IP/A/IMCO/FWC/2006-058/LOT4/C1/SC6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 192. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 192. panta 1. punktu,

| — | ņemot Lūgumrakstu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0446/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot Lūgumrakstu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0446/2008),

| A. | tā kā Parlaments ir saņēmis vairāk nekā 400 lūgumrakstus no mazajiem uzņēmumiem (kas atspoguļo tikai nelielu daļu no to skaita), kuri uzskata, ka kļuvuši par uzņēmumu uzziņu sabiedrību veiktas maldinošas reklāmas upuriem un cietuši no psiholoģiskas spriedzes, vainas apziņas, sarežģījumiem un sarūgtinājuma, kā arī cietuši finansiālus zaudējumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments ir saņēmis vairāk nekā 400 lūgumrakstus no mazajiem uzņēmumiem (kas atspoguļo tikai nelielu daļu no to skaita), kuri uzskata, ka kļuvuši par uzņēmumu uzziņu sabiedrību veiktas maldinošas reklāmas upuriem un cietuši no psiholoģiskas spriedzes, vainas apziņas, sarežģījumiem un sarūgtinājuma, kā arī cietuši finansiālus zaudējumus;

| B. | tā kā šīs sūdzības atspoguļo plaši izplatīto un saskaņoto maldinošas uzņēmējdarbības praksi, ko izmanto dažas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, kas organizētas pāri robežām un tādējādi veic darbību divās vai vairākās dalībvalstīs, ietekmējot tūkstošiem uzņēmumu Eiropas Savienībā un aiz tās robežām un radot ievērojamu finansiālu ietekmi uzņēmumiem, un tā kā nav administratīva mehānisma vai juridiska instrumenta, kas valstu tiesībaizsardzības iestādēm ļautu veikt efektīvu un iedarbīgu pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs sūdzības atspoguļo plaši izplatīto un saskaņoto maldinošas uzņēmējdarbības praksi, ko izmanto dažas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, kas organizētas pāri robežām un tādējādi veic darbību divās vai vairākās dalībvalstīs, ietekmējot tūkstošiem uzņēmumu Eiropas Savienībā un aiz tās robežām un radot ievērojamu finansiālu ietekmi uzņēmumiem, un tā kā nav administratīva mehānisma vai juridiska instrumenta, kas valstu tiesībaizsardzības iestādēm ļautu veikt efektīvu un iedarbīgu pārrobežu sadarbību;

| C. | tā kā šādu darbību maldinošais raksturs kļūst labāk pamanāms, ja tās notiek elektroniski un izplatīšanā tiek izmantots internets (skatīt Lūgumrakstu Nr. 0079/2003); |
| --- | --- |

C.

tā kā šādu darbību maldinošais raksturs kļūst labāk pamanāms, ja tās notiek elektroniski un izplatīšanā tiek izmantots internets (skatīt Lūgumrakstu Nr. 0079/2003);

| D. | tā kā uzņēmējdarbības prakse, par kuru saņemtas sūdzības, parasti sastāv no sazināšanās, ko uzņēmumu uzziņu sabiedrība parasti veic pa pastu, aicinot uzņēmumus aizpildīt vai atjaunot uzņēmuma nosaukumu un kontaktinformāciju, radot maldīgu iespaidu, ka viņu informācija uzziņu krājumā tiks iekļauta bez maksas; tā kā parakstītāji vēlāk atklāj, ka faktiski ir netīšām parakstījuši līgumu, kas parasti uzliek par pienākumu vismaz trīs gadus par iekļaušanu uzņēmumu uzziņu krājumā ik gadus maksāt aptuveni EUR 1000; |
| --- | --- |

D.

tā kā uzņēmējdarbības prakse, par kuru saņemtas sūdzības, parasti sastāv no sazināšanās, ko uzņēmumu uzziņu sabiedrība parasti veic pa pastu, aicinot uzņēmumus aizpildīt vai atjaunot uzņēmuma nosaukumu un kontaktinformāciju, radot maldīgu iespaidu, ka viņu informācija uzziņu krājumā tiks iekļauta bez maksas; tā kā parakstītāji vēlāk atklāj, ka faktiski ir netīšām parakstījuši līgumu, kas parasti uzliek par pienākumu vismaz trīs gadus par iekļaušanu uzņēmumu uzziņu krājumā ik gadus maksāt aptuveni EUR 1000;

| E. | tā kā šādā praksē lietotās veidlapas parasti ir neviennozīmīgas un grūti saprotamas, radot maldīgu iespaidu par bezmaksas iekļaušanu uzņēmumu uzziņu krājumā, bet faktiski ievilinot uzņēmumus negribētos līgumos par reklāmu uzņēmumu uzziņu krājumos; |
| --- | --- |

E.

tā kā šādā praksē lietotās veidlapas parasti ir neviennozīmīgas un grūti saprotamas, radot maldīgu iespaidu par bezmaksas iekļaušanu uzņēmumu uzziņu krājumā, bet faktiski ievilinot uzņēmumus negribētos līgumos par reklāmu uzņēmumu uzziņu krājumos;

| F. | tā kā ne ES, ne dalībvalstīs nav attiecīgu tiesību aktu par uzņēmumu uzziņu sabiedrībām attiecībās starp uzņēmumiem un tā kā dalībvalstīm ir tiesības ieviest plašākus un tālejošākus tiesību aktus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ne ES, ne dalībvalstīs nav attiecīgu tiesību aktu par uzņēmumu uzziņu sabiedrībām attiecībās starp uzņēmumiem un tā kā dalībvalstīm ir tiesības ieviest plašākus un tālejošākus tiesību aktus;

| G. | tā kā Direktīva 2006/114/EK attiecas arī uz uzņēmumu tiešiem savstarpējiem darījumiem un definē, ka “maldinoša reklāma” nozīmē “jebkuru reklāmu, kas jebkādā veidā, ietverot tās noformējumu, maldina vai var maldināt personas, kurām tā ir adresēta vai kuras tā sasniedz, un kas tās maldinošā rakstura dēļ var ietekmēt šo personu saimniecisko rīcību vai kas šo iemeslu dēļ aizskar vai var aizskart konkurentu”; tā kā tomēr atšķirīgas interpretācijas par to, kas ir “maldinošs”, šķiet, ir būtisks praktisks šķērslis, lai apkarotu uzņēmumu uzziņu sabiedrību šādu praksi attiecībās starp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Direktīva 2006/114/EK attiecas arī uz uzņēmumu tiešiem savstarpējiem darījumiem un definē, ka “maldinoša reklāma” nozīmē “jebkuru reklāmu, kas jebkādā veidā, ietverot tās noformējumu, maldina vai var maldināt personas, kurām tā ir adresēta vai kuras tā sasniedz, un kas tās maldinošā rakstura dēļ var ietekmēt šo personu saimniecisko rīcību vai kas šo iemeslu dēļ aizskar vai var aizskart konkurentu”; tā kā tomēr atšķirīgas interpretācijas par to, kas ir “maldinošs”, šķiet, ir būtisks praktisks šķērslis, lai apkarotu uzņēmumu uzziņu sabiedrību šādu praksi attiecībās starp uzņēmumiem;

| H. | tā kā Direktīva 2005/29/EK aizliedz šādu praksi: “Ja reklāmas materiālā iekļauj faktūrrēķinu vai līdzīgu dokumentu, kas prasa samaksu, radot patērētājam iespaidu, ka viņš jau ir pasūtījis reklamēto produktu, bet tā nav”; tā kā tomēr šī direktīva neattiecas uz maldinošu komercpraksi, uzņēmumiem veicot tiešus savstarpējus darījumus, un tāpēc minēto direktīvu tās pašreizējā redakcijā nevar izmantot, lai palīdzētu lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā tomēr šī direktīva neaizliedz ieviest pret negodīgu komercpraksi vērstu valsts tiesību normu sistēmu, kas ir vienādi piemērojama visos apstākļos patērētājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Direktīva 2005/29/EK aizliedz šādu praksi: “Ja reklāmas materiālā iekļauj faktūrrēķinu vai līdzīgu dokumentu, kas prasa samaksu, radot patērētājam iespaidu, ka viņš jau ir pasūtījis reklamēto produktu, bet tā nav”; tā kā tomēr šī direktīva neattiecas uz maldinošu komercpraksi, uzņēmumiem veicot tiešus savstarpējus darījumus, un tāpēc minēto direktīvu tās pašreizējā redakcijā nevar izmantot, lai palīdzētu lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā tomēr šī direktīva neaizliedz ieviest pret negodīgu komercpraksi vērstu valsts tiesību normu sistēmu, kas ir vienādi piemērojama visos apstākļos patērētājiem un uzņēmumiem;

| I. | tā kā Direktīva 2005/29/EK neaizliedz dalībvalstīm paplašināt tās piemērošanu valsts tiesību aktos, attiecinot arī uz uzņēmumiem; tā kā tas tomēr noved pie atšķirīga līmeņa aizsardzības uzņēmumiem, kas dažādās dalībvalstīs kļuvuši par uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinošas darbības upuriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Direktīva 2005/29/EK neaizliedz dalībvalstīm paplašināt tās piemērošanu valsts tiesību aktos, attiecinot arī uz uzņēmumiem; tā kā tas tomēr noved pie atšķirīga līmeņa aizsardzības uzņēmumiem, kas dažādās dalībvalstīs kļuvuši par uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinošas darbības upuriem;

| J. | tā kā Regula (EK) Nr. 2006/2004 nosaka, ka “Kopienā izdarīts pārkāpums” ir “jebkura darbība vai bezdarbība, kas ir pretrunā patērētāju interešu aizsardzības aktiem (..) un kas kaitē vai var kaitēt tādu patērētāju kopējām interesēm, kuri dzīvo dalībvalstī vai dalībvalstīs, kas nav tā pati dalībvalsts, kurā sākusies vai notikusi attiecīgā darbība vai bezdarbība, kurā uzņēmējdarbību veic atbildīgais pārdevējs vai piegādātājs vai kurā atrodas pierādījumi vai aktīvi, kas attiecas uz šādu darbību vai bezdarbību”; tā kā tomēr šī direktīva neattiecas uz maldinošu komercpraksi darījumos starp uzņēmumiem, tāpēc arī šo direktīvu pašreizējā redakcijā nevar izmantot, lai palīdzētu lūgumrakstu iesniedzējiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Regula (EK) Nr. 2006/2004 nosaka, ka “Kopienā izdarīts pārkāpums” ir “jebkura darbība vai bezdarbība, kas ir pretrunā patērētāju interešu aizsardzības aktiem (..) un kas kaitē vai var kaitēt tādu patērētāju kopējām interesēm, kuri dzīvo dalībvalstī vai dalībvalstīs, kas nav tā pati dalībvalsts, kurā sākusies vai notikusi attiecīgā darbība vai bezdarbība, kurā uzņēmējdarbību veic atbildīgais pārdevējs vai piegādātājs vai kurā atrodas pierādījumi vai aktīvi, kas attiecas uz šādu darbību vai bezdarbību”; tā kā tomēr šī direktīva neattiecas uz maldinošu komercpraksi darījumos starp uzņēmumiem, tāpēc arī šo direktīvu pašreizējā redakcijā nevar izmantot, lai palīdzētu lūgumrakstu iesniedzējiem;

| K. | tā kā lielākā daļa lūgumrakstu iesniedzēju nosauc uzņēmumu uzziņu krājumu, kas pazīstams kā European City Guide (tā darbība ir izskatīta gan tiesā, gan administratīvā kārtībā), bet ir minētas arī citas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, piemēram, Construct Data Verlag, Deutscher Adressdienst GmbH un NovaChannel; tā kā citu uzņēmumu uzziņu sabiedrību uzņēmējdarbības prakse tomēr ir leģitīma; |
| --- | --- |

K.

tā kā lielākā daļa lūgumrakstu iesniedzēju nosauc uzņēmumu uzziņu krājumu, kas pazīstams kā European City Guide (tā darbība ir izskatīta gan tiesā, gan administratīvā kārtībā), bet ir minētas arī citas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, piemēram, Construct Data Verlag, Deutscher Adressdienst GmbH un NovaChannel; tā kā citu uzņēmumu uzziņu sabiedrību uzņēmējdarbības prakse tomēr ir leģitīma;

| L. | tā kā šīs maldinošās uzņēmējdarbības prakses mērķauditorija pārsvarā ir mazie uzņēmumi, bet tā attiecas arī uz pašnodarbinātajiem un pat bezpeļņas struktūrām, tādām kā nevalstiskās organizācijas, labdarības organizācijas, skolas, bibliotēkas un vietējie sabiedriskie klubi, piemēram, grupu klubi; |
| --- | --- |

L.

tā kā šīs maldinošās uzņēmējdarbības prakses mērķauditorija pārsvarā ir mazie uzņēmumi, bet tā attiecas arī uz pašnodarbinātajiem un pat bezpeļņas struktūrām, tādām kā nevalstiskās organizācijas, labdarības organizācijas, skolas, bibliotēkas un vietējie sabiedriskie klubi, piemēram, grupu klubi;

| M. | tā kā uzņēmumu uzziņu sabiedrības bieži vien ir dibinātas vienā dalībvalstī, bet cietušie atrodas citā, apgrūtinot cietušajiem iespējas lūgt aizsardzību no valsts iestādēm, jo dalībvalstīs ir atšķirīgas interpretācijas par to, kas jāuzskata par maldinošu; tā kā cietušie bieži vien nesaņem palīdzību no valsts tiesību sistēmām un patērētāju aizsardzības iestādēm, jo viņiem paskaidro, ka likuma mērķis ir aizsargāt patērētājus, nevis uzņēmumus; tā kā mazajiem uzņēmumiem, kas ir lielākā daļa cietušo, bieži trūkst resursu, lai meklētu efektīvu aizsardzību tiesās, un tā kā uzņēmumu uzziņu krājumu pašregulācijas mehānismi nerada būtisku ietekmi, jo tos neievēro tie, kas nodarbojas ar maldinošu reklāmu; |
| --- | --- |

M.

tā kā uzņēmumu uzziņu sabiedrības bieži vien ir dibinātas vienā dalībvalstī, bet cietušie atrodas citā, apgrūtinot cietušajiem iespējas lūgt aizsardzību no valsts iestādēm, jo dalībvalstīs ir atšķirīgas interpretācijas par to, kas jāuzskata par maldinošu; tā kā cietušie bieži vien nesaņem palīdzību no valsts tiesību sistēmām un patērētāju aizsardzības iestādēm, jo viņiem paskaidro, ka likuma mērķis ir aizsargāt patērētājus, nevis uzņēmumus; tā kā mazajiem uzņēmumiem, kas ir lielākā daļa cietušo, bieži trūkst resursu, lai meklētu efektīvu aizsardzību tiesās, un tā kā uzņēmumu uzziņu krājumu pašregulācijas mehānismi nerada būtisku ietekmi, jo tos neievēro tie, kas nodarbojas ar maldinošu reklāmu;

| N. | tā kā šādas prakses upurus uzņēmumu uzziņu sabiedrības vai pat to piesaistītās parādu piedziņas aģentūras stingri piespiež maksāt; tā kā cietušie sūdzas, ka šādas pieejas rezultātā jūtas satraukti un apdraudēti, un galu galā daudzi negribīgi samaksā, lai izvairītos no turpmākas uzmācības; |
| --- | --- |

N.

tā kā šādas prakses upurus uzņēmumu uzziņu sabiedrības vai pat to piesaistītās parādu piedziņas aģentūras stingri piespiež maksāt; tā kā cietušie sūdzas, ka šādas pieejas rezultātā jūtas satraukti un apdraudēti, un galu galā daudzi negribīgi samaksā, lai izvairītos no turpmākas uzmācības;

| O. | tā kā cietušie, kuri atsakās maksāt, reti tiek iesūdzēti tiesā, lai gan ir daži izņēmumi; |
| --- | --- |

O.

tā kā cietušie, kuri atsakās maksāt, reti tiek iesūdzēti tiesā, lai gan ir daži izņēmumi;

| P. | tā kā vairākas dalībvalstis šīs problēmas risināšanai starp uzņēmumiem, kuri ir potenciālie cietušie, ir veikušas pasākumus, kas parasti ir informatīvi, un tā kā tas ietver informācijas apmaiņu, konsultācijas, valsts iestāžu brīdināšanu un dažos gadījumos sūdzību reģistra uzturēšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairākas dalībvalstis šīs problēmas risināšanai starp uzņēmumiem, kuri ir potenciālie cietušie, ir veikušas pasākumus, kas parasti ir informatīvi, un tā kā tas ietver informācijas apmaiņu, konsultācijas, valsts iestāžu brīdināšanu un dažos gadījumos sūdzību reģistra uzturēšanu;

| Q. | tā kā Austrija kopš 2000. gada ir mainījusi savu likumu par negodīgu uzņēmējdarbības praksi un tā kā likuma 28. a pantā tagad ir noteikts, ka “uzņēmējdarbības jomā un konkurences vajadzībām ir aizliegts reklamēt reģistrāciju tādos katalogos kā nozaru katalogi, tālruņu katalogi vai tamlīdzīgi reģistri, izmantojot maksājumu veidlapas, maksājuma uzdevuma veidlapas, rēķinus, piedāvāt informācijas labošanu vai tamlīdzīgi vai tieši piedāvāt šādu reģistrāciju, nepārprotami un arī ar skaidriem un grafiskiem līdzekļiem nenorādot, ka šāda reklāma ir vienīgi piedāvājums līguma slēgšanai”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Austrija kopš 2000. gada ir mainījusi savu likumu par negodīgu uzņēmējdarbības praksi un tā kā likuma 28. a pantā tagad ir noteikts, ka “uzņēmējdarbības jomā un konkurences vajadzībām ir aizliegts reklamēt reģistrāciju tādos katalogos kā nozaru katalogi, tālruņu katalogi vai tamlīdzīgi reģistri, izmantojot maksājumu veidlapas, maksājuma uzdevuma veidlapas, rēķinus, piedāvāt informācijas labošanu vai tamlīdzīgi vai tieši piedāvāt šādu reģistrāciju, nepārprotami un arī ar skaidriem un grafiskiem līdzekļiem nenorādot, ka šāda reklāma ir vienīgi piedāvājums līguma slēgšanai”;

| R. | tā kā šāda prakse ir īstenota ilgus gadus, radot lielu skaitu cietušo un ievērojami kaitējot un traucējot iekšējam tirgum, |
| --- | --- |

R.

tā kā šāda prakse ir īstenota ilgus gadus, radot lielu skaitu cietušo un ievērojami kaitējot un traucējot iekšējam tirgum,

1.   pauž bažas par lūgumrakstu iesniedzēju minēto problēmu, kura šķiet plaši izplatīta un kurai ir pārrobežu raksturs un ievērojama finansiāla ietekme, it īpaši uz mazajiem uzņēmumiem;

2.   uzskata, ka šīs problēmas pārrobežu raksturs uzliek Kopienas iestādēm par pienākumu nodrošināt cietušajiem pienācīgu aizsardzību, lai ar maldinošas reklāmas palīdzību noslēgto līgumu spēkā esamību varētu efektīvi apstrīdēt, anulēt vai izbeigt un lai cietušie varētu atgūt samaksāto naudu;

3.   mudina cietušos ziņot valsts iestādēm par krāpnieciskas uzņēmējdarbības gadījumiem un aicina dalībvalstis sniegt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem zināšanas, kas vajadzīgas sūdzību iesniegšanai valsts un nevalstiskās iestādēs, nodrošinot komunikācijas kanālu atvērtību un cietušo informētību, lai tie varētu meklēt attiecīgas konsultācijas pirms maksājumu veikšanas, ko pieprasa maldinošas uzņēmumu uzziņu sabiedrības; mudina dalībvalstis izveidot un uzturēt šādu sūdzību centralizētu datubāzi;

4.   pauž nožēlu, ka, neraugoties uz šādas prakses plašo izplatību, ES un dalībvalstu tiesību akti nešķiet pietiekami, lai sniegtu būtiskus aizsardzības līdzekļus un efektīvi aizsargātu, vai netiek pienācīgi īstenoti valstu līmenī; pauž nožēlu, ka arī valstu iestādes, šķiet, nespēj nodrošināt aizsardzību;

5.   atzinīgi vērtē Eiropas un valsts uzņēmēju organizāciju paveikto, attiecīgi izglītojot savus locekļus, un aicina tās sadarbībā ar pamatorganizācijām strādāt vēl intensīvāk, lai pirmām kārtām aizvien mazāk cilvēku ciestu no maldinošu uzņēmumu uzziņu krājumu prakses; pauž bažas par to, ka pret dažām no šīm organizācijām informēšanas pasākumos minētās maldinošās uzņēmumu uzziņu sabiedrības vēlāk ir vērsušās tiesās, sūdzoties par iespējamu neslavas celšanu vai izvirzot līdzīgas apsūdzības;

6.   atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu, piemēram, Itālijas, Spānijas, Nīderlandes, Beļģijas un Apvienotās Karalistes, bet jo īpaši Austrijas, rīcību, cenšoties liegt uzņēmumu uzziņu sabiedrībām iespēju īstenot maldinošu praksi; tomēr uzskata, ka ar šiem centieniem vien nepietiek un ka joprojām ir nepieciešama kontroles saskaņošana starptautiskā līmenī;

7.   aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt vēl enerģiskāk, pilnībā sadarbojoties ar valsts un Eiropas uzņēmēju pārstāvības organizācijām, lai veidotu izpratni par šo problēmu, proti, lai vairāk cilvēku būtu informēti par maldinošu reklāmu, ko izmanto, ar viltu liekot slēgt nevēlamus reklāmas līgumus, un spētu no tās izvairīties;

8.   aicina Komisiju risināt krāpnieciskas uzņēmējdarbības problēmu, īstenojot savu “Mazās uzņēmējdarbības akta Eiropai” iniciatīvu, kā ierosināts paziņojumā “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai”, un izmantot Eiropas Uzņēmumu tīklu, SOLVIT tīklu un attiecīgos ģenerāldirektorātu portālus kā līdzekļus turpmākai informācijas un palīdzības sniegšanai saistībā ar šīm problēmām;

9.   pauž nožēlu, ka Direktīva 2006/114/EK, kas attiecas uz uzņēmumu savstarpējiem darījumiem, tostarp tādiem kā šeit aprakstītie, šķiet, vai nu nenodrošina pietiekami efektīvu aizsardzību, vai dalībvalstis to neatbilstīgi piemēro; prasa Komisijai līdz 2009. gada decembrim ziņot par iespējām un varbūtējām sekām Direktīvas 2006/114/EK grozīšanai, iekļaujot “melno” un “pelēko” sarakstu ar prakses veidiem, kas uzskatāmi par maldinošiem;

10.   atgādina, ka, tā kā Komisijai nav pilnvaru tieši piemērot Direktīvu 2006/114/EK fiziskām personām vai uzņēmumiem, tai kā Līguma izpildes uzraudzības iestādei ir jānodrošina, lai šo direktīvu atbilstoši un efektīvi īstenotu dalībvalstis; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis pilnībā un efektīvi transponē Direktīvu 2005/29/EK, nodrošinot aizsardzību visās dalībvalstīs, un ietekmēt pieejamos juridiskos un procesuālos instrumentus, kā gadījumā ar Direktīvu 84/450/EEK, ko izmantoja Austrija, Spānija un Nīderlande, tādējādi izpildot Līguma izpildes uzraudzības pienākumu attiecībā uz uzņēmumu aizsardzību, vienlaikus nodrošinot, ka netiek traucētas tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība;

11.   aicina Komisiju ātrāk nodrošināt Direktīvas 2006/114/EK īstenošanas uzraudzību, visvairāk tajās dalībvalstīs, kurās atrodas jau zināmas maldinošas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, jo īpaši Spānijā, kur dibināta lūgumrakstu iesniedzēju visbiežāk minētā uzņēmumu uzziņu sabiedrība, un Čehijas Republikā un Slovākijā, kur ir pieņemts cietušajiem nelabvēlīgs tiesas spriedums tādā veidā, kas liek šaubīties, ka Direktīva 2006/114/EK šajās valstīs patiešām tiek īstenota; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par rezultātiem;

12.   pauž nožēlu, ka Direktīva 2005/29/EK neattiecas uz uzņēmumu tiešiem savstarpējiem darījumiem un ka dalībvalstis, šķiet, nevēlas paplašināt šīs direktīvas darbības jomu; taču norāda, ka dalībvalstis var vienpusēji paplašināt savu patērētāju tiesību aizsardzības aktu darbības jomu, tos attiecinot arī uz uzņēmumu tiešiem savstarpējiem darījumiem, un aktīvi mudina dalībvalstis to darīt, kā arī nodrošināt dalībvalstu iestāžu sadarbību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004, lai radītu iespēju izmeklēt šāda veida pārrobežu darbību, ko veic ES vai trešās valstīs izveidotas uzņēmumu uzziņu sabiedrības; turklāt prasa Komisijai līdz 2009. gada decembrim ziņot par iespējām un varbūtējām sekām Direktīvas 2005/29/EK darbības jomas paplašināšanai, iekļaujot līgumus starp uzņēmumiem, īpašu uzmanību pievēršot tās I pielikuma 21. punktam;

13.   atzinīgi vērtē Austrijas piemēru, kura valsts tiesību aktos ir noteikusi īpašu aizliegumu attiecībā uz maldinošiem uzņēmumu uzziņu krājumiem, un aicina Komisiju, ņemot vērā šīs problēmas pārrobežu raksturu, ierosināt tiesību aktu, lai paplašinātu Direktīvas 2005/29/EK darbības jomu, pamatojoties uz Austrijas modeli, lai noteiktu īpašu aizliegumu reklāmai uzņēmumu uzziņu krājumos, ja vien potenciālie klienti nepārprotami un ar skaidriem un grafiskiem līdzekļiem nav informēti, ka šāda reklāma ir vienīgi piedāvājums slēgt līgumu par attiecīgu samaksu;

14.   norāda, ka valsts tiesību akti bieži vien nenodrošina aizsardzību pret citās dalībvalstīs izveidotām uzņēmumu uzziņu sabiedrībām, un tāpēc mudina Komisiju veicināt aktīvāku pārrobežu sadarbību starp valsts iestādēm, lai tās varētu sniegt efektīvāku aizsardzību cietušajiem;

15.   pauž nožēlu, ka Regula (EK) Nr. 2006/2004 nav piemērojama darījumiem starp uzņēmumiem un tāpēc to nevar izmantot kā līdzekli uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinošas prakses apkarošanai; aicina Komisiju ierosināt likumdošanu, lai attiecīgi paplašinātu tās darbības jomu;

16.   kā piemēru atzinīgi vērtē Beļģiju, kur ikviens, kas cietis no maldinošas prakses, var celt prasību savas mītnes valsts tiesā;

17.   norāda, ka Austrijas pieredze rāda, ka upuru tiesības uz kolektīvu juridisku prasību pret uzziņu sabiedrībām, izmantojot arodapvienības vai līdzīgas organizācijas, šķiet efektīvs līdzeklis, ko varētu atkārtot iniciatīvās, ko pašlaik Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts apsver attiecībā uz prasībām kompensēt EK konkurences noteikumu pārkāpumus un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts apsver attiecībā uz Eiropas līmeņa kolektīvu kompensāciju patērētājiem;

18.   mudina dalībvalstis nodrošināt, lai tiem, kas cietuši no maldinošas reklāmas, būtu precīzi zināma valsts iestāde, kurai var iesniegt sūdzību un kurā viņi var pieprasīt aizsardzību pat tādos gadījumos kā šie, t. i., ja no maldinošas reklāmas ir cietuši uzņēmumi;

19.   aicina Komisiju sagatavot paraugprakses vadlīnijas valsts tiesībaizsardzības iestādēm, saskaņā ar kurām tās varētu rīkoties, saņemot informāciju par maldinošas reklāmas gadījumiem;

20.   aicina Komisiju īstenot starptautisku sadarbību ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām, lai trešās valstīs izveidotas maldinošas uzņēmumu uzziņu sabiedrības nekaitētu Eiropas Savienībā strādājošiem uzņēmumiem;

21.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

(2)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(3)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(4)  OV L 166, 11.6.1998., 51. lpp.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/23

---

Eiropas darba mobilitātes rīcības plāns (2007—2010)

P6_TA(2008)0624

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Eiropas darba mobilitātes rīcības plānu (2007—2010) (2008/2098(INI))

(2010/C 45 E/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 18., 136., 145., 149. un 150 pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 18., 136., 145., 149. un 150 pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 6. decembra paziņojumu “Mobilitāte — instruments darbavietu skaita un kvalitātes palielināšanai. Eiropas darba mobilitātes rīcības plāns (2007.—2010.)” (COM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 6. decembra paziņojumu “Mobilitāte — instruments darbavietu skaita un kvalitātes palielināšanai. Eiropas darba mobilitātes rīcības plāns (2007.—2010.)” (COM(2007)0773),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1),

| — | ņemot vērā 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass)
   (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass)
   (3),

| — | ņemot vērā 1971. gada 14. jūnija Regulu EEK Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1971. gada 14. jūnija Regulu EEK Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 1972. gada 21. marta Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1972. gada 21. marta Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 27. jūnija paziņojumu “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” (COM(2007)0359), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 27. jūnija paziņojumu “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” (COM(2007)0359),

| — | ņemot vērā 2007. gada 25. janvāra Galīgo ziņojumu par Komisijas pieņemtā prasmju un mobilitātes rīcības plāna īstenošanu (COM(2007)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 25. janvāra Galīgo ziņojumu par Komisijas pieņemtā prasmju un mobilitātes rīcības plāna īstenošanu (COM(2007)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 13. februāra paziņojumu par prasmju un mobilitātes rīcības plānu (COM(2002)0072), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 13. februāra paziņojumu par prasmju un mobilitātes rīcības plānu (COM(2002)0072),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2007. gada Eiropas Savienības ekonomisko pētījumu “Darba ņēmēju ģeogrāfiskās mobilitātes šķēršļu novēršana” un jo īpaši tā 8. nodaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2007. gada Eiropas Savienības ekonomisko pētījumu “Darba ņēmēju ģeogrāfiskās mobilitātes šķēršļu novēršana” un jo īpaši tā 8. nodaļu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā (COM(2008)0424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā (COM(2008)0424),

| — | ņemot vērā EURES ceļvedi 2007.—2010. gadam (EURES pamatnostādnes), kas tika apstiprināts 2006. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EURES ceļvedi 2007.—2010. gadam (EURES pamatnostādnes), kas tika apstiprināts 2006. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 16. martā iesniegto EURES darbības pārskatu par 2004. un 2005. gadu “Ceļā uz vienotu Eiropas darba tirgu: EURES devums” (COM(2007)0116), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 16. martā iesniegto EURES darbības pārskatu par 2004. un 2005. gadu “Ceļā uz vienotu Eiropas darba tirgu: EURES devums” (COM(2007)0116),

| — | ņemot vērā 2007. gada 5. septembra rezolūciju, ko pieņēma pēc jautājuma B6-0136/2007, uz ko sniedz mutisku atbildi par EURES darbības pārskatu par 2004. un 2005. gadu: ceļā uz vienotu Eiropas darba tirgu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 5. septembra rezolūciju, ko pieņēma pēc jautājuma B6-0136/2007, uz ko sniedz mutisku atbildi par EURES darbības pārskatu par 2004. un 2005. gadu: ceļā uz vienotu Eiropas darba tirgu (6),

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2000. gada 14. decembra Padomes sēdē pieņemto rezolūciju par mobilitātes rīcības plānu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2000. gada 14. decembra Padomes sēdē pieņemto rezolūciju par mobilitātes rīcības plānu (7),

| — | ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu “Atjaunināta sociālā programma — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu “Atjaunināta sociālā programma — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” (COM(2008)0412),

| — | ņemot vērā Īpašo Eirobarometra 2006. gada apsekojumu Nr. 261 par Eiropas nodarbinātību un sociālo politiku, saskaņā ar kuru ES pilsoņi uzskata, ka mobilitātes nozīme kļūst arvien lielāka, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašo Eirobarometra 2006. gada apsekojumu Nr. 261 par Eiropas nodarbinātību un sociālo politiku, saskaņā ar kuru ES pilsoņi uzskata, ka mobilitātes nozīme kļūst arvien lielāka,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A6-0463/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A6-0463/2008),

| A. | tā kā pārvietošanās brīvība un dibinājumbrīvība ir noteikta EK līguma 18. un 43. pantā un tā kā mobilitātes veicināšana izglītības un apmācību jomā ir noteikta 149. un 150. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pārvietošanās brīvība un dibinājumbrīvība ir noteikta EK līguma 18. un 43. pantā un tā kā mobilitātes veicināšana izglītības un apmācību jomā ir noteikta 149. un 150. pantā;

| B. | tā kā darba ņēmēju mobilitāte ir būtisks instruments Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai, tomēr ES tās līmenis joprojām ir zems, it īpaši sieviešu vidū; |
| --- | --- |

B.

tā kā darba ņēmēju mobilitāte ir būtisks instruments Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai, tomēr ES tās līmenis joprojām ir zems, it īpaši sieviešu vidū;

| C. | tā kā darba ņēmēju droša mobilitāte Eiropas Savienībā ir viena no līgumā paredzētajām Eiropas pilsoņu pamattiesībām un viens no Eiropas sociālā modeļa galvenajiem balstiem, kā arī viens no galvenajiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā darba ņēmēju droša mobilitāte Eiropas Savienībā ir viena no līgumā paredzētajām Eiropas pilsoņu pamattiesībām un viens no Eiropas sociālā modeļa galvenajiem balstiem, kā arī viens no galvenajiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanas līdzekļiem;

| D. | tā kā Kopienas tiesību akti par sociālās nodrošināšanas programmu koordināciju un īstenošanu, ja nepieciešams, ir jāpielāgo, lai atspoguļotu jaunās mobilitātes formas un lai nodrošinātu, ka ES migrējošos darba ņēmējus neskar sociālās drošības zaudējums; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kopienas tiesību akti par sociālās nodrošināšanas programmu koordināciju un īstenošanu, ja nepieciešams, ir jāpielāgo, lai atspoguļotu jaunās mobilitātes formas un lai nodrošinātu, ka ES migrējošos darba ņēmējus neskar sociālās drošības zaudējums;

| E. | tā kā šobrīd aptuveni 2 % iedzīvotāju darbspējas vecumā dzīvo un strādā citā dalībvalstī un tā kā aptuveni 48 % no visiem migrantiem Eiropas Savienībā ir sievietes; |
| --- | --- |

E.

tā kā šobrīd aptuveni 2 % iedzīvotāju darbspējas vecumā dzīvo un strādā citā dalībvalstī un tā kā aptuveni 48 % no visiem migrantiem Eiropas Savienībā ir sievietes;

| F. | tā kā Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu forumu Eiropas pilsoņu mobilitātes uzlabošanai un tās galvenais mērķis bija noteikt, kas būtu veicams, lai palielinātu jauniešu mobilitāti, uzlabotu atbalstu mobilitātei profesionālās izglītības jomā, kā arī lai uzlabotu mākslinieku, uzņēmumu vadītāju un brīvprātīgo mobilitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu forumu Eiropas pilsoņu mobilitātes uzlabošanai un tās galvenais mērķis bija noteikt, kas būtu veicams, lai palielinātu jauniešu mobilitāti, uzlabotu atbalstu mobilitātei profesionālās izglītības jomā, kā arī lai uzlabotu mākslinieku, uzņēmumu vadītāju un brīvprātīgo mobilitāti;

| G. | tā kā mobilitātes jautājums ir būtisks Atjaunotās sociālās programmas elements un tā kā šajā programmā ir noteiktas tās perspektīvas, kā arī paredzēti piekļuves un solidaritātes principi; |
| --- | --- |

G.

tā kā mobilitātes jautājums ir būtisks Atjaunotās sociālās programmas elements un tā kā šajā programmā ir noteiktas tās perspektīvas, kā arī paredzēti piekļuves un solidaritātes principi;

| H. | tā kā dinamisks darba tirgus rada nopietnas problēmas darba ņēmējiem, it īpaši sievietēm ar bērniem, liekot meklēt kompromisu starp profesionālo un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

H.

tā kā dinamisks darba tirgus rada nopietnas problēmas darba ņēmējiem, it īpaši sievietēm ar bērniem, liekot meklēt kompromisu starp profesionālo un ģimenes dzīvi;

| I. | tā kā dalībvalstu sociālās drošības sistēmu nepietiekama piemērotība rada grūtības sievietēm, piemēram, saistībā ar grūtniecību, bērnu audzināšanu un labākām karjeras iespējām; |
| --- | --- |

I.

tā kā dalībvalstu sociālās drošības sistēmu nepietiekama piemērotība rada grūtības sievietēm, piemēram, saistībā ar grūtniecību, bērnu audzināšanu un labākām karjeras iespējām;

| J. | tā kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir un paliek viena no četrām līgumā noteiktajām pamatbrīvībām; tā kā Kopienas tiesību aktos sociālās drošības jomā ir veiktas būtiskas izmaiņas darba ņēmēju pārvietošanās brīvības saistībā, tādējādi atvieglojot Eiropas Savienības teritorijā migrējušo darba ņēmēju mobilitāti; tā kā ir jānovērš visi joprojām pastāvošie administratīvie un juridiskie šķēršļi, kas apgrūtina transnacionālo mobilitāti; tā kā ir jārūpējas vairāk par to, lai darba ņēmēji būtu informēti par savām tiesībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir un paliek viena no četrām līgumā noteiktajām pamatbrīvībām; tā kā Kopienas tiesību aktos sociālās drošības jomā ir veiktas būtiskas izmaiņas darba ņēmēju pārvietošanās brīvības saistībā, tādējādi atvieglojot Eiropas Savienības teritorijā migrējušo darba ņēmēju mobilitāti; tā kā ir jānovērš visi joprojām pastāvošie administratīvie un juridiskie šķēršļi, kas apgrūtina transnacionālo mobilitāti; tā kā ir jārūpējas vairāk par to, lai darba ņēmēji būtu informēti par savām tiesībām;

| K. | tā kā mobilitātes nolūkā ir nepieciešami vienkāršojumi saistībā ar dažādām darba ņēmēju un viņu ģimeņu vajadzībām un darbībām, Parlaments vairākās rezolūcijās ir vērsis uzmanību uz Eiropas Savienības pilsoņu mobilitātes un uzturēšanās tiesību šķēršļiem ārpus viņu izcelsmes dalībvalsts un ir piedāvājis risinājumus to novēršanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā mobilitātes nolūkā ir nepieciešami vienkāršojumi saistībā ar dažādām darba ņēmēju un viņu ģimeņu vajadzībām un darbībām, Parlaments vairākās rezolūcijās ir vērsis uzmanību uz Eiropas Savienības pilsoņu mobilitātes un uzturēšanās tiesību šķēršļiem ārpus viņu izcelsmes dalībvalsts un ir piedāvājis risinājumus to novēršanai;

| L. | tā kā pieredze liecina, ka ar šķēršļu konstatēšanu un priekšlikumu formulēšanu nepietiek, lai pilnībā novērstu pārvietošanās un mobilitātes šķēršļus; tā kā jau agrāk daudzos Eiropas iestāžu dokumentos ir minētas problēmas un ierosināti to novēršanas pasākumi, taču tie joprojām nav īstenoti; |
| --- | --- |

L.

tā kā pieredze liecina, ka ar šķēršļu konstatēšanu un priekšlikumu formulēšanu nepietiek, lai pilnībā novērstu pārvietošanās un mobilitātes šķēršļus; tā kā jau agrāk daudzos Eiropas iestāžu dokumentos ir minētas problēmas un ierosināti to novēršanas pasākumi, taču tie joprojām nav īstenoti;

| M. | tā kā Eiropas Parlaments ir konstatējis, ka šādos gadījumos vēlme piemērot nepieciešamos pasākumus ne vienmēr atbilst nozīmei, ko pilsoņi piešķir mobilitātes administratīvo un juridisko šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Parlaments ir konstatējis, ka šādos gadījumos vēlme piemērot nepieciešamos pasākumus ne vienmēr atbilst nozīmei, ko pilsoņi piešķir mobilitātes administratīvo un juridisko šķēršļu novēršanai;

| N. | tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir paudis savu viedokli par šo tēmu, kas tieši skar Eiropas pilsoņu dzīvi un tā kā pilsoņu tiešās un demokrātiskās vēlēšanās ievēlētas iestādes statusā Eiropas Parlaments arī turpmāk aktīvi meklēs visu to problēmu risinājumus, kas skar pilsoņus, kuri vēlas izmantot savas mobilitātes tiesības Eiropas Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir paudis savu viedokli par šo tēmu, kas tieši skar Eiropas pilsoņu dzīvi un tā kā pilsoņu tiešās un demokrātiskās vēlēšanās ievēlētas iestādes statusā Eiropas Parlaments arī turpmāk aktīvi meklēs visu to problēmu risinājumus, kas skar pilsoņus, kuri vēlas izmantot savas mobilitātes tiesības Eiropas Savienības teritorijā;

| O. | tā kā dalībvalstu iedzīvotāju skatījumā Eiropas pilsonības stiprā puse ir nodarbinātības iespējas iekšējā tirgū un ka tāpēc mobilitātes virzītājspēkam nevajadzētu būt tikai ekonomiskām interesēm, bet arī mērķim sniegt Eiropas Savienības pilsoņiem iespēju sevi vairāk apzināties par eiropiešiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā dalībvalstu iedzīvotāju skatījumā Eiropas pilsonības stiprā puse ir nodarbinātības iespējas iekšējā tirgū un ka tāpēc mobilitātes virzītājspēkam nevajadzētu būt tikai ekonomiskām interesēm, bet arī mērķim sniegt Eiropas Savienības pilsoņiem iespēju sevi vairāk apzināties par eiropiešiem,

1.   atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu un apliecina mobilitātes izšķirīgo nozīmi gan darba tirgū, gan starp dalībvalstīm un reģioniem ar mērķi konsolidēt ES darba tirgu un sasniegt Lisabonas mērķus; atbalsta rīcības plāna uzsākšanu un vēlas regulāri saņemt informāciju par tajā paredzēto pasākumu īstenošanas pārraudzību;

2.   atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi veicināt mobilitāti taisnīgos apstākļos, tostarp apkarojot nelegālo nodarbinātību un sociālo dempingu;

3.   atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā, tomēr pauž nožēlu par faktu, ka Komisija nav devusi Eiropas Parlamentam pietiekamu laiku, lai tas sniegtu atzinumu par priekšlikumu pirms ieteikuma pieņemšanas;

4.   norāda, ka Eiropas brīvprātīgo gads būtu efektīvs instruments, lai īstenotu pasākumus, kuri paredzēti Padomes ieteikumā par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā;

5.   uzskata, ka ES ir jāatbalsta darba ņēmēju mobilitātes koncepta iekļaušanai visās Kopienās politikas jomās, īpaši tajās, kuras attiecas uz iekšējā tirgus īstenošanu, darba ņēmēju aizsardzību, nosūtīto darbinieku noteikumiem un aizsardzību pret nedrošu darbu, kas var ietekmēt mobilitāti ES vai apkarot diskrimināciju; aicina Komisiju darba ņēmēju mobilitātes politiku veidot kā prioritāru transversālu politiku, kas attiektos uz visām Eiropas Politikas jomām un visu līmeņu iestādēm dalībvalstīs;

6.   uzsver, ka darba ņēmēju mobilitātes pamatprincips ir personu brīva pārvietošanās iekšējā tirgū kā noteikts EK līgumā;

7.   aicina Komisiju turpmākā mobilitātes veicināšanas kontekstā izstrādāt ilgtermiņa mobilitātes stratēģiju, kurā būtu ņemtas vērā darba tirgus prasības, ekonomiskās tendences un ES paplašināšanās perspektīvas, jo vienīgi ilgtermiņa stratēģija var nodrošināt darba ņēmēju mobilitāti bez konflikta un vērsties pret “smadzeņu aizplūšanu”;

8.   aicina Komisiju ņemt vērā visu vecumu sieviešu, kuras vēlas izmantot mobilitāti īpašās vajadzības un iekļaut konkrētus pasākumus, lai risinātu to vajadzības Eiropas darba mobilitātes rīcības plāna četrās jomās;

9.   mudina Komisiju sekmēt administratīvo praksi un administratīvo sadarbību, lai nodrošinātu sinerģijas veidošanos starp valstu iestādēm un organizācijām, kuru mijiedarbībai ir izšķiroša nozīme efektīvā dalībvalstu problēmu risināšanā; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm būtu aktīvi jācīnās pret visām juridiskajām un administratīvajām ģeogrāfiskās mobilitātes barjerām un šķēršļiem Eiropas, valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, piemēram, pret saistībā ar mobilitāti iegūtas pieredzes neatzīšanu karjeras iespēju vai sociālās drošības un pensiju jomā īpaši mazos un vidējos uzņēmumos;

10.   uzskata, ka Komisijas rīcības plāns ietver galvenos mobilitātes aspektus, taču vēlams būtu vairāk strādāt pie saišu nostiprināšanas starp izglītības sistēmām un darba tirgu, sniedzot atbilstīgu informāciju par mobilitāti, uzturot darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu iegūtās valodu zināšanas, gatavojoties mobilitātei, kā arī gatavojot mobilitātei ar svešvalodu mācīšanas palīdzību īpaši profesionālajā izglītībā un mācību sistēmās;

11.   aicina dalībvalstis aktīvi veicināt svešvalodu mācīšanu (īpaši pieaugušajiem), ņemot vērā, ka valodas barjera ir viens no galvenajiem darba ņēmēju un viņu ģimeņu mobilitātes šķēršļiem;

12.   uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to pilsoņu darba ņēmēju tiesības un koplīgumi, kuri izvēlas doties uz citu dalībvalsti, tiktu pilnībā ievēroti, nepieļaujot atšķirīgu attieksmi pret šīs dalībvalsts pilsoņiem un ārvalstniekiem; šajā saistībā Komisijas pasākumiem ir jānodrošina vienāda attieksme pret migrējošiem pilsoņiem, lai viņi nekļūtu par lētu darbaspēku;

13.   ar mērķi izveidot ciešāku saikni starp izglītību un darba tirgu, mudina Komisiju un dalībvalstis šo jautājumu risināt attiecīgo nozaru saskaņošanas komitejās; uzskata, ka uzņēmumi un tirgotāji varētu regulāri sniegt informāciju par tām nodarbinātības jomām, kuras ir atvērtākas mobilitātei;

14.   uzskata, ka ilgtermiņa darba ņēmēju mobilitātei visās jomās var būt noteicoša loma Lisabonas stratēģijā paredzēto izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanas veicināšanā, ja to papildina ar darba ņēmēju sociālās drošības un arodbiedrību tiesību aizsardzību atbilstīgi dalībvalstu tradīcijām un paražām; ir pārliecināts, ka palielināta darba ņēmēju mobilitāte visā ES, kas papildināta ar pienācīgiem darba apstākļiem, izglītības programmām un sociālās aizsardzības sistēmām var sniegt risinājumu tādu pašreizējo pārmaiņu radītajām problēmām kā globalizēta ekonomika, sabiedrības novecošanās un darba tirgus pārmaiņas, un var jūtami atvieglot šajā jomā ieguldāmo darbu; uzsver, ka ir jāievēro mobilitātes sociālie, ekonomiskie un vides aspekti;

15.   ir pārliecināts, ka darba ņēmēju mobilitāte ir piemērots līdzeklis Lisabonas stratēģijas ekonomiskās un sociālās dimensijas stiprināšanai un tā ir pēc iespējas jāpilnveido pārskatītās Eiropas Sociālās programmas mērķu sasniegšanai un vairāku tādu problēmu risināšanai, ko radījusi īpaši globalizācija, rūpniecības pārmaiņas, tehniskā attīstība, demogrāfiskās pārmaiņas un migrējošo darba ņēmēju integrācija; ir arī pārliecināts, ka mobilitāte starp profesijām un nozarēm (profesionālā mobilitāte) dod iespēju darba ņēmējiem atjaunināt un pielāgot savas zināšanas un prasmes un tādējādi izmanot jaunas karjeras iespējas;

16.   atkārtoti apliecina, ka darba ņēmēju mobilitāte ir pamata instruments iekšējā tirgus veiksmīgas darbības nodrošināšanai ar Lisabonas stratēģijas mērķu un Komisijas 2007. gada 27. jūnija paziņojuma astoņu elastdrošības jomas principu palīdzību; aicina tāpēc dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai uzsvērtu gan elastdrošību, gan aizsargātu darba ņēmēju drošību, atceroties pārskatītajā Sociālajā programmā noteiktos iespēju, piekļuves un solidaritātes pamatprincipus;

17.   aicina dalībvalstis un ieinteresētās puses izskatīt un likvidēt sieviešu darba mobilitātes šķēršļus, nodrošinot arī godīgu piekļuvi kvalificētām darbvietām un vadošajiem amatiem, līdzvērtīgu atalgojumu, elastīgus darba apstākļus, pienācīgus veselības un bērnu aprūpes pakalpojumus, kvalitatīvas izglītības iestādes bērniem, pensijas tiesību pārnesamību un dzimumu stereotipu likvidēšanu;

18.   iesaka dalībvalstu, reģionālajām un vietējām iestādēm aktīvi veicināt īpašas nodarbinātības, apmācības, izglītības, tālmācības un valodu programmas, lai radītu sievietēm piemērotāku darba tirgu un sniegtu iespēju apvienot profesionālo un ģimenes dzīvi;

19.   aicina dalībvalstis gan darbaspēka, gan ģeogrāfisko mobilitāti iekļaut kā prioritāti valsts nodarbinātības un mūžizglītības programmās;

20.   ir nobažījies, ka dažas dalībvalstis saglabā darba tirgus ierobežojumus jauno dalībvalstu darba ņēmējiem, lai gan ekonomiskā analīze un statistikas dati nepamato nedz šos ierobežojumus, nedz pilsoņu un valdību raizes; aicina Padomi nodrošināt, lai ES iestādes, īpaši Parlaments plašāk iesaistītos un piedalītos tā procesa pārraudzībā, kura rezultātā dalībvalstis atļauj un nosaka pārejas posmu jauno dalībvalstu pilsoņu piekļuvei to darba tirgum jau pirmajos gados pēc valsts pievienošanās;

21.   uzsver, ka darba ņēmēju mobilitāte atsevišķiem darba devējiem nebūtu jāuztver kā iespēja samazināt algas, ierobežot sociālo drošību vai plašākā nozīmē — pasliktināt darba apstākļus; mudina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus ne vien lai izskaustu visus diskriminācijas veidus, bet arī lai nodrošinātu pēc iespējas labākus apstākļus migrējošiem darba ņēmējiem un viņu ģimenēm;

22.   pauž bažas par atsevišķām dalībvalstu iniciatīvām, kuru mērķis ir grozīt iekšējo tiesisko regulējumu imigrācijas jomā, kā arī interpretēt un piemērot darba ņēmēju brīvas pārvietošanās principu pretēji spēkā esošo Kopienas normu burtam un garam; aicina nekavējoties pārtraukt šādus pasākumus un mudina dalībvalstis ieviest visaptverošu integrācijas sistēmu Eiropas pilsoņiem, kuri to teritorijā īsteno pārvietošanās brīvību, ja nepieciešams, sadarbojoties ar izcelsmes dalībvalstīm;

23.   aicina dalībvalstis un Komisiju strādāt kopā, lai izstrādātu un ieviestu, uzraudzītu un novērtētu to pilsoņu un viņu ģimeņu reintegrācijas programmas, kuri atgriežas savā valstī pēc darba citā dalībvalstī;

24.   norāda, ka mobilitāte var būt risinājums, lai novērstu darba ņēmēju trūkumu saņēmējvalstīs, tomēr tā var arī izraisīt darba ņēmēju trūkumu valstīs, no kurām nāk darba ņēmēji; vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz faktu, ka visās valstīs ekonomiski neaktīvā iedzīvotāju masa ietver arī būtisku potenciālo darba ņēmēju daļu, un viņu mobilizācijai ir vienlīdz nepieciešami Eiropas Savienības un dalībvalstu resursi;

25.   vērš Komisijas uzmanību uz faktu, ka Eiropas Savienībā joprojām pastāv daudzi administratīvi un juridiski darba ņēmēju mobilitātes šķēršļi, un šādi šķēršļi pastāv arī visu līmeņu diplomu un profesionālās pieredzes savstarpējas atzīšanas jomā; atkārtoti apliecina vēlmi atrast risinājumu šīm problēmām un aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt ierobežojumus, kuri neatbilst Kopienas tiesību aktiem un veikt pasākumus pret tiem;

26.   mudina dalībvalstis pirms jaunu valsts tiesību aktu ieviešanas aprūpes un sabiedrības veselības, kā arī sociālās un nodokļu sistēmas jomā, veikt šo noteikumu ietekmes novērtējumu uz robežām, lai laikus apzinātu visas problēmas, kas ietekmēs darba ņēmēju mobilitāti;

27.   ņem vērā, ka pierobežas darba ņēmējiem ir īpašs stāvoklis Eiropas darba ņēmēju mobilitātes jomā;

28.   mudina dalībvalstis paātrināt Eiropas kvalifikāciju sistēmas īstenošanas procesu; uzskata, ka šīs atsauces sistēmas paātrināta īstenošana visās dalībvalstīs var samazināt darba ņēmējus pašlaik apgrūtinošos šķēršļus, lai gan šo sistēmu ir paredzēts saskaņot tikai 2010. gadā;

29.   atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu saistībā ar EUNetPaS (Eiropas Savienības tīkla projekts pacientu drošībai), kas ir pirmais solis, lai mudinātu dalībvalstis un ES ieinteresētās puses pilnveidot sadarbību pacientu drošības jomā, tomēr konstatē, ka Eiropas Savienībā veselības aprūpes speciālistu darbības regulējums joprojām ir atšķirīgs, un aicina Komisiju mudināt dalībvalstis un to veselības aprūpes speciālistu darbības pārvaldes iestādes veikt informācijas apmaiņu un izveidot standartizētas veselības aprūpes speciālistu akreditācijas sistēmas, lai visā ES nodrošinātu pacientu drošību;

30.   norāda, ka ES līmeņa vienotas profesionālās kvalifikācijas salīdzināšanas, nodošanas un atzīšanas sistēmas trūkums ir būtisks pārrobežu mobilitātes šķērslis; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Kredītpunktu sistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībām (ECVET);

31.   aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk iesaistīt darba devējus un nozaru pārstāvjus Eiropas kvalifikāciju sistēmas ieviešanā, lai kvalifikāciju atzīšanas sistēma varētu ietekmēt darba tirgu;

32.   aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī darba ņēmējus un devējus uzsākt atklātas pārrunas ar mērķi saskaņot algu likmes ar dažādiem Eiropas kvalifikāciju sistēmā noteiktiem kvalifikāciju līmeņiem, lai darba ņēmēju mobilitāte tiktu nodrošināta ar darba ņēmēja prasmēm atbilstīgu algas līmeni;

33.   aicina izglītības iestādes aktīvi sadarboties dalībvalstu standartiem atbilstošu oficiālās, informālās un neformālās izglītības kvalifikāciju un profesiju savstarpējas atzīšanas jomā; uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis pilnībā izmantotu Eiropas Kvalifikācijas sistēmu un veic atbilstīgus turpmākos pasākumus attiecībā uz Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālajā izglītībā un apmācībā (ECVET), lai klasifikācija valsts izglītības sistēmas līmeņos un mūžizglītības programma ļautu mobilajiem strādājošajiem turpināt mācības; atbalsta Komisijas centienus ieviest Europass, lai kvalifikācijas padarītu labāk saprotamas darba devējiem; uzsver Euraxess Services nozīmi;

34.   pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs par prioritāti nav noteikta mūžizglītības stratēģiju izstrāde un īstenošana un tai nav piešķirts pietiekams finansējums; mudina dalībvalstis aktīvāk izmantot ES struktūrfondos īpaši Eiropas Sociālā fondā pieejamo finansējumu, lai izstrādātu un īstenotu šādas sistēmas;

35.   aicina Komisiju samazināt juridiskos un administratīvos šķēršļus un uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot sociālās drošības tiesību atzīšanas un uzkrāšanas sistēmu, kā arī pensiju pārnesamību;

36.   norāda, ka sociālās drošības normu pārnesamība tiek labāk koordinēta uz Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (9), kā arī uz divpusēju nolīgumu pamata;

37.   mudina dalībvalstis pilnībā ieviest Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Regulu (EK) Nr. 883/2004 (piemērojama no 2009. gada), kā arī saistītos tiesību aktus par sociālās drošības jautājumiem un jebkāda veida pabalstu izmaksu; aicina dalībvalstis un Komisiju steidzami risināt atkārtoti radušās problēmas, kas minētas lūgumrakstos un sūdzībās par sociālo drošību, pensijām un veselības aprūpi; atbalsta Komisijas plānu ieviest Eiropas veselības apdrošināšanas kartes elektronisko versiju; iesaka ieviest arī veidlapas E106 elektronisko versiju;

38.   aicina Komisiju pārskatīt vīzu politiku tādiem trešo valstu dalībniekiem, kuri piedalās atzītās ES brīvprātīgo programmās, ar mērķi ieviest liberālāku vīzu režīmu jo īpaši brīvprātīgajiem no ES kaimiņvalstīm;

39.   uzskata, ka jaunās mobilitātes formas rada nepieciešamību analizēt spēkā esošos tiesību aktus ar mērķi atjaunināt noteikumus un tos pielāgot Eiropas nodarbinātības tirgus jaunajiem elastīgajiem apstākļiem, ievērojot ne vien nepieciešamību aizsargāt darba ņēmēju tiesības, bet arī izskatīt papildu problēmas, kas varētu rasties migrējošiem darba ņēmējiem un viņu ģimenēm; ir pārliecināts arī par nepieciešamību analizēt, cik efektīvi visās dalībvalstīs tiek īstenoti Kopienas tiesību akti par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību un par darba ņēmēju un viņu ģimeņu uzturēšanās tiesībām; uzskata, ka nepieciešamības gadījumā ir jāizstrādā ieteikumi tiesiskā regulējuma un darbības principu uzlabošanai;

40.   vēlas, lai tiktu apspriestas sociālās drošības sistēmas problēmas, īpaši attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei, kā arī to, ka atsevišķos gadījumos darba ņēmēju mobilitāte var izraisīt sociālo priekšrocību zaudējumu; aicina Komisiju izskatīt, vai ir nepieciešams pielāgot Regulu (EK) Nr. 883/2004, īstenošanas Regulu (EEK) Nr. 574/72 un saistīto administratīvo praksi, lai tā atbilstu mainīgajiem darba ņēmēju mobilitātes veidiem un tās jaunajām formām, tostarp arī īstermiņa mobilitātei;

41.   uzskata, ka Komisijai ir jāpārbauda tie mobilitātes traucējumu cēloņi, kuri rodas koordinācijas trūkuma rezultātā starp nolīgumiem par nodokļu uzlikšanu un jauno sociālās drošības regulu (Regula (EK) Nr. 883/2004);

42.   atbalsta Komisiju saistībā ar tās pasākumu plānu, kura mērķis ir pilnveidot direktīvas priekšlikumu par obligātajiem noteikumiem darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai, uzlabojot nosacījumus, ar kādiem iegūst un saglabā tiesības uz papildu pensiju, jo, nepārtraukti palielinoties darba devēju pensiju shēmu skaitam, ir jāmeklē darba ņēmējiem labvēlīgi pārnesamības noteikumi; tāpēc aicina Komisiju iesniegt pārskatītu direktīvas priekšlikumu par darba devēju pensiju pārnesamību;

43.   uzskata, ka to abu dzimumu darba ņēmēju mobilitāte, kuriem ir ģimene (piemēram, bērni un apgādībā esoši radinieki), lielā mērā ir atkarīga no pakalpojumu (piemēram, bērnu pieskatīšanas un vecu cilvēku apgādības, izglītības iestāžu infrastruktūras, dienas centru un īpašo pakalpojumu) pieejamības un tarifiem; vienlaikus uzskata, ka darba mobilitātei jāveicina personiskais gandarījums un jāuzlabo dzīves un darba kvalitāte;

44.   uzskata tomēr, ka ierosinājums, kura mērķis ir uzlabot informācijas un labākās prakses apmaiņu starp valstu iestādēm, kā arī priekšlikums ieviest Eiropas veselības apdrošināšanas kartes elektronisko versiju ir jāīsteno, nodrošinot rūpīgu datu aizsardzību; dalībvalstīm ir jānodrošina, lai šie personas dati tiktu izmantoti tikai ar sociālo drošību saistītiem mērķiem, izņemot tos gadījumus, kad kāda no pusēm to ir skaidri atļāvusi; vēlas iegūt vairāk informācijas par šo iniciatīvu un par tās ieguldījumu darba ņēmēju mobilitātes uzlabošanā; aicina Komisiju izskatīt un atbalstīt iespēju tuvākajā laikā ieviest vienotu Eiropas karti, kurā būtu visa informācija par tās īpašnieka iemaksām un par viņa sociālajām tiesībām visās dalībvalstīs, kurās viņš ir strādājis;

45.   atbalsta TRESS tīkla pasākumus un aicina šo tīklu turpināt izskatīt dažādus mobilitātes modeļus, lai tos pielāgotu Kopienas tiesību aktiem; aicina Komisiju iekļaut šajā tīklā lielāku darba devēju un arodbiedrību skaitu, kas bieži palīdz darba ņēmējiem nokārtot formalitātes sociālās apdrošināšanas jomā un saņemt viņu pieņemšanai darbā nepieciešamos dokumentus; uzsver nepieciešamību panākt, lai EURES datu bāzes būtu pēc iespējas vieglāk pieejamas un tiktu regulāri atjauninātas un ka ir jānodrošina pēc iespējas plašāka piekļuve tām; uzskata, ka EURES tīklam būtu jāsadarbojas ar TRESS tīklu gan strukturāli, gan institucionāli;

46.   joprojām atbalsta EURES tīkla ieguldījumu darba ņēmēju mobilitātes veicināšanā Eiropas Savienībā; iesaka EURES pakalpojumiem pievienot informāciju par īpašiem tīkliem un noteiktu jomu interneta vietnēm un iesaka arī šim tīklam sadarboties ar citiem informācijas sniedzējiem, īpaši ar atbildīgajām iestādēm dalībvalstīs par nodarbinātības iespējām Eiropas Savienībā, īpaši pievēršoties valsts nodarbinātības iestādēm, kuras var sniegt individualizētus ieteikumus tieši darba meklētājiem;

47.   uzskata, ka EURES pārrobežu projektos prioritāte būtu jādod robežas ietekmes pētījumiem un semināru rīkošanai, lai Regula (EK) Nr. 883/2004 par koordinēšanu varētu stāties spēkā efektīvi un veiksmīgi;

48.   atbalsta mērķus, kas noteikti darba ņēmēju mobilitātes rīcības plāna trešajā daļā, kura saistīta ar EURES institucionālo iespēju nostiprināšanu; uzsver, ka darba tirgus ir daudzveidīgs un ka ir nepieciešams nodrošināt visām nodarbināto kategorijām piemērotus pakalpojumus papildus Komisijas programmā uzskaitītajām kategorijām un īpaši vecākiem cilvēkiem un invalīdiem, kuru stāvoklis ir nelabvēlīgāks, bet kuriem varētu atrasties vieta darba tirgū, pašnodarbinātajiem, kam salīdzinājumā ar pārējiem ir īpašs juridiskais statuss, kā arī personām, kas atsāk darbu pēc pārtraukuma u. c.; uzsver, ka visai EURES tīklā pieejamai informācijai ir jābūt pieejamai cilvēkiem ar invaliditāti;

49.   aicina dalībvalstis ar nodarbinātības iestāžu palīdzību mobilitātes palielināšanas nolūkā paredzēt vienotu informācijas iegūšanas punktu visiem darba ņēmējiem, tostarp tiem, kas gatavojas strādāt ārvalstīs, lai no viena avota viņi varētu iegūt informāciju par darba iespējām ārvalstīs, par administratīvajiem aspektiem, sociālajām tiesībām un juridiskajiem noteikumiem;

50.   atbalsta ideju apvienot Eiropas Nodarbinātības dienestus (EURES) vienotā informācijas portālā par mobilitāti, kuram būtu jādarbojas kā centralizētam palīdzības dienestam un no kura iespējamie mobilie darba ņēmēji varētu saņemt informāciju par visiem darba mobilitātes aspektiem — ne tikai par brīvām darba vietām, sociālo nodrošināšanu, veselības aprūpi, pensijām un kvalifikācijas atzīšanu, bet arī par valodas jautājumiem, mājokli, darbu dzīvesbiedram, izglītību bērniem un vispārējo integrāciju mērķa valstī; norāda, ka nepieciešamības gadījumā to darbība būtu jāpaplašina, lai tos varētu izmantot trešo valstu pilsoņi, tostarp tie, kuri vēl nav ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu;

51.   pilnībā atbalsta pašreizējos informācijas mehānismus, bet vienlaikus iesaka pārbaudīt visu attiecīgo vietņu, portālu u. c. efektivitāti un nepieciešamības gadījumā reorganizēt, saskaņot vai pārstrukturēt, lai tiek kļūtu lietotājiem draudzīgāki;

52.   vērš uzmanību uz lauku reģionu, salu, kalnu un nomaļu reģionu iedzīvotāju piekļuvi EURES tīklam; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt šīm iedzīvotāju kategorijām piekļuvi šajā vietnē izvietotajai informācijai;

53.   uzskata, ka novatoriskiem mobilitātes projektiem līdz 2013. gadam paredzētais budžets 2 miljonu euro apmērā ir pārāk mazs, samērojot ar nepieciešamību sniegt informāciju pēc iespējas lielākam Eiropas pilsoņu skaitam par darba ņēmēju mobilitāti Eiropas Savienībā, kā arī par dažādos programmas dokumentos noteiktiem darba ņēmēju mobilitātes atbalsta mērķiem Eiropas Savienībā;

54.   uzsver vajadzību pēc salīdzināmas un uzticamas statistikas par darba ņēmēju, studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitātes plūsmu, lai uzlabotu Komisijas rīcībā esošo informāciju par mobilitāti, kā arī tās īstenoto iepriekš minētā rīcības plāna pārraudzību;

55.   uzskata, ka pašlaik sabiedrība netiek pietiekami informēta par tām profesionālajām un karjeras priekšrocībām, ko varētu sniegt ārzemēs nostrādāts laiks, par nodarbinātības un sociālās drošības apstākļiem ārzemēs, kā arī par to, kā tas veicina Eiropas kultūras integrāciju; atbalsta Komisijas pieeju ar mērķi informēt pilsoņus par šiem aspektiem;

56.   vērš uzmanību uz Eiropas Parlamenta stažēšanās programmu cilvēkiem ar invaliditāti, kas tika uzsākta 2007. gadā un Komisijas stažēšanās programmu cilvēkiem ar invaliditāti, kas sākās 2008. gada rudenī; uzskata, ka šādi pozitīvi pasākumi veicina cilvēku ar invaliditāti mobilitāti un var būtiski veicināt viņu stāšanos darbā; aicina dalībvalstis atbalstīt un veicināt attiecīgo labāko praksi valsts, reģionālā un vietējā līmenī;

57.   vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm būtu jāpopularizē paraugprakse un jāveicina tās apmaiņa un kopējas izglītības programmas mobilitātei, ko finansē no Kohēzijas fonda un jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda;

58.   uzskata, ka paralēli tiešsaistes pakalpojumiem ES dalībvalstīs un reģionos ir jāizpēta un jāievieš papildu līdzekļi plašas informācijas izplatīšanai dalībvalstīs par darba mobilitāti; uzskata, ka ir jāizveido darba mobilitātes kontaktcentrs, kas saistīts ar EURES, lai nekavējoties sniegtu darba ņēmējiem informāciju par specifiskiem jautājumiem attiecīgās valsts valodā un vismaz vēl vienā Eiropas valodā;

59.   joprojām atbalsta tādus pasākumus kā darba biržas, Eiropas dienas, kuru laikā tiktu sniegta informācija par darba iespējām Eiropas Savienībā vai Eiropas darba ņēmēju mobilitātes partnerība; tomēr uzskata, ka šiem pasākumiem paredzētais budžets ir nepietiekams šajā jomā notiekošo Eiropas pasākumu popularizēšanas mērķu sasniegšanai;

60.   uzsver nepieciešamību skaidri nošķirt mākslinieku īpašo mobilitāti no Eiropas Savienības darba ņēmēju mobilitātes kopumā, ņemot vērā izpildītājmākslas specifiku un īpašā nodarbinātības režīma noteikto neregularitāti un neparedzamību;

61.   atzīst, ka dažām profesijām tādās jomās kā kultūra vai sports ir īpašs raksturs, jo gan ģeogrāfiskā, gan profesionālā mobilitāte ir to neatņemama sastāvdaļa; aicina Komisiju un dalībvalstis uzmanīgi analizēt šo situāciju un veikt nepieciešamos pasākumus, īpaši attiecībā uz šajās jomās nodarbināto tiesībām, lai viņu mobilitāti neapgrūtinātu administratīvi šķēršļi;

62.   atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija savā rīcības plānā ir arī paredzējusi pasākumus trešo valstu iedzīvotāju stāvokļa uzlabošanai; iesaka saistībā ar integrētu darba ņēmēju mobilitātes politiku vienmēr ņemt vērā trešo valstu iedzīvotāju migrāciju;

63.   uzsver, ka ir nepieciešama cieša sadarbība starp valsts pārvaldes iestādēm, lai atklātu un likvidētu netaisnību tiesiskuma un nodokļu politikas jomā, ievērojot attiecīgās valstu pilnvaras;

64.   uzskata, ka ir būtiski palielināt informētību par iespējām iesniegt sūdzības un lūgumrakstus par darba mobilitātes šķēršļiem un attiecīgo Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem;

65.   pauž atbalstu un mudina praksē ieviest taisnīgas mobilitātes principu un aicina Komisiju uzraudzīt tā piemērošanu, piemēram, iesaistot šo jomu pārstāvošas darba ņēmēju un darba devēju organizācijas, lai novērstu nedeklarētu darbu un darba apstākļu pasliktināšanos;

66.   aicina uzņēmums atbalstīt darba ņēmēju mobilitāti, piemēram, ar elastīga darba laika un tāldarba palīdzību;

67.   aicina Komisiju meklēt instrumentus, ar kuru palīdzību novērst kompleksos šķēršļus, kuru dēļ darba ņēmēji varētu atteikties no darba ārzemēs, piemēram, problēmas atrast darbu arī dzīvesbiedram, lielās pārvākšanās izmaksas, valodas barjera, darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, dažu nodokļu priekšrocību zaudēšana vai neiespējamība turpināt iemaksas valsts pensiju plānā, veselības vai bezdarba apdrošināšanas iemaksas; uzsver mūžizglītības nozīmi, īpašu uzsvaru liekot uz valodu mācīšanos, jo tā dod iespēju piemēroties mainīgajām darba tirgus prasībām;

68.   atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi turpināt darbu pie priekšlikuma, ko tā iesniedza 2005. gadā un pie 2007. gada grozītā priekšlikuma direktīvai par obligātajiem noteikumiem darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai, uzlabojot nosacījumus, ar kādiem iegūst un saglabā tiesības uz papildu pensiju;

69.   aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu mobilitāti un palīdzēt novērst šķēršļus, ar kuriem tām jāsaskaras, radot vairāk kvalitatīvas darba vietas, apkarojot diskrimināciju, izskaužot jaunas sociālās atstumtības formas, veicinot dzimumu vienlīdzību, atbalstot ģimenes un efektīvi nodrošinot piekļuvi darba vietām, izmitināšanas pakalpojumiem un transportam;

70.   uzsver, ka sievietes, kurām ir bērni, nav tik mobilas kā vīrieši, un prasa veikt atbilstīgus pasākumus šī līdzsvara trūkuma novēršanai;

71.   atbalsta SOLVIT kā līdzekli, lai vienlīdz ātri atrisināt gan iekšējā tirgus, gan darbinieku mobilitātes problēmas; iesaka piešķirt SOLVIT vairāk līdzekļu;

72.   aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jauniešu profesionālās mobilitātes programmas; uzskata, ka šīs programmas būtu jābalsta uz saikni starp darba devēju un darba ņēmēju, kā arī uz ārpus mītnes valsts iegūtas pieredzes, spēju un prasmju, tostarp valodu zināšanu pievienotās vērtības atzīšanu;

73.   uzskata, ka, tā kā studentu un skolotāju mobilitāte ir darba mobilitātes būtiski faktori, vairāk uzmanības jāpievērš tādām iniciatīvām kā Boloņas process un Erasmus, Leonardo da Vinci un citām programmām, ja runa ir par Eiropas darba mobilitātes rīcības plānu īstenošanu;

74.   atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu aptaujāt visas darba ņēmēju mobilitātes veicināšanā Eiropas līmenī iesaistītās puses; uzskata, ka šis dialogs palielinās pārskatāmību, stimulēs sakaru izveidošanos, kā arī labākās prakses un novatorisku mobilitātes uzlabošanas paņēmienu apmaiņu, paātrinās atbilstīgas mobilitātes ieviešanu praksē un nostiprinās uz šā pamata iegūtos principus un vērtības;

75.   atzinīgi vērtē Comenius, Erasmus un Leonardo programmu ieguldījumu, sniedzot iespējas jauniešiem mācīties ārzemēs un uzsver to nozīmi turpmākas mobilitātes aspektā; aicina Komisiju izskatīt iespēju paplašināt piekļuvi šīm programmām, neaizmirstot to grupu, kuras ir neizdevīgākā stāvoklī, īpašās vajadzības;

76.   aicina Eiropas skolas, universitātes un valstu valdības aktīvāk iesaistīties darba mobilitātes veicināšanā, piemēram, piedaloties Komisijas paziņojumā minētajā ieinteresēto personu tīklā;

77.   uzskata, ka ir jāpastiprina sadarbība starp privātajiem vai valsts uzņēmumiem un izglītības iestādēm;

78.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(2)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(3)  OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.

(4)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp.

(5)  OV L 74, 27.3.1972., 1. lpp.

(6)  OV C 187 E, 24.7.2008., 159. lpp.

(7)  OV C 371, 23.12.2000., 4. lpp.

(8)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp.

(9)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/33

---

Mūžizglītība zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programma “Izglītība un apmācība 2010. gadam”

P6_TA(2008)0625

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par mūžizglītību zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošana (2008/2102(INI))

(2010/C 45 E/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 149. un 150. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 149. un 150. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. novembra paziņojumu “Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem — Padomes un Komisijas 2008. gada kopīgā ziņojuma projekts par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošanu” (COM(2007)0703), kā arī šim paziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)1484), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. novembra paziņojumu “Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem — Padomes un Komisijas 2008. gada kopīgā ziņojuma projekts par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošanu” (COM(2007)0703), kā arī šim paziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)1484),

| — | ņemot vērā detalizēto darba programmu par Eiropas izglītības un apmācības sistēmas mērķu īstenošanu (1) un attiecīgos kopējos starpposma ziņojumus par īstenošanas rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā detalizēto darba programmu par Eiropas izglītības un apmācības sistēmas mērķu īstenošanu (1) un attiecīgos kopējos starpposma ziņojumus par īstenošanas rezultātiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju par izglītību un apmācību kā būtisku Lisabonas stratēģijas virzītājspēku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju par izglītību un apmācību kā būtisku Lisabonas stratēģijas virzītājspēku (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju “Jaunas iemaņas jaunām darbavietām” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju “Jaunas iemaņas jaunām darbavietām” (4),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 28. augusta darba dokumentu “Virzība uz zināšanām balstītāku politiku un praksi izglītības un apmācības jomā” SEC(2007)1098, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 28. augusta darba dokumentu “Virzība uz zināšanām balstītāku politiku un praksi izglītības un apmācības jomā” SEC(2007)1098,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas Kvalifikāciju sistēmas izveidošanu saistībā ar mūžizglītību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas Kvalifikāciju sistēmas izveidošanu saistībā ar mūžizglītību (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Ieteikumu 2006/143/EK par Eiropas turpmāko sadarbību, nodrošinot augstākās izglītības kvalitāti (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Ieteikumu 2006/143/EK par Eiropas turpmāko sadarbību, nodrošinot augstākās izglītības kvalitāti (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartu (7),

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. novembra rezolūciju par sporta nozīmi izglītībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. novembra rezolūciju par sporta nozīmi izglītībā (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (9),

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par pieaugušo apmācību — “Mūžu dzīvo — mūžu mācies” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par pieaugušo apmācību — “Mūžu dzīvo — mūžu mācies” (10),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (11),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (12),

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2008. gada 13. un 14. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2008. gada 13. un 14. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0455/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0455/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienība cenšas līdz 2010. gadam kļūt par pasaules līderi attiecībā uz izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti un šādām sistēmām ir būtiska nozīme Lisabonas stratēģijas turpmākajā īstenošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība cenšas līdz 2010. gadam kļūt par pasaules līderi attiecībā uz izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti un šādām sistēmām ir būtiska nozīme Lisabonas stratēģijas turpmākajā īstenošanā;

| B. | tā kā ir gūti panākumi augstskolu autonomijas un atbildības stiprināšanā un ir jāpalielina augstskolām sniegtais atbalsts šajā procesā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir gūti panākumi augstskolu autonomijas un atbildības stiprināšanā un ir jāpalielina augstskolām sniegtais atbalsts šajā procesā;

| C. | tā kā izglītības un apmācības sistēmām ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā izglītības un apmācības sistēmām ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem;

| D. | tā kā dzimumu līdztiesības dimensijas integrācija izglītības un apmācības politikā ir nepieciešama, lai veiksmīgi īstenotu Lisabonas stratēģiju, kuras viens no mērķiem ir risināt sieviešu un vīriešu nevienlīdzības problēmu Eiropas darba tirgos, citstarp līdz 2010. gadam panākot 60 % sieviešu nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzimumu līdztiesības dimensijas integrācija izglītības un apmācības politikā ir nepieciešama, lai veiksmīgi īstenotu Lisabonas stratēģiju, kuras viens no mērķiem ir risināt sieviešu un vīriešu nevienlīdzības problēmu Eiropas darba tirgos, citstarp līdz 2010. gadam panākot 60 % sieviešu nodarbinātības līmeni;

| E. | tā kā dalībvalstīm, savstarpēji sadarbojoties un apmainoties ar pieredzi, ir jāveicina reformas valstu izglītības un apmācības sistēmās; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalībvalstīm, savstarpēji sadarbojoties un apmainoties ar pieredzi, ir jāveicina reformas valstu izglītības un apmācības sistēmās;

| F. | tā kā atbilstīgi ir jāīsteno saskaņotas un visaptverošas stratēģijas mūžizglītības jomā un jāizmanto Parlamenta un Padomes pieņemtie instrumenti, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus un stiprinātu zinību triādi; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbilstīgi ir jāīsteno saskaņotas un visaptverošas stratēģijas mūžizglītības jomā un jāizmanto Parlamenta un Padomes pieņemtie instrumenti, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus un stiprinātu zinību triādi;

| G. | tā kā Eiropai vajadzīgi augstāki kvalifikācijas līmeņi un tā kā visos izglītības un apmācības posmos ir jāveicina jaunrade un jauninājumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropai vajadzīgi augstāki kvalifikācijas līmeņi un tā kā visos izglītības un apmācības posmos ir jāveicina jaunrade un jauninājumi;

| H. | tā kā ir jāveic pasākumi to prasmju veidošanai, kas nākotnē būs nepieciešamas saistībā ar vidi un sabiedrību, piemēram, visaptveroši iekļaujot klimata pārmaiņu jautājumu un citus ar vidi saistītus jautājumus visos apmācības veidos; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāveic pasākumi to prasmju veidošanai, kas nākotnē būs nepieciešamas saistībā ar vidi un sabiedrību, piemēram, visaptveroši iekļaujot klimata pārmaiņu jautājumu un citus ar vidi saistītus jautājumus visos apmācības veidos;

| I. | tā kā mācību programmām ir jāveicina skolēnu personiskā izaugsme, iekļaujot tajās mācību par cilvēktiesībām un Eiropas vērtībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā mācību programmām ir jāveicina skolēnu personiskā izaugsme, iekļaujot tajās mācību par cilvēktiesībām un Eiropas vērtībām;

| J. | tā kā izglītības un apmācības sistēmu kvalitāte un efektivitāte, kā arī to pieejamība iedzīvotājiem ir jāuzskata par galveno Eiropas līmeņa politikas mērķi; |
| --- | --- |

J.

tā kā izglītības un apmācības sistēmu kvalitāte un efektivitāte, kā arī to pieejamība iedzīvotājiem ir jāuzskata par galveno Eiropas līmeņa politikas mērķi;

| K. | tā kā izglītībā un apmācībā vienmēr jāņem vērā vietējās un reģionālās iespējas, īpatnības un vajadzības, |
| --- | --- |

K.

tā kā izglītībā un apmācībā vienmēr jāņem vērā vietējās un reģionālās iespējas, īpatnības un vajadzības,

1.   atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas 2007. gada 12. novembra paziņojumu un tajā detalizēti izklāstītos sasniegumus;

2.   norāda, ka darbs izglītības un apmācības jomā konsekventi jāatbalsta ar papildu sociālekonomiskiem pasākumiem, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju vispārējo dzīves līmeni;

3.   uzsver vajadzību integrēt migrantus un mazākumtautības (jo īpaši romu kopienas) un strādāt pie tā, lai visos izglītības līmeņos un jomās iesaistītu sabiedrības grupas ar īpašām vajadzībām (galvenokārt sievietes, invalīdus un vecāka gadagājuma cilvēkus); uzskata, ka ir jāsniedz papildu atbalsts migrantiem, turklāt jānodrošina, ka palīdzību etniskajām minoritātēm un romiem sniedz apmācīti darbinieki, kas pieder pie attiecīgās minoritātes vai vismaz runā tās valodā;

4.   uzsver sporta nozīmi izglītībā un apmācībā un vajadzību pievērst sportam īpašu uzmanību, piemēram, veicinot fiziskās audzināšanas un sporta nodarbību iekļaušanu visu veidu izglītībā, sākot ar pirmsskolu līdz pat augstskolai, un prasa mācību programmās sporta nodarbībām paredzēt vismaz trīs mācību stundas nedēļā, kā arī atbalstīt skolas, lai pēc iespējas palielinātu šo noteikto obligāto minimumu;

5.   uzsver ģimenes un sociālās vides izšķirošo nozīmi visos izglītības un apmācības aspektos;

6.   norāda, ka izglītība ir būtiska gan sieviešu, gan vīriešu sociālajai un personiskajai attīstībai; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi stiprināt izglītības un apmācības nozīmi, lai veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību;

7.   pauž nožēlu, ka mācību sistēmas attur sievietes pievērsties tradicionāli vīriešu dominētajām nodarbinātības un apmācības jomām, taču atzinīgi vērtē pasākumus, kas veicina dzimumu līdztiesību, un aicina dalībvalstis sākt īstenot programmas, kas piedāvātu sievietēm pēc iespējas dažādas profesionālās orientācijas iespējas, kā arī pēc tam atbalstu darba tirgū;

8.   uzsver, ka pašreizējā sieviešu un vīriešu iespēju nevienlīdzība attiecībā uz pilnvērtīgu apmācību un mūžizglītību ir īpaši izteikta salu reģionos, kā arī ģeogrāfiski un sociāli nelabvēlīgos reģionos; tādēļ aicina vairāk veicināt iniciatīvas izglītības jomā saistībā ar reģionālo politiku;

9.   norāda uz sieviešu pārstāvības pastāvīgu trūkumu atsevišķos studiju virzienos visos līmeņos, kā arī pētniecības nozarē; tādēļ mudina veikt konkrētus un pozitīvus pasākumus, lai šo situāciju labotu;

10.   atzīmē, ka studenti, kuri studijas uz laiku pārtraukuši, īpaši jaunās māmiņas, var saskarties ar diskrimināciju, un prasa pieņemt elastīgākas sistēmas, kas veicinātu studiju un mācību atsākšanu pēc bērna piedzimšanas, kā arī ļautu apvienot mācības ar profesionālo un ģimenes dzīvi;

11.   atzīmē, ka mācību programmu un metožu kvalitāte ir jāuzlabo kopumā un jāstiprina mācībspēku sociālā drošība, kā arī galvenā uzmanība jāpievērš viņu tālākizglītībai un mobilitātes iespējām;

12.   uzsver, ka ir ievērojami jāveicina plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un zināšanas par informācijas un sakaru tehnoloģijām, un ierosina iekļaut izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem visu izglītības posmu mācību programmās un izstrādāt skolotājiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem pedagoģiskās programmas plašsaziņas līdzekļu izmantošanas jomā;

13.   norāda, ka ir jāatvieglo pāreja starp dažādām izglītības un apmācības sistēmām un starp formāliem, neformāliem un neoficiāliem mācīšanās veidiem;

14.   mudina Padomi pārraudzīt, kā katra dalībvalsts praksē īsteno Eiropas izglītības un apmācības politiku; uzskata, ka dalībvalstu valdībām pārredzamā veidā ir jānosaka mērķi šajā jomā un jāpieņem atbilstīgi tiesību akti un piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu Eiropas standartu sasniegšanu un īpaši rūpētos par ES līmenī pieņemto instrumentu, piemēram, iepriekš minētā Ieteikuma par pamatprasmēm mūžizglītībā, Eiropas Kvalifikāciju sistēmas un Europass
   (13), īstenošanu;

Pirmsskolas izglītība

15.   uzsver, ka ir jānodrošina vairāk līdzekļu materiālo apstākļu, telpu aprīkošanas un mācībspēku pašreizējo tālākizglītības pasākumu uzlabošanai, lai paaugstinātu pirmsskolas izglītības kvalitāti un palielinātu ieguldījuma resursus. Kvalitatīvi augstvērtīgas pirmsskolas izglītības vispārēja pieejamība ir piemērots veids, kā nodrošināt visiem bērniem, jo īpaši bērniem no mazāk nodrošinātām ģimenēm un mazākumtautību bērniem, mūžizglītības iespējas;

16.   uzsver, ka liela nozīme ir bērnu pamatprasmju attīstībai, dzimtās vai mītnes valsts valodas, kā arī lasīt un rakstītprasmes apguvei pēc iespējas agrākā vecumā;

17.   uzskata, ka otra valoda ir jāsāk mācīties pirmsskolas vecumā, taču agrīnā vecumā valoda jāmāca rotaļu veidā, neradot psiholoģisku spiedienu;

18.   aicina visas dalībvalstis iekļaut pirmsskolas izglītību obligātajā izglītībā;

Pamatizglītība un vidējā izglītība

19.   uzsver vajadzību pievērst īpašu uzmanību tiem, kuri, nesaņemot atbalstu, vēlāk, iespējams, varētu pamest skolu; uzskata, ka ir jāpieņem īpašas programmas un pasākumi, lai mazinātu atbiruma līmeni, un gadījumos, kuros atbirums ir nenovēršama un joprojām novērojama parādība, ir jānodrošina palīdzība attiecīgajām personām un iespējas tām atkārtoti iekļauties sabiedrībā un izmantot piemērotus izglītošanās veidus;

20.   uzsver, ka pamatskolas un vidējai izglītībai ir jāattīsta bērnos neatkarīga, radoša un inovatīva domāšana un jāaudzina viņos kritiska attieksme pret plašsaziņas līdzekļiem un pašizziņas spēja;

21.   uzsver, ka katras dalībvalsts skolās svarīga nozīme ir mācību programmām, kurās ir jāiekļauj nodarbības bērnu jaunrades un inovatīvās domāšanas veicināšanai;

22.   uzskata, ka mācību programmas un to saturs ir pastāvīgi jāatjaunina, lai nodrošinātu šo programmu piemērotību, pastiprinot uzņēmējdarbības prasmju un brīvprātīgā darba svarīgo nozīmi personiskās attīstības veicināšanā, un uzsver, ka visām dalībvalstīm ir jāpiešķir lielāka nozīme skolotāju izglītībai un jānodrošina tai vairāk līdzekļu, lai gūtu nozīmīgus panākumus, īstenojot Lisabonas stratēģijas mērķus saistībā ar darba programmu “Vispārējā un profesionālā izglītība 2010. gadam”, un lai veicinātu mūžizglītību Eiropas Savienībā;

23.   ir pārliecināts, ka bērniem ir jāmācās otra svešvaloda pēc iespējas agrāk;

24.   īpaši atbalsta to, ka svešvalodas māca jau agrīnā vecumā un svešvalodu mācību stundas iekļauj visās sākumskolas mācību programmās; uzsver — lai sasniegtu šo mērķi, ir jānodrošina pietiekams finansējums svešvalodu skolotāju pieņemšanai darbā un viņu apmācībai;

25.   uzskata, ka šajā izglītības posmā galvenais mērķis ir attīstīt audzēkņu individuālos talantus, īpašos dotumus un dabiskās spējas; norāda uz to, ka šie dotumi vēlāk var veidot pamatu nodarbinātībai un darbam;

26.   uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš skolēniem, kas nav apguvuši vai neapgūst pamatprasmes, kā arī īpaši talantīgiem skolēniem, lai viņi pēc iespējas labāk var attīstīt savas izcilās dotības un talantus;

27.   ierosina dalībvalstīm būtiski uzlabot skolotāju akadēmisko un profesionālo kvalifikāciju, kā arī viņu apmācību un mūžizglītību;

28.   stingri atbalsta skolotāju nepārtrauktas un saskaņotas profesionālās pilnveides veicināšanu visas profesionālās dzīves laikā; uzskata, ka ir jānodrošina visiem skolotājiem iespējas pastāvīgi uzlabot un atjaunināt savas prasmes un kvalifikāciju, kā arī pedagoģiskās zināšanas;

29.   ierosina pēc iespējas drīz mācību programmās iekļaut Savienības pilsoniskās apziņas audzināšanu, lai veidotu jaunās paaudzes izpratni par Savienības vērtībām attiecībā uz tādiem jautājumiem kā cilvēktiesības, kultūru daudzveidība, iecietība, vides aizsardzība, klimata pārmaiņas;

Profesionālā izglītība un apmācība (PIA)

30.   norāda, ka ir jāveicina gan PIA kvalitāte, gan pievilcīgums;

31.   uzsver, ka PIA ir jābūt labāk saistītai un integrētai gan Eiropas, gan dalībvalstu ekonomikā, lai izglītības procesu labāk saskaņotu ar darba tirgus vajadzībām;

32.   uzsver, ka ir ievērojami jāveicina skolēnu un skolotāju mobilitāte (ne tikai ģeogrāfiskā nozīmē, bet arī mobilitāte starp PIA un augstāko izglītību);

Augstākā izglītība

33.   uzskata, ka ir jāmodernizē augstskolu mācību programmas, lai nodrošinātu atbilstību pašreizējām un turpmākajām sociālekonomiskajām vajadzībām;

34.   ierosina augstākajā izglītībā izstrādāt galvenokārt starpnozaru mācību programmas, lai sagatavotu speciālistus, kas spēj risināt mūsdienu sarežģītākās problēmas;

35.   uzsver, ka ir jāveicina studentu un skolēnu interese par mācību programmām, kas saistītas ar tehniku, dabaszinātnēm un vides aizsardzību;

36.   aicina dalībvalstis efektīvi veicināt augstskolu un uzņēmumu partnerību, kā arī augstskolu un daudzu citu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresēto personu partnerību;

37.   norāda, ka ir ievērojami jāpastiprina Eiropas augstākās izglītības iestāžu sadarbība un turklāt kvalifikācijām jābūt pēc iespējas viegli pielīdzināmām;

38.   uzsver, ka ir pastāvīgi jāatjaunina skolotāju un augstskolas pasniedzēju darbs, kā arī izmantotās mācību programmas, to saturs un metodes;

39.   ierosina saistīt Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu ar Boloņas procesu un ņemt to vērā saistībā ar reformām Eiropas augstākajā izglītībā;

40.   īpaši ierosina dalībvalstīm uzlabot studentu un pedagogu mobilitāti, tostarp mobilitāti starp valstīm, programmām un jomām; šajā sakarā uzsver, ka svarīga nozīme ir iepriekš minētās Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartas īstenošanai, lai radītu īstu Eiropas mūzižglītības un tālākizglītības telpu, kā arī veicinātu ekonomisko, sociālo un reģionālo sadarbību;

Mūžizglītība

41.   uzskata, ka darba devēji ir jāmudina atbilstīgi nodrošināt izglītību un apmācību saviem darbiniekiem, kā arī jārada stimuli, lai zema prasmju līmeņa darbinieki varētu piedalīties mūžizglītības programmās;

42.   norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš bezdarbniekiem, kas dzīvo nelabvēlīgos sociālos apstākļos, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, jauniešiem, kas atradušies pāraudzināšanas iestādēs, un bijušajiem ieslodzītajiem;

43.   uzsver, ka jo īpaši ir jāveicina sieviešu dalība izglītībā un tālākizglītībā un šajā sakarībā jāizstrādā un jāatbalsta īpašas programmas sieviešu mūžizglītības veicināšanai;

44.   uzsver, ka mazkvalificēti un vecāka gadagājuma darbinieki ir īpaši jāmudina, kā arī jārada stimuli dalībai mūžizglītības programmās;

45.   prasa pieaugušo izglītības un mūžizglītības programmās pievērst īpašu uzmanību tām cilvēku grupām, kuras darba tirgū atrodas visnelabvēlīgākajā stāvoklī, jo īpaši jauniešiem, sievietēm, it sevišķi lauku apvidos, kā arī vecāka gadagājuma cilvēkiem;

46.   aicina ņemt vērā to, ka apmācība vecākiem — gan sievietēm, gan vīriešiem — ir svarīga cilvēku labklājībai, cīņā pret nabadzību un sociālā kohēzijā; novēl šajā sakarībā izglītībā un apmācībā īstenot daudzpusīgas mūžizglītības programmas, kā arī apmācības programmas pasniedzējiem, kas apmāca vecākus;

47.   uzsver, ka mūžizglītības ceļā iegūtajām zināšanām un kvalifikācijām jābūt plašāk un viegli atpazīstamām, un šajā sakarībā uzskata, ka ir jāveicina arī iepriekš minētās Eiropas Kvalifikāciju sistēmas un Europass kā mūžizglītības veicināšanas instrumentu piemērošana;

48.   uzskata, ka gan Eiropas, gan dalībvalstu iestādēm ir jānodrošina lielāks finansējums pasākumiem mobilitātes veicināšanai visos mūžizglītības posmos;

49.   prasa atzīt un izmantot iepriekš minētās Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartas priekšrocības, kā arī īstenot tās dalībvalstīs un prasa Komisijai sekot līdzi šim īstenošanas procesam dalībvalstīs;

50.   uzsver, ka pēc iespējas vairāk sociālo pakalpojumu un atbalsta iespēju (piemēram, bērnu aprūpe) ir jāsniedz visiem audzēkņiem un strādājošiem ar ģimenēm;

51.   uzskata, ka darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošanā ir jāiekļauj un jāatzīst brīvprātīgie pakalpojumi;

52.   ir pārliecināts, ka ir jāveicina viedokļu apmaiņa un savstarpēja mācīšana un mācīšanās dažāda vecuma grupu vidū;

53.   uzsver, ka mūžizglītības programmās ir jāatbalsta uzņēmējdarbība, lai iedzīvotāji būtu spējīgi veidot MVU un apmierināt sabiedrības un ekonomiskās vajadzības;

54.   vērš uzmanību uz to, ka ir jānodrošina mūžizglītības ievirzes pakalpojumi un informācija izglītojamiem visās vecuma grupās, lai veicinātu iepriekš minēto mērķu sasniegšanu;

*

- *

55.   uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 142, 14.6.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 300, 12.12.2007., 1. lpp.

(3)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(4)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

(5)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(6)  OV L 64, 4.3.2006., 60. lpp.

(7)  OV L 394, 30.12.2006., 8. lpp.

(8)  OV C 282 E, 6.11.2008., 131. lpp.

(9)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0013.

(11)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0423.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0422.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmums Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/39

---

Padomes pieeja OLAF regulas pārskatīšanai

P6_TA(2008)0632

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes pieeju OLAF regulas pārskatīšanai

(2010/C 45 E/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006)0244), un Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvo rezolūciju (2) par šo priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006)0244), un Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvo rezolūciju (2) par šo priekšlikumu,

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu Padomei par Padomes pieeju OLAF regulas pārskatīšanai (O-0116/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu Padomei par Padomes pieeju OLAF regulas pārskatīšanai (O-0116/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā desmit gadus pēc OLAF kā operatīva biroja izveidošanas 1999. gadā, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, OLAF ir guvis vērtīgu pieredzi cīņā pret krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā desmit gadus pēc OLAF kā operatīva biroja izveidošanas 1999. gadā, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, OLAF ir guvis vērtīgu pieredzi cīņā pret krāpšanu un korupciju;

| B. | tā kā OLAF tiesiskais regulējums būtu jāuzlabo, pamatojoties uz tā operatīvo pieredzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā OLAF tiesiskais regulējums būtu jāuzlabo, pamatojoties uz tā operatīvo pieredzi;

| C. | tā kā abām ES budžeta lēmējinstitūcijām būtu cieši jāsadarbojas saskaņā ar koplēmuma procedūru, lai pielāgotu krāpšanas apkarošanas tiesisko regulējumu pašreizējām vajadzībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā abām ES budžeta lēmējinstitūcijām būtu cieši jāsadarbojas saskaņā ar koplēmuma procedūru, lai pielāgotu krāpšanas apkarošanas tiesisko regulējumu pašreizējām vajadzībām;

| D. | tā kā Parlaments 2008. gada 20. novembrī ar lielu vairākumu noslēdza pirmo lasījumu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (OLAF Regula) grozījumiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments 2008. gada 20. novembrī ar lielu vairākumu noslēdza pirmo lasījumu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (OLAF Regula) grozījumiem,

1.   uzskata, ka pastāv neatliekama vajadzība precizēt OLAF tiesisko regulējumu, lai turpmāk uzlabotu krāpšanas apkarošanas izmeklēšanas efektivitāti un nodrošinātu birojam nepieciešamo neatkarību, pilnībā ņemot vērā OLAF uzkrāto pieredzi kopš tā izveides 1999. gadā, kad tas uzsāka darbu Krāpšanas novēršanas koordinēšanas vienības (UCLAF) vietā;

2.   atgādina Padomei, ka Parlamenta iepriekš minētā 2008. gada 20. novembra rezolūcija būtiski uzlabos OLAF veiktās izmeklēšanas efektivitāti un kvalitāti, stiprinot procesuālās garantijas, Uzraudzības komitejas lomu, nevainīguma prezumpciju, personu, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, tiesības uz aizstāvību un informētāju tiesības, skaidru un pārredzamu izmeklēšanas noteikumu pieņemšanu un sadarbības uzlabošanu ar kompetentajām valsts iestādēm un ES iestādēm;

3.   prasa ES Francijas un Čehijas prezidentūras iesniegt sarunu grafiku ar Parlamentu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un tādējādi apliecinot, ka tās pieliek visas iespējamās pūles, lai panāktu ātru Padomes kopējās nostājas pieņemšanu un izvairītos no jebkādas turpmākas nepamatotas kavēšanās;

4.   uzskata, ka Padomes nostāja atbalstīt OLAF veikto izmeklēšanu triju pašreizējo juridisko pamatu vienkāršu konsolidāciju nav pieņemams arguments, lai nekavējoties neuzsāktu sarunas par Regulu (EK) Nr. 1073/1999, jo vienkārša konsolidācija neuzlabos OLAF krāpšanas apkarošanas izmeklēšanas tiesisko regulējumu un tādēļ ir uzskatāma par būtisku laika zaudēšanu cīņas pastiprināšanā pret krāpšanu; tādēļ izvēlas pārstrādāt ES tiesību aktus krāpšanas apkarošanas jomā, tostarp Regulu (EK) Nr. 1073/1999, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, pamatojoties uz pārskatīto Regulu (EK) Nr. 1073/1999;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, dalībvalstu parlamentu atbildīgajām komitejām, kā arī Revīzijas palātai un dalībvalstu revīzijas struktūrām.

---

(1)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0553.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/41

---

FRONTEX
  aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējums un turpmākā attīstība

P6_TA(2008)0633

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas
  EUROSUR
  novērtējumu un turpmāko attīstību (2008/2157(INI))

(2010/C 45 E/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu “Ziņojums par FRONTEX aģentūras novērtējumu un turpmāko attīstību” (COM(2008)0067), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu “Ziņojums par FRONTEX aģentūras novērtējumu un turpmāko attīstību” (COM(2008)0067),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu “Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (EUROSUR) izveidošanas izpēte” (COM(2008)0068), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu “Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (EUROSUR) izveidošanas izpēte” (COM(2008)0068),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu “Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā” (COM(2008)0069), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu “Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā” (COM(2008)0069),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu, ko 27 dalībvalstis pieņēma 2008 gada 7. jūlijā Parīzē un kas apstiprināts 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu, ko 27 dalībvalstis pieņēma 2008 gada 7. jūlijā Parīzē un kas apstiprināts 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes laikā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumus par “globālu pieeju migrācijas jautājumam: darbības prioritātes Āfrikā un Vidusjūras valstīs”, kas atkārtoti atrodami Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 14. un 15. decembra secinājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumus par “globālu pieeju migrācijas jautājumam: darbības prioritātes Āfrikā un Vidusjūras valstīs”, kas atkārtoti atrodami Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 14. un 15. decembra secinājumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei (2),

| — | ņemot vērā 2007. gada 26. septembra rezolūciju par trešo valstu pilsoņu nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas prioritātēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 26. septembra rezolūciju par trešo valstu pilsoņu nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas prioritātēm (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0437/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0437/2008),

| A. | tā kā nelegālās imigrācijas apkarošana un jo īpaši visu Eiropas Savienības robežu integrēta pārvaldība jāveic atbilstīgi vispārējai un saskaņotai pieejai migrācijas jautājumiem, kurā iekļauta arī legālās migrācijas organizēšana, legālo imigrantu integrācija un sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā nelegālās imigrācijas apkarošana un jo īpaši visu Eiropas Savienības robežu integrēta pārvaldība jāveic atbilstīgi vispārējai un saskaņotai pieejai migrācijas jautājumiem, kurā iekļauta arī legālās migrācijas organizēšana, legālo imigrantu integrācija un sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm;

| B. | tā kā nelegālā imigrācija ir kopīga Eiropas Savienības problēma, tāpēc tās atrisināšanai nepieciešams īstenot kopēju Eiropas Savienības politiku šajā jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā nelegālā imigrācija ir kopīga Eiropas Savienības problēma, tāpēc tās atrisināšanai nepieciešams īstenot kopēju Eiropas Savienības politiku šajā jomā;

| C. | tā kā migrācija pastāvēs tikpat ilgi, cik atšķirības dažādu pasaules reģionu attīstībā un šā iemesla dēļ migrācijas plūsmas pārvaldība jāorganizē sinerģijā ar attīstības un sadarbības politiku ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā migrācija pastāvēs tikpat ilgi, cik atšķirības dažādu pasaules reģionu attīstībā un šā iemesla dēļ migrācijas plūsmas pārvaldība jāorganizē sinerģijā ar attīstības un sadarbības politiku ar trešām valstīm;

| D. | tā kā Eiropas aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) nav panaceja visu nelegālās migrācijas izraisīto problēmu atrisināšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) nav panaceja visu nelegālās migrācijas izraisīto problēmu atrisināšanai;

| E. | tā kā Eiropas Savienības ārējo robežu uzraudzība ir būtisks nelegālās imigrācijas apkarošanas elements, kas jāpapildina ar represīvās politikas pasākumiem, kas domāti nelegālās imigrācijas iemeslu novēršanai, un pasākumiem, kas paredz cīņu pret nelegālo nodarbinātību, īpaši, pieņemo direktīvu, kurā paredzētas sankcijas pret darba devējiem, kas nodarbina tādus trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelegāli (COM(2007)0249), un kura vērstos pret organizētās noziedzības pārvaldītajiem cilvēktirdzniecības tīkliem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības ārējo robežu uzraudzība ir būtisks nelegālās imigrācijas apkarošanas elements, kas jāpapildina ar represīvās politikas pasākumiem, kas domāti nelegālās imigrācijas iemeslu novēršanai, un pasākumiem, kas paredz cīņu pret nelegālo nodarbinātību, īpaši, pieņemo direktīvu, kurā paredzētas sankcijas pret darba devējiem, kas nodarbina tādus trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelegāli (COM(2007)0249), un kura vērstos pret organizētās noziedzības pārvaldītajiem cilvēktirdzniecības tīkliem;

| F. | tā kā nelegālā imigrācija saistīta ar augstu mirstības līmeni, tā kā sadarbībā ar izcelsmes un tranzīta valstīm jāveic informācijas kampaņas par šāda veida imigrācijas risku un fatālajām sekām; |
| --- | --- |

F.

tā kā nelegālā imigrācija saistīta ar augstu mirstības līmeni, tā kā sadarbībā ar izcelsmes un tranzīta valstīm jāveic informācijas kampaņas par šāda veida imigrācijas risku un fatālajām sekām;

| G. | tā kā tomēr katrai dalībvalstij ir jāuzņemas savas robežas daļas kontrole, migrācijas spiediena dēļ, kas īpaši aktuāls Eiropas Savienības austrumu un dienvidu daļā, nepieciešams nodrošināt obligāto līdzatbildību un solidaritāti starp dalībvalstīm, lai tādējādi atvieglotu ieguldāmo materiālo resursu un cilvēkresursu apvienošanu cīņai pret šo parādību; |
| --- | --- |

G.

tā kā tomēr katrai dalībvalstij ir jāuzņemas savas robežas daļas kontrole, migrācijas spiediena dēļ, kas īpaši aktuāls Eiropas Savienības austrumu un dienvidu daļā, nepieciešams nodrošināt obligāto līdzatbildību un solidaritāti starp dalībvalstīm, lai tādējādi atvieglotu ieguldāmo materiālo resursu un cilvēkresursu apvienošanu cīņai pret šo parādību;

| H. | tā kā visu šo instrumentu (FRONTEX, EUROSUR, Elektroniskā sistēma ceļojumu atļaušanai (ESTA), iebraukšanas-izbraukšanas reģistrēšanas sistēma, ātrā izsekošana) mērķis ilgtermiņā ir pakāpeniska Eiropas integrētās robežu pārvaldības sistēmas ieviešana; |
| --- | --- |

H.

tā kā visu šo instrumentu (FRONTEX, EUROSUR, Elektroniskā sistēma ceļojumu atļaušanai (ESTA), iebraukšanas-izbraukšanas reģistrēšanas sistēma, ātrā izsekošana) mērķis ilgtermiņā ir pakāpeniska Eiropas integrētās robežu pārvaldības sistēmas ieviešana;

| I. | tā kā ar gandarījumu uzņemami FRONTEX aģentūras pirmie aprēķināmie rezultāti kopš darbības uzsākšanas 2005. gada oktobrī, un tā kā ir nepieciešams izstrādāt tādu vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, kas šajā aģentūras attīstības stadijā kļuvusi būtiska; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar gandarījumu uzņemami FRONTEX aģentūras pirmie aprēķināmie rezultāti kopš darbības uzsākšanas 2005. gada oktobrī, un tā kā ir nepieciešams izstrādāt tādu vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, kas šajā aģentūras attīstības stadijā kļuvusi būtiska;

| J. | tā kā FRONTEX aģentūra ir Kopienas struktūra, kas attiecas uz pirmo pīlāru un uz to attiecas pilnīgas demokrātiskas kontroles un pārredzamības princips, tā kā šajā sakarā tai ir jāaizsargā un jāsekmē Eiropas Savienības pamatvērtības; |
| --- | --- |

J.

tā kā FRONTEX aģentūra ir Kopienas struktūra, kas attiecas uz pirmo pīlāru un uz to attiecas pilnīgas demokrātiskas kontroles un pārredzamības princips, tā kā šajā sakarā tai ir jāaizsargā un jāsekmē Eiropas Savienības pamatvērtības;

| K. | tā kā FRONTEX veiktās saskaņošanas operācijas izlūkošanas jomā pamatojas uz riska analīzi un draudu novērtējumu, kas veikts saskaņā ar slepenības noteikumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā FRONTEX veiktās saskaņošanas operācijas izlūkošanas jomā pamatojas uz riska analīzi un draudu novērtējumu, kas veikts saskaņā ar slepenības noteikumiem;

| L. | tā kā FRONTEX attīstības stratēģijā vajadzēs tieši izmantot iespēju, lai pārbaudītu dalībvalstu obligātās solidaritātes principa dzīvotspēju (šis princips jau bija noteikts Regulā (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei (RABIT sistēma — Rapid Border Intervention Teams), kas koordinē Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas kapacitāti ārkārtas gadījumos), lai varētu izvēlēties atbilstošu modus operandi, kas nodrošina nepieciešamo materiālo (uzskaitīti Centralizētajā pieejamā tehniskā aprīkojuma sarakstā (CRATE — Centralised Records of Available Technical Equipment)) un cilvēkresursu beznosacījumu nodošanu FRONTEX rīcībā tās efektīvas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā FRONTEX attīstības stratēģijā vajadzēs tieši izmantot iespēju, lai pārbaudītu dalībvalstu obligātās solidaritātes principa dzīvotspēju (šis princips jau bija noteikts Regulā (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei (RABIT sistēma — Rapid Border Intervention Teams), kas koordinē Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas kapacitāti ārkārtas gadījumos), lai varētu izvēlēties atbilstošu modus operandi, kas nodrošina nepieciešamo materiālo (uzskaitīti Centralizētajā pieejamā tehniskā aprīkojuma sarakstā (CRATE — Centralised Records of Available Technical Equipment)) un cilvēkresursu beznosacījumu nodošanu FRONTEX rīcībā tās efektīvas darbības nodrošināšanai;

| M. | tā kā Parlaments ir vienmēr atbalstījis FRONTEX un ir apstiprinājis tās budžeta būtisku palielināšanu, lai tai būtu pietiekami finanšu resursi tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlaments ir vienmēr atbalstījis FRONTEX un ir apstiprinājis tās budžeta būtisku palielināšanu, lai tai būtu pietiekami finanšu resursi tās uzdevumu veikšanai;

| N. | tā kā FRONTEX uzsāka jūras misiju gar to dalībvalstu krastiem, kas atrodas Vidusjūras reģionā, un šīs misijas panākumi mainījās atkarībā no sadarbības līmeņa ar tām trešām valstīm, no kurām izbrauc imigranti; tā kā misija “Hēra” pie Kanāriju salu krastiem bijusi veiksmīga un tās rezultātā ievērojami samazinājies iebraucēju skaits, tomēr “Nautilus” misija Vidusjūras centrālajā daļā nav bijusi sekmīga, jo iebraucēju skaits ir palielinājies, nevis samazinājies; |
| --- | --- |

N.

tā kā FRONTEX uzsāka jūras misiju gar to dalībvalstu krastiem, kas atrodas Vidusjūras reģionā, un šīs misijas panākumi mainījās atkarībā no sadarbības līmeņa ar tām trešām valstīm, no kurām izbrauc imigranti; tā kā misija “Hēra” pie Kanāriju salu krastiem bijusi veiksmīga un tās rezultātā ievērojami samazinājies iebraucēju skaits, tomēr “Nautilus” misija Vidusjūras centrālajā daļā nav bijusi sekmīga, jo iebraucēju skaits ir palielinājies, nevis samazinājies;

| O. | tā kā pastāvīgi organizētajām jūras misijām nepārtraukti jāpatrulē imigrācijas galvenajos punktos jūras dienvidu apgabalos; |
| --- | --- |

O.

tā kā pastāvīgi organizētajām jūras misijām nepārtraukti jāpatrulē imigrācijas galvenajos punktos jūras dienvidu apgabalos;

| P. | tā kā jebkurai FRONTEX darbībai visos gadījumos jāatbilst starptautisko tiesību normām, jo īpaši attiecībā uz jūras tiesībām un cilvēktiesībām, cilvēka cieņu un bēgļiem, konkrēti — uz patvērumu un nerepatriēšanas principu; |
| --- | --- |

P.

tā kā jebkurai FRONTEX darbībai visos gadījumos jāatbilst starptautisko tiesību normām, jo īpaši attiecībā uz jūras tiesībām un cilvēktiesībām, cilvēka cieņu un bēgļiem, konkrēti — uz patvērumu un nerepatriēšanas principu;

| Q. | tā kā FRONTEX savā darbībā būs jāiekļauj piesardzības pasākumi un nepieciešamie līdzekļi, lai tiktu ievērotas visneaizsargāto personu, sieviešu, jo īpaši grūtnieču un bērnu — jo īpaši nepilngadīgo bez pavadības, gados vecāku cilvēku un personu ar invaliditāti vai ar nopietnām slimībām slimojošo tiesības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā FRONTEX savā darbībā būs jāiekļauj piesardzības pasākumi un nepieciešamie līdzekļi, lai tiktu ievērotas visneaizsargāto personu, sieviešu, jo īpaši grūtnieču un bērnu — jo īpaši nepilngadīgo bez pavadības, gados vecāku cilvēku un personu ar invaliditāti vai ar nopietnām slimībām slimojošo tiesības;

| R. | tā kā jāuzlabo FRONTEX darbības humānā dimensija, maksimāli nodrošinot juridisko drošību gan glābšanas operācijās, kuras tai jāveic, gan kopējās atpakaļatgriešanas operācijās, kurās tai jāpiedalās; |
| --- | --- |

R.

tā kā jāuzlabo FRONTEX darbības humānā dimensija, maksimāli nodrošinot juridisko drošību gan glābšanas operācijās, kuras tai jāveic, gan kopējās atpakaļatgriešanas operācijās, kurās tai jāpiedalās;

| S. | tā kā to speciālistu, kas iesaistīti FRONTEX darbībā, apmācība norisinās sekmīgi, tā jāturpina un jo īpaši jāpaplašina, tajā iekļaujot to trešo valstu darbiniekus, kas sadarbojušās ar FRONTEX ikdienā, lai šos darbiniekus apmācītu glābšanas operāciju veikšanā jūrā un cilvēku glābšanā kuģu avāriju gadījumos; |
| --- | --- |

S.

tā kā to speciālistu, kas iesaistīti FRONTEX darbībā, apmācība norisinās sekmīgi, tā jāturpina un jo īpaši jāpaplašina, tajā iekļaujot to trešo valstu darbiniekus, kas sadarbojušās ar FRONTEX ikdienā, lai šos darbiniekus apmācītu glābšanas operāciju veikšanā jūrā un cilvēku glābšanā kuģu avāriju gadījumos;

| T. | tā kā robežu uzraudzība attiecas ne tikai uz neatļautu robežu šķērsošanu, bet arī citiem pārrobežu noziegumu veidiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību vai nelikumīgu ieroču tirdzniecību, tādējādi palīdzot nostiprināt iekšējo drošību kopumā; |
| --- | --- |

T.

tā kā robežu uzraudzība attiecas ne tikai uz neatļautu robežu šķērsošanu, bet arī citiem pārrobežu noziegumu veidiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību vai nelikumīgu ieroču tirdzniecību, tādējādi palīdzot nostiprināt iekšējo drošību kopumā;

| U. | tā kā FRONTEX darbība nevar būt sekmīga bez Eiropas Savienības robežu pārvaldības politikas, kurā iekļautas ierosinātās jaunās Eiropas robežkontroles sistēmas, piemēram, Elektroniskās ceļošanas atļaujas sistēma (ESTA), iebraukšanas-izbraukšanas reģistrācijas sistēma, ātrās izsekošanas sistēma, |
| --- | --- |

U.

tā kā FRONTEX darbība nevar būt sekmīga bez Eiropas Savienības robežu pārvaldības politikas, kurā iekļautas ierosinātās jaunās Eiropas robežkontroles sistēmas, piemēram, Elektroniskās ceļošanas atļaujas sistēma (ESTA), iebraukšanas-izbraukšanas reģistrācijas sistēma, ātrās izsekošanas sistēma,

1.   aicina dalībvalstis apsvērt migrācijas izaicinājumu, izmantojot vispārēju pieeju, kas ar vienādu sparu sekmētu robežkontroles stiprināšanu uz Eiropas Savienības robežām, nelegālās imigrācijas apkarošanu un to ārvalstnieku, kuru uzturēšanās nav likumīga, nosūtīšanu atpakaļ uz izcelsmes valsti, nelegālās nodarbinātības un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī organizētu legālo imigrāciju un veiktu pasākumus legālo imigrantu integrēšanas atvieglošanai, stiprinot vispārēju partnerību ar trešām valstīm, sekmējot pozitīvu saistību starp migrāciju un attīstību, kā arī viendabīgas politikas izveidi patvēruma tiesību jomā Kopienas līmenī;

2.   uzskata, ka FRONTEX aģentūra ir ļoti svarīgs Eiropas Savienības globālās stratēģijas instruments imigrācijas jomā, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus aģentūras pilnvaru pārskatīšanai, lai stiprinātu tās lomu un padarītu tās darbu efektīvāku;

3.   uzsver, ka ir svarīgi apzināties, ka FRONTEX pilnībā jāspēj rēķināties ar to resursu pieejamību, kurus dalībvalstis nodevušas tās rīcībā, īpaši izmantojot Centralizēto pieejamā tehniskā aprīkojuma sarakstu (CRATE), gan individuālo kopīgo operāciju saskaņošanai, gan pastāvīgajām misijām; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis nav līdz šim pietiekami paudušas gribu piešķirt vajadzīgos līdzekļus un aicina dalībvalstis to izdarīt;

4.   atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi ES Imigrācijas un patvēruma paktu, kā arī to, ka tā aicina nostiprināt FRONTEX lomu;

5.   norāda, ka FRONTEX darbības jomā būtu jāiekļauj pasākumi cilvēku tirdzniecības apkarošanai, īpaši uz Eiropas Savienības ārējām robežām;

6.   šajā sakarā aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk piešķirt oficiālu statusu solidaritātes sistēmai, kura ir atkarīga no katras iesaistītās dalībvalsts īstenošanas iespējām un specifiskajām vajadzībām, lai dotu iespēju FRONTEX sagatavojot un īstenojot misijas, novērst nedrošību par to, kādi resursi būs pieejami reālā laikā;

7.   aicina veidot kopīgas pastāvīgas un nepārtrauktas operatīvās uzraudzības patruļas, kas darbotos visu gadu nopietna riska zonās, jo īpaši uz jūras robežām, kur ir nopietni draudi dzīvībai, jo tiesības uz dzīvību ir galvenās nepārkāpjamās pamattiesības;

8.   uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai Kopienas tiesības būtu saskaņotas ar starptautiskajām tiesībām, kas piemērojamas šajā jomā, lai Eiropas Savienība varētu sekmīgi piedalīties palīdzības sniegšanā nelaimē nonākušajiem bēgļiem;

9.   aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk konkretizēt solidaritātes principu, ievērojami palielinot materiālos resursus, ko dalībvalstis piešķir FRONTEX, īpaši ārējo aprīkojumu, praktiski nodrošinot, ka aģentūrai tie vajadzības gadījumā būs pilnīgi pieejami;

10.   aicina FRONTEX iesniegt ziņojumu Padomei un Parlamentam, kurā jo īpaši precīzi atspoguļota CRATE uzskaitītā aprīkojuma konkrētā izmantošana un faktiskā pieejamība, vajadzības gadījumā norādot grūtības, ar kurām jāsaskaras, un sniedzot pilnīgu informāciju par to, kuras dalībvalstis piešķir šos resursus un kuras tos nepiešķir;

11.   aicina dalībvalstis, ja ilgāku laiku nepietiek resursu, steidzami paredzēt būtiski grozīt FRONTEX budžeta apjomu, lai tā varētu veikt savus uzdevumus, un šai nolūkā eventuāli izskatīt turpmākās aprīkojuma izīrēšanas un/vai iegādes juridiskos aspektus;

12.   atgādina, ka Parlaments kā budžeta lēmējiestāde jau ir palielinājis FRONTEX budžetu kopš tās izveides un uzraudzīs tā atbilstošu izlietojumu, kā arī pielāgošanu tās funkciju uzlabošanai;

13.   norāda, ka ES sadarbībai ar trešām valstīm ir jābalstās uz starptautiskajām saistībām attiecībā uz bēgļu un patvēruma meklētāju aizstāvību, konkrētāk — ar Ženēvas konvencijas par bēgļu statusu (1951) noteikumiem;

14.   atzinīgi vērtē nozīmīgos sadarbības pasākumus, ko īstenoja gandrīz visas trešās valstis, ar kurām FRONTEX ikdienā jāsadarbojas, un kas ir palīdzējuši sasniegt ļoti labus rezultātus, piemēram, Kanāriju salu gadījumā; tomēr pauž nožēlu, ka sadarbība imigrācijas jomā joprojām nenotiek ar dažām citām valstīm, piemēram, ar Turciju un Lībiju;

15.   prasa Eiropas Savienībai pārrunās ar trešām valstīm iekļaut jautājumu par lielāku sadarbību imigrācijas jomā un aicināt tās trešās valstis, kuru sadarbība bijusi nepietiekoša vai vispār tās nebija, pielikt visas pūles, lai atvieglotu FRONTEX darbu, jo īpaši nodrošinot šo valstu dienestu efektīvāku sadarbību profilakses jomā;

16.   aicina Komisiju un dalībvalstis divkāršot pūliņus, lai panāktu lielāku trešo valstu sadarbību, jo īpaši, apspriežot atpakaļuzņemšanas nolīgumus; uzskata, ka imigrācijai būtu jābūt neatņemamai sastāvdaļai visās pārrunās par nolīgumiem ar tām trešām valstīm, kuras ir izcelsmes vai tranzīta valstis;

17.   uzsver, ka FRONTEX sadarbībā ar trešām valstīm pilnībā jāņem vērā to dalībvalstu atzinumi, kuras guvušas vislielāko pieredzi nelegālās imigrācijas jautājumu risināšanā attiecīgajās valstīs; piebilst, ka trešo valstu dalībai kopīgajās dalībvalstu operācijās FRONTEX vadībā vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kurā risinās operācija;

18.   prasa, lai FRONTEX pilnvarās būtu skaidri norādīts pienākumu ievērot starptautiskās cilvēktiesību normas un pienākums rūpēties par patvēruma meklētājiem glābšanas operācijās atklātā jūrā, un oficiāli iekļaut šajās pilnvarās sadarbību ar ANO Augstāko komisiju bēgļu jautājumos (UNCHR) un citām attiecīgām NVO;

19.   pauž bažas par to, ka trešo valstu pilsoņu rīcībā var nebūt pietiekamu līdzekļu, lai pārbaudītu, vai attiecībā uz viņiem savāktā informācija paredzētajā Eiropas Savienības “sistēmu sistēmā” tiek apstrādāta atbilstīgi tiesību aktos par datu aizsardzību iekļautajiem principiem, kurus piemēro Eiropas Savienībā; aicina Komisiju precizēt, kādā apjomā personas dati būs pieejami trešo valstu pārvaldes iestādēm;

20.   prasa paplašināt FRONTEX kompetenci, lai mudinātu aģentūru uzsākt projektus un operācijas trešās valstīs, jo īpaši, lai pastiprinātu spēkā esošo nolīgumu efektivitāti un noskaidrotu, kas nepieciešams robežu pārvaldībai piešķirto kapacitāšu stiprināšanai trešās valstīs;

21.   prasa FRONTEX nostiprināt tās vadošo lomu, atbalstot kopīgas atpakaļatgriešanas operācijas, ņemot vērā visus šo procedūru apstākļus; aicina dalībvalstis solidāri iesaistīt aģentūru FRONTEX kopīgu atpakaļatgriešanās reisu plānošanā un organizēšanā, kā arī noskaidrot, vai šādas operācijas nepieciešamas;

22.   aicina dalībvalstis atļaut pārskatīt FRONTEX pilnvaras, lai novērstu juridiskās nepilnības, kas varētu traucēt tās darbībai, jo īpaši iekļaujot precīzus juridiskos nosacījumus attiecībā uz tās piedalīšanos glābšanas operācijās jūrā, kā arī ieguldījumu atpakaļatgriešanas operācijās un iespēju trešām valstīm pielietot tās aprīkojumu, īpaši īstenojot izpētes projektus, ko tās varētu izmantot savā labā;

23.   aicina Komisiju pilnība izvērtēt FRONTEX darbības ietekmi uz pamatbrīvībām un pamattiesībām, jo īpaši attiecībā uz atbildību par cilvēku aizsardzību;

24.   prasa apmācīt FRONTEX personālu attiecībā uz tiem jautājumiem par dzimumu, kuri rodas tās darbā;

25.   uzskata, ka šādi paplašināta FRONTEX kompetences joma un tās pastāvīgs ieguldījums nelegālās imigrācijas apkarošanā ikdienā varētu attaisnot aģentūras loģistikas un administratīvās kapacitātes strukturālo attīstību, ievērojot proporcionalitātes principu;

26.   jo īpaši uzskata, ka gadījumā, ja izvēlētais temps un izmantotie līdzekļi vēl neattaisno decentralizētu aģentūru skaita palielināšanu, tad divu atsevišķu nodaļu izveidi — vienas, kas koordinē darbību pie sauszemes robežām, otras, kas koordinē jūras operācijas, — var plānot jau tagad, paturot prātā, ka nākotnē migrantu sauszemes maršruti uz austrumu robežas būs aizvien sarežģītāk risināms jautājums un tiem jāpievērš pastiprināta uzmanība un jāpalielina izmantojamie līdzekļi;

27.   aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt ES robežapsardzes sistēmas īstenojamību;

28.   uzsver, ka nepieciešams turpināt aģentūras operācijās mobilizētā darbaspēka izglītošanu — īpaši jūras tiesību, patvēruma tiesību un pamattiesību jautājumos —, tostarp pēc tās pilnvaru paplašināšanas iekļaut šajā apmācībā arī darbiniekus no trešām valstīm; šajā nolūkā mudināt FRONTEX sadarboties ar citām iestādēm, piemēram, Starptautisko Migrācijas organizāciju, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un UNCHR, ANO struktūru, kas atbild par jūras tiesībām, kā arī NVO un citām apvienībām, kurām ir pieredze un zinātība šajās jomās;

29.   aicina Komisiju atbilstīgi dalībvalstu paraugpraksei organizēt informācijas kampaņas par nelegālās imigrācijas radīto risku;

30.   atzinīgi vērtē Padomes apspriedes saistībā robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR izveidi, lai panāktu visu novērošanas ierīču optimālu izmantošanu, galvenokārt paplašinot to pašreizējo pārklājumu, kas pašreiz aptver tikai daļu no teritorijām, kurās nepieciešams veikt darbības;

31.   tāpēc uzstāj, lai nekavējoties tiktu uzsākta valstu novērošanas sistēmu uzlabošana un to savienošana tīklā, un saskaņošanas nolūkos FRONTEX tiktu uzticēta pieejamo instrumentu grupēšana un īpaši internetam pieslēgta un droša Dalībvalstu migrācijas lietu pārvaldes dienestu informācijas un sadarbības tīkla (ICONET)
   (4) pārvaldība un Informācijas, apspriežu un informācijas par robežšķērsošanu un imigrāciju apmaiņas centra (CIREFI) darbības atjaunošana kā minēts 1994. gada 30. novembra Eiropadomes secinājumos;

32.   prasa, lai attiecībā uz riska analīzi FRONTEX vairāk sadarbotos ar Europol un citām Eiropas Savienības aģentūrām, kā arī ar citām starptautiskām organizācijām un trešo valstu robežuzraudzības iestādēm, īpaši, lai atklātu starptautiskos cilvēku tirdzniecības tīklus un nodotu tiesībsargājošām iestādēm personas, kas iesaistītas nelegālo imigrantu pārvadāšanā; uzskata par būtisku tāda mehānisma radīšanu, kas ļautu FRONTEX nosūtīt svarīgākos izlūkdatus personām, kas var tos visefektīvāk izmantot;

33.   aicina dalībvalstis nodrošināt, lai pētniecības procesā tiktu īpaši ņemtas vērā par robežkontroli atbildīgo dienestu konkrētās vajadzības;

34.   uzskata par pamatotu mērķi izveidot patiesi integrētu ES robežu pārvaldības sistēmu un piekrīt, ka ir svarīgi nemitīgi attīstīt un stiprināt ES kopējo robežu pārvaldības politiku; tomēr uzsver nepieciešamību, pirms uzsākt jaunu posmu ar tiem instrumentiem, ko piedāvā Komisija iepriekš minētajā ziņojumā “Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā”, novērtēt un analizēt pašreizējās sistēmas, kā arī tās, kas tiek gatavotas; neatlaidīgi pieprasa visaptverošu ģenerālo plānu, kurā izstrādāta vispārējā ES robežu stratēģija, kā arī izklāsts par to, kā visas saistītās programmas un shēmas kopīgi darbosies un kā uzlabot saistību starp attiecīgajām programmām;

35.   aicina FRONTEX uzņemties iniciatīvu kopīgas informācijas apmaiņas vides izveidē starp valstu kompetentajām iestādēm, lai optimizētu šo jutīgo datu apkopšanu, analīzi un izplatīšanu; prasa Eiropas Drošības pētījumu un jauninājumu forumam (ESRIF) sniegt savu ieguldījumu šā mērķa īstenošanā, savos darbos priekšplānā izvirzot kopīgus centienus uzlabot un ieviest jauninājumus novērošanas ierīču jomā;

36.   aicina pastiprināt EP veikto FRONTEX demokrātisko kontroli un aicina aģentūru informēt Parlamentu par sarunām attiecībā uz to nolīgumu noslēgšanu, kas parakstīti ar trešām valstīm, iesniegt taktiska rakstura novērtējumu, īpaši par pierobežas reģioniem, kā arī publicēt novērtējuma ziņojumus par kopīgajām operācijām un citām saskaņotām misijām, riska analīzi, priekšizpēti un statistiku par migrācijas tendencēm; uzsver, ka demokrātiska aģentūras darbības pārraudzība cita starpā stiprinās tās leģitimitāti; tomēr šajos ziņojumos publicētā informācija nedrīkst ietvert tādus konfidenciālus datus, kas var kaitēt uzsākto operāciju norisei;

37.   aicina Komisiju norādīt, kāda veida loģistikas palīdzība robežu uzraudzībai ir paredzēta kaimiņos esošām trešām valstīm, kā tas norādīts EUROSUR 1. posma 3. solī;

38.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam un Starptautiskajai Migrācijas organizācijai.

---

(1)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.

(3)  OV C 219 E, 28.8.2008., 223. lpp.

(4)  Padomes 2005. gada 16. marta Lēmums 2005/267/EK (OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.).

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/47

---

Viltošanas ietekme uz starptautisko tirdzniecību

P6_TA(2008)0634

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (2008/2133(INI))

(2010/C 45 E/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ESAO 2007. gadā publicēto ziņojumu “Viltošanas un pirātisma ietekme uz ekonomiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2007. gadā publicēto ziņojumu “Viltošanas un pirātisma ietekme uz ekonomiku”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 10. novembra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai” (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 10. novembra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai” (COM(2005)0551),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. oktobra paziņojumu “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē — ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. oktobra paziņojumu “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē — ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. aprīļa paziņojumu “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum” (COM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. aprīļa paziņojumu “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum” (COM(2007)0183),

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. februāra rezolūciju par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. februāra rezolūciju par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum (1),

| — | ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju “Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju “Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti” (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (3),

| — | ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (4),

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Mercosur saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Mercosur saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu (5),

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. decembra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Koreju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. decembra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Koreju (6),

| — | ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par tirdzniecību un ekonomiskajām attiecībām ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par tirdzniecību un ekonomiskajām attiecībām ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN) (7),

| — | ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES un Ķīna — ciešāki partneri, arvien lielāki pienākumi” (COM(2006)0631) un tā pavaddokumentu “Ciešāka partnerība, augoša atbildība. Politikas dokuments par ES un Ķīnas tirdzniecību un ieguldījumiem — konkurence un partnerība” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES un Ķīna — ciešāki partneri, arvien lielāki pienākumi” (COM(2006)0631) un tā pavaddokumentu “Ciešāka partnerība, augoša atbildība. Politikas dokuments par ES un Ķīnas tirdzniecību un ieguldījumiem — konkurence un partnerība” (COM(2006)0632),

| — | ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (9) (regula par tirdzniecības šķēršļiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (9) (regula par tirdzniecības šķēršļiem),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumu “Eiropas rūpnieciskā īpašuma tiesību stratēģija” (COM(2008)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumu “Eiropas rūpnieciskā īpašuma tiesību stratēģija” (COM(2008)0465),

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 21. februāra paziņojumu “Rīcības programma — paātrināta darbība saistībā ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi nabadzības samazināšanas kontekstā” (COM(2001)0096), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 21. februāra paziņojumu “Rīcības programma — paātrināta darbība saistībā ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi nabadzības samazināšanas kontekstā” (COM(2001)0096),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. februāra paziņojumu “Kopienas rīcības programmas atjaunināšana: cīņas paātrināšana pret HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi saistībā ar nabadzības samazināšanu” (COM(2003)0093), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. februāra paziņojumu “Kopienas rīcības programmas atjaunināšana: cīņas paātrināšana pret HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi saistībā ar nabadzības samazināšanu” (COM(2003)0093),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. oktobra paziņojumu “Saskaņotas Eiropas politiskās nostādnes, veicot ārējas darbības cīņā pret HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi” (COM(2004)0726), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. oktobra paziņojumu “Saskaņotas Eiropas politiskās nostādnes, veicot ārējas darbības cīņā pret HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi” (COM(2004)0726),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. maija ziņojumu par Kopienas muitas darbību cīņā pret preču viltojumiem un pirātismu — rezultāti uz Eiropas robežas 2007, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. maija ziņojumu par Kopienas muitas darbību cīņā pret preču viltojumiem un pirātismu — rezultāti uz Eiropas robežas 2007,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais Muitas kodekss) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais Muitas kodekss) (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. aprīļa paziņojumu par Muitas savienības attīstības stratēģiju (COM(2008)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. aprīļa paziņojumu par Muitas savienības attīstības stratēģiju (COM(2008)0169),

| — | ņemot vērā grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 26. aprīļa direktīvai par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu (COM(2006)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 26. aprīļa direktīvai par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu (COM(2006)0168),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par Muitas savienības četrdesmito gadadienu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par Muitas savienības četrdesmito gadadienu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1383/2003 par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, kas ir pārkāpušas šādas tiesības (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1383/2003 par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, kas ir pārkāpušas šādas tiesības (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī un Iekšējā tirgus patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0447/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī un Iekšējā tirgus patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0447/2008),

| A. | tā kā, lai īstenotu Lisabonas jaunās programmas mērķus, ir efektīvi jācīnās pret viltošanu gan attiecībā uz iekšējo dimensiju, gan ārējiem aspektiem, kā noteikts Komisijas 2007. gada 18. aprīļa paziņojumā “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum”; |
| --- | --- |

A.

tā kā, lai īstenotu Lisabonas jaunās programmas mērķus, ir efektīvi jācīnās pret viltošanu gan attiecībā uz iekšējo dimensiju, gan ārējiem aspektiem, kā noteikts Komisijas 2007. gada 18. aprīļa paziņojumā “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum”;

| B. | tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē otrā preču un pakalpojumu importētāja un tās vienotais tirgus, ja tas ir plaši atvērts un pārredzams, sniedz plašas iespējas, bet tas ir pakļauts arī nopietnam viltotu preču invāzijas riskam; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē otrā preču un pakalpojumu importētāja un tās vienotais tirgus, ja tas ir plaši atvērts un pārredzams, sniedz plašas iespējas, bet tas ir pakļauts arī nopietnam viltotu preču invāzijas riskam;

| C. | tā kā ES ekonomikas specializācija ir augstas kvalitātes produkti ar lielu pievienoto vērtību, kurus bieži aizsargā preču zīmes, patenti vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un kuri pēc savas būtības tiek viltoti visbiežāk; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ekonomikas specializācija ir augstas kvalitātes produkti ar lielu pievienoto vērtību, kurus bieži aizsargā preču zīmes, patenti vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un kuri pēc savas būtības tiek viltoti visbiežāk;

| D. | tā kā smagie intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumi kļūst par beztarifu barjerām, kas sarežģī un sadārdzina piekļuvi trešo valstu tirgiem īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuru līdzekļi un resursi ir ierobežoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā smagie intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumi kļūst par beztarifu barjerām, kas sarežģī un sadārdzina piekļuvi trešo valstu tirgiem īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuru līdzekļi un resursi ir ierobežoti;

| E. | tā kā Eiropas konkurētspēja vienmēr ir bijusi atkarīga no darbaspēka kvalitātes un arvien biežāk un it īpaši MVU gadījumā arī no pētniecības, attīstības, inovācijām un IĪT; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas konkurētspēja vienmēr ir bijusi atkarīga no darbaspēka kvalitātes un arvien biežāk un it īpaši MVU gadījumā arī no pētniecības, attīstības, inovācijām un IĪT;

| F. | tā kā IĪT, tostarp ģeogrāfiskās norādes un izcelsmes norādes Eiropas Savienības tirdzniecības partneri ne vienmēr ievēro kārtīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā IĪT, tostarp ģeogrāfiskās norādes un izcelsmes norādes Eiropas Savienības tirdzniecības partneri ne vienmēr ievēro kārtīgi;

| G. | tā kā viltoto ražojumu skaits ir liels un tas joprojām pieaug, turklāt viltojumi neskar vairs tikai luksusa un augstas kvalitātes preces, bet arī tādas bieži lietojamas preces kā rotaļlietas, zāles, kosmētiku un pārtiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā viltoto ražojumu skaits ir liels un tas joprojām pieaug, turklāt viltojumi neskar vairs tikai luksusa un augstas kvalitātes preces, bet arī tādas bieži lietojamas preces kā rotaļlietas, zāles, kosmētiku un pārtiku;

| H. | tā kā nesenajā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pētījumā aplēsts, ka ar IĪT saistītā starptautiskā tirdzniecība 2005. gadā sasniedza EUR 150 miljardu apmēru, kam jāpieskaita valsts iekšienē veikto darījumu apmērs, un tās viltotās un pirātiskās preces, kuras izplata internetā; |
| --- | --- |

H.

tā kā nesenajā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pētījumā aplēsts, ka ar IĪT saistītā starptautiskā tirdzniecība 2005. gadā sasniedza EUR 150 miljardu apmēru, kam jāpieskaita valsts iekšienē veikto darījumu apmērs, un tās viltotās un pirātiskās preces, kuras izplata internetā;

| I. | tā kā 2007. gadā to preču apjoms, kuru IĪT ir pārkāptas un ko ir konfiscējusi Eiropas Savienības muita, ir pieaudzis par 17 % viena gada laikā, taču attiecībā uz kosmētiku un uz personīgās higiēnas precēm šis pieaugums ir 264 %, rotaļlietām — 98 % un zālēm — 51 %; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2007. gadā to preču apjoms, kuru IĪT ir pārkāptas un ko ir konfiscējusi Eiropas Savienības muita, ir pieaudzis par 17 % viena gada laikā, taču attiecībā uz kosmētiku un uz personīgās higiēnas precēm šis pieaugums ir 264 %, rotaļlietām — 98 % un zālēm — 51 %;

| J. | tā kā viltošana un pirātisms ārkārtīgi smagi ietekmē Eiropas Savienības ekonomiku un visu Kopienas sociāli ekonomisko sistēmu, jo tas apslāpē inovāciju iniciatīvas, kavē ārvalstu tiešās investīcijas, samazina kvalificēto darba vietu skaitu rūpniecībā un veido pamatu pagrīdes ekonomikai, kuru kontrolē organizētās noziedzības grupas paralēli oficiālajai sistēmai; |
| --- | --- |

J.

tā kā viltošana un pirātisms ārkārtīgi smagi ietekmē Eiropas Savienības ekonomiku un visu Kopienas sociāli ekonomisko sistēmu, jo tas apslāpē inovāciju iniciatīvas, kavē ārvalstu tiešās investīcijas, samazina kvalificēto darba vietu skaitu rūpniecībā un veido pamatu pagrīdes ekonomikai, kuru kontrolē organizētās noziedzības grupas paralēli oficiālajai sistēmai;

| K. | tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2007. gada ziņojumā “Viltošanas un pirātisma ietekme uz ekonomiku” un sekojošā II posma ziņojumā “Digitāla satura pirātisms” uzsver digitālā pirātisma globālo mērogu, ātro izaugsmi un postošo ekonomisko ietekmi uz autortiesību īpašniekiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2007. gada ziņojumā “Viltošanas un pirātisma ietekme uz ekonomiku” un sekojošā II posma ziņojumā “Digitāla satura pirātisms” uzsver digitālā pirātisma globālo mērogu, ātro izaugsmi un postošo ekonomisko ietekmi uz autortiesību īpašniekiem;

| L. | tā kā viltošana rada būtisku kaitējumu videi, jo viltotas preces neatbilst kvalitātes standartiem un to savākšana un iznīcināšana ir dārga; |
| --- | --- |

L.

tā kā viltošana rada būtisku kaitējumu videi, jo viltotas preces neatbilst kvalitātes standartiem un to savākšana un iznīcināšana ir dārga;

| M. | tā kā piekļuve viltoto preču apkarošanas procedūrai ir sarežģīta, dārga un laikietilpīga īpaši MVU; |
| --- | --- |

M.

tā kā piekļuve viltoto preču apkarošanas procedūrai ir sarežģīta, dārga un laikietilpīga īpaši MVU;

| N. | tā kā vienotais tirgus garantē Eiropas patērētājiem iespēju brīvi, pārskatāmi un droši izvēlēties produktus, ko viņi vēlas pirkt, un tā kā viltošana, ja to pienācīgi neapkaro, var nelabvēlīgi ietekmēt ne vien tiesisko paļāvību, kura ir visas sistēmas pamatā, bet arī nopietni apdraudēt drošību, veselību un galējos gadījumos arī patērētāju dzīvību un ka tāpēc ir nepieciešams labāk aizsargāt viņu tiesības; |
| --- | --- |

N.

tā kā vienotais tirgus garantē Eiropas patērētājiem iespēju brīvi, pārskatāmi un droši izvēlēties produktus, ko viņi vēlas pirkt, un tā kā viltošana, ja to pienācīgi neapkaro, var nelabvēlīgi ietekmēt ne vien tiesisko paļāvību, kura ir visas sistēmas pamatā, bet arī nopietni apdraudēt drošību, veselību un galējos gadījumos arī patērētāju dzīvību un ka tāpēc ir nepieciešams labāk aizsargāt viņu tiesības;

| O. | tā kā efektīvs viltošanas apkarošanas līdzeklis ir patērētāju informēšana par veselības un drošības apdraudējumu un plašāk par viltotu preču pirkšanas sekām; |
| --- | --- |

O.

tā kā efektīvs viltošanas apkarošanas līdzeklis ir patērētāju informēšana par veselības un drošības apdraudējumu un plašāk par viltotu preču pirkšanas sekām;

| P. | tā kā vēl represīvāki pasākumi ir jāveic pret tādu preču viltotājiem, kuras tieši ietekmē sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

P.

tā kā vēl represīvāki pasākumi ir jāveic pret tādu preču viltotājiem, kuras tieši ietekmē sabiedrības veselību;

| Q. | tā kā atšķirības, kas dalībvalstu tiesību aktos pastāv IĪT jomā, īpaši attiecībā uz krimināltiesību līdzekļiem, kuru mērķis ir panākt šo tiesību ievērošanu, vājina Eiropas Savienības sarunu pozīcijas un var apdraudēt līdz šim šā fenomena efektīvākai apkarošanai starptautiskā mērogā ieguldīto pūliņu rezultātus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā atšķirības, kas dalībvalstu tiesību aktos pastāv IĪT jomā, īpaši attiecībā uz krimināltiesību līdzekļiem, kuru mērķis ir panākt šo tiesību ievērošanu, vājina Eiropas Savienības sarunu pozīcijas un var apdraudēt līdz šim šā fenomena efektīvākai apkarošanai starptautiskā mērogā ieguldīto pūliņu rezultātus;

| R. | tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1383/2003 par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, kas ir pārkāpušas šādas tiesības, 11. pantā paredzētā vienkāršotā kārtība, kura dod iespēju īsā laikā un par relatīvi mazām izmaksām iznīcināt lielu daudzumu viltoto preču, ļoti veiksmīgi tiek piemērota tādās dalībvalstīs kā Portugāle, Grieķija, Ungārija, Nīderlande un Lietuva; |
| --- | --- |

R.

tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1383/2003 par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, kas ir pārkāpušas šādas tiesības, 11. pantā paredzētā vienkāršotā kārtība, kura dod iespēju īsā laikā un par relatīvi mazām izmaksām iznīcināt lielu daudzumu viltoto preču, ļoti veiksmīgi tiek piemērota tādās dalībvalstīs kā Portugāle, Grieķija, Ungārija, Nīderlande un Lietuva;

| S. | tā kā 2006. gada Sanktpēterburgas samitā tika atzīts viltošanas un pirātisma problēmas globālais raksturs un tika uzsvērta vajadzība uzlabot sadarbību starp G8 valstīm, trešām valstīm un kompetentām starptautiskām iestādēm; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2006. gada Sanktpēterburgas samitā tika atzīts viltošanas un pirātisma problēmas globālais raksturs un tika uzsvērta vajadzība uzlabot sadarbību starp G8 valstīm, trešām valstīm un kompetentām starptautiskām iestādēm;

| T. | tā kā sekojošajā G8 samitā Heiligendammā tika izveidota IĪT darba grupa, kuras uzdevums kā daļa Heiligendammas procesa (16) ir apkarot viltošanu un pirātismu; |
| --- | --- |

T.

tā kā sekojošajā G8 samitā Heiligendammā tika izveidota IĪT darba grupa, kuras uzdevums kā daļa Heiligendammas procesa (16) ir apkarot viltošanu un pirātismu;

| U. | tā kā 2007. gadā Eiropas Savienība, Japāna un ASV paziņoja par sarunu uzsākšanu ar jaunu daudzpusēju nolīgumu perspektīvā, kura mērķis ir uzlabot IĪT īstenošanu un apkarot viltošanu un pirātismu (nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu); |
| --- | --- |

U.

tā kā 2007. gadā Eiropas Savienība, Japāna un ASV paziņoja par sarunu uzsākšanu ar jaunu daudzpusēju nolīgumu perspektīvā, kura mērķis ir uzlabot IĪT īstenošanu un apkarot viltošanu un pirātismu (nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu);

| V. | tā kā veiksmīgas Nolīguma par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu noslēgšanas gadījumā būs iespējams izveidot kopīgas normas civilai un administratīvai aizsardzībai, uzlabotai iestāžu sadarbībai un sadarbībai ar privāto sektoru, kā arī tehniskās palīdzības iekļaušanai ar mērķi IĪT ievērošanu padarīt vienkāršāku, drošāku un lētāku; |
| --- | --- |

V.

tā kā veiksmīgas Nolīguma par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu noslēgšanas gadījumā būs iespējams izveidot kopīgas normas civilai un administratīvai aizsardzībai, uzlabotai iestāžu sadarbībai un sadarbībai ar privāto sektoru, kā arī tehniskās palīdzības iekļaušanai ar mērķi IĪT ievērošanu padarīt vienkāršāku, drošāku un lētāku;

| W. | tā kā ir nepieciešams skaidri noteikt atšķirību starp ģeneriskajām zālēm, kuru izplatīšana un tirdzniecība ir jāveicina gan Eiropas Savienībā, gan attīstības valstīs, un viltotām zālēm, kuras, pirmkārt, apdraud sabiedrības veselību un, otrkārt, rada būtiskus ekonomiskus zaudējumus attiecīgās jomas uzņēmumiem un var kavēt jaunu produktu izstrādi, turklāt no tā labumu negūst mazākattīstīto valstu iedzīvotāji; tā kā viltotās zāles turklāt ir tikai daļa no nelegālajām zālēm; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir nepieciešams skaidri noteikt atšķirību starp ģeneriskajām zālēm, kuru izplatīšana un tirdzniecība ir jāveicina gan Eiropas Savienībā, gan attīstības valstīs, un viltotām zālēm, kuras, pirmkārt, apdraud sabiedrības veselību un, otrkārt, rada būtiskus ekonomiskus zaudējumus attiecīgās jomas uzņēmumiem un var kavēt jaunu produktu izstrādi, turklāt no tā labumu negūst mazākattīstīto valstu iedzīvotāji; tā kā viltotās zāles turklāt ir tikai daļa no nelegālajām zālēm;

| X. | tā kā attiecībā uz produktiem, kas tieši ietekmē sabiedrības veselību, internets un paralēlie tirdzniecības tīkli būtiski veicina to viltoto preču izplatību, kuras apdraud sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

X.

tā kā attiecībā uz produktiem, kas tieši ietekmē sabiedrības veselību, internets un paralēlie tirdzniecības tīkli būtiski veicina to viltoto preču izplatību, kuras apdraud sabiedrības veselību;

| Y. | tā kā ES turpina strādāt pie IĪT izpildes pasākumu harmonizēšanas, īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. jūlija direktīvas priekšlikumu par kriminālsankcijām nolūkā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu (COM(2005)0276) un tā kā šo procesu nedrīkst apiet tirdzniecības sarunās, kuras ir ārpus parastā ES lēmumpieņemšanas procesa; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ES turpina strādāt pie IĪT izpildes pasākumu harmonizēšanas, īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. jūlija direktīvas priekšlikumu par kriminālsankcijām nolūkā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu (COM(2005)0276) un tā kā šo procesu nedrīkst apiet tirdzniecības sarunās, kuras ir ārpus parastā ES lēmumpieņemšanas procesa;

| Z. | tā kā būtiski ir arī nodrošināt, lai IĪT piemērošanas pasākumi tiktu ieviesti tā, lai tie nekavētu jauninājumus vai neierobežotu konkurenci, nelabvēlīgi neietekmētu IĪT ierobežojumus un izņēmumus vai personas datus, neierobežotu brīvu informācijas apriti vai nevajadzīgi neapgrūtinātu likumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā būtiski ir arī nodrošināt, lai IĪT piemērošanas pasākumi tiktu ieviesti tā, lai tie nekavētu jauninājumus vai neierobežotu konkurenci, nelabvēlīgi neietekmētu IĪT ierobežojumus un izņēmumus vai personas datus, neierobežotu brīvu informācijas apriti vai nevajadzīgi neapgrūtinātu likumīgu tirdzniecību;

| AA. | tā kā Eiropas Savienība ir apliecinājusi apņemšanos efektīvi un līdzsvaroti ieviest IĪT, šajā jomā pieņemot vairākas direktīvas, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes vairākus gadus ilgušās padziļinātās izskatīšanas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Savienība ir apliecinājusi apņemšanos efektīvi un līdzsvaroti ieviest IĪT, šajā jomā pieņemot vairākas direktīvas, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes vairākus gadus ilgušās padziļinātās izskatīšanas;

| AB. | tā kā, apsverot juridiskus pasākumus, ir īpaši svarīgi atzīt būtisko atšķirību starp intelektuālā īpašuma un materiālā īpašuma tiesībām un līdz ar to atšķirību starp tiesību pārkāpumu un zādzību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, apsverot juridiskus pasākumus, ir īpaši svarīgi atzīt būtisko atšķirību starp intelektuālā īpašuma un materiālā īpašuma tiesībām un līdz ar to atšķirību starp tiesību pārkāpumu un zādzību;

| AC. | tā kā visi intelektuālā īpašuma pārkāpumi grauj tirdzniecību un uzņēmējdarbību un tā kā komerciāla mēroga pārkāpumiem ir smagāka un plašāka ietekme; |
| --- | --- |

AC.

tā kā visi intelektuālā īpašuma pārkāpumi grauj tirdzniecību un uzņēmējdarbību un tā kā komerciāla mēroga pārkāpumiem ir smagāka un plašāka ietekme;

| AD. | tā kā farmaceitisko produktu patentu gadījumā —, kur pārkāpumi attiecībā uz patentiem tiek risināti, izskatot civilprocesā katru gadījumu atsevišķi, pamatojoties uz būtiskiem argumentiem saistībā ar patentu tiesību pārkāpumu, — autortiesību un preču zīmju pārkāpumi ir tīši nodarījumi, |
| --- | --- |

AD.

tā kā farmaceitisko produktu patentu gadījumā —, kur pārkāpumi attiecībā uz patentiem tiek risināti, izskatot civilprocesā katru gadījumu atsevišķi, pamatojoties uz būtiskiem argumentiem saistībā ar patentu tiesību pārkāpumu, — autortiesību un preču zīmju pārkāpumi ir tīši nodarījumi,

Daudzpusēja sistēma

1.   uzskata, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sistēma tiecas IĪT nodrošināt plašāku atpazīstamību starptautiskajā līmenī, līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (IĪTK) paredzot noteikta līmeņa aizsardzības normas, dialogu starp dalībvalstīm un ar tādām organizācijām kā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija (PIĪO) un Pasaules Muitas organizācija (PMO), kā arī preventīvs un domstarpību izšķiršanas mehānisms;

2.   aicina Komisiju IĪTK padomē censties panākt, lai valstu tiesību aktos transponētajām obligātajām normām tiktu paredzēti arī efektīvi piemērošanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi; atzīst, ka ir jāsaglabā IĪTK nolīgumā paredzētā elastība, kuru apstiprināja ar Dohas deklarāciju par sabiedrības veselību, jo tās mērķis ir nodrošināt taisnīgu autortiesību īpašnieku un gala lietotāju interešu līdzsvaru;

3.   aicina Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam priekšlikumus, lai nodrošinātu eksporta, tranzīta un pārkraušanas pasākumu atbilstīgu ievērošanu IĪTK nolīgumā un izskatīt iespēju no jauna grozīt šo nolīgumu, lai panāktu taisnīgu līdzsvaru starp IĪT īpašnieku un šo tiesību potenciālo izmantotāju interesēm, īpaši ņemot vērā pretējās sarunu puses attīstības līmeni un nosakot šķirtni starp viltoto vai pirātisko preču ražotājām, izmantotājām un tranzīta valstīm;

4.   atzinīgi vērtē Eiropas Savienības īstenoto progresu tehniskās palīdzības programmās, kas ir palīdzējis nostiprināt IĪT jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un jaunattīstības valstīs, un uzsver šo programmu turpināšanas nozīmi saistībā ar to lietderīgo mērķi, ko ar tām var sasniegt gan no ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības viedokļa, gan viltošanas apkarošanas jomā;

5.   aicina, lai Komisija un dalībvalstis izstrādā Eiropas patērētāju plašai izglītošanai un arī attīstības valstīm paredzētus īpašus ar piemērotu finansējumu nodrošinātus pasākumus, kuru mērķis būtu novērst risku, kas saistīts ar potenciāli bīstamiem viltotiem produktiem;

6.   atbalsta risinājumus, kuri izvirzīti Divpadsmitajā ANO Tirdzniecības un attīstības konferencē saistībā ar Radošas Āfrikas iniciatīvu, jo atbilstīgi tām radošās nozares ir nozīmīgākās mazākattīstītu valstu izaugsmes veicinātājas, un atkārtoti apliecina nozīmīgo intelektuālā īpašuma aizsardzības ietekmi uz šo reģionu attīstību;

7.   aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt un atbalstīt protokola par viltošanu izstrādi, kurš papildinātu Palermo Starptautisko Konvenciju par organizēto noziedzību;

8.   atgādina, ka atsevišķās jaunajās ekonomikas valstīs viltotu un pirātisku preču ražošana ir sasniegusi satraucošu apjomu un norāda, ka ir jāveic īpaši pasākumi, lai nostiprinātu koordināciju starp muitas dienestiem, tiesu iestādēm un policijas dienestu un šīm valstīm, lai gan EP atzinīgi vērtē līdz šim īstenotos koordinācijas pasākumus, kā arī jāveicina valstu tiesību aktu saskaņošana ar Eiropas Savienības tiesībām;

9.   aicina Komisiju Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu 3. panta 2. punktā (17) noteikt starptautiska līmeņa aizsardzības pasākumus, kuri novērstu iespēju likumīgas tirdzniecības ietekmēšanas nolūkā ļaunprātīgi izmantot patentu īstenošanas papildu pasākumus;

10.   mudina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sadarbību ar Eiropas un Vidusjūras reģiona partnervalstīm Euromed tirgus programmas kontekstā un Eiropas un Vidusjūras reģionā atbalstīt vienotu pieeju tiesību aktiem, procedūrām un to īstenošanai attiecībā uz muitas sadarbību un viltošanas un pirātisma apkarošanu, lai atvieglotu tirdzniecību starp Eiropas un Vidusjūras reģiona partnervalstīm;

11.   ir pārliecināts, ka viltošanas apkarošanas efektivitātes uzlabošanas nolūkā biežāk un mērķtiecīgāk ir jāvēršas pie PTO Strīdu izšķiršanas organizācijas, kas kopā ar valsts un Kopienas tiesām, kuras, konsolidējot tiesu praksi un tādējādi nostiprinot IĪTK līguma saturu un piemērošanas jomu, var labāk aizsargāt Eiropas ražotājus un patērētājus;

12.   atkārtoti apliecina, ka, saskaņojot jebkuras materiālās tiesības, ir jāievēro valsts suverenitāte un šajā jomā piemērojamie tiesību akti;

Nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu un citas divpusējas un reģionālas ES iniciatīvas

13.   aicina Komisiju paralēli daudzpusējām sarunām uzsākt viltošanas un pirātisma apkarošanu, atbalstot arī divpusējus, reģionālus un daudzpusējus līgumus, kuru mērķis ir efektivitātes labad tuvināt tiesību aktus un to piemērošanu un kuros ir paredzēti arī efektīvi domstarpību novēršanas mehānismi, kā arī sankciju sistēma noteikto saistību neievērošanas gadījumam;

14.   aicina Komisiju un dalībvalstis sarunas par viltotu preču tirdzniecības apkarošanas nolīgumu veikt tā, lai Eiropas pilsoņiem tās būtu pilnīgi pārskatāmas īpaši attiecībā uz terminu “viltošana” un “pirātisms” definēšanu, kā arī uz paredzētajām kriminālsankcijām; uzskata, ka ir jānovērtē šī nolīguma sociālā ietekme, kā arī tā ietekme uz pilsoniskajām brīvībām; atbalsta operatīvas darba grupas izveidi nolīguma īstenošanas izvērtēšanai, lai izskatītu šo jautājumu Eiropas Savienības apspriedēs ar trešām valstīm un kā sadarbības pasākumu daļu ar šīm valstīm;

15.   uzskata, ka vēl nav skaidrs, vai EK līgums nodrošina juridisko pamatu Kopienas pasākumiem, ar kuriem nosaka kriminālsodu veidu un līmeni, un ka tādējādi Komisija varētu nebūt kompetenta piedalīties sarunās Kopienas vārdā par starptautiska nolīguma slēgšanu, ar ko precizē to krimināltiesisko pasākumu būtību un līmeni, kurus vērš pret preču zīmju un autortiesību pārkāpējiem;

16.   uzsver, ka visos intelektuālā īpašuma aizsardzības nolīgumos personisks lietojums nemantkārīgos nolūkos ir jāšķir no viltotu un pirātisku preču krāpnieciskas un tīšas tirdzniecības;

17.   aicina Komisiju veikt sarunas ar trešām valstīm par operatīvo spēku izveidi viltošanas apkarošanai;

18.   aicina Komisiju nodrošināt, lai nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu nesniegtu valsts iestādēm piekļuvi privātiem datoriem un citām elektroniskām ierīcēm;

19.   atzinīgi vērtē pieaugošo PTO dalībvalstu interesi par viltotu preču tirdzniecības apkarošanas nolīgumu un uzskata, ka ir jācenšas iesaistīt tādas jaunās tirgus ekonomikas valstis kā Ķīna, Indija, Brazīlija, kā arī tādus reģionālos tirdzniecības blokus kā Mercosur, CARICOM un ASEAN, sarunās par nolīgumu un jāaicina jau tūlīt uzņemties saistības nodrošināt IĪT ievērošanu savā teritorijā;

20.   aicina Komisiju novērst nolīguma par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu, Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem un citu starptautisku IĪT nolīgumu pretrunas un pārklāšanos;

21.   aicina Komisiju nodrošināt, lai nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu būtu vērsts tikai uz IĪT piemērošanas pasākumiem, bet ne uz tādiem pamata jautājumiem, kā aizsardzības joma, ierobežojumi un izņēmumi, pakārtota atbildība vai starpnieku atbildība;

22.   aicina Komisiju nodrošināt, lai nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu nekalpotu par instrumentu, lai grozītu esošo Eiropas IĪT piemērošanas tiesisko pamatu, bet pilnībā atspoguļotu līdzsvaru, kas šajā jomā izveidots ar dažādām Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām direktīvām, bet īpaši ar Direktīvas 2004/48/EK 2. apsvērumu;

23.   aicina Komisiju un prezidentvalsti precizēt lomu un kompetenci, kāda ir saskaņā ar 133. pantu izveidotajai komitejai un citām komitejām, kuras ir iesaistītas sarunās par nolīgumu par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu (ACTA);

24.   ir pārliecināts, ka pašreizējās sarunās Komisijai būtu jāņem vērā stigrā kritika, kas vērsta pret nolīgumu par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu, īpaši par to, ka šis nolīgums varētu ļaut preču zīmju un autortiesību īpašniekiem bez tiesvedības iejaukties iespējamo pārkāpēju privātajā dzīvē, tas varētu vēl vairāk kriminalizēt nekomerciālus autortiesību un preču zīmju pārkāpumus, stiprināt digitālo tiesību pārvaldības (DRM) tehnoloģijas, negatīvi ietekmējot “taisnīgas izmantošanas” tiesības, ar to varētu tikt izveidota pastāvošajām PTO struktūrām paralēla strīdu izšķiršanas procedūra un visbeidzot — tas varētu likt visiem parakstītājiem segt ar autortiesību ievērošanu un preču zīmju pārkāpumiem saistītās izmaksas;

25.   šajā kontekstā aicina Komisiju nodrošināt nepārtrauktu un pārredzamu publisku apspriešanu, visās sarunās iesaistītajās valstīs atbalstīt šāda procesa ieguvumus un nodrošināt, lai Eiropas Parlaments tiktu regulāri un pilnvērtīgi informēts par sarunu rezultātiem;

26.   atgādina, ka EK līgumā ir ietvertas atkāpes tiem gadījumiem, kad sarunas un nolīgumu noslēgšana intelektuālā īpašuma komercaspektu jomā attiecas uz kultūras un audiovizuālo pakalpojumu tirdzniecību; norāda, ka tādos gadījumos sarunas un nolīgumu noslēgšana ietilpst Kopienas un dalībvalstu kopējā kompetencē; turklāt norāda, ka papildus Kopienas lēmumam, ko pieņem saskaņā ar attiecīgajiem EK līguma noteikumiem, sarunām par šādiem nolīgumiem ir vajadzīga dalībvalstu savstarpēja vienošanās un ka nolīgumi, par kuriem sarunas notikušas šādā veidā, ir jānoslēdz Kopienai un dalībvalstīm kopīgi;

27.   atgādina Komisijai — saistībā ar sarunām attiecībā uz Nolīguma par viltotu preču tirdzniecības apkarošanas (ACTA) noslēgšanu — par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu, kurš attiecas uz personas datu aizsardzību, kā arī par Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (18);

28.   uzskata, ka sagatavoto ACTA projektu publiskošanu vispārējās interesēs un Komisijas sarunu mandātu nevajadzētu ierobežot Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (19) 4. pantam, un mudina Padomi īstenot EK līguma 255. pantu tā, lai nodrošinātu iespējami plašāku piekļuvi dokumentiem, ar nosacījumu, ka tiek veikti nepieciešamie drošības pasākumi, kā noteikts personas datu aizsardzības likumā;

29.   atzīmē, ka IĪT aizsardzība Turcijā vēl neatbilst ES standartiem un tāpēc tā ir jāpārskata; uzsver, ka Turcija kļūs par īstu kandidāti uz pievienošanos tad, ja tā būs spējīga transponēt acquis communautaire un nodrošināt pilnīgu IĪT ievērošanu savā teritorijā;

ES un Ķīnas attiecības

30.   aicina Ķīnas varas iestādes darboties aktīvāk un cītīgāk vērst tiesisku darbību pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpējiem, un šajā saistībā atzinīgi vērtē tiesu iestāžu attieksmes maiņu, jo tās nesen ir atzinušas Eiropas pilsoņu IĪT Ķīnas teritorijā, un aicina sodīt tos vietējos uzņēmumus, kuri šīs tiesības ir pārkāpuši;

31.   atkārtoti apliecina nepieciešamību pilnveidot sadarbību ar Ķīnas muitas iestādēm un nodrošināt attiecīgo Eiropas administratīvo dienestu atbalstu un palīdzību;

32.   uzsver, ka 60 % no ES muitas iestāžu konfiscētajām viltotajām precēm ir ražotas Ķīnā; aicina Komisiju kopā ar Ķīnas varas iestādēm pēc iespējas ātrāk iesniegt viltošanas apkarošanas rīcības plānu;

Viltošanas apkarošanas ārējā atbalsta pasākumi

33.   iesaka izveidot efektīvu mehānismu ar dažādiem nolīgumiem aizsargāto IĪT iespējamo pārkāpumu uzraudzīšanai, šo mehānismu sasaistot ar tirdzniecības veicināšanas instrumentiem, ja to konkrēti izmanto viltošanas un pirātisma apkarošanai;

34.   atgādina, ka vispārējo preferenču sistēmas (VPS) regulā cita starpā ir paredzēta iespēja uz laiku atcelt preferences tiem tirdzniecības partneriem, kuri izmanto nelikumīgus paņēmienus; uzskata, ka īpaši smagos intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu gadījumos, kad būtiski tiek apdraudēta sabiedrības drošība un veselība, Komisijai būtu nopietni jāapsver iespēja izmantot šo atturošo instrumentu;

35.   domā, ka regula par tirdzniecības šķēršļiem var sniegt lielu palīdzību uzņēmumiem, kuriem ir grūti piekļūt ārējiem tirgiem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu dēļ un aicina Komisiju veicināt un atvieglot tās izmantošanu īpaši MVU vidū;

36.   uzskata, ka, uzlabojot sadarbību starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm, var nodrošināt efektīvāku informācijas apmaiņu, labāku pieejamo resursu izmantojumu un palielināt viltošanas novēršanas iniciatīvu ietekmi gan politiskā un diplomātiskā līmenī, gan no tīri tehniska viedokļa;

37.   aicina Komisiju ES delegāciju “tirgus piekļuves grupas” padarīt par materiālu atskaites punktu tiem Kopienas uzņēmumiem (īpaši MVU), kuri sūdzas par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem;

Likumdošanas un organizatoriskie aspekti

38.   ņem vērā Komisijas Eiropas Savienībā veiktos daudzos pasākumus intelektuālā īpašuma nostiprināšanas jomā un aicina vairāk ieguldīt viltošanas fenomena apkarošanā un dalībvalstu spēkā esošo tiesību aktu saskaņošanā;

39.   atzīmē, ka Eiropas Savienībā nepastāv saskaņota “viltošanas” un “pirātisma” definīcija un ka dalībvalstu definīcijas atšķiras;

40.   ņem vērā satraucošo viltošanas un pirātisma izplatīšanos, īpaši globalizētajā ekonomikā un tās būtisko ietekmi uz Eiropas Savienības konkurētspēju, radošajām personībām un patērētājiem; tāpēc aicina dalībvalstis sniegt patērētājiem pietiekamu informāciju par viltošanas un pirātisma negatīvajām sekām, īpaši par to būtisko veselības un drošības apdraudējumu, ko viltotie produkti un tostarp zāles rada patērētājiem;

41.   aicina Komisiju īpaši pētīt ar viltošanu saistītos veselības un drošības apdraudējumus, lai novērtētu turpmāku pasākumu nepieciešamību;

42.   aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai vienotos par vismaz minimālām kopējām sankcijām par būtiskiem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem;

43.   ir pārliecināts, ka ir nepieciešama pastāvošo valsts viltošanas novēršanas tiesību aktu saskaņošana, lai nodrošinātu efektīvu un saskanīgu topošā nolīguma par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu piemērošanu;

44.   uzsver nepieciešamību Kopienā labāk koordinēt tos dienestus, kuriem ir jāsankcionē viltošanas fenomens un palielināt šajā jomā īstenoto Kopienas pasākumu skaitu, jo sankciju sistēmu sašķeltība negatīvi ietekmē iekšējo tirgu un vājina Eiropas Savienības pozīcijas tirdzniecības sarunās; uzsver arī, ka privātajam un sabiedriskajam sektoram ir jāpaplašina sadarbība, lai panāktu viltošanas apkarošanas pasākumu aktivitātes dinamisma un efektivitātes palielināšanos;

45.   uzsver nepieciešamību izstrādāt piemērotu un pastāvīgu apmācību, kas paredzēta muitas personālam, maģistrātiem un citiem saistītajiem speciālistiem, kā arī mudināt dalībvalstis izveidot specializētas viltošanas apkarošanas vienības;

46.   ņem vērā Komisijas 2007. gada jūlija Baltajā grāmatā par sportu pausto atzinumu, ka sporta tiesību izmantošanas ekonomiskā dzīvotspēja ir atkarīga no tā, vai ir pieejami efektīvi aizsardzības līdzekļi pret intelektuālā īpašuma pārkāpumiem valsts un starptautiskā līmenī, un aicina ņemt vērā sporta tiesību īpašniekus visos pasākumos, kuru mērķis ir apkarot viltošanu un digitālo pirātismu;

47.   mudina vēl tālāk pilnveidot un labāk koordinēt muitas procedūras Eiropas Savienībā, lai būtiski ierobežotu viltotu vai pirātisku produktu ienākšanu vienotajā tirgū; aicina arī Komisiju sniegt Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ES līmeņa datus par viltošanu;

48.   aicina Komisiju ņemt vērā īpašos interneta kā viltoto produktu izplatīšanas kanāla izmantošanas aspektus un noteikt ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku, izstrādājot statistiskas instrumentus, kas vienkāršotu koordinētas atbildes sniegšanu;

49.   aicina Komisiju izveidot vai atbalstīt MVU palīdzības dienesta izveidi, kurš labākajā gadījumā būtu pievienots citiem palīdzības pasākumiem ar mērķi sniegt tehnisku palīdzību MVU par procedūru, kas jāievēro saistībā ar viltotām precēm;

50.   uzskata, ka Eiropas ražotājiem vajadzētu pašiem veicināt un atbalstīt pasākumus, ko īstenos Eiropas iestādes; domā, ka īpaši būtiski ir, lai MVU pastāvētu iespējas pilnvērtīgi aizstāvēt savas tiesības īpaši IĪT pārkāpšanas gadījumā trešās valstīs;

51.   aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt iniciatīvas patērētāju informētības uzlabošanai par viltotu preču pirkšanas sekām; uzsver, ka šādās iniciatīvās būtiska loma jāuzņemas uzņēmumiem;

52.   uzskata, ka izsekojamības nolūkā, lai efektīvāk varētu atšķirt oriģinālos produktus no viltotiem produktiem, ir jārosina ražotāji izmantot mūsdienu tehnoloģijas, un aicina Komisiju veikt pasākumus šādu konstruktīvu risinājumu veicināšanai un nostiprināšanai ilgstošam laika posmam;

53.   mudina dalībvalstis, kuras vēl nav transponējušas Direktīvu 2004/48/EK, to nekavējoties izdarīt;

54.   vērš uzmanību uz vajadzību ievērot četras iekšējā tirgus pamatbrīvības un uzlabot iekšējā tirgus darbību;

55.   aicina Komisiju apkopot dalībvalstu datus par viltotu preču radītām patērētāju veselības problēmām un patērētāju sūdzības par viltojumiem; aicina Komisiju raudzīties, lai visu dalībvalstu iestādes varētu piekļūt datiem;

56.   šajā sakarā uzstāj, ka jāmudina visas iesaistītās puses uzlabot to instrumentu efektivitāti, kas paredzēti cīņai pret viltošanu un pirātismu iekšējā tirgū;

57.   aicina dalībvalstis stiprināt muitas darbību valsts teritorijā un izveidot dienestu, kas būtu atpazīstams trešām personām (dalībvalstīm, trešām valstīm, Kopienas iestādēm, uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām), kuras atbild par cīņu pret viltošanu un informēšanu par šo problēmu;

58.   atgādina dalībvalstīm, cik liela nozīme ir Kopienas patentam un patentiem paredzētai tiesību aizsardzības sistēmai kā līdzeklim, kas nodrošina lietotāju intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu visā ES un kas ļauj inovatīviem uzņēmumiem pēc iespējas labāk aizsargāt savus izgudrojumus un par tiem gūt labāku peļņu;

59.   aicina dalībvalstis tūristu apmeklētās vietās, kā arī tirdzniecības gadatirgos un izstādēs sniegt plašāku informāciju par cīņu pret viltošanu un pirātismu;

60.   vērš uzmanību uz intelektuālā īpašuma tiesību un dalībvalstu un Kopienas pastāvošo patentu saskaņošanas nozīmi cīņā pret viltošanu, un aicina dalībvalstis mudināt uzņēmumus aizsargāt savus pakalpojumus un ražojumus, reģistrējot preču zīmes, paraugus, patentus utt., lai nodrošinātu labāku intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu;

61.   aicina Komisiju izstrādāt pārskatu dalībvalstu muitas dienestu darbības rezultātu noteikšanai, lai veicinātu viltošanas apkarošanu un izveidot tīklu ātrai informācijas apmaiņai par viltotajām precēm, to balstot uz valstu kontaktpunktiem un moderniem informācijas apmaiņas rīkiem;

62.   aicina dalībvalstis stiprināt koordināciju starp muitas dienestiem un visā ES vienādi piemērot Kopienas noteikumus muitas tiesību jomā;

63.   aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt kopēju pieeju preču viltojumu iznīcināšanai;

64.   aicina Komisiju visās dalībvalstīs atbalstīt vienkāršotās procedūras īstenošanu, kura ir noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1383/2003 11. pantā;

65.   turklāt uzskata, ka svarīgi viltošanas aspekti (produkta imitācija/preču zīmes pārkāpums komerciālā mērogā) atšķiras no pirātisma aspektiem (autortiesību pārkāpums komerciālā mērogā) un ka jāapsver to risināšana neatkarīgi un atsevišķi, jo īpaši ievērojot ārkārtas nepieciešamību risināt izplatīto viltojumu problēmu sabiedrības veselības un drošības jomā;

66.   atbalsta saistībā ar sabiedrības veselību jomu viltotu zāļu definīciju, ko sniegusi Pasaules Veselības organizācija: “viltotas zāles ir zāles, kuru marķējumā ar iepriekšēju nodomu ir ietverta maldinoša informācija par to identitāti un/vai izcelsmi. Viltošana var attiekties gan uz oriģinālām zālēm, gan ģenēriskām zālēm, un viltotas zāles var būt ar pareizām sastāvdaļām vai ar nepareizām sastāvdaļām, bez aktīvām sastāvdaļām, ar aktīvām sastāvdaļām nepietiekamā daudzumā vai ar atdarinātu iepakojumu”;

67.   uzsver cik svarīgi ir ievērot pamattiesības, piemēram, tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību, īstenojot pasākumus viltošanas un pirātisma apkarošanā;

Noslēguma apsvērumi

68.   aicina Komisiju kopā ar Padomi un dalībvalstīm noteikt skaidru, loģisku un tālejošu politisko līniju, kura paralēli iekšējiem pasākumiem muitas jomā koordinētu un orientētu Eiropas Savienības un dalībvalstu “ārējos” viltošanas un pirātisma apkarošanas pasākumus;

69.   aicina Komisiju atbalstīt pasākumus, kuri papildina tiesību normas un uzlabot informētību par viltošanas sekām, lai mainītu cilvēku attieksmi pret viltošanu un pirātismu;

70.   uzskata, ka Komisijai vajadzētu apsvērt starptautiska viltošanas apkarošanas rezultātu pārskata izstrādi pēc iekšējā tirgus rezultātu pārskata parauga, kurš sniegtu datus par valstīm, kuras atpaliek viltošanas apkarošanā;

71.   mudina Padomi un Komisiju piešķirt Parlamentam nozīmīgāku lomu viltošanas apkarošanā; uzskata, ka ES būtu vēlams uzlabot savu politisko klātbūtni gan tādās specializētās starptautiskās sanāksmēs kā Pasaules viltošanas un pirātisma apkarošanas kongress, gan starptautiskajās organizācijās, kuras strādā intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā;

72.   aicina Komisiju un Padomi sniegt EP pilnīgu informāciju par dažādiem pasākumiem šajā jomā un to iesaistīt; uzskata, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu nolīgums par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu ratifikācijai būtu jāratificē Eiropas Parlamentam, ievērojot piekrišanas procedūru;

*

- *

73.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0053.

(2)  OV C 102 E, 24.4.2008., 128. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0247.

(4)  OV C 298 E, 8.12.2006., 235. lpp.

(5)  OV C 308 E, 16.12.2006., 182. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0629.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0195.

(8)  OV C 233 E, 28.9.2006., 103. lpp.

(9)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp.

(10)  OV L 157, 9.6.2006., 1. lpp.

(11)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

(12)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0305.

(14)  OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(15)  OV L 196, 2.8.2003., 7. lpp.

(16)  Samita deklarācija “Izaugsme un atbildība pasaules ekonomikā”2007. gada 7. jūnijs, G8 samits Heiligendammā.

(17)  3. panta 2. punktā ir noteikts, ka pasākumiem un aizsardzības līdzekļiem ir arī jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem, un ka tie jāpiemēro tā, lai izvairītos no šķēršļu radīšanas likumīgai tirdzniecībai un nodrošinātu, ka tos neizmanto ļaunprātīgi.

(18)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(19)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/58

---

Grāmatvedības prasības attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem

P6_TA(2008)0635

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par grāmatvedības prasībām attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem

(2010/C 45 E/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 192. panta 2. punktu un 232. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 192. panta 2. punktu un 232. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 26. maija pamatnolīgumu par attiecībām starp Eiropas Parlamentu un Komisiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 26. maija pamatnolīgumu par attiecībām starp Eiropas Parlamentu un Komisiju (1),

| — | ņemot vērā 2008. gada 21. maija rezolūciju par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 21. maija rezolūciju par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 25. jūnija Komisijas paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 25. jūnija Komisijas paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (COM(2008)0394),

| — | ņemot vērā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupas 2008. gada 10. jūlija atzinumu par administratīvo slogu “Administratīvā sloga samazināšana; prioritārā joma — uzņēmējdarbības tiesības/gada pārskati”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupas 2008. gada 10. jūlija atzinumu par administratīvo slogu “Administratīvā sloga samazināšana; prioritārā joma — uzņēmējdarbības tiesības/gada pārskati”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta nostāju, pieņemtu pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu Nr. 2008/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktām informācijas atklāšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta nostāju, pieņemtu pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu Nr. 2008/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktām informācijas atklāšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākumu (3),

| — | ņemot vērā attiecīgo Komisijas paziņojumu par grāmatvedības direktīvām attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem 2008. gada 18. decembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgo Komisijas paziņojumu par grāmatvedības direktīvām attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem 2008. gada 18. decembra plenārsēdē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā no Padomes 1978. gada 25. jūlija ceturtās direktīvas 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (4) (Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direktīva) un Padomes 1983. gada 13. jūnija septītās direktīvas 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (5) (Septītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva) izrietošās grāmatvedības prasības nereti rada pārak lielu slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, bet jo īpaši — mikrouzņēmumiem (ļoti maziem uzņēmumiem); |
| --- | --- |

A.

tā kā no Padomes 1978. gada 25. jūlija ceturtās direktīvas 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (4) (Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direktīva) un Padomes 1983. gada 13. jūnija septītās direktīvas 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (5) (Septītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva) izrietošās grāmatvedības prasības nereti rada pārak lielu slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, bet jo īpaši — mikrouzņēmumiem (ļoti maziem uzņēmumiem);

| B. | tā kā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupas iepriekš minētajā atzinumā par administratīvā sloga samazināšanu uzņēmumiem Komisija jau aicināta neattiecināt grāmatvedības direktīvas uz mikrouzņēmumiem, |
| --- | --- |

B.

tā kā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupas iepriekš minētajā atzinumā par administratīvā sloga samazināšanu uzņēmumiem Komisija jau aicināta neattiecināt grāmatvedības direktīvas uz mikrouzņēmumiem,

1.   atgādina Komisijai, ka, kaut arī vienota un saskaņota grāmatvedības sistēma Eiropas Savienībā veicina tirdzniecību iekšējā tirgū, mikrouzņēmumiem pašreiz spēkā esošie grāmatvedības noteikumi rada pārmērīgu slogu, turklāt norāda, ka tie var būt, piemēram, nelieli tirdzniecības vai amatniecības uzņēmumi; ja tie darbojas galvenokārt vienā dalībvalstī vietējā vai reģionālā līmenī, tad tie nerada pārrobežu ietekmi uz iekšējo tirgu vai arī uz konkurenci Eiropas Savienībā; tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai daļēji vai pilnībā neattiecināt obligātās grāmatvedības prasības uz šiem uzņēmumiem;

2.   aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, saskaņā ar kuru dalībvalstīm būtu tiesības neattiecināt Ceturtās un Septītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas prasības uz tādiem uzņēmumiem, kuru bilances rādītāji nepārsniedz divos no turpmāk minētajiem trim kritērijiem noteiktās robežas:

| — | bilances kopsumma: EUR 500 000; |
| --- | --- |

—

bilances kopsumma: EUR 500 000;

| — | tīrais apgrozījums: EUR 1 000 000; |
| --- | --- |

—

tīrais apgrozījums: EUR 1 000 000;

| — | vidējais darbinieku skaits finanšu gadā: desmit; |
| --- | --- |

—

vidējais darbinieku skaits finanšu gadā: desmit;

ja šo uzņēmumu darbība notiek vietējā vai reģionālā līmenī vienā dalībvalstī;

3.   aicina Komisiju turpināt centienus pārskatīt Ceturto un Septīto uzņēmējdarbības tiesību direktīvu, lai tādējādi veicinātu uzņēmējdarbības tiesību un jo īpaši grāmatvedības noteikumu vienkāršošanu un saskaņošanu iekšējā tirgū, kā arī līdz 2009. gada beigām sagatavot vienotu Eiropas grāmatvedības sistēmu; atgādina Komisijai, ka ar vienotu standartu varēs samazināt administratīvo slogu un palielināt pārredzamību visu ieinteresēto personu interesēs, un atgādina arī, ka vienkāršošanu ievērojami sekmētu XBRL (paplašināma uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valoda) strukturēta ieviešana Eiropā;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai.

---

(1)  OV C 117 E, 18.5.2006., 125. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0220.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0631.

(4)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

(5)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/60

---

Eiropas autentiskais dokuments

P6_TA(2008)0636

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas autentisko dokumentu (2008/2124(INI))

(2010/C 45 E/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 192. panta otro ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro ievilkumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 10. maija paziņojumu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem. Partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” (COM(2005)0184), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 10. maija paziņojumu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem. Partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” (COM(2005)0184),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas salīdzinošo pētījumu par autentiskajiem instrumentiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas salīdzinošo pētījumu par autentiskajiem instrumentiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0451/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0451/2008),

| A. | tā kā saistībā ar iepriekšminēto paziņojumu par Hāgas programmu Komisija attiecībā uz savām prioritātēm pauda viedokli, ka ir jānodrošina patiesa Eiropas telpa civiltiesību jomā un it īpaši attiecībā uz tiesas lēmumu atzīšanu un izpildi; tā kā, lai vairotu savstarpējo uzticēšanos Eiropas Savienībā, šī programma kā svarīgāko prioritāti turpmākajiem gadiem paredzēja savstarpējās atzīšanas principa turpmāku īstenošanu, kas ir konkrēts līdzeklis, lai aizsargātu pilsoņu tiesības un garantētu tā piemērošanu ārpus Eiropas robežām; |
| --- | --- |

A.

tā kā saistībā ar iepriekšminēto paziņojumu par Hāgas programmu Komisija attiecībā uz savām prioritātēm pauda viedokli, ka ir jānodrošina patiesa Eiropas telpa civiltiesību jomā un it īpaši attiecībā uz tiesas lēmumu atzīšanu un izpildi; tā kā, lai vairotu savstarpējo uzticēšanos Eiropas Savienībā, šī programma kā svarīgāko prioritāti turpmākajiem gadiem paredzēja savstarpējās atzīšanas principa turpmāku īstenošanu, kas ir konkrēts līdzeklis, lai aizsargātu pilsoņu tiesības un garantētu tā piemērošanu ārpus Eiropas robežām;

| B. | tā kā Hāgas programma paredz, ka savstarpējas atzīšanas programmas īstenošana ir īpaši svarīga prioritāte un ka šī īstenošana ir jāpabeidz līdz 2011. gadam; |
| --- | --- |

B.

tā kā Hāgas programma paredz, ka savstarpējas atzīšanas programmas īstenošana ir īpaši svarīga prioritāte un ka šī īstenošana ir jāpabeidz līdz 2011. gadam;

| C. | tā kā pilsoņu brīva kustība Eiropas Savienībā pastāvīgi palielinās; tā kā tas rada noteiktus juridiskus apstākļus saistībā ar divām vai vairākām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā pilsoņu brīva kustība Eiropas Savienībā pastāvīgi palielinās; tā kā tas rada noteiktus juridiskus apstākļus saistībā ar divām vai vairākām dalībvalstīm;

| D. | tā kā Komisija iepriekš minētajā paziņojumā par Hāgas programmu par īpaši svarīgu problēmu civillietu jomā, kas jārisina, ir atzinusi publisko aktu atzīšanu; tā kā šajā sakarībā ir steidzami jāveicina autentisko dokumentu atzīšana un izpilde, kā to paredz spriedums Unibank lietā (1); |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija iepriekš minētajā paziņojumā par Hāgas programmu par īpaši svarīgu problēmu civillietu jomā, kas jārisina, ir atzinusi publisko aktu atzīšanu; tā kā šajā sakarībā ir steidzami jāveicina autentisko dokumentu atzīšana un izpilde, kā to paredz spriedums Unibank lietā (1);

| E. | tā kā Kopienas tiesību aktu uz nozari orientēta un neviendabīga pieeja šajā jomā ir neapmierinoša (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā Kopienas tiesību aktu uz nozari orientēta un neviendabīga pieeja šajā jomā ir neapmierinoša (2);

| F. | tā kā ir jāaizsargā Eiropas pilsoņu ģimenes un mantojuma tiesības ārpus ES robežām; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāaizsargā Eiropas pilsoņu ģimenes un mantojuma tiesības ārpus ES robežām;

| G. | tā kā uzņēmumiem ir aizvien vairāk iestāžu ārvalstīs un darbību Kopienas iekšienē, kas palielina autentisko dokumentu apriti attiecībā uz uzņēmumu izveidi un darbību; |
| --- | --- |

G.

tā kā uzņēmumiem ir aizvien vairāk iestāžu ārvalstīs un darbību Kopienas iekšienē, kas palielina autentisko dokumentu apriti attiecībā uz uzņēmumu izveidi un darbību;

| H. | tā kā ir īpaši būtiski Eiropas Savienībā izveidot skaidru un pilnīgu juridisko pamatu, kas garantētu pilsoņiem un uzņēmējiem drošību un juridisko situāciju un valsts varas pārstāvju veikto darījumu paredzamību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir īpaši būtiski Eiropas Savienībā izveidot skaidru un pilnīgu juridisko pamatu, kas garantētu pilsoņiem un uzņēmējiem drošību un juridisko situāciju un valsts varas pārstāvju veikto darījumu paredzamību;

| I. | tā kā patiesas Eiropas juridiskās telpas izveide strīdu gadījumā pamatojas uz tiesas vai administratīvās iestādes nolēmumu pārrobežu atzīšanu, bet ar tiesvedību nesaistītos gadījumos — uz pārrobežu atzīšanu autentiskiem dokumentiem, ko sagatavojusi vai reģistrējusi tiesu iestāde vai valsts ierēdņi, kas nozīmēti juridisko dokumentu apstiprināšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā patiesas Eiropas juridiskās telpas izveide strīdu gadījumā pamatojas uz tiesas vai administratīvās iestādes nolēmumu pārrobežu atzīšanu, bet ar tiesvedību nesaistītos gadījumos — uz pārrobežu atzīšanu autentiskiem dokumentiem, ko sagatavojusi vai reģistrējusi tiesu iestāde vai valsts ierēdņi, kas nozīmēti juridisko dokumentu apstiprināšanai;

| J. | tā kā tiesu iestāžu lēmumu savstarpējās atzīšanas jomā pastāvošās regulas piemēro autentiskajiem dokumentiem, ja tos izdod valsts iestādes; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesu iestāžu lēmumu savstarpējās atzīšanas jomā pastāvošās regulas piemēro autentiskajiem dokumentiem, ja tos izdod valsts iestādes;

| K. | tā kā autentiskā dokumenta akta būtiska iezīme ir lielāks pierādījuma spēks nekā privātam līgumam un tā kā šis pierādījuma spēks tiesnesim ir jāņem vērā, jo to viņam regulāri uzliek par pienākumu dalībvalstu tiesību akti, ņemot vērā uzticēšanos attiecīgi pilnvarota valsts ierēdņa vai valsts iestādes sastādītajiem juridiskajiem aktiem (3); |
| --- | --- |

K.

tā kā autentiskā dokumenta akta būtiska iezīme ir lielāks pierādījuma spēks nekā privātam līgumam un tā kā šis pierādījuma spēks tiesnesim ir jāņem vērā, jo to viņam regulāri uzliek par pienākumu dalībvalstu tiesību akti, ņemot vērā uzticēšanos attiecīgi pilnvarota valsts ierēdņa vai valsts iestādes sastādītajiem juridiskajiem aktiem (3);

| L. | tā kā, lai tiktu atzīts autentiskā dokumenta pierādījuma spēks, ir jābūt atzītam tā autentiskumam, kas izriet no apstākļa, ka šo dokumentu izdevis valsts ierēdnis, kas ir pilnvarots sastādīt autentiskos dokumentus, vai valsts iestāde, un tā kā savstarpēja uzticība dalībvalstu tiesību sistēmām pamato autentiskuma pārbaudi saistīto procedūru turpmāku piemērošanu tikai būtisku šaubu gadījumā par dokumenta ticamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai tiktu atzīts autentiskā dokumenta pierādījuma spēks, ir jābūt atzītam tā autentiskumam, kas izriet no apstākļa, ka šo dokumentu izdevis valsts ierēdnis, kas ir pilnvarots sastādīt autentiskos dokumentus, vai valsts iestāde, un tā kā savstarpēja uzticība dalībvalstu tiesību sistēmām pamato autentiskuma pārbaudi saistīto procedūru turpmāku piemērošanu tikai būtisku šaubu gadījumā par dokumenta ticamību;

| M. | tā kā tās dalībvalsts tiesību aktu ievērošanai, kurā dokuments ir jāuzrāda lietošanas nolūkā, tomēr ir jārada pārliecība, ka pierādījuma spēka atzīšana nenozīmē, ka ārvalsts autentiskajam dokumentam piemīt lielāks pierādījuma spēks, nekā šīs dalībvalsts autentiskajiem dokumentiem; tā kā pieprasītās regulas materiālās piemērošanas jomai ir jāattiecas uz būtisku civiltiesību un komerctiesību daļu, izņemot konkrētas precīzi noteiktas jomas; |
| --- | --- |

M.

tā kā tās dalībvalsts tiesību aktu ievērošanai, kurā dokuments ir jāuzrāda lietošanas nolūkā, tomēr ir jārada pārliecība, ka pierādījuma spēka atzīšana nenozīmē, ka ārvalsts autentiskajam dokumentam piemīt lielāks pierādījuma spēks, nekā šīs dalībvalsts autentiskajiem dokumentiem; tā kā pieprasītās regulas materiālās piemērošanas jomai ir jāattiecas uz būtisku civiltiesību un komerctiesību daļu, izņemot konkrētas precīzi noteiktas jomas;

| N. | tā kā publisko reģistru sistēmu atšķirības attiecībā uz struktūru un organizāciju nekustamā īpašuma jomā, kā arī atšķirības attiecībā uz tiem piešķirtās sabiedrības uzticības raksturu un mērogiem liek izslēgt nekustamā īpašuma tiesību pārnešanu no Kopienas nākotnes instrumenta, ņemot vērā tiešo sakarību starp autentiska dokumenta izstrādes veidu un uzskaiti publiskajā reģistrā; |
| --- | --- |

N.

tā kā publisko reģistru sistēmu atšķirības attiecībā uz struktūru un organizāciju nekustamā īpašuma jomā, kā arī atšķirības attiecībā uz tiem piešķirtās sabiedrības uzticības raksturu un mērogiem liek izslēgt nekustamā īpašuma tiesību pārnešanu no Kopienas nākotnes instrumenta, ņemot vērā tiešo sakarību starp autentiska dokumenta izstrādes veidu un uzskaiti publiskajā reģistrā;

| O. | tā kā tiesu iestāžu nolēmumu atzīšanas jomā visā Eiropas Savienībā šāda izslēgšana nozīmētu ekskluzīvas kompetences piešķiršanu to valstu tiesām, kur atrodas nekustamais īpašums, izskatot visas prasības attiecībā uz nekustamā īpašuma tiesību izmantošanu, un tiesām teritorijā, kur atrodas publiskais reģistrs, attiecībā uz jebkuru prasību par publiskā reģistrā ierakstu derīgumu (4); |
| --- | --- |

O.

tā kā tiesu iestāžu nolēmumu atzīšanas jomā visā Eiropas Savienībā šāda izslēgšana nozīmētu ekskluzīvas kompetences piešķiršanu to valstu tiesām, kur atrodas nekustamais īpašums, izskatot visas prasības attiecībā uz nekustamā īpašuma tiesību izmantošanu, un tiesām teritorijā, kur atrodas publiskais reģistrs, attiecībā uz jebkuru prasību par publiskā reģistrā ierakstu derīgumu (4);

| P. | tā kā autentiskā dokumenta institūcija nepastāv angļu-amerikāņu tiesību sistēmās, it īpaši Anglijas, Velsas un ziemeļvalstu tiesībās; tā kā, lai gan Anglijā un Velsā pastāv solicitor profesija, kuras pārstāvji darbojas kā valsts dienesta notāri, un scrivener notāri, šie juristi nevar sastādīt autentiskos dokumentus, bet var vienīgi sertificēt parakstus, un līdz ar to, pieņemot jebkādus jaunus tiesību aktus attiecībā uz Eiropas autentiskajiem dokumentiem, ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka šajā sakarībā nerodas pārpratumi; tā kā tādēļ ir jāveic visi piesardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka autentiskos dokumentus nevar izmantot valstīs, kurās šādus dokumentus nevar sastādīt to valstspiederīgie, lai apietu procedūras, kas noteiktas šo valstu tiesību sistēmās (t. i., pierādījuma sniegšana); tā kā, lai palielinātu informētību juridisko profesiju pārstāvju vidū tajās dalībvalstīs, kurās autentiskie dokumenti nepastāv, Komisijai būtu arī jāuzsāk atbilstīga informācijas kampaņa un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi angļu-amerikāņu sistēmas juristi ir informēti par ierēdņu darbu kontinentālo tiesību sistēmā un iespējamiem to klientu ieguvumiem it īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību autentisko dokumentu izmantošanas darījumos, ko tie ierosina slēgt valstīs, kurās šis instruments tiek izmantots; tā kā Parlamenta Juridiskā komiteja jau vairākkārt paudusi nepieciešamību pēc praktizējošu juristu Eiropas tīkla, informācijas kampaņām un materiāliem, kā arī kopējām mācībām, kuras veicināt tiek aicināta Komisija; |
| --- | --- |

P.

tā kā autentiskā dokumenta institūcija nepastāv angļu-amerikāņu tiesību sistēmās, it īpaši Anglijas, Velsas un ziemeļvalstu tiesībās; tā kā, lai gan Anglijā un Velsā pastāv solicitor profesija, kuras pārstāvji darbojas kā valsts dienesta notāri, un scrivener notāri, šie juristi nevar sastādīt autentiskos dokumentus, bet var vienīgi sertificēt parakstus, un līdz ar to, pieņemot jebkādus jaunus tiesību aktus attiecībā uz Eiropas autentiskajiem dokumentiem, ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka šajā sakarībā nerodas pārpratumi; tā kā tādēļ ir jāveic visi piesardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka autentiskos dokumentus nevar izmantot valstīs, kurās šādus dokumentus nevar sastādīt to valstspiederīgie, lai apietu procedūras, kas noteiktas šo valstu tiesību sistēmās (t. i., pierādījuma sniegšana); tā kā, lai palielinātu informētību juridisko profesiju pārstāvju vidū tajās dalībvalstīs, kurās autentiskie dokumenti nepastāv, Komisijai būtu arī jāuzsāk atbilstīga informācijas kampaņa un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi angļu-amerikāņu sistēmas juristi ir informēti par ierēdņu darbu kontinentālo tiesību sistēmā un iespējamiem to klientu ieguvumiem it īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību autentisko dokumentu izmantošanas darījumos, ko tie ierosina slēgt valstīs, kurās šis instruments tiek izmantots; tā kā Parlamenta Juridiskā komiteja jau vairākkārt paudusi nepieciešamību pēc praktizējošu juristu Eiropas tīkla, informācijas kampaņām un materiāliem, kā arī kopējām mācībām, kuras veicināt tiek aicināta Komisija;

| Q. | tā kā pieprasīto regulu nevar piemērot ne jautājumiem attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem, uz kuriem attiecas citi Kopienas instrumenti, ne jautājumiem attiecībā uz valsts iestāžu un ierēdņu kompetenci, organizāciju un struktūru, tostarp autentifikācijas procedūru, kas ir dalībvalstu kompetencē, |
| --- | --- |

Q.

tā kā pieprasīto regulu nevar piemērot ne jautājumiem attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem, uz kuriem attiecas citi Kopienas instrumenti, ne jautājumiem attiecībā uz valsts iestāžu un ierēdņu kompetenci, organizāciju un struktūru, tostarp autentifikācijas procedūru, kas ir dalībvalstu kompetencē,

1.   uzskata, ka savstarpēja uzticība tiesību jomā Kopienā pamato to, ka nākotnē būtu atceļamas procedūras saistībā ar autentiskā dokumenta pārbaudi un ticamību pārrobežu jomā; uzskata, ka šādu autentiskā dokumenta atzīšanu, lai to izmantotu attiecīgajā dalībvalstī, var noraidīt tikai tad, ja pastāv būtiskas šaubas un pamatojums attiecībā uz tā autentiskumu, vai arī tad, ja atzīšana ir pretrunā ar attiecīgās dalībvalsts sabiedrisko kārtību;

2.   prasa Komisijai, pamatojoties uz EK līguma 65. panta a) apakšpunktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, iesniegt Parlamentam tiesību akta priekšlikumu, lai paredzētu autentisko dokumentu savstarpēju atzīšanu un izpildi;

3.   uzsver, ka atzīšana nevar piešķirt ārvalsts dokumentam lielāku spēku nekā attiecīgās valsts dokumentam;

4.   uzsver, ka pieprasītajai regulai jāattiecas uz visiem autentiskajiem dokumentiem civiltiesību un komerctiesību jomā, izņemot tos dokumentus, kas attiecas uz nekustamo īpašumu un kuri jāreģistrē vai kurus var reģistrēt, vai arī norādīt publiskajā reģistrā;

5.   precizē, ka pieprasīto regulu nedrīkst piemērot jautājumiem attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem, ko piemēro autentiskajam dokumentam, un jautājumiem attiecībā uz valsts iestāžu un ierēdņu kompetenci, organizāciju un struktūru, tostarp autentifikācijas procedūru;

6.   šajā kontekstā atzīmē, ka pievienotajos detalizētajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes un proporcionalitātes princips un pilsoņu pamattiesības;

7.   uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nebūs finansiālas ietekmes;

8.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Eiropas Kopienu Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedums lietā C-260/97, Recueil, I-3715. lpp.

(2)  Padomes Regula Nr. 44/2001/EK (OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.); Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.); Padomes Regula (EK) Nr. 805/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 15. lpp.).

(3)  Ģenerāladvokāta A. La Pergola1999. gada 2. februāra secinājumi — iepriekš minētās Unibank lietas 7. punkts.

(4)  Sk. Regulas (EK) Nr. 44/2001 22. panta 1. un 3. punktu.

---

PIELIKUMS

DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

1.   Savstarpēja uzticība tiesību jomā Kopienā pamato to, ka nākotnē būtu atceļamas procedūras saistībā ar autentiskā dokumenta pārbaudi un ticamību pārrobežu jomā.

2.   Šādu autentiskā dokumenta atzīšanu, lai to izmantotu attiecīgajā dalībvalstī, var noraidīt tikai tad, ja pastāv būtiskas un pamatotas šaubas attiecībā uz tā autentiskumu vai arī tad, ja atzīšana ir pretrunā ar attiecīgās dalībvalsts sabiedrisko kārtību.

3.   Parlaments prasa Komisijai, pamatojoties uz EK līguma 65. panta a) apakšpunktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, tam iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai paredzētu autentisko dokumentu savstarpēju atzīšanu un izpildi.

4.   Tiesību akts, kas attiecas uz tiesību akta priekšlikumu, ir jāpiemēro visiem autentiskajiem dokumentiem civiltiesību un komerctiesību jomā, izņemot tos dokumentus, kas attiecas uz nekustamo īpašumu un kuri jāreģistrē vai kurus var reģistrēt, vai arī norādīt publiskajā reģistrā. Tas nav jāpiemēro jautājumiem saistībā ar piemērojamiem tiesību aktiem, ko piemēro autentiskajam dokumentam, un jautājumiem attiecībā uz valsts iestāžu un ierēdņu kompetenci, organizāciju un struktūru, tostarp autentifikācijas procedūru.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/63

---

E-tiesiskums

P6_TA(2008)0637

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par e-tiesiskumu (2008/2125(INI))

(2010/C 45 E/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 192. panta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro daļu,

| — | ņemot vērā Padomes Juridisko datu apstrādes darba grupas (e-tiesiskums) paveikto, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Juridisko datu apstrādes darba grupas (e-tiesiskums) paveikto,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. maija paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (COM(2008)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. maija paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (COM(2008)0329),

| — | ņemot vērā darbu, ko šajā jomā patlaban veic Eiropas Padomē izveidotā Eiropas Tiesiskuma efektivitātes komisija (CEPEJ), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko šajā jomā patlaban veic Eiropas Padomē izveidotā Eiropas Tiesiskuma efektivitātes komisija (CEPEJ),

| — | ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0467/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0467/2008),

| A. | tā kā 2007. gadā Padome nolēma uzsākt darbu, lai Eiropas līmenī izstrādātu tieslietu jomā izmantojamas informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), galvenokārt pievēršoties Eiropas portāla izveidei; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gadā Padome nolēma uzsākt darbu, lai Eiropas līmenī izstrādātu tieslietu jomā izmantojamas informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), galvenokārt pievēršoties Eiropas portāla izveidei;

| B. | tā kā saskaņā ar aplēsēm Eiropā apmēram 10 miljoni cilvēku ir iesaistīti pārrobežu tiesas prāvās un tādēļ plašāka informācijas tehnoloģiju (IT) pielietošana ir būtiski svarīga, lai pilsoņiem nodrošinātu labāku piekļuvi tiesu iestādēm un lai racionalizētu un vienkāršotu tiesvedību, kā arī saīsinātu lietu izskatīšanas termiņus un samazinātu ar tiesas spriešanu saistītās izmaksas pārrobežu tiesas prāvās; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar aplēsēm Eiropā apmēram 10 miljoni cilvēku ir iesaistīti pārrobežu tiesas prāvās un tādēļ plašāka informācijas tehnoloģiju (IT) pielietošana ir būtiski svarīga, lai pilsoņiem nodrošinātu labāku piekļuvi tiesu iestādēm un lai racionalizētu un vienkāršotu tiesvedību, kā arī saīsinātu lietu izskatīšanas termiņus un samazinātu ar tiesas spriešanu saistītās izmaksas pārrobežu tiesas prāvās;

| C. | tā kā e-tiesiskumam ir plaša definīcija, kurā vispārīgi minēta elektronisko tehnoloģiju lietošana tieslietu jomā, un tā kā šī definīcija attiecas uz vairākiem jautājumiem, kuriem nav jābūt saistītiem ar e-tiesiskuma jēdzienu tādā izpratnē, kā to interpretē Komisija 2008. gada 30. maija paziņojumā “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” un Padomes darba grupa e-tiesiskuma jautājumos; |
| --- | --- |

C.

tā kā e-tiesiskumam ir plaša definīcija, kurā vispārīgi minēta elektronisko tehnoloģiju lietošana tieslietu jomā, un tā kā šī definīcija attiecas uz vairākiem jautājumiem, kuriem nav jābūt saistītiem ar e-tiesiskuma jēdzienu tādā izpratnē, kā to interpretē Komisija 2008. gada 30. maija paziņojumā “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” un Padomes darba grupa e-tiesiskuma jautājumos;

| D. | tā kā informāciju tehnoloģijas var ievērojami veicināt Eiropas tiesu iestāžu un tiesību sistēmas pieejamību un efektivitāti, ja šīs tehnoloģijas tiek izmantotas pareizi; tā kā, Eiropā palielinoties iekšējā tirgus integrācijai un pieaugot mobilitātei, arvien biežāk būs sastopamas problēmas, kas raksturīgas pārrobežu tiesu sistēmai, piemēram, saistībā ar valodu, attālumu un svešu tiesību sistēmu; tā kā šīs problēmas tomēr zināmā mērā var vienkāršot, atbilstīgi izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas, tādējādi ne tikai uzlabojot tiesas pieejamību Eiropas pilsoņiem, bet arī veicinot vienotā tirgus efektivitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā informāciju tehnoloģijas var ievērojami veicināt Eiropas tiesu iestāžu un tiesību sistēmas pieejamību un efektivitāti, ja šīs tehnoloģijas tiek izmantotas pareizi; tā kā, Eiropā palielinoties iekšējā tirgus integrācijai un pieaugot mobilitātei, arvien biežāk būs sastopamas problēmas, kas raksturīgas pārrobežu tiesu sistēmai, piemēram, saistībā ar valodu, attālumu un svešu tiesību sistēmu; tā kā šīs problēmas tomēr zināmā mērā var vienkāršot, atbilstīgi izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas, tādējādi ne tikai uzlabojot tiesas pieejamību Eiropas pilsoņiem, bet arī veicinot vienotā tirgus efektivitāti;

| E. | tā kā CEPEJ ziņojumā par informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošanu Eiropas tiesu sistēmās ir uzsvērts, ka elektronisko tehnoloģiju lietošana tiesu darbībā ne vienmēr dod pozitīvu rezultātu un tādēļ, lai gūtu labus rezultātus, jāveic institucionāli un stratēģiski pasākumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā CEPEJ ziņojumā par informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošanu Eiropas tiesu sistēmās ir uzsvērts, ka elektronisko tehnoloģiju lietošana tiesu darbībā ne vienmēr dod pozitīvu rezultātu un tādēļ, lai gūtu labus rezultātus, jāveic institucionāli un stratēģiski pasākumi;

| F. | tā kā saistībā ar informācijas tehnoloģiju izmantošanu strīdu izšķiršanā un izlīguma procedūrās ilgtermiņā būs nepieciešami būtiski grozījumi procesuālajās tiesībās, kā arī izmaiņas tiesību aktu projektu sagatavošanā un koncepcijas izstrādē, un, lai nodrošinātu tiesību efektīvu īstenošanu un tiesas pieejamību, būs vajadzīga reģistru (komercreģistru un uzņēmumu reģistru, zemesgrāmatu, testamentu reģistru utt.) sasaiste; tā kā Parlaments jau ir bijis iesaistīts jautājumu risināšanā, lai lielākā mērā izmantotu informācijas tehnoloģijas saistībā ar lietu izskatīšanu tiesā, izskatot tiesību aktus par maza apmēra prasībām, par Eiropas izpildes rīkojumu un par strīdu izšķiršanu ārpus tiesas; tā kā jārosina izmantot informācijas tehnoloģijas visās jomās, tostarp attiecībā uz dokumentu iesniegšanu, izplatīšanu un nodošanu, pierādījumu iesniegšanu un juridiskās palīdzības pieteikumu izskatīšanu, un tādēļ IT izmantošana jāatspoguļo visos turpmākajos likumdošanas priekšlikumos; tā kā jau varētu apsvērt pasākumus elektronisko aktu, parādnieku aktīvu pārredzamības un pierādījumu jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā saistībā ar informācijas tehnoloģiju izmantošanu strīdu izšķiršanā un izlīguma procedūrās ilgtermiņā būs nepieciešami būtiski grozījumi procesuālajās tiesībās, kā arī izmaiņas tiesību aktu projektu sagatavošanā un koncepcijas izstrādē, un, lai nodrošinātu tiesību efektīvu īstenošanu un tiesas pieejamību, būs vajadzīga reģistru (komercreģistru un uzņēmumu reģistru, zemesgrāmatu, testamentu reģistru utt.) sasaiste; tā kā Parlaments jau ir bijis iesaistīts jautājumu risināšanā, lai lielākā mērā izmantotu informācijas tehnoloģijas saistībā ar lietu izskatīšanu tiesā, izskatot tiesību aktus par maza apmēra prasībām, par Eiropas izpildes rīkojumu un par strīdu izšķiršanu ārpus tiesas; tā kā jārosina izmantot informācijas tehnoloģijas visās jomās, tostarp attiecībā uz dokumentu iesniegšanu, izplatīšanu un nodošanu, pierādījumu iesniegšanu un juridiskās palīdzības pieteikumu izskatīšanu, un tādēļ IT izmantošana jāatspoguļo visos turpmākajos likumdošanas priekšlikumos; tā kā jau varētu apsvērt pasākumus elektronisko aktu, parādnieku aktīvu pārredzamības un pierādījumu jomā;

| G. | tā kā ideja izveidot e-tiesiskuma portālu/tīklu ir apsveicama, bet jārūpējas par to, lai tiktu apmierinātas gan ES pilsoņu, gan ES praktizējošo juristu vajadzības un veicināta tiesu pieejamība, piedāvājot pārredzamas un vienkāršas iespējas piekļūt informācijai; tā kā tādēļ ir jāveicina saikne starp ES pilsoņiem un valstu varasiestādēm, un noziegumu upuriem, aizdomās turētajiem un tiesu sistēmas izmantotājiem kopumā ikdienas dzīvē jāspēj gūt labumu no ES tiesiskuma instrumentiem; tā kā, lai panāktu patiesu efektivitāti, šo portālu/tīklu vienlaikus kā izmēģinājuma projektu vajadzētu iekļaut Eiropas komunikāciju tīklu sistēmā, kā ieskicēts EK līguma 154. pantā un konkretizēts Komisijas 2008. gada 29. septembra paziņojumā (COM(2008)0583) izklāstītajos Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumos (ISA); |
| --- | --- |

G.

tā kā ideja izveidot e-tiesiskuma portālu/tīklu ir apsveicama, bet jārūpējas par to, lai tiktu apmierinātas gan ES pilsoņu, gan ES praktizējošo juristu vajadzības un veicināta tiesu pieejamība, piedāvājot pārredzamas un vienkāršas iespējas piekļūt informācijai; tā kā tādēļ ir jāveicina saikne starp ES pilsoņiem un valstu varasiestādēm, un noziegumu upuriem, aizdomās turētajiem un tiesu sistēmas izmantotājiem kopumā ikdienas dzīvē jāspēj gūt labumu no ES tiesiskuma instrumentiem; tā kā, lai panāktu patiesu efektivitāti, šo portālu/tīklu vienlaikus kā izmēģinājuma projektu vajadzētu iekļaut Eiropas komunikāciju tīklu sistēmā, kā ieskicēts EK līguma 154. pantā un konkretizēts Komisijas 2008. gada 29. septembra paziņojumā (COM(2008)0583) izklāstītajos Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumos (ISA);

| H. | tā kā — ņemot vērā to, ka tikai 50 % Eiropas pilsoņu ir piekļuve internetam —, izstrādājot un ieviešot e-tiesiskuma pakalpojumus, vajadzētu pilnībā ievērot pārredzamības, vienlīdzības likuma priekšā un sabiedrības pārraudzības principus, un šiem pakalpojumiem vismaz pārejas periodā pēc savas būtības vajadzētu būt fakultatīviem papildpakalpojumiem attiecībā uz dalībvalstīs līdz šim īstenoto praksi; |
| --- | --- |

H.

tā kā — ņemot vērā to, ka tikai 50 % Eiropas pilsoņu ir piekļuve internetam —, izstrādājot un ieviešot e-tiesiskuma pakalpojumus, vajadzētu pilnībā ievērot pārredzamības, vienlīdzības likuma priekšā un sabiedrības pārraudzības principus, un šiem pakalpojumiem vismaz pārejas periodā pēc savas būtības vajadzētu būt fakultatīviem papildpakalpojumiem attiecībā uz dalībvalstīs līdz šim īstenoto praksi;

| I. | tā kā pastāvošie portāli ir primitīvi, tajos ir grūti orientēties un tie nav lietotājdraudzīgi un tā kā informācijas, elektronisko sistēmu un reģistru pieejamības uzlabošanai ir jāpiesaista labākie IT speciālisti; tā kā vienotā Eiropas tiesiskuma portālā, kurā paredzēta atsevišķa piekļuve tiesu iestādēm un valsts ierēdņiem, tiesību speciālistiem un citiem juridisko profesiju pārstāvjiem un pilsoņiem, ir jānodrošina identifikācijas pārvaldības sistēma, lai nodalītu pilsoņiem paredzēto portāla sadaļu no speciālistiem paredzētās portāla sadaļas; tā kā, kaut arī ir visai svarīgi turpināt veidot un uzlabot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, galvenā uzmanība tomēr vairāk nekā jebkad ir jāpievērš tiesu sistēmas pieejamības nodrošināšanai pilsoņiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā pastāvošie portāli ir primitīvi, tajos ir grūti orientēties un tie nav lietotājdraudzīgi un tā kā informācijas, elektronisko sistēmu un reģistru pieejamības uzlabošanai ir jāpiesaista labākie IT speciālisti; tā kā vienotā Eiropas tiesiskuma portālā, kurā paredzēta atsevišķa piekļuve tiesu iestādēm un valsts ierēdņiem, tiesību speciālistiem un citiem juridisko profesiju pārstāvjiem un pilsoņiem, ir jānodrošina identifikācijas pārvaldības sistēma, lai nodalītu pilsoņiem paredzēto portāla sadaļu no speciālistiem paredzētās portāla sadaļas; tā kā, kaut arī ir visai svarīgi turpināt veidot un uzlabot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, galvenā uzmanība tomēr vairāk nekā jebkad ir jāpievērš tiesu sistēmas pieejamības nodrošināšanai pilsoņiem un uzņēmumiem;

| J. | tā kā Eiropas tiesiskuma telpas izveidi zināmā mērā palēnina apstāklis, ka to tiesu iestāžu skaits, kam ir pieejama ES tiesiskuma apmācība, ir neliels un tā kā elektroniskie līdzekļi varētu ievērojami uzlabot iespējas izplatīt Eiropas tiesisko kultūru, kas ir topošās Eiropas tiesiskuma telpas pamats; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas tiesiskuma telpas izveidi zināmā mērā palēnina apstāklis, ka to tiesu iestāžu skaits, kam ir pieejama ES tiesiskuma apmācība, ir neliels un tā kā elektroniskie līdzekļi varētu ievērojami uzlabot iespējas izplatīt Eiropas tiesisko kultūru, kas ir topošās Eiropas tiesiskuma telpas pamats;

| K. | tā kā ir jāņem vērā, ka dalībvalstu tiesnešu zināšanu līmenis par Kopienas tiesību aktiem ievērojami atšķiras, kā norādīts Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcijā par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (1); |
| --- | --- |

K.

tā kā ir jāņem vērā, ka dalībvalstu tiesnešu zināšanu līmenis par Kopienas tiesību aktiem ievērojami atšķiras, kā norādīts Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcijā par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (1);

| L. | tā kā ir nekavējoties jāuzsāk nozīmīgāko jautājumu risināšana e-tiesiskuma jomā, tostarp valodu jautājuma risināšana; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir nekavējoties jāuzsāk nozīmīgāko jautājumu risināšana e-tiesiskuma jomā, tostarp valodu jautājuma risināšana;

| M. | tā kā tieslietu ministri ir atbalstījuši decentralizētu pieeju e-tiesiskuma izstrādāšanai Eiropas līmenī, nosakot nelielu centralizētu koordināciju, kas atļautu informācijas apmaiņu Eiropas līmenī, vienlaikus ļaujot valstu sistēmām darboties neatkarīgi un izvairoties no grūtībām, kas raksturīgas jaunas, centralizētas ES e-tiesiskuma sistēmas radīšanai, un tā kā dažas dalībvalstis ir iesaistītas divpusējā sadarbībā; tā kā Padomes darba grupa ir secinājusi, ka iniciatīvām e-tiesiskuma jomā attiecībā uz dalībvalstīm nav jābūt obligātām, bet tām būtu jārada dalībvalstīm pienākums ieviest jaunas valsts līmeņa sistēmas vai pamatos mainīt pastāvošās sistēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā tieslietu ministri ir atbalstījuši decentralizētu pieeju e-tiesiskuma izstrādāšanai Eiropas līmenī, nosakot nelielu centralizētu koordināciju, kas atļautu informācijas apmaiņu Eiropas līmenī, vienlaikus ļaujot valstu sistēmām darboties neatkarīgi un izvairoties no grūtībām, kas raksturīgas jaunas, centralizētas ES e-tiesiskuma sistēmas radīšanai, un tā kā dažas dalībvalstis ir iesaistītas divpusējā sadarbībā; tā kā Padomes darba grupa ir secinājusi, ka iniciatīvām e-tiesiskuma jomā attiecībā uz dalībvalstīm nav jābūt obligātām, bet tām būtu jārada dalībvalstīm pienākums ieviest jaunas valsts līmeņa sistēmas vai pamatos mainīt pastāvošās sistēmas;

| N. | tā kā informācijas tehnoloģijas ir izrādījušās iedarbīgs līdzeklis starptautiskās noziedzības apkarošanā, kā liecina, piemēram, Šengenas Informācijas sistēmas un tās turpmāko izstrādņu rezultāti; tā kā starptautiskās noziedzības novēršanai un apkarošanai ir pilnībā jāizmanto augsto tehnoloģiju iespējas, un izmēģinājuma projektiem, piemēram, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas projektam, ir jāsniedz viss iespējamais atbalsts, tostarp arī finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

N.

tā kā informācijas tehnoloģijas ir izrādījušās iedarbīgs līdzeklis starptautiskās noziedzības apkarošanā, kā liecina, piemēram, Šengenas Informācijas sistēmas un tās turpmāko izstrādņu rezultāti; tā kā starptautiskās noziedzības novēršanai un apkarošanai ir pilnībā jāizmanto augsto tehnoloģiju iespējas, un izmēģinājuma projektiem, piemēram, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas projektam, ir jāsniedz viss iespējamais atbalsts, tostarp arī finansiāls atbalsts;

| O. | tā kā dažās dalībvalstīs spēkā esošā pierādījumu vākšanas sistēma krimināllietās joprojām ir balstīta uz lēniem un neefektīviem līdzekļiem, ko piedāvā savstarpējā palīdzība krimināllietās, un tā kā atbilstīgā gadījumā un tikai tad, ja tas nekaitē liecību sniedzošās personas tiesiskajam statusam, liels progress klāt neesošu liecinieku liecību uzklausīšanā būtu tehnoloģisko risinājumu, piemēram, videokonferenču, izmantošana; |
| --- | --- |

O.

tā kā dažās dalībvalstīs spēkā esošā pierādījumu vākšanas sistēma krimināllietās joprojām ir balstīta uz lēniem un neefektīviem līdzekļiem, ko piedāvā savstarpējā palīdzība krimināllietās, un tā kā atbilstīgā gadījumā un tikai tad, ja tas nekaitē liecību sniedzošās personas tiesiskajam statusam, liels progress klāt neesošu liecinieku liecību uzklausīšanā būtu tehnoloģisko risinājumu, piemēram, videokonferenču, izmantošana;

| P. | tā kā Eiropas tiesiskuma telpas izveidē ietilpst arī ES pilsoņu pamattiesību un procesuālo garantiju uzlabošana un tā kā šī stratēģija jāīsteno, pilnībā ievērojot augstākos datu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas tiesiskuma telpas izveidē ietilpst arī ES pilsoņu pamattiesību un procesuālo garantiju uzlabošana un tā kā šī stratēģija jāīsteno, pilnībā ievērojot augstākos datu aizsardzības standartus;

| Q. | tā kā, īstenojot likumdošanas pasākumus, kuru mērķis ir palielināt zināšanas par pārējo dalībvalstu kriminālās tiesvedības sistēmām, vienlaikus ir jānodrošina šādu zināšanu pieejamība tiešsaistē, |
| --- | --- |

Q.

tā kā, īstenojot likumdošanas pasākumus, kuru mērķis ir palielināt zināšanas par pārējo dalībvalstu kriminālās tiesvedības sistēmām, vienlaikus ir jānodrošina šādu zināšanu pieejamība tiešsaistē,

1.   atbalsta Komisijas plānus, it īpaši priekšlikumu veicināt Eiropas sadarbspējas sistēmu, īstenojot programmu par elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC programmu), kā arī pašreiz notiekošo darbu saistībā ar elektronisko parakstu un elektronisko identitāti;

2.   aicina Komisiju papildināt Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu ar e-tiesiskuma telpu,

| a) | veicot konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir ieviest Eiropas e-tiesiskuma telpu; |
| --- | --- |

a)

veicot konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir ieviest Eiropas e-tiesiskuma telpu;

| b) | skaidri nodalot jautājumus, kurus skars ES darbība, piemēram, izmantojot citu definīciju vai arī jēdzienam “e-tiesiskums” pievienojot apzīmētāju “ES” — piemēram, “ES e-tiesiskums” vai “ES-tiesiskums”; |
| --- | --- |

b)

skaidri nodalot jautājumus, kurus skars ES darbība, piemēram, izmantojot citu definīciju vai arī jēdzienam “e-tiesiskums” pievienojot apzīmētāju “ES” — piemēram, “ES e-tiesiskums” vai “ES-tiesiskums”;

| c) | ieviešot e-tiesiskuma portālu/tīklu, kurš būtu noderīgs gan ES pilsoņu, gan praktizējošo juristu vajadzībām un kurā būtu nodrošināti pārredzami un vienkārši līdzekļi informācijas ieguvei, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu sistēmas, kā ieskicēts EK līguma 154. pantā un konkretizēts Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumos (ISA); |
| --- | --- |

c)

ieviešot e-tiesiskuma portālu/tīklu, kurš būtu noderīgs gan ES pilsoņu, gan praktizējošo juristu vajadzībām un kurā būtu nodrošināti pārredzami un vienkārši līdzekļi informācijas ieguvei, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu sistēmas, kā ieskicēts EK līguma 154. pantā un konkretizēts Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumos (ISA);

| d) | plaši izmantojot elektroniskos līdzekļus Eiropas tiesiskās kultūras izveidē; |
| --- | --- |

d)

plaši izmantojot elektroniskos līdzekļus Eiropas tiesiskās kultūras izveidē;

| e) | pilnībā izmantojot iespējas, ko starptautiskās noziedzības novēršanai un apkarošanai sniedz jaunās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

e)

pilnībā izmantojot iespējas, ko starptautiskās noziedzības novēršanai un apkarošanai sniedz jaunās tehnoloģijas;

| f) | nekavējoties uzlabojot un nodrošinot līdzekļus liecību iegūšanai citās dalībvalstīs, piemēram, videokonferenču sistēmas; |
| --- | --- |

f)

nekavējoties uzlabojot un nodrošinot līdzekļus liecību iegūšanai citās dalībvalstīs, piemēram, videokonferenču sistēmas;

| g) | stiprinot pamattiesības, procesuālās garantijas krimināllietu izskatīšanā un datu aizsardzību kā ES-tiesiskuma rīcības plāna izstrādes un īstenošanas neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

g)

stiprinot pamattiesības, procesuālās garantijas krimināllietu izskatīšanā un datu aizsardzību kā ES-tiesiskuma rīcības plāna izstrādes un īstenošanas neatņemamu sastāvdaļu;

3.   uzskata, ka iestāžu darbam jābūt vairāk vērstam uz pilsoņu interešu ievērošanu;

4.   atzinīgi vērtējot dalībvalstu entuziasmu attiecībā uz divpusēju projektu izstrādi, kurus vēlāk varētu paplašināt, iesaistot visas dalībvalstis, un tādējādi, cerams, gūt optimālu rezultātu visai ES kopumā, vienlaikus brīdina, ka šāda pieeja, iespējams, var radīt sadrumstalotību, un cer, ka tas netiks pieļauts;

5.   aicina Komisiju e-tiesiskuma kontekstā pievērst vajadzīgo uzmanību e-mācību līdzekļu attīstīšanai tieslietu sistēmas darbiniekiem;

6.   apstiprina, ka šajos ieteikumos ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;

7.   uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nav finansiālas ietekmes;

8.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tai pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0352.

---

PIELIKUMS

DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

1. ieteikums (par pieņemamā instrumenta formu un darbības jomu)

Tā kā Padome nav pieņēmusi rezolūciju par rīcības plānu, iesaistot Komisiju tā izpildē, Komisijai tiek lūgts izstrādāt rīcības plānu par e-tiesiskumu Eiropas līmenī. Plānā vajadzētu iekļaut vairākus konkrētus pasākumus, kuri izklāstīti turpmāk; dažu pasākumu rezultātā varētu tapt priekšlikumi tiesību aktiem, piemēram, par administratīvo sadarbību saskaņā ar EK līguma 66. pantu, savukārt, pamatojoties uz citiem pasākumiem, varētu izstrādāt ieteikumus vai administratīvos aktus un lēmumus.

(Konkrēta rīcība Eiropas tiesiskuma telpas īstenošanai) Pirmais solis šajā virzienā, protams, būtu nodrošināt visām ES tiesu iestādēm datoru, e-pasta adresi un interneta savienojumu. Tas var šķist pašsaprotami, bet diemžēl tā nav — bieži vien tiesu iestāžu rīcībā šo nepieciešamo līdzekļu nav, vai arī, pat ja tie ir, iestādes nevar vai negrib tos izmantot. Šī situācija ir jāmaina.

(E-tiesiskuma darbības jomas skaidra noteikšana) Lai novērstu pārpratumus, būtu lietderīgi skaidri nodalīt jautājumus, kurus skars ES rīcība, piemēram, izmantojot citu definīciju vai arī jēdzienam “e-tiesiskums” pievienojot apzīmētāju “ES” — “ES e-tiesiskums” vai “ES-tiesiskums”.

2. ieteikums (par pieņemamajā instrumentā obligāti iekļaujamo saturu)

Izstrādājot rīcības plānu, tajā vajadzētu iekļaut vismaz šādus pasākumus:

1.   ES tiesiskuma rīcības plāns

Lai nepieļautu sadrumstalotību un uzlabotu koordināciju un saskanību, Komisijai kopā ar Parlamentu jāsagatavo pilsoņu un praktizējošu juristu vajadzībām atbilstošs rīcības plāns ES-tiesiskuma jomā, kurā ieteikta stratēģija optimālai Eiropas tiesiskuma telpas īstenošanai. No šā viedokļa raugoties, ES iestādēm un dalībvalstīm lojāli jāsadarbojas (saskaņā ar EK līguma 10. pantu), apņemoties savstarpēji darīt zināmu būtisku informāciju, tostarp informāciju par nesen pieņemtiem tiesību aktiem, kā pēc analoģijas jau notiek iekšējā tirgū saistībā ar informācijas apmaiņu par valstu tehniskajiem noteikumiem. Vienlaikus, kaut arī apsveicams ir ikviens pasākums, kura mērķis ir uzlabot informācijas savstarpēju izpratni, vērība ir jāpievērš automātiskās tulkošanas sistēmām, proti, ir skaidri jādefinē un jāierobežo šo sistēmu izmantošana, jo automātiskie “tulkojumi” palaikam ir maldinoši.

2.   Pasākumi, lai nodrošinātu tiesību aktu noturīgumu nākotnē

Komisijai jāizveido piemērots mehānisms, lai nodrošinātu, ka visi turpmākie tiesību akti civiltiesību jomā ir izstrādāti tā, lai pieteikumu iesniegšanu būtu iespējams veikt tiešsaistē. Piemēram, varētu īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka ierosināto Eiropas privāto uzņēmumu var izveidot, izmantojot pieteikumus tiešsaistē, un ka priekšlikumi par tiesību aktu un citu autentisku aktu atzīšanu, piemēram, aktu, kuros reglamentēta pieaugušo tiesiskā aizsardzība, ir pielāgoti lietošanai tiešsaistē. Attiecīgi, ja, izstrādājot priekšlikumus, tiek paredzēts, ka pilsoņiem jāaizpilda veidlapas, veidlapu paraugus jau pašā sākumā vajadzētu izstrādāt un formatēt tā, lai tos varētu izmantot elektroniski un lai tie būtu pieejami visās dalībvalstu oficiālajās valodās. Vajadzētu veikt pasākumus, lai maksimāli samazinātu nepieciešamību ievadīt brīvu tekstu un nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā tiek sniegta palīdzība tiešsaistē visās oficiālajās valodās un ka ir pieejami tiešsaistes elektroniski tulkošanas pakalpojumi. Turklāt, ja ir jāparedz dokumentu izsniegšana, vajadzētu iekļaut noteikumu, lai nodrošinātu, ka izsniegt dokumentus un īstenot saziņu var ar elektroniskā pasta starpniecību, izmantojot elektronisko parakstu, bet mutisku liecību nepieciešamības gadījumā vajadzētu veicināt videokonferenču izmantošanu.

Visos turpmākajos priekšlikumos vajadzētu iekļaut pamatotu Komisijas norādi, ka ir veikta pārbaude par priekšlikuma atbilstību e-tiesiskuma koncepcijai.

Komisijai vajadzētu pārskatīt visus spēkā esošos tiesību aktus, kuri attiecas uz tiesas spriešanu civillietās, un vajadzības gadījumā ierosināt grozījumus, lai spēkā esošos tiesību aktus saskaņotu ar prasībām, kas izriet no e-tiesiskuma. Precīzāk runājot, Komisijai šajā sakarībā tiek lūgts prioritārā kārtībā pārbaudīt Eiropas maza apjoma prasību izskatīšanas procedūru, Eiropas izpildes rīkojumu un alternatīvus strīdu izšķiršanas veidus, lai pilsoņiem un uzņēmumiem būtu ļauta tieša piekļuve minētajiem tiesību sistēmas komponentiem tiešsaistē. Tāpat vajadzētu no jauna izskatīt Dokumentu izsniegšanas regulu (1) un Regulu par pierādījumu iegūšanu civillietās (2). Par mērķi vajadzētu izvirzīt nevis tādu sistēmu, kurā priekšroka tiek dota vienīgi komercsektoru pārstāvošiem procesa dalībniekiem, kas iesnieguši liela apjoma prasības, bet gan tādu efektīvu un vienkāršu instrumentu kopumu, kuri ir noderīgi un izmantojami vienkāršiem iedzīvotājiem un maziem uzņēmumiem.

3.   Pasākumi civilprocesa jautājumos

Komisijai un Padomei, ņemot vērā attīstību informācijas tehnoloģiju nozarē, vajadzētu ziņot Eiropas Parlamentam par procesuālo tiesību reformu un saskaņošanu un par tiesību aktiem pierādījumu iegūšanas un pārbaudes jomā pārrobežu lietās un lietās, kuras izskata Eiropas Kopienu Tiesa. Par mērķi vajadzētu izvirzīt pārrobežu mēroga civillietu izskatīšanas vienkāršošanu, paātrināšanu un izdevumu samazināšanu.

4.   Pasākumi attiecībā uz līgumtiesībām un patērētāju tiesībām

Šajā jautājumā īpaša uzmanība jāpievērš preventīviem tiesību aktiem, paredzot lielāku konkrētību un vienkāršību un izvairoties no kļūdām, problēmām un izmaksām, kuras jo īpaši ir saistītas ar starptautiskajām privāttiesībām.

Šajā sakarībā Komisijai tiek lūgts izstrādāt elektroniskās tirdzniecības standartnoteikumus un nosacījumus. Tādējādi tas ļautu tirgotājiem, kas savus produktus izplata elektroniski, piedāvāt tā dēvēto “zilo ikonu”, kuru izmantojot, patērētāji (vai citi tirgotāji) varētu apstiprināt, ka piekrīt Eiropas standarta līgumtiesību attiecināšanai uz konkrētajiem darījumiem. Šo procedūru varētu savienot ar sistēmu, kas paredz sūdzību iesniegšanu tiešsaistē, un piekļuvi apstiprinātai alternatīvai strīdu izšķiršanai tiešsaistē.

5.   Pasākumi saistībā ar valodām, daudzvalodību un sadarbspēju

Vajadzētu izveidot programmu, lai pārbaudītu, kā Eiropas e-tiesiskuma portālos vislabāk nodrošināt tiešsaistes tulkošanas iespējas. Vienlaikus vajadzētu izveidot darba grupu, kas nodarbotos ar terminoloģijas vienkāršošanu un standartizēšanu. Katrai dalībvalstij vajadzētu nodrošināt datubāzi, kurā būtu uzskaitīti tiesu iestāžu rīcībā esošie tulki un tulkotāji.

6.   Pasākumi Eiropas e-tiesiskuma portālu izveidošanai

Visus iepriekš minētos pasākumus vajadzētu apvienot koordinācijas un administratīvajā vienībā, kuras kompetencē būtu arī atsevišķu dalībvalstu ieguldījuma koordinācija, nodrošinot, ka to devums ir savstarpēji savietojams.

Minētās koordinācijas un administratīvās vienības kompetencē vajadzētu būt arī Eiropas e-tiesiskuma portāla izveidei un darbībai, paredzot tajā atsevišķas sadaļas pilsoņiem, tiesību speciālistiem, tiesu iestāžu darbiniekiem un valsts ierēdņiem, un tai jāsniedz ziņojumi par tiesiskumu, brīvību un drošību atbildīgajam komisāram, Eiropas Parlamentam un Padomei. Iespējami drīz (ne vēlāk kā 2009.—2010. gadā) vajadzētu uzsākt pētījumus par elektronisko parakstu iespējamību tiesiskas sistēmas ietvaros, kā arī par attālo piekļuvi dalībvalstu datubāzēm (maksātnespējas reģistriem, zemesgrāmatām, komercreģistriem utt.) un par aizsargāta tīkla izveidošanas iespēju, ņemot vērā Padomes jau gūtos rezultātus (maksātnespējas reģistru savienojamību, iespējamo sadarbību zemesgrāmatu un pielīdzināmu iestāžu, kā arī komercreģistru starpā). Pētījumu par informācijas apmaiņas iespējamību virtuālajā telpā vajadzētu uzsākt 2011. gadā. Šiem iespējamības pētījumiem jāatbilst atklātuma un informācijas pieejamības noteikumiem, kas paredzēti katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu datu aizsardzību un juridisko noteiktību attiecībā uz informāciju.

Īstenojot šos pētījumus, vajadzētu ņemt vērā notāru jau paveikto darbu šajā jomā (parakstu atzīšana, e-notariāts, testamentu reģistrs utt.). Mērķis ir nodrošināt lietotājdraudzīgus instrumentus pilsoņiem, uzņēmumiem, praktizējošiem juristiem, tiesu iestāžu darbiniekiem un par tieslietu administrēšanu atbildīgajiem ierēdņiem.

a)   Pilsoņiem paredzētais Eiropas e-tiesiskuma portāls

Šo daudzvalodīgo portālu vajadzētu veidot tā, lai sniegtu daudzveidīgu atbalstu pilsoņiem un uzņēmumiem, kuriem nepieciešama juridiskā palīdzība un sākotnējas juridiskas konsultācijas par juridiskām problēmām pārrobežu kontekstā.

Līdzās iespējai izmantot juridiskās datubāzes un elektroniskos tiesiskās aizsardzības līdzekļus (neliela apjoma prasījumi, maksājuma pieprasījumi), un tiešsaistē pieejamas alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras (tostarp SOLVIT), kā arī vērsties pie ombuda, šajā portālā vajadzētu iekļaut inteliģentu sistēmu, ar kuras palīdzību pilsoņi varētu noskaidrot, kā risināt juridiskas problēmas. Šādai sistēmai vajadzētu sniegt cilvēkiem padomu, kā a) citā dalībvalstī atrast juristu — advokātu, notāru, juriskonsultu utt., kas runā attiecīgajā valodā (un izklāstīt, kādas ir attiecīgo speciālistu funkcijas), b) noskaidrot, kāda juridiskā palīdzība vispār ir pieejama, un c) konstatēt, kas jādara, lai citā dalībvalstī veiktu atsevišķas formalitātes (piemēram, kā notiek uzņēmējsabiedrības dibināšana, pārskatu iesniegšana, testamenta sastādīšana, mājas iegāde vai pārdošana utt.). Šai sistēmai vajadzētu sniegt padomu arī tādā situācijā, kad nepieciešams izprast problēmas veidu, noskaidrot, kādas procesuālas darbības jāveic utt.

Ja iespējams, sākotnējo juridisko palīdzību vajadzētu sniegt bez maksas, izmantojot elektronisko pastu, ar profesionālo struktūru starpniecību un to uzraudzībā. Vismaz ir jābūt pieejamiem reģistriem, kur norādīti katras dalībvalsts advokāti, notāri, tiesu izpildītāji, tiesas kurjeri, revidenti, valsts licencēti eksperti un tiesu iestāžu rīcībā esošie tulki un tulkotāji, līdzās norādot saiti uz kompetento profesionālo struktūru. Vajadzētu būt pieejamiem arī viegli saprotamiem pārskatiem par katras dalībvalsts tiesību sistēmu.

Vajadzētu nodrošināt arī ātru piekļuvi juridiskajai palīdzībai un policijai ārkārtas situācijās.

Turklāt portālā vajadzētu nodrošināt piekļuvi dažādiem reģistriem un iespēju publicēt valstu oficiālos laikrakstus.

b)   Aizsargātais Eiropas e-tiesiskuma portāls

Veidojot šo portālu, kas būs paredzēts tiesnešu, tiesu iestāžu ierēdņu, valsts tieslietu ministriju ierēdņu un praktizējošo juristu vajadzībām, jāparedz piekļuves tiesību hierarhija tajā iekļauto datu aizsardzībai.

Šim portālam vajadzētu ne vien sniegt piekļuvi juridiskām un tiesību aktu datubāzēm un iespējami daudziem valstu reģistriem, bet arī radīt iespējas drošai saziņai, videokonferenču rīkošanai un dokumentu apmaiņai tiesu iestāžu starpā, kā arī starp tiesu iestādēm un procesā iesaistītajām pusēm (tiesas procesu dematerializēšana). Šā iemesla dēļ portālā jāparedz iespēja veikt elektroniskā paraksta pārbaudi un jānodrošina attiecīgu pārbaudes sistēmu izmantošana.

Portālā vajadzētu paredzēt arī informācijas apmaiņas iespējas, piemēram, par personām, kurām aizliegts strādāt ar bērniem vai ieņemt amatus, kas saistīti ar uzņēmumu operatīvo vadību.

Vajadzētu rosināt Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās informācijas centrus aktīvi piedalīties Eiropas e-tiesiskuma izveidē, sekmējot topošo portālu koncepcijas izstrādi un šo portālu izveidi, tostarp pievēršoties pilsoņiem paredzētajam e-tiesiskuma portālam, kura izveidi paredz Kopienas e-tiesiskuma politika un kura mērķis ir nodrošināt pilsoņiem tiešu piekļuvi tiesu sistēmai. Uzsākot šo iniciatīvu, dalībvalstu tieslietu ministrijām savās tīmekļa vietnēs vajadzētu iekļaut saiti uz Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla vietni.

Portālam vajadzētu sniegt ES pilsoņiem informāciju par dalībvalstu kriminālās tiesvedības sistēmu, it īpaši attiecībā uz viņu tiesībām, un tajā jānorāda gan praktiska informācija par to, kurā iestādē vērsties un kā to darīt, un kā saņemt veidlapas, gan informācija par juridisko palīdzību, gan tādu juristu saraksts, kuri var strādāt ar ārvalstu klientiem. Vēl šā portāla uzdevums būtu nodrošināt praktizējošiem juristiem piekļuvi ES tiesību aktiem un atbilstīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem. Eiropas Tiesiskās apmācības (EJT), Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās (EJN) un Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla (EJTN), kā arī citu organizāciju tīmekļa vietnēs jau ir pieejama plaša un noderīga informācija. Tomēr šī informācija ir fragmentāra un to ir grūti atrast. Jādara pieejami atbilstīgie tiesas nolēmumi. Visai šai informācijai jābūt pieejamai gan tiešsaistē, gan nesaistes režīmā, un īpaša uzmanība jāpievērš sinhronizācijas mehānismam, kas piedāvā atjauninātu informāciju (RSS-feed).

7.   Tiesiskā apmācība

Lai izplatītu Eiropas tiesiskuma kultūru un būtu sasniedzami iespējami daudzi tiesu sistēmas darbinieki, ikvienam amatā ieceltam tiesnesim, tiklīdz tas sācis pildīt amata pienākumus, ir jāizsniedz “izdzīvošanas komplekts”, proti, CD vai USB atmiņas karte, kurā ierakstīts ES līgums, EK līgums, pamatdokumenti par tiesisko sadarbību un informācija par citu dalībvalstu tiesu sistēmām. Ir arī jāapsver iespēja izdot pilsoņiem paredzētas ES publikācijas, kurās sniegta praktiska informācija par ES tiesu iestāžu sadarbību un citu dalībvalstu kriminālās tiesvedības sistēmām. Turklāt Komisijai un Padomei ir jāvelta pienācīga uzmanība un jāsniedz nepieciešamais atbalsts Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla piedāvātajiem elektroniskajiem apmācības līdzekļiem.

8.   Starptautiskās noziedzības novēršana un apkarošana

Līdz šim svarīgākais e-tiesiskuma lietojums kriminālās tiesvedības jomā ir Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmas izveide. Lai šī sistēma būtu iedarbīga, tās atbalstam nepieciešama elektroniska sistēma, kas spētu savstarpēji savienot visu dalībvalstu sodāmības reģistrus (3), un šī sistēma ir nekavējoties jāievieš. Vēl viena būtiska IT lietojumprogramma tiesiskuma, brīvības un drošības jomā ir Šengenas Informācijas sistēma (SIS) — liela datubāze, kas ļauj attiecīgajām dalībvalstu iestādēm apmainīties ar informāciju un sadarboties dažādos veidos, tostarp sevišķi ātri un droši nosūtīt Eiropas apcietinājuma orderi. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra nostājā (4), ļoti nozīmīgs dalībnieks cīņā pret starptautisko noziedzību ES līmenī ir Eurojust. Eurojust koordinējošā darbība ir būtiska, lai vērstos pret noziegumiem, kuros arvien plašāk izmantoti tehnoloģiskie līdzekļi. Pateicoties arī novatoriskajai datu apstrādes sistēmai (E-POC sistēmai), Eurojust izskatīto lietu skaits 2008. gadā sasniedza 1 000. Šo piemēru skaits ir jāpalielina un tiem jāpiešķir ES finansējums.

9.   Videokonferences

Dažās dalībvalstīs videokonferenču rīkošana saistībā ar krimināllietām ir ierasta parādība. Izmantojot videokonferences, ir iespējams vākt pierādījumus, uzklausot klāt neesošu apsūdzēto, liecinieku vai ekspertu liecības un vienlaikus nodrošinot atbilstīgu aizsardzību tiem, kam šāda aizsardzība ir nepieciešama. 2000. gadā pieņemtajā Eiropas Konvencijā par savstarpēju palīdzību krimināllietās ir iekļauti noteikumi par liecinieku, apsūdzēto un ekspertu uzklausīšanu ar videokonferenču starpniecību. Šobrīd to ir ratificējušas 24 dalībvalstis. Eiropas Parlaments aicina dalībvalstis iespējami drīz pabeigt minētās konvencijas ratifikācijas procesu. Pagaidām nav pieejami statistikas dati par videokonferenču praktisko izmantošanu. Šķiet, ka videokonferenču piedāvātās iespējas vēl netiek izmantotas pilnībā un ka viens no iemesliem ir nepieciešamā elektroniskā atbalsta trūkums. Eiropas Savienībai iespējami drīz jāsniedz atbalsts un finansiāla palīdzība.

10.   Pamattiesību un procesuālo garantiju stiprināšana

Jebkurš tehniskais progress ir atzinīgi vērtējams līdz brīdim, kamēr tas neapdraud pamattiesības. Ņemot to vērā, stratēģijas un rīcības plāna sagatavošanā un īstenošanā vērība jāpievērš pamattiesību ievērošanai, jo īpaši procesuālajām garantijām un datu aizsardzībai, dodot ES pilsoņiem tiesības piekļūt informācijai, ko glabā un ar ko apmainās atbilstīgās iestādes, un informējot viņus par pieejamajiem aizsardzības līdzekļiem. Patiesa e-tiesiskuma stratēģija nevar darboties bez procesuālo garantiju saskaņošanas un atbilstošiem datu aizsardzības drošības pasākumiem attiecībā uz sadarbību kriminālās tiesvedības jomā.

---

(1)  Padomes 2000. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp.).

(2)  Padomes 2001. gada 28. maija Regula (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un krimināllietās (OV L 174, 27.6.2001., 1. lpp.).

(3)  Parlaments atbalsta šo projektu un cer, ka to īstenos, ņemot vērā tā 2008. gada 9. oktobra nostāju par Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) izveidi (P6_TA(2008)0465).

(4)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra nostāja par Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Itālijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Polijas Republikas, Portugāles Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes ierosmi, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par Eurojust stiprināšanu, un ar ko groza Lēmumu 2002/187/TI (P6_TA(2008)0384).

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/71

---

Pieaugušo juridiskā aizsardzība: pārrobežu ietekme

P6_TA(2008)0638

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz pieaugušo juridisko aizsardzību: pārrobežu ietekme (2008/2123(INI))

(2010/C 45 E/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK Līguma 192. panta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 192. panta otro daļu,

| — | ņemot vērā Hāgas 2000. gada 13. janvāra konvenciju par pieaugušo starptautisko aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hāgas 2000. gada 13. janvāra konvenciju par pieaugušo starptautisko aizsardzību,

| — | ņemot vērā 2006. gada 13. decembra ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 13. decembra ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (COM(2008)0530), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (COM(2008)0530),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 10. maija paziņojumu Padomei un Parlamentam “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem: partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” (COM(2005)0184), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 10. maija paziņojumu Padomei un Parlamentam “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem: partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” (COM(2005)0184),

| — | ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0460/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0460/2008),

| A. | tā kā iepriekšminētajā paziņojumā par Hāgas programmu Komisija par prioritāti pasludina nepieciešamību nodrošināt patiesu Eiropas telpu civiltiesiskuma jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu un izpildi; |
| --- | --- |

A.

tā kā iepriekšminētajā paziņojumā par Hāgas programmu Komisija par prioritāti pasludina nepieciešamību nodrošināt patiesu Eiropas telpu civiltiesiskuma jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu un izpildi;

| B. | tā kā rit darbs un apspriedes saistībā ar lēmumiem ģimenes īpašumu, mantojumu un testamentu lietās, lai sagatavotu priekšlikumus jauniem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā rit darbs un apspriedes saistībā ar lēmumiem ģimenes īpašumu, mantojumu un testamentu lietās, lai sagatavotu priekšlikumus jauniem tiesību aktiem;

| C. | tā kā nepieciešams veicināt arī tādu tiesu vai administratīvu lēmumu atzīšanu un izpildi, kas pieņemti attiecībā uz personām, kurām tiek piemēroti aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā nepieciešams veicināt arī tādu tiesu vai administratīvu lēmumu atzīšanu un izpildi, kas pieņemti attiecībā uz personām, kurām tiek piemēroti aizsardzības pasākumi;

| D. | tā kā jāpievērš uzmanība to personu, kurām tiek piemēroti aizsardzības pasākumi, delikātajai situācijai un neaizsargātībai, kā arī nepieciešamībai ātri apstrādāt sadarbības, informācijas, atzīšanas vai izpildes pieprasījumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā jāpievērš uzmanība to personu, kurām tiek piemēroti aizsardzības pasākumi, delikātajai situācijai un neaizsargātībai, kā arī nepieciešamībai ātri apstrādāt sadarbības, informācijas, atzīšanas vai izpildes pieprasījumus;

| E. | tā kā ir izveidojušās situācijas, kad tiesiskās aizsardzības īstenošana skar divas vai vairākas dalībvalstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir izveidojušās situācijas, kad tiesiskās aizsardzības īstenošana skar divas vai vairākas dalībvalstis;

| F. | tā kā ir izveidojušās arī situācijas, kad ar tiesisko aizsardzību saistītas lietas attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm un attiecas uz dalībvalstīm un valstīm, kas neietilpst ES, jo īpaši saistībā ar tradicionālajām migrācijas plūsmām (agrākās kolonijas, ASV un Kanāda); |
| --- | --- |

F.

tā kā ir izveidojušās arī situācijas, kad ar tiesisko aizsardzību saistītas lietas attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm un attiecas uz dalībvalstīm un valstīm, kas neietilpst ES, jo īpaši saistībā ar tradicionālajām migrācijas plūsmām (agrākās kolonijas, ASV un Kanāda);

| G. | tā kā pieaugošā pārvietošanās starp dalībvalstīm, no kurām kopumā vairāk izbrauc pensionāri, tostarp arī mazāk aizsargātas pilngadīgas personas, un tām dalībvalstīm, kurās kopumā vairāk iebrauc pensionēti cilvēki, ir radījusi problēmas; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieaugošā pārvietošanās starp dalībvalstīm, no kurām kopumā vairāk izbrauc pensionāri, tostarp arī mazāk aizsargātas pilngadīgas personas, un tām dalībvalstīm, kurās kopumā vairāk iebrauc pensionēti cilvēki, ir radījusi problēmas;

| H. | tā kā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumā dalībvalstīm Nr. R(99) 4 par mazāk aizsargātu pieaugušu personu tiesiskās aizsardzības principiem, ko pieņēma 1999. gada 23. februāris, visas ES dalībvalstis vienojās, ka ir jānodrošina mazāk aizsargātu pieaugušo tiesiskā aizsardzība un ir nepieciešami šo aizsardzību reglamentējoši principi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumā dalībvalstīm Nr. R(99) 4 par mazāk aizsargātu pieaugušu personu tiesiskās aizsardzības principiem, ko pieņēma 1999. gada 23. februāris, visas ES dalībvalstis vienojās, ka ir jānodrošina mazāk aizsargātu pieaugušo tiesiskā aizsardzība un ir nepieciešami šo aizsardzību reglamentējoši principi;

| I. | tā kā vienam no personu brīvas pārvietošanās tiesību stūrakmeņiem jābūt mazāk aizsargātu pilngadīgu personu tiesiskajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā vienam no personu brīvas pārvietošanās tiesību stūrakmeņiem jābūt mazāk aizsargātu pilngadīgu personu tiesiskajai aizsardzībai;

| J. | tā kā dalībvalstu tiesību akti aizsardzības pasākumu jomā ir atšķirīgi; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstu tiesību akti aizsardzības pasākumu jomā ir atšķirīgi;

| K. | tā kā jāņem vērā noteikumi, kas minēti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā jāņem vērā noteikumi, kas minēti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām;

| L. | tā kā Hāgas konvencijas noteikumi var palīdzēt sasniegt mērķi pabeigt tiesiskuma, brīvības un drošības telpas izveidi, atvieglojot to lēmumu atzīšanu un izpildi, ar kuriem paredz aizsardzības pasākumus, nosaka piemērojamos tiesību aktus un centrālo iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Hāgas konvencijas noteikumi var palīdzēt sasniegt mērķi pabeigt tiesiskuma, brīvības un drošības telpas izveidi, atvieglojot to lēmumu atzīšanu un izpildi, ar kuriem paredz aizsardzības pasākumus, nosaka piemērojamos tiesību aktus un centrālo iestāžu sadarbību;

| M. | tā kā ir jāīsteno īpaši un piemēroti dalībvalstu sadarbības pasākumi, kuriem par pamatu varētu izmantot šajā konvencijā noteiktos instrumentus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāīsteno īpaši un piemēroti dalībvalstu sadarbības pasākumi, kuriem par pamatu varētu izmantot šajā konvencijā noteiktos instrumentus;

| N. | tā kā varētu tikt ieviestas vienotas Kopienas veidlapas, lai veicinātu informēšanu par lēmumiem par aizsardzības pasākumu piemērošanu, kā arī šo lēmumu apriti, atzīšanu un izpildi; |
| --- | --- |

N.

tā kā varētu tikt ieviestas vienotas Kopienas veidlapas, lai veicinātu informēšanu par lēmumiem par aizsardzības pasākumu piemērošanu, kā arī šo lēmumu apriti, atzīšanu un izpildi;

| O. | tā kā vienota Kopienas veidlapa varētu tikt ieviesta Eiropas Savienības līmenī saistībā ar pilnvaru rīcībnespējas gadījumā, lai nodrošinātu šo pilnvaru efektīvu darbību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

O.

tā kā vienota Kopienas veidlapa varētu tikt ieviesta Eiropas Savienības līmenī saistībā ar pilnvaru rīcībnespējas gadījumā, lai nodrošinātu šo pilnvaru efektīvu darbību visās dalībvalstīs;

| P. | tā kā varētu ieviest mehānismus, lai atvieglotu pilnvaru ilgstošu atzīšanu, reģistrēšanu un izmantošanu visā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

P.

tā kā varētu ieviest mehānismus, lai atvieglotu pilnvaru ilgstošu atzīšanu, reģistrēšanu un izmantošanu visā Eiropas Savienībā,

1.   atzinīgi vērtē Francijas prezidentūras saistības attiecībā uz mazāk aizsargātām pilngadīgām personām un viņu pārrobežu tiesisko aizsardzību; pauž atzinību tām dalībvalstīm, kas ir parakstījušas un ratificējušas Hāgas konvenciju, un mudina tās dalībvalstis, kas vēl nav parakstījušas vai ratificējušas šo konvenciju, to izdarīt;

2.   prasa Komisijai, tiklīdz ir gūta pietiekoša pieredze saistībā ar Hāgas konvencijas darbību un, pamatojoties uz EK Līguma 65. pantu, iesniegt Parlamentam tiesību akta priekšlikumu, lai stiprinātu dalībvalstu sadarbību, kā arī, lai uzlabotu to lēmumu atzīšanu un izpildi, kas saistīti ar pilngadīgu personu aizsardzību un pilnvarām rīcībnespējas gadījumā un ilgstošām pilnvarām, ņemot vērā turpmāk sniegtās rekomendācijas;

3.   aicina Komisiju pārraudzīt pieredzi saistībā ar Hāgas konvencijas piemērošanu un tās īstenošanu dalībvalstīs, kā arī atbilstošā laikā iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apkopotas problēmas un labākā prakse tās piemērošanā praksē un kurā, ja nepieciešams, iekļauti priekšlikumi Kopienas noteikumiem, lai papildinātu vai precizētu Konvencijas piemērošanas veidu;

4.   aicina Komisiju izvērtēt iespēju, ka Kopiena varētu pievienoties Hāgas konvencijai; ierosina, ka šajā jomā dalībvalstis varētu ciešāk sadarboties;

5.   aicina visas dalībvalstis, kuras vēl nav parakstījušas vai ratificējušas šo konvenciju, pievienoties ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, jo tas Eiropas Savienībā ļautu pastiprināt mazāk aizsargātu pieaugušu personu aizsardzību;

6.   pieprasa, lai Komisija finansētu pētījumu, kurā salīdzinātu dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz mazāk aizsargātām pilngadīgām personām un aizsardzības pasākumiem, lai noskaidrotu gadījumus, kad var rasties tiesiskas problēmas un kādi pasākumi būtu nepieciešami ES un dalībvalstu līmenī šādu problemātisku gadījumu risināšanai; uzskata, ka šajā pētījumā jāpievēršas arī jautājumam par psihiatriskās ārstniecības iestādēs ievietotiem pilngadīgajiem ar garīgiem traucējumiem attiecībā uz viņu aizgādnību un iespēju pašiem īstenot savas likumīgās tiesības; aicina Komisiju organizēt virkni konferenču profesionāliem juristiem, kas nodarbojas ar šādu jautājumu risināšanu, un turpmākajā likumdošanas darbībā ņemt vērā šo pētījumu rezultātus un profesionāļu viedokli;

7.   aicina dalībvalstis nodrošināt, ka aizsardzības pasākumi ir proporcionāli konkrēto mazāk aizsargāto pieaugušo personu stāvoklim, tā lai nevienam ES pilsonim netiktu liegtas juridiskās tiesības tad, kad viņš vēl ir spējīgs izmantot šīs tiesības;

8.   aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai pasargātu mazāk aizsargātas pilngadīgas personas no identitātes zādzības, apkrāpšanas vai citiem ar telefona vai interneta palīdzību izdarītiem noziegumiem, tostarp tiesiskus pasākumus, lai stiprinātu viņu aizsardzību un/vai ierobežotu piekļuvi mazāk aizsargātu pilngadīgu personu personas datiem;

9.   atbalsta, ka tiek izveidoti droši mehānismi, kas pakļauti stingriem personu datu un ierobežotas piekļuves noteikumiem, lai apmainītos ar paraugpraksi un citu informāciju attiecībā uz dalībvalstīs spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem, tostarp arī iespēju dalībvalstu tiesu sistēmām apmainīties ar informāciju par aizsardzības statusu, ko piemēro mazāk aizsargātām pilngadīgām personām;

10.   atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka ne visas mazāk aizsargātas pilngadīgas personas par tādām tiek uzskatītas lielāka vecuma dēļ, un lūdz veikt pasākumus, lai stiprinātu ne tikai vecāka gadagājuma mazāk aizsargātu pilngadīgu personu tiesisko aizsardzību, bet arī to pilngadīgo personu tiesisko aizsardzību, kurām ir nepieciešama aizsardzība nopietnu fizisku un/vai garīgu traucējumu dēļ, un ņemt vērā šo personu vajadzības, veicot turpmākos pasākumus šo likumīgo tiesību nodrošināšanai;

11.   apstiprina, ka šajos ieteikumos tiek ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;

12.   uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nav finansiālas ietekmes;

13.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pielikumā minētos detalizētos ieteikumus un Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

PIELIKUMS

DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

A.   PRIEKŠLIKUMA PRINCIPI UN MĒRĶI

1.   veicināt tiesisku vai administratīvu lēmumu atzīšanu un izpildi saistībā ar personām, kurām tiek piemēroti aizsardzības pasākumi;

2.   noteikumi, lai palīdzētu sasniegt mērķi pabeigt tiesiskuma, brīvības un drošības telpas izveidi, atvieglojot to lēmumu atzīšanu un izpildi, ar kuriem paredz aizsardzības pasākumus, nosaka piemērojamos tiesību aktus, kā arī centrālo iestāžu sadarbību;

3.   jāīsteno īpaši un piemēroti dalībvalstu sadarbības pasākumi, kuriem par pamatu varētu izmantot šajā konvencijā noteiktos instrumentus;

4.   vienotas Kopienas veidlapas, lai veicinātu informēšanu par lēmumiem piemērot aizsardzību, kā arī šo lēmumu apriti, atzīšanu un izpildi;

5.   vienota Kopienas veidlapa, kas ieviesta Eiropas Savienības līmenī, pilnvarai rīcībnespējas gadījumā, lai nodrošinātu šo pilnvaru efektīvu darbību visās dalībvalstīs.

B.   IETEICAMIE PASĀKUMI

1.   prasa Komisijai, tiklīdz ir gūta pietiekoša pieredze saistībā ar Hāgas konvencijas darbību, pamatojoties uz EK Līguma 65. pantu, iesniegt Parlamentam tiesību akta priekšlikumu, lai stiprinātu dalībvalstu sadarbību, kā arī, lai uzlabotu to lēmumu atzīšanu un izpildi, kas saistīti ar pilngadīgu personu aizsardzību, pilnvarām rīcībnespējas gadījumā un ilgstošām pilnvarām.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/74

---

Miera nostiprināšanas un valsts izveides perspektīvas pēckonflikta situācijā

P6_TA(2008)0639

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par miera veidošanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijās (2008/2097(INI))

(2010/C 45 E/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1907. gada Hāgas konvenciju noteikumus, četras 1949. gada Ženēvas konvencijas un to 1977. gada papildprotokolus I un II, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1907. gada Hāgas konvenciju noteikumus, četras 1949. gada Ženēvas konvencijas un to 1977. gada papildprotokolus I un II,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā visas Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību konvencijas un to fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību konvencijas un to fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un tā divus fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un tā divus fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1945. gada Statūtus, it īpaši 1. un 25. pantu un VII nodaļas 39. un 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1945. gada Statūtus, it īpaši 1. un 25. pantu un VII nodaļas 39. un 41. pantu,

| — | ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās piecus protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās piecus protokolus,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, jo īpaši tās 138.—140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, jo īpaši tās 138.—140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci,

| — | ņemot vērā ANO miera uzturēšanas un/vai miera atjaunošanas operācijas Kongo (1962), Namībijā (1988), Salvadorā (1992), Kambodžā (1992), Somālijā (1992), Dienvidslāvijā — Serbijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā (1992—2002), Haiti (1994), Austrumslavonijā (1995—1998), Kosovā (1999), Sjerraleonē (1999), Austrumtimorā (1999), ASV un Apvienotās Karalistes vadīto misiju Irākā (2003) un NATO Starptautisko drošības uzturēšanas spēku vadītās misijas Afganistānā (2001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO miera uzturēšanas un/vai miera atjaunošanas operācijas Kongo (1962), Namībijā (1988), Salvadorā (1992), Kambodžā (1992), Somālijā (1992), Dienvidslāvijā — Serbijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā (1992—2002), Haiti (1994), Austrumslavonijā (1995—1998), Kosovā (1999), Sjerraleonē (1999), Austrumtimorā (1999), ASV un Apvienotās Karalistes vadīto misiju Irākā (2003) un NATO Starptautisko drošības uzturēšanas spēku vadītās misijas Afganistānā (2001),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1) un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar ĀKK un ES Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (2) (“Kotonū nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1) un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar ĀKK un ES Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (2) (“Kotonū nolīgums”),

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. decembrī parakstīto Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (3), it īpaši 3.3. sadaļā minētos transversālos jautājumus — demokrātiju, labu pārvaldi, cilvēktiesības, bērnu un pirmiedzīvotāju tiesības, vides ilgtspējību, dzimumu līdztiesību un HIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. decembrī parakstīto Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (3), it īpaši 3.3. sadaļā minētos transversālos jautājumus — demokrātiju, labu pārvaldi, cilvēktiesības, bērnu un pirmiedzīvotāju tiesības, vides ilgtspējību, dzimumu līdztiesību un HIV/AIDS,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5) (finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā (DCI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5) (finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā (DCI)),

| — | ņemot vērā Āfrikas un ES stratēģisko partnerību — ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada decembrī pieņemto Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un ES stratēģisko partnerību — ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada decembrī pieņemto Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2007. gada 19. novembrī pieņemtos secinājumus par Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2007. gada 19. novembrī pieņemtos secinājumus par Rietumbalkāniem,

| — | ņemot vērā VLĀAP 2008. gada 16. jūnijā pieņemtos secinājumus par ES Pamatnostādnēm par bērniem bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VLĀAP 2008. gada 16. jūnijā pieņemtos secinājumus par ES Pamatnostādnēm par bērniem bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā VLĀAP 2006. gada 13. novembrī pieņemtos secinājumus par dzimumu līdztiesības veicināšanu un integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai krīžu pārvarēšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VLĀAP 2006. gada 13. novembrī pieņemtos secinājumus par dzimumu līdztiesības veicināšanu un integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai krīžu pārvarēšanā,

| — | ņemot vērā VLĀAP 2005. gada 21. un 22. novembrī pieņemtos secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Āfriku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VLĀAP 2005. gada 21. un 22. novembrī pieņemtos secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Āfriku,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) politikas pamatnostādnes attiecībā uz atjaunošanas un attīstības darbu pēckonflikta situācijās (PCRD), kuras apstiprināja ĀS augstākā līmeņa sanāksmē no 2006. gada 25. jūnija līdz 2. jūlijam Bandžulā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) politikas pamatnostādnes attiecībā uz atjaunošanas un attīstības darbu pēckonflikta situācijās (PCRD), kuras apstiprināja ĀS augstākā līmeņa sanāksmē no 2006. gada 25. jūnija līdz 2. jūlijam Bandžulā,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (DAC) Nestabilo valstu grupas atbalstītos desmit principus par pareizu starptautisko iesaisti nestabilās valstīs un situācijās, kuri apstiprināti DAC augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada 3. un 4. aprīlī Parīzē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (DAC) Nestabilo valstu grupas atbalstītos desmit principus par pareizu starptautisko iesaisti nestabilās valstīs un situācijās, kuri apstiprināti DAC augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada 3. un 4. aprīlī Parīzē,

| — | ņemot vērā ESAO/DAC pamatnostādnes par drošības nozares reformu un pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO/DAC pamatnostādnes par drošības nozares reformu un pārvaldību,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī Briselē apstiprināto Eiropas drošības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī Briselē apstiprināto Eiropas drošības stratēģiju,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2004. gada ziņojumā “Tiesiskums un pārejas posma tiesiskums konfliktā iesaistītās sabiedrībās un pēckonflikta sabiedrībās” (6) sniegto jēdziena “pārejas posma tiesiskums” definīciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2004. gada ziņojumā “Tiesiskums un pārejas posma tiesiskums konfliktā iesaistītās sabiedrībās un pēckonflikta sabiedrībās” (6) sniegto jēdziena “pārejas posma tiesiskums” definīciju,

| — | ņemot vērā, ka Eiropas Komisija saistībā ar ES Stabilitātes instrumentu ir izveidojusi finansēšanas mehānismu EUR 12 miljonu apmērā, kas paredzēts, lai sniegtu atbalstu ad hoc tribunāliem un pārejas posma tiesiskuma iniciatīvām visā pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka Eiropas Komisija saistībā ar ES Stabilitātes instrumentu ir izveidojusi finansēšanas mehānismu EUR 12 miljonu apmērā, kas paredzēts, lai sniegtu atbalstu ad hoc tribunāliem un pārejas posma tiesiskuma iniciatīvām visā pasaulē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu “ES atbilde uz nestabilām situācijām — iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti” (COM(2007)0643), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu “ES atbilde uz nestabilām situācijām — iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti” (COM(2007)0643),

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 15. novembra rezolūciju par ES atbildi uz nestabilām situācijām jaunattīstības valstīs (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 15. novembra rezolūciju par ES atbildi uz nestabilām situācijām jaunattīstības valstīs (7),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par konfliktu novēršanu (COM(2001)0211) un Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā pieņemto ES programmu vardarbīgu konfliktu novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par konfliktu novēršanu (COM(2001)0211) un Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā pieņemto ES programmu vardarbīgu konfliktu novēršanai,

| — | ņemot vērā ES prezidentūras 2004. gada 6. oktobra paziņojumu ANO “Tiesiskums un pārejas posma tiesiskums konfliktā iesaistītās sabiedrībās un pēckonflikta sabiedrībās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentūras 2004. gada 6. oktobra paziņojumu ANO “Tiesiskums un pārejas posma tiesiskums konfliktā iesaistītās sabiedrībās un pēckonflikta sabiedrībās”,

| — | ņemot vērā ES koncepciju par atbalstu atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai (ADR), ko Eiropas Savienības Padome apstiprināja 2006. gada 11. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES koncepciju par atbalstu atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai (ADR), ko Eiropas Savienības Padome apstiprināja 2006. gada 11. decembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 23. aprīļa paziņojumu “Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes novērtējums” (COM(2001)0153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 23. aprīļa paziņojumu “Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes novērtējums” (COM(2001)0153),

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par pašreizējo stāvokli ES un Āfrikas attiecībās (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par pašreizējo stāvokli ES un Āfrikas attiecībās (8),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 3937/07 un šīs asamblejas Politiskās komitejas 2007. gada jūlija ziņojumu par labu pārvaldi, pārredzamību un atbildību saistībā ar dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 3937/07 un šīs asamblejas Politiskās komitejas 2007. gada jūlija ziņojumu par labu pārvaldi, pārredzamību un atbildību saistībā ar dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (9),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību un Rezolūciju Nr. 1820 par seksuālu vardarbību pret civiliedzīvotājiem konflikta gadījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību un Rezolūciju Nr. 1820 par seksuālu vardarbību pret civiliedzīvotājiem konflikta gadījumā,

| — | ņemot vērā “ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas priekšlikumu”, kuru atbalstīja astotā ES un Āfrikas ministru trijotnes sanāksme 2007. gada 15. maijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas priekšlikumu”, kuru atbalstīja astotā ES un Āfrikas ministru trijotnes sanāksme 2007. gada 15. maijā Briselē,

| — | ņemot vērā EK līguma 177.—181. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 177.—181. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Ārlietu komitejas atzinumus (A6-0445/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Ārlietu komitejas atzinumus (A6-0445/2008),

| A. | tā kā puse no valstīm, kuras izkļuvušas no konflikta, piecu gadu laikā atkal nonāk konfliktsituācijā un tiek lēsts, ka nestabila stāvokļa valstīs dzīvo 340 miljoni pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, turklāt karadarbības neesamība automātiski nenodrošina nedz noturīgu un ilglaicīgu stabilitāti, nedz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā puse no valstīm, kuras izkļuvušas no konflikta, piecu gadu laikā atkal nonāk konfliktsituācijā un tiek lēsts, ka nestabila stāvokļa valstīs dzīvo 340 miljoni pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, turklāt karadarbības neesamība automātiski nenodrošina nedz noturīgu un ilglaicīgu stabilitāti, nedz ilgtspējīgu attīstību;

| B. | tā kā TAM ir noteikti saskaņoti, konkrētā laikposmā izpildāmi uzdevumi nabadzības izskaušanai ilgtermiņā; tā kā līdz 2010. gadam puse no pasaules nabadzīgākajiem iedzīvotājiem, iespējams, dzīvos valstīs, kurās notiek vai var rasties vardarbīgi konflikti (10); |
| --- | --- |

B.

tā kā TAM ir noteikti saskaņoti, konkrētā laikposmā izpildāmi uzdevumi nabadzības izskaušanai ilgtermiņā; tā kā līdz 2010. gadam puse no pasaules nabadzīgākajiem iedzīvotājiem, iespējams, dzīvos valstīs, kurās notiek vai var rasties vardarbīgi konflikti (10);

| C. | tā kā stabilu un noturīgu valstu veidošanai ir nepieciešams atbildīgs civildienests, kurš izveidots, pamatojoties uz nopelniem, un kurā nav nekādas politiskas iejaukšanās vai korupcijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā stabilu un noturīgu valstu veidošanai ir nepieciešams atbildīgs civildienests, kurš izveidots, pamatojoties uz nopelniem, un kurā nav nekādas politiskas iejaukšanās vai korupcijas;

| D. | tā kā pārskatāma, atbildīga un profesionāla drošības nozare ir ārkārtīgi nozīmīga, lai izveidotu apstākļus miera stiprināšanai un attīstībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārskatāma, atbildīga un profesionāla drošības nozare ir ārkārtīgi nozīmīga, lai izveidotu apstākļus miera stiprināšanai un attīstībai;

| E. | tā kā, veicot drošības sektora reformu (DSR), galvenā uzmanība jāpievērš efektīva un leģitīma valsts dienesta izveidei, kas būtu pārredzams, darbotos civilās iestādes pakļautībā un atbilstīgi sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā, veicot drošības sektora reformu (DSR), galvenā uzmanība jāpievērš efektīva un leģitīma valsts dienesta izveidei, kas būtu pārredzams, darbotos civilās iestādes pakļautībā un atbilstīgi sabiedrības vajadzībām;

| F. | tā kā kājnieku un vieglo ieroču izplatīšana veicina konfliktus un noziedzību; tā kā 2006. gadā trīs ceturtdaļas no reģistrētajiem sauszemes mīnu upuriem bija civiliedzīvotāji (11); |
| --- | --- |

F.

tā kā kājnieku un vieglo ieroču izplatīšana veicina konfliktus un noziedzību; tā kā 2006. gadā trīs ceturtdaļas no reģistrētajiem sauszemes mīnu upuriem bija civiliedzīvotāji (11);

| G. | tā kā vardarbīgi konflikti ne vien traģiski ietekmē stāvokli attīstības un cilvēktiesību jomā, bet arī attur ārvalstu investorus, būtiski samazinot izaugsmi un kavējot ieguldījumus ekonomikā un pamatpakalpojumos (nesen sagatavots ziņojums (12) liecina, ka Āfrikas valstī bruņota konflikta dēļ tautsaimniecība var sarukt par 15 %); savukārt spēcīgs privātais sektors galarezultātā var nodrošināt pamatu leģitīmas valdības noturīgiem ienākumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā vardarbīgi konflikti ne vien traģiski ietekmē stāvokli attīstības un cilvēktiesību jomā, bet arī attur ārvalstu investorus, būtiski samazinot izaugsmi un kavējot ieguldījumus ekonomikā un pamatpakalpojumos (nesen sagatavots ziņojums (12) liecina, ka Āfrikas valstī bruņota konflikta dēļ tautsaimniecība var sarukt par 15 %); savukārt spēcīgs privātais sektors galarezultātā var nodrošināt pamatu leģitīmas valdības noturīgiem ienākumiem;

| H. | tā kā ilgstošu stabilitāti var panākt tikai tad, ja miera atjaunošanas, nācijas samierināšanas un valsts veidošanas procesā neierobežoti iesaista visas ieinteresētās puses, tostarp sievietes un minoritātes; |
| --- | --- |

H.

tā kā ilgstošu stabilitāti var panākt tikai tad, ja miera atjaunošanas, nācijas samierināšanas un valsts veidošanas procesā neierobežoti iesaista visas ieinteresētās puses, tostarp sievietes un minoritātes;

| I. | tā kā patiesības un samierināšanas komisijas var sniegt atbalstu, lai palīdzētu sabiedrībām pārvarēt masveida ļaunprātīgas izmantošanas sekas, veicināt dialogu starp kopienām un iepriekš konfliktā iesaistītajām pretējām pusēm un līdzdarboties tiesiskuma, atjaunošanas un reformu pasākumos, kuri mazinātu turpmāku konfliktu iespējamību; |
| --- | --- |

I.

tā kā patiesības un samierināšanas komisijas var sniegt atbalstu, lai palīdzētu sabiedrībām pārvarēt masveida ļaunprātīgas izmantošanas sekas, veicināt dialogu starp kopienām un iepriekš konfliktā iesaistītajām pretējām pusēm un līdzdarboties tiesiskuma, atjaunošanas un reformu pasākumos, kuri mazinātu turpmāku konfliktu iespējamību;

| J. | tā kā iestāžu sistēma, kas ļauj attīsties pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojas uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību un likuma aizsargātu brīvu plašsaziņas līdzekļu attīstību; |
| --- | --- |

J.

tā kā iestāžu sistēma, kas ļauj attīsties pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojas uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību un likuma aizsargātu brīvu plašsaziņas līdzekļu attīstību;

| K. | tā kā valsts ilgtspējai un labai darbībai ir vajadzīga arī spēcīga pilsoniskā sabiedrība, lai aizsargātu iedzīvotājus no varas ļaunprātīgas izmantošanas, un tā kā brīva prese var darboties kā pretspēks pārliecīgai izpildvaras varenībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā valsts ilgtspējai un labai darbībai ir vajadzīga arī spēcīga pilsoniskā sabiedrība, lai aizsargātu iedzīvotājus no varas ļaunprātīgas izmantošanas, un tā kā brīva prese var darboties kā pretspēks pārliecīgai izpildvaras varenībai;

| L. | tā kā ir jāmudina nestabila stāvokļa valstis ļaut nevalstiskajām organizācijām (NVO) darboties bez pārmērīgi birokrātiskiem reģistrācijas noteikumiem un procesiem, kas kavētu patiesi efektīvas pilsoniskās sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāmudina nestabila stāvokļa valstis ļaut nevalstiskajām organizācijām (NVO) darboties bez pārmērīgi birokrātiskiem reģistrācijas noteikumiem un procesiem, kas kavētu patiesi efektīvas pilsoniskās sabiedrības attīstību;

| M. | tā kā vidusmēra jaunattīstības valsts gada laikā uzņem 260 delegācijas no līdzekļu devējām valstīm un tā kā 2006. gadā līdzekļu devējas valstis jaunattīstības valstīs kopumā veica 70 000 palīdzības darījumus un vidējais projekta apjoms bija tikai 1,7 miljoni ASV dolāru; |
| --- | --- |

M.

tā kā vidusmēra jaunattīstības valsts gada laikā uzņem 260 delegācijas no līdzekļu devējām valstīm un tā kā 2006. gadā līdzekļu devējas valstis jaunattīstības valstīs kopumā veica 70 000 palīdzības darījumus un vidējais projekta apjoms bija tikai 1,7 miljoni ASV dolāru;

| N. | tā kā ESAO/DAC 2007. gada salīdzinošajā vērtējumā par EK sadarbības politiku attīstības jomā ir norādīts, ka sistemātiskāk jāizmanto konfliktu analīze kā daļa no valsts līmeņa programmām un projektiem, lai uzlabotu to ietekmi un nodrošinātu, ka tie nenodara kaitējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ESAO/DAC 2007. gada salīdzinošajā vērtējumā par EK sadarbības politiku attīstības jomā ir norādīts, ka sistemātiskāk jāizmanto konfliktu analīze kā daļa no valsts līmeņa programmām un projektiem, lai uzlabotu to ietekmi un nodrošinātu, ka tie nenodara kaitējumu;

| O. | tā kā saskaņā ar paziņojumu par ES atbildi uz nestabilām situācijām, vēlākiem Padomes secinājumiem un Parlamenta rezolūciju Komisijai 2009. gadā ir jāsagatavo īstenošanas plāns, kurā ņemta vērā “izmēģinājuma pasākumu” gaitā iegūtā pieredze un informācija un kurš būtu līdzeklis dažādu ES instrumentu efektivitātes novērtēšanai drošības un attīstības jomā, lai varētu tos optimizēt; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar paziņojumu par ES atbildi uz nestabilām situācijām, vēlākiem Padomes secinājumiem un Parlamenta rezolūciju Komisijai 2009. gadā ir jāsagatavo īstenošanas plāns, kurā ņemta vērā “izmēģinājuma pasākumu” gaitā iegūtā pieredze un informācija un kurš būtu līdzeklis dažādu ES instrumentu efektivitātes novērtēšanai drošības un attīstības jomā, lai varētu tos optimizēt;

| P. | tā kā Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta un pilsoniskās sabiedrības diskusija, kuru sāka pēc iepriekšminētā paziņojuma par ES atbildi uz nestabilām situācijām un kuras rezultātā ir izraudzītas sešas izmēģinājuma pasākumu valstis (Burundi, Gvineja-Bisava, Haiti, Sjerraleone, Austrumtimora un Jemena), vēl nav ļāvusi īstenot konkrētus pasākumus praksē; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta un pilsoniskās sabiedrības diskusija, kuru sāka pēc iepriekšminētā paziņojuma par ES atbildi uz nestabilām situācijām un kuras rezultātā ir izraudzītas sešas izmēģinājuma pasākumu valstis (Burundi, Gvineja-Bisava, Haiti, Sjerraleone, Austrumtimora un Jemena), vēl nav ļāvusi īstenot konkrētus pasākumus praksē;

| Q. | tā kā konfliktu zonās atrodas Eiropas uzņēmumi un tiem šajās teritorijās ir savas intereses, |
| --- | --- |

Q.

tā kā konfliktu zonās atrodas Eiropas uzņēmumi un tiem šajās teritorijās ir savas intereses,

1.   atbalsta ANO apstiprināto “atbildību aizsargāt”, kuras mērķis ir spēcināt, nevis ierobežot valstu suverenitāti un uzsver, ka šī koncepcija ES un tās dalībvalstīm ir jāuzskata par sev saistošu; uzsver, ka “atbildība aizsargāt” ir uzskatāma par instrumentu cilvēka drošības veicināšanai; uzsverot, ka pašas valsts galvenais pienākums ir aizsargāt iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci, stingri nosaka, ka katras valsts valdība ir atbildīga par savu pilsoņu aizsardzību; tomēr uzskata — ja valdības nav spējīgas vai nevēlas nodrošināt šādu aizsardzību, atbildība par pienācīgu rīcību kļūst par plašākas starptautiskās sabiedrības kolektīvu atbildību; turklāt atzīmē, ka šādai rīcībai jābūt gan profilaktiskai, gan reaģējošai uz attiecīgo situāciju, un militāra spēka iejaukšanās ir absolūti galējs līdzeklis; atzīst šo par cilvēka drošības principa nozīmīgu jaunu piemērošanas veidu;

2.   prasa īstenot šādu toreizējā ANO ģenerālsekretāra Kofi Annana norādi 2000. gada ziņojumā ANO Ģenerālajai asamblejai: “valsts suverenitāte ir saistīta ar atbildību, un galvenā atbildība par valsts iedzīvotāju aizsardzību ir jāuzņemas pašai valstij; ja kādas valsts iedzīvotāji tiek pakļauti nopietnām ciešanām pilsoņu kara, sacelšanās vai valsts sabrukuma dēļ, bet valsts nevēlas vai nespēj to apturēt vai novērst, tad priekšroka dodama starptautiskajam pienākumam aizsargāt, nevis neiejaukšanās politikai”;

3.   pauž pārliecību, ka miera atjaunošana un valsts veidošana norisinās divos posmos: pirmais ir stabilizācijas posms, kad svarīgākie aspekti ir drošība, likums, kārtība un nodrošināti pamatpakalpojumi, un otrais posms ir valsts veidošana, kad galvenā uzmanība tiek pievērsta pārvaldei un iestādēm, kas šo pārvaldi īstenos, pastāvot šādiem nosacījumiem:

| a) | pāreja uz otro posmu nevar notikt, kamēr stāvoklis valstī nav stabilizējies, jo nestabilos apstākļos izveidotās iestādēs atspoguļotos konflikta raksturs un tās nespētu sniegt to, kas valstij vajadzīgs, lai nodrošinātu stabilu un ilgstošu mieru; |
| --- | --- |

a)

pāreja uz otro posmu nevar notikt, kamēr stāvoklis valstī nav stabilizējies, jo nestabilos apstākļos izveidotās iestādēs atspoguļotos konflikta raksturs un tās nespētu sniegt to, kas valstij vajadzīgs, lai nodrošinātu stabilu un ilgstošu mieru;

| b) | valsts veidošanas posmā iesaistītajām pusēm ir svarīgi rast kompromisa risinājumus, kas atbilstu attiecīgās valsts iedzīvotāju normām un cerībām, nevis tiekties panākt savus ideālus; |
| --- | --- |

b)

valsts veidošanas posmā iesaistītajām pusēm ir svarīgi rast kompromisa risinājumus, kas atbilstu attiecīgās valsts iedzīvotāju normām un cerībām, nevis tiekties panākt savus ideālus;

| c) | valsts veidošanas turpmākajā gaitā iesaistītajām pusēm pakāpeniski būs jānodod atsevišķas institūcijas vietējo iestāžu pārziņā; iespējams, ka tieši šajā posmā gadīsies arī neveiksmes, ko nāksies pieņemt — ar nosacījumu, ka tās neatstāj nopietnas sekas uz valsts progresu; |
| --- | --- |

c)

valsts veidošanas turpmākajā gaitā iesaistītajām pusēm pakāpeniski būs jānodod atsevišķas institūcijas vietējo iestāžu pārziņā; iespējams, ka tieši šajā posmā gadīsies arī neveiksmes, ko nāksies pieņemt — ar nosacījumu, ka tās neatstāj nopietnas sekas uz valsts progresu;

4.   īpaši akcentē to, cik svarīgi ir ES un trešo valstu politiskajos dialogos un attīstības sadarbības programmās risināt konfliktu primāros cēloņus, lai izveidotu mehānismus, kas ļautu savlaicīgi brīdināt par valsts sabrukumu, analizējot pilsoniskās vardarbības iespējamos priekšvēstnešus vai pazīmes, piemēram, vēsturiska šķelšanās, etniski un cilšu konflikti, reliģiski konflikti, nevienlīdzība un nabadzība; šajā sakarā īpaši uzsver, ka ir jāpiešķir jauns finansējums pielāgošanās un vides aizsardzības pasākumiem, lai tādējādi novērstu ar klimatu un vidi saistītu konfliktu veidošanos;

5.   aicina Komisiju noteikt, ka konfliktu novēršana ir transversāls attīstības sadarbības jautājums, un iekļaut konfliktu delikātu risināšanu un konfliktu analīzi gan esošos, gan jaunos politikas pasākumos, valstu un reģionu stratēģijas dokumentos un visos ārējai sadarbībai paredzētos noteicošos finanšu instrumentos;

6.   atgādina, ka miers nav tikai kara neesamība, ka miers bez tiesiskuma nav iespējams un ka arī karadarbības beigas ne vienmēr sniedz drošību vīriešiem un sievietēm; atgādina arī sieviešu lielo nozīmi konfliktu novēršanas un atrisināšanas un miera veidošanas procesos un uzsver, cik ļoti svarīgi ir nodrošināt sieviešu līdztiesīgu dalību un pilnīgu iesaistīšanos visos pasākumos miera un drošības uzturēšanai un veicināšanai;

7.   pauž stingru pārliecību, ka ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu obligātos pamatpakalpojumus konfliktu zonu iedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz nodrošinājumu ar pārtiku, tīru ūdeni un sanitāriju, medikamentiem, veselības (tostarp reproduktīvās veselības) aprūpi un personīgo drošību; sākumā svarīgāka nozīme jāpiešķir pamatpakalpojumu nodrošināšanai, ilgtspējas apsvērumiem piešķirot sekundāru nozīmi;

8.   pauž pārliecību, ka pēckonflikta situācijās saskaņā ar “Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes novērtējuma” stratēģiju un lai nodrošinātu drošības un attīstības saiknes pastāvīgumu, ir nepieciešams saskaņot miera veidošanas, humānās palīdzības un attīstības pasākumus;

9.   uzskata, ka ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts, strādājot ar bēgļiem un valsts iekšienē pārvietotiem cilvēkiem, tostarp veidojot bēgļu nometnes;

10.   uzsver nepieciešamību izvērst civilmilitāro koordināciju; uzskata, ka pēckonflikta situācijās iespējami ātrāk ir jāveic pāreja no militārās uz civilo drošību un ka starptautiskie spēki pakāpeniski jāpapildina un jāaizstāj ar profesionāli izglītotiem valsts un reģionālās civilās policijas spēkiem; turklāt jānodrošina, ka prioritāra nozīme ir tam, lai visām konfliktā iesaistītajām grupām tiktu objektīvi piemērots tiesiskuma princips un administratīvās procedūras;

11.   uzsver — sniedzot palīdzību attīstības jomā, ir jānodrošina līdzsvars starp civilo un militāro šīs palīdzības komponenti, lai garantētu pamata infrastruktūras darbību un valsts pakalpojumus, nemazinot prasības, ko piemēro valsts atjaunotnes un atveseļošanas procesiem, kā arī demokrātisko un ekonomisko procesu atjaunošanai;

12.   prasa veicināt cilvēktiesības, atbalstot armijas un policijas izglītošanu cilvēktiesību jautājumos (tostarp rīkojot cilvēktiesību un pilsoņu tiesību kampaņas skartajām sabiedrības daļām), stiprināt struktūras tālākizglītības nodrošināšanai par policijas un militārās policijas starptautiskajiem standartiem, izveidot rīcības kodeksu drošības personālam, tajā nošķirot policijas un armijas kompetences jomas, kā arī izveidot cilvēktiesību ombuda birojus un cilvēktiesību komisijas un rīkot apmācības cilvēktiesību jautājumos rajonu pašvaldībām un civildienesta ierēdņiem;

13.   īpaši norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi arī turpmāk veidot Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) militāro veiktspēju, lai ES un tās dalībvalstis varētu sekmīgāk veicināt stabilizācijas un attīstības procesus pēckonflikta sabiedrībās;

14.   uzskata, ka ir būtiski svarīgi stabilitātes trūkuma cēloņus un pēckonflikta sabiedrībā aktuālas problēmas novērst gan ar civilu, gan militāru pasākumu palīdzību; norāda, ka bez drošības garantijām, ko sniedz attiecīgajā teritorijā izvietoti miera uzturēšanas spēki, vispār nav iespējams pildīt būtisku stabilitātes priekšnoteikumu konflikta šķeltā sabiedrībā (t. i., personu un to īpašuma drošību);

15.   uzsver, ka DSR un ADR pasākumi ir nozīmīgi pamatfaktori ilgstoša miera un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai; aicina Padomi un Komisiju ātrāk praksē īstenot ES politikas pamatprincipus drošības sektora reformai un ES koncepciju par atbalstu atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai, lai šajās jomās veiktās ES darbības būtu nozīmīgākas, saskaņotākas un efektīvākas; prasa palielināt Kopienas finansējumu DSR un ADR, īpašu uzmanību veltot tām valstīm, kurās jau ir īstenotas ES EDAP misijas; prasa, lai, plānojot operācijas, iespējami agrīnā posmā, proti, jau faktu vākšanas posmā vai arī izstrādājot krīzes vadības koncepcijas un operāciju plānojumu (CONOPS), tiktu ņemti vērā visi Kopienas finansētie DSR un ADR pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt EDAP operācijas konflikta vai pēckonflikta situācijās;

16.   uzsver, ka DSR var būt lietderīgs instruments, lai stiprinātu diplomātiju un aizsardzību un vienlaikus mazinātu ilgtermiņa drošības apdraudējumus, palīdzot veidot stabilas, pārtikušas un mierpilnas sabiedrības; DSR jāparedz arī tādu institūciju un ministriju vadošo amatu atjaunota izveide vai reformēšana, kuru uzdevums ir saglabāt un uzraudzīt uzņemošās valsts un tās iedzīvotāju drošību;

17.   aicina Eiropas Savienību, atbalstot pēckonflikta DSR, iekļaut tajā dzimumu līdztiesības aspektu, nodrošinot apmācību dzimumu līdztiesības jautājumos un sniedzot zināšanas par konstitūciju, vēlēšanām, policiju un tiesu iestādēm;

18.   uzskata, ka bijušajiem kaujinieku līderiem ir jāatsakās no vardarbības pirms iesaistīšanas oficiālās institucionālās struktūrās, kas veicina varas dalīšanu, vienlaikus nodrošinot, ka sabiedrība un visas ieinteresētās personas tiek aktīvi informētas un iesaistītas visās debatēs par varas sadalījumu;

19.   kā nozīmīgu faktoru uzsver to, ka pārrunas par miera nolīgumiem ir jāveic un šie nolīgumi ir jāpilda, pamatojoties uz dzimumu līdztiesības principu, lai veicinātu sieviešu tiesību konstitucionālu aizsardzību;

20.   ņemot vērā, ka konfliktsituācijās vairums bojāgājušo ir kājnieku ieroču un vieglo ieroču upuri, aicina Padomi un Komisiju steidzami rīkoties saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 20. maija nolēmumu par Kopienas atbildību attiecībā uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu (13), proti, straujāk īstenot ES stratēģiju nelikumīgas kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai un ātrāk saplānot tos EK līdzekļus, kas no Eiropas Attīstības fonda un izmantojot Stabilitātes instrumentu ir jāpiešķir ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītu vietējo programmu finansēšanai; prasa daudzpusējām un reģionālajām finanšu iestādēm vajadzības gadījumā veikt pasākumus, lai, veicot atjaunošanu un rehabilitāciju pēckonflikta teritorijās un cenšoties konsolidēt valsts pārvaldi, izveidotu ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītas programmas, stiprinātu tiesību normas un uzlabotu tiesībaizsardzības iestāžu darbības spēju attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem; aicina Padomi un Komisiju visos divpusējos un daudzpusējos līmeņos arī turpmāk veicināt starptautiska juridiski saistoša nolīguma par ieroču tirdzniecību izstrādi;

21.   uzskata, ka bēgļu un valsts iekšienē pārvietotu personu brīvprātīga atgriešanās ir jānosaka par vienu no svarīgākajām prioritātēm, nodrošinot šiem cilvēkiem stabilu iztiku, jo īpaši sniedzot funkcionālus veselības aprūpes un izglītības pakalpojumus (tostarp sieviešu analfabētisma likvidēšanas kampaņas) un darba iespējas, un ka tai jānotiek, nodrošinot grupu savstarpēju dialogu, izglītošanu par mieru, starptautisku iesaistīšanos, aizspriedumu mazināšanu, apmācību par daudzveidību, bijušo kaujinieku iesaistīšanu kopienā un zemes prasību atrisināšanas un pēctraumatiskās aprūpes procesus; ievērojot etnisko vai reliģisko profilu, valsts iekšienē pārvietotām personām jābūt vienmērīgi izvietotām visā valsts teritorijā un izmitinātām viņu izcelsmes dzīvesvietā, nepieļaujot lielu grupu koncentrāciju, jo tas var izraisīt konfliktus un vardarbību;

22.   uzsver nepieciešamību nodrošināt to, lai, konfliktam beidzoties, sievietes atsāktu vai turpinātu iegūt izglītību un apmācību; šajā sakarā uzskata, ka valsts izveides procesā ir aktīvi jāveicina iespējas atsākt mācības;

23.   stingri uzsver nepieciešamību sniegt konsultācijas un atbalstu vietējām sieviešu organizācijām un sieviešu starptautiskām miera veicināšanas apvienībām; iesaka sniegt politisku un finansiālu atbalstu, apmācību, palielināt veiktspēju un sniegt tehnisko atbalstu, tostarp miera sarunām un konfliktu nevardarbīgai risināšanai;

24.   uzskata, ka dalībvalstīm ir morāls pienākums sniegt patvērumu bēgļiem no konfliktu reģioniem; ir pārliecināts, ka šo pienākumu var pildīt, vienīgi pamatojoties uz pienākumu sadali starp dalībvalstīm; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm ir aktīvi jāpalīdz atgriezties savās valstīs tiem bēgļiem, kuri pēc vardarbīga konflikta beigām to vēlas darīt;

25.   apstiprina, ka ir ļoti svarīgi īstenot taisnīgu migrācijas politiku attiecībā uz jaunattīstības valstīm; norāda, ka migrāciju var pārveidot par pozitīvu spēku attīstības procesā, jo īpaši pateicoties ES dzīvojošo migrantu veiktajiem naudas pārvedumiem, kā arī mazinot intelektuālā darbaspēka emigrāciju, veicinot migrantu atgriešanos savā valstī un novēršot cilvēku tirdzniecību;

26.   uzsver, ka jārīkojas, lai veicinātu bruņotu konfliktu skarto ģimeņu atkalapvienošanos un bērnu reintegrāciju un lai nodrošinātu piekļuvi izglītības programmām, arodizglītībai un psiholoģiskam atbalstam, šajā sakarā ņemot vērā meiteņu īpašās vajadzības;

27.   prasa efektīvi īstenot Komisijas priekšlikumu par bijušo kaujinieku atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju (ADR), tostarp: reintegrēt kaujiniekus pilsoniskajā sabiedrībā, nodrošinot viņu apgādi ar ēdienu, teltīm, segām un civilo apģērbu; nodrošināt viņiem transportēšanu uz izcelsmes vietu vai citu galamērķi; atbalstīt pensionēšanās programmas vadošā līmeņa politiķiem un militārpersonām, bijušo kareivju nodrošināšanu ar dzīvokļiem un algas atbalsta pasākumus; nodrošināt apmācības pasākumus bijušajiem kareivjiem pilsoniskās audzināšanas jomā un psiholoģiskās aprūpes programmas bijušajiem kaujiniekiem, kā arī mērķtiecīgi paredzēt papildu resursus nodarbinātības un darbavietu izveides programmām;

28.   norāda, ka ADR programmās ir jāparedz īpaši noteikumi bijušajām sievietēm kaujiniecēm;

29.   uzsver, ka pasākumi, lai izskaustu bērnu kareivju izmantošanu un meiteņu iesaukšanu armijā, kur tās tiek seksuāli izmantotas, ir saistīti ar cīņu par to sieviešu ikdienas dzīves uzlabošanu, kuras dzīvo reģionos, kur pēc konflikta tiek nostiprināts miers un veidota valsts;

30.   uzskata, ka ADR pasākumiem ir jāveicina arī sociālā un ekonomiskā attīstība un tajos jāparedz finansiāla atbalsta programmas, kuru mērķis — apmierināt neatliekamas vajadzības;

31.   uzskata, ka būtisks faktors, lai nodrošinātu ilgstošu stabilitāti, ir miera veidošanas procesa vietēja vadība;

32.   uzskata — izstrādājot politiku stabilitātes un demokrātijas atjaunošanai, starptautiskajiem līdzekļu devējiem ir jāņem vērā reģionālie un vietējie apstākļi, jau sākot no pieredzes, kas gūta saistībā ar ekonomikas attīstības veicināšanu pēckonflikta sabiedrībās;

33.   uzsver, ka, veidojot piemērotu samierināšanas stratēģiju, ir jāņem vērā sieviešu ieguldījums miera stiprināšanas procesos; sevišķu uzmanību pievērš tam, ka samierināšanas programmās ir jāiekļauj bruņotā konflikta skarto bērnu īpašie apstākļi;

34.   pauž pārliecību, ka valsts leģitimitāti ir iespējams izveidot tikai tad, ja pamatā ir laba un efektīva valsts pārvalde; uzsver, ka iestādēm, vēlēšanu procesiem, vēlētāju reģistrācijai un sarakstiem, vēlētāju identifikācijai un pretkorupcijas mehānismiem ir jābūt iespējami pārredzamākiem un atbildīgākiem, jo tie ir nepieciešami, lai aizsargātu tiesiskumu, cilvēktiesības, demokrātiskās iestādes un iedzīvotāju cieņu, kā arī ekonomisko attīstību, investīcijas un tirdzniecību;

35.   uzskata, ka tādi faktori kā tiesiskums, stabila nauda, brīvais tirgus, efektīvi strādājošs un kompetents civildienests, neatkarīgas tiesu iestādes un korupcijas neesamība likumdošanas un izpildvaras jomās veido pamatu tam, lai indivīdi un kopienas, liekot lietā savu čaklumu un iniciatīvu, varētu kāpināt savas tautas labklājību;

36.   prasa izveidot tādus investīciju birojus, kuros viss nepieciešamais atrodas vienuviet (one-stop-shop), lai stiprinātu prioritāras nozares, kurās varētu piesaistīt ārvalstu tiešās investīcijas (ĀTI), izveidojot darbavietas, kas nav saistītas ar tradicionālo lauksaimniecības nozari, atbalstot liberālu investīciju kodeksu izstrādi un beznodokļu industriālo teritoriju veidošanu;

37.   aicina Komisiju izveidot ierobežojumu atcelšanas struktūrvienību, kas varētu konsultēt valstis, kuras atgūstas no konflikta, par to, kā strukturēt tautsaimniecības infrastruktūru un likvidēt birokrātiskās kontroles, kas aptur vai kavē mazu uzņēmumu dibināšanu, kontu atvēršanu bankās un zemes īpašumu un uzņēmumu reģistrāciju; uzskata — ja iespējams, ir jābremzē riska kapitāla izmantošana un jāveido nodokļu atvieglojumi uzņēmumu dibināšanai, it īpaši izmantojot budžeta atbalsta programmas;

38.   uzskata, ka ir ļoti svarīgi iesaistīt sievietes saimnieciskā darbībā pēckonflikta valstu sabiedrībā, lai veicinātu sieviešu sociālekonomiskās un uzņēmējdarbības iespējas, un uzsver mikrokredītu pozitīvo lomu;

39.   pauž ciešu pārliecību, ka ES sadarbības attīstības jomā vietēju vadību var nostiprināt, iesaistot valstu parlamentus, arī īstenojot savstarpēju mijiedarbību un veiktspējas uzlabošanu starp Eiropas Parlamentu un partnervalstu parlamentiem; cita starpā ir jāparedz arī informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) atbalsta sistēmas, tehnoloģiju iespējas, lai izveidotu atjauninātus vēlētāju sarakstus un izsniegtu personas apliecības tādos apstākļos, kur nav pieejamas ziņas par dzimšanas reģistrāciju vai citi personu apliecinoši dokumenti;

40.   uzsver, ka jāpalīdz vietējām valsts pārvaldes iestādēm, nodrošinot piemērotu apmācību un pieredzes apmaiņu; šajā sakarā atgādina Eiropas Parlamenta apņemšanos ievērot parlamentārās demokrātijas principus un praksi;

41.   uzsver, ka, rīkojot vēlēšanas pēckonflikta valstī, sieviešu dalība tajās ir jāatbalsta ar īpašām programmām un kvotām visos līmeņos;

42.   uzsver, cik svarīgi ir saistībā ar resursu izmantojumu paredzēt neatkarīgu pārredzamības un atbildības uzraudzību, jo šiem resursiem var būt svarīga nozīme pēckonflikta situācijās, ja tos investē valsts veidošanā; uzsver arī to, cik svarīgi ir cīnīties pret dažādām izšķērdības, krāpšanas un korupcijas izpausmēm, izmantojot piemērotus korupcijas novēršanas mehānismus un saņemot modru pilsoniskās sabiedrības atbalstu;

43.   uzsver, ka ir nepieciešams veicināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijas (UNCAC) īstenošanu, lai novērstu to, ka pēckonflikta situācijās, pateicoties nelegāla finansējuma avotiem, tiek veicināti konflikti un radīti draudi stabilizācijai, jo korupcija padara institūciju darbību neefektīvu, palielina sociālo atstumtību, kropļo lēmumu pieņemšanu un kavē pamatpakalpojumu sniegšanu;

44.   uzsver, ka atbalsts vietējām kopienām, ģimenēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sieviešu organizācijām, mikrokredītu organizācijām un vietējiem tīkliem ir priekšnoteikumi sekmīgai attīstības politikai; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis arī krīžu laikā sniegt politisku un finansiālu atbalstu vietējiem miera un cilvēktiesību aktīvistiem, šajā nolūkā jo īpaši izmantojot ES Stabilitātes instrumentu un tajā paredzētos reaģēšanas pasākumus krīzes situācijā;

45.   uzsver, ka pēckonflikta situācijās ir jānodrošina īpašumtiesību uz zemi reģistrācija un zemes īpašumu noregulēšana saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību normām, lai nepieļautu, ka valdības, privātuzņēmumi vai valdošās elites nelegāli piesavinās zemi, bieži vien uz nabadzīgāko un neaizsargātāko iedzīvotāju, tostarp atgriezušo bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu, rēķina; turklāt uzsver, ka ir jācenšas stiprināt tiesu iestādes, lai tās varētu labāk nodrošināt īpašumtiesību un komerctiesību aizsardzību, sevišķi valstīs, kur sievietēm ir vājāks juridiskais statuss vai liegtas pamata īpašumtiesības;

46.   vēlreiz pauž apņēmību aizsargāt sieviešu un bērnu tiesības pēckonflikta situācijās, kā galīgo mērķi nosakot pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sieviešu līdzdalību — ilgstoša miera un stabilitātes obligātu priekšnoteikumu;

47.   uzskata, ka daudzām jaunattīstības valstīm ir to attīstībai nepieciešamie pamata dabas resursi, taču dabas resursu, piemēram, naftas, ūdens, mežu un dimantu, slikta apsaimniekošana un ar šiem resursiem saistītā korupcija var valstīs atkārtoti izraisīt konfliktus; pauž nožēlu, ka dažādi (vietējie, reģionālie, starptautiskie un pārrobežu) dalībnieki ir saistīti ar minēto resursu nelikumīgu piesavināšanos un izmantošanu; mudina dalībvalstis veicināt un atbalstīt visu dabas resursu labas apsaimniekošanas praksi, kā arī veikt pasākumus, lai novērstu dabas resursu nelegālu ieguvi un tirdzniecību, sevišķi gadījumos, kad minētās darbības var veicināt bruņota konflikta uzliesmojumu, saasināšanos vai turpināšanos;

48.   atzīstot Kimberlijas procesa, Ieguves rūpniecības pārredzamības nodrošināšanas iniciatīvas (EITI) un Rīcības plāna par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT) sasniegumus, prasa stiprināt šos pasākumus un tos efektīvāk īstenot praksē;

49.   atgādina ES Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas 2008. gada 14. martā Eiropadomei iesniegtā dokumenta “Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība” (14) secinājumus, kuros brīdināts, ka klimata pārmaiņas var kļūt par pārmērīgu slogu jau tāpat trauslām un konfliktu šķeltām valstīm un reģioniem, veidojot jaunas migrācijas plūsmas un palielinot drošības risku ES; mudina Komisiju, veicot miera nostiprināšanas pasākumus, ņemt vērā ar klimata pārmaiņām saistītus apsvērumus;

50.   uzskata, ka ir būtiski nodrošināt taisnīgumu konflikta upuriem un — ja tiesu sistēma darbojas pienācīgi un ir neatkarīga un objektīva, — valsts tiesas varētu būt piemērotākas nekā starptautisko kara noziegumu tribunāli, lai nodrošinātu atbildību par valsts tiesas procesiem un sodītu vainīgos; šajā sakarā ierosina saistībā ar pēckonflikta situācijām izskatīt iespēju veidot kartotēku par konflikta laikā notikušajiem cilvēktiesību pārkāpumiem;

51.   prasa stiprināt tiesu sistēmu, rīkojot tiesnešu un ģenerālprokuroru apmācību, konferences par tiesu sistēmas reformu, izveidojot neatkarīgas tiesnešu iecelšanas sistēmas, paredzot atbilstīgu atalgojumu juridiskajam personālam un aprīkojumu tiesām, uzlabojot tiesu administrāciju un lietvedību, budžeta un personāla pārvaldību un nodrošinot mūsdienīgu tehnoloģiju iegādi, tostarp datorus lietu izsekojamības nodrošināšanai;

52.   prasa piešķirt juridisko palīdzību mazāk aizsargātām grupām, mazākumtautībām, zemniekiem, kuriem nav savas zemes, un citām sociāli atstumtām grupām, kā arī prasa, lai pieredzējušas NVO īstenotu parajuridisko apmācību, tā uzlabojot pieeju tiesu sistēmai;

53.   uzskata, ka ir ļoti svarīgi izbeigt dzimumu vardarbības noziegumu nesodīšanas praksi un neattiecināt uz šiem noziegumiem noteikumus par amnestiju; kā arī nodrošināt, lai visi seksuālās vardarbības upuri, jo īpaši sievietes un jaunas meitenes, būtu vienlīdzīgi aizsargāti ar likumu un tiem būtu vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz tiesas pieejamību; ņemot vērā nelabvēlīgo situāciju attiecībā uz tiesas pieejamību, ar ko daudzās sabiedrībās saskaras sievietes un bērni, uzskata — ja nepieciešams, ir jāveic īpaši pasākumi;

54.   uzsver, ka sievietēm, kas ir cietušas no seksuālas vardarbības, ir jāpiešķir pilnīga piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un izpratnes veicināšanas programmām, kas palīdzēs šīm sievietēm atrisināt viņu problēmas;

55.   atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1820 pieņemšanu, it īpaši tajā pausto atziņu, ka seksuāla vardarbība ir drauds starptautiskajam mieram un drošībai;

56.   akcentē to, cik svarīgi ir ņemt vērā bērnu un jo īpaši meiteņu īpašās vajadzības pēckonflikta situācijās, sevišķi attiecībā uz izglītību;

57.   atzinīgi vērtē ES un Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) sadarbību; uzsver, ka ES atbalstam ir būtiska nozīme, lai SKT īstenotu savas pilnvaras; uzskata, ka visām valstīm vajadzētu parakstīt un ratificēt Romas statūtus, jo tas ir ārkārtīgi svarīgi, lai SKT sistēma darbotos labāk, saskaņotāk un konsekventāk; mudina ES un ĀS dalībvalstis visās konflikta situācijās konsekventi un nekavējoties īstenot visus SKT pieņemtos nolēmumus par apcietināšanu;

58.   mudina dalībvalstis turpināt cīņu pret nesodāmību, jo tas ir visefektīvākais veids, kā novērst turpmākus cilvēktiesību pārkāpumus, cita starpā šai nolūkā atbalstot arī starptautiski izveidotu tribunālu darbību;

59.   uzsver, ka stabils miers daudzējādā ziņā ir atkarīgs no kopienas iesaistīšanās un atbildības par miera procesu — procesu, kas var būt leģitīms un sekmīgs tikai tad, ja šajā procesā vienlīdz ir iesaistītas arī sievietes, kurām ir svarīga nozīme sabiedrībā un izšķiroša loma pārtikas produktu ražošanā un ģimenes aprūpē jo īpaši jaunattīstības valstīs; ņemot vērā to, ka 80 % no bēgļu kopskaita ir sievietes un bērni, prasa sniegt sievietēm īpašu atbalstu un atzīt viņu ārkārtīgi nozīmīgo lomu miera un stabilitātes veicināšanā, un uzsver, ka starptautiskās sabiedrības atbalsts pilsoniskās sabiedrības sadarbības struktūrām, kas vieno vietējās, valsts un starptautiskās iniciatīvas, ir izšķirošs faktors miera procesā;

60.   prasa izveidot pastāvīgas miera komisijas, kuru sastāvā darbotos ietekmīgi locekļi no visām konfliktā iesaistītajām pusēm, lai šādā veidā novērstu vardarbīgu konfliktu uzliesmojumus;

61.   uzskata, ka attiecīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas var izmantot kā dialoga veicinātājas starp konfliktējošām grupām, ja tiek veikta apmācība par konfliktu miermīlīgu risināšanu un izglītošanu par mieru; atbalsta dialoga iespēju veidošanu, rīkojot valsts līmeņa konferences, apaļā galda diskusijas starp konfliktā iesaistītajām pusēm, iedzīvotāju kontaktsanāksmes, kurās piedalītos nelielas grupas, konfliktu starpniecības apmācības vietējām NVO, kopienu vecākajiem un tradicionālo struktūru vadītājiem;

62.   aicina dalībvalstis, īstenojot attīstības projektus, vispirms izraudzīties vienu iesaistīto dalībvalsti kā vadošo partneri, lai racionalizētu atskaites mehānismus (pat tad, ja projektam paredzētie līdzekļi nāk no citas dalībvalsts), tā cenšoties panākt finansējuma devēju saskaņotu darbību un konsekvenci, tostarp izveidot uzskaites standartus attiecībā uz valstu parlamentiem, vietējām iestādēm un starptautiskajām organizācijām izpaužamās informācijas prasībām;

63.   uzskata, ka ir jāveicina plašāka un nozīmīgāka sieviešu līdzdalība plašsaziņas līdzekļos un visos publiskajos forumos, kas ļauj tām paust savu viedokli;

64.   atgādina, ka dzimšanas reģistrācija ir viena no pamata cilvēktiesībām un pilsoņtiesībām; uzsver, ka dzimšanas reģistrācijai ir izšķiroša nozīme, it īpaši bruņota konflikta laikā un pēc tā, jo tā palīdz aizsargāt bērnus pret tiesību pārkāpumiem un ir jāuzskata par būtisku attīstības jautājumu;

65.   uzsver vajadzību pēc konfliktam atbilstīgas pieejas visos attīstības programmu posmos, proti, plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, lai palielinātu šo programmu pozitīvo ietekmi un samazinātu negatīvo ietekmi uz konflikta dinamiku; uzsver sistemātiskas konfliktu analīzes un konfliktu galveno virzītājspēku izpratnes nozīmi; uzskata, ka kritēriju ieviešana ir noderīgs līdzeklis, lai novērtētu attīstības jomā veiktu sadarbības pasākumu ietekmi;

66.   prasa, lai valstis, kas robežojas ar teritorijām, kurās norisinās konflikti, kopā ar starptautisko sabiedrību tiktu aktīvi iesaistītas pēckonflikta attīstības un atjaunošanas plānā;

67.   aicina Padomi un Komisiju izstrādāt reģionālu pieeju situācijas uzlabošanai atsevišķās valstīs;

68.   ir iecerējis arī turpmāk aktīvi piedalīties darbā, ko Komisijas organizē saistībā ar iepriekšminēto paziņojumu par ES atbildi uz nestabilām situācijām; vērš Padomes un Komisijas uzmanību uz to, ka ir steidzami jārīkojas, lai šis darbs, kas noris pārāk lēni, drīzumā īstenotos konkrētos praktiskos pasākumos tādās svarīgās nozarēs kā veselības aizsardzība un izglītība, un aicina Komisiju pilnībā informēt Parlamentu par turpmākiem pasākumiem, ko veic attiecībā uz valstu izpētes secinājumiem un it īpaši attiecībā uz šo rezultātu izmantošanu nākamo pasākumu noteikšanai un plānošanai;

69.   uzskata, ka visās EK delegācijās trešās valstīs ir jānosaka par dzimumu līdztiesības jautājumiem atbildīga struktūra ar attiecīgām pilnvarām, prasmēm un resursiem;

70.   uzver, ka ir steidzami jārīkojas, lai nestabilo valstu iedzīvotāji varētu redzēt gan sava, gan valsts stāvokļa uzlabošanos, tāpēc aicina Padomi un Komisiju neatstāt novārtā praktiski veikto pasākumu atpazīstamību;

71.   atbalsta ES programmu vardarbīgu konfliktu novēršanai un ES rīcības plānā 2009. gadam paredzētos pasākumus drošības un attīstības jomā un mudina Komisiju par ļoti prioritāru noteikt ar miera nostiprināšanu saistītu pasākumu īstenošanu;

72.   uzsver EK darbinieku veiktspējas pilnveidošanas nozīmi, lai īstenotu konfliktiem atbilstīgu plānošanu, izmantojot specializētus norādījumus, it īpaši attiecīgajiem darbiniekiem izstrādājot īsus un konkrētiem apstākļiem piemērotus ieteikumus par delikātu pieeju konflikta risināšanai, pamatojoties uz miera un konfliktu ietekmes novērtējuma sistēmām un konfliktu delikātas risināšanas resursu kopumu;

73.   uzskata — lai efektīvi risinātu ar pēckonflikta pāreju saistītos uzdevumus, intervences pasākumiem jānotiek īstajā laikā un jābūt elastīgiem un paredzamiem;

74.   uzsver, ka visās ES misijās (tostarp starpniecības un pārrunu grupās, policijā un miera uzturēšanas spēkos u. c.) ir jāparedz konsultācijas dzimumu jautājumos, apmācība dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā un tajās jāpiedalās vismaz 40 % sieviešu visos līmeņos, tostarp visaugstākajos līmeņos;

75.   aicina Komisiju veikt pētījumu par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu ES ārējās misijās;

76.   norāda uz nepieciešamību integrēt dzimumu aspektu miera izpētes, konfliktu novēršanas un risināšanas pasākumos, miera uzturēšanas operācijās, pēckonflikta rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumos, finanšu instrumentos, valsts/reģionu stratēģijas dokumentos un visu ārējo intervences pasākumu plānošanā;

77.   atbalsta ES īpašos pārstāvjus kā ES galveno instrumentu, lai palīdzētu panākt politiskus izlīgumus un sekmētu ilgstošu politisko stabilitāti pēckonflikta sabiedrībās;

78.   mudina ES veidot paraugpraksi jautājumos, kuru risināšanai ir vajadzīga plaša politisko, militāro, humanitāro un attīstības struktūru pārstāvju sadarbība tādās jomās kā konfliktu novēršana, starpniecība, miera uzturēšana, cilvēktiesību ievērošana, tiesiskums, humānā palīdzība, kā arī ilgtermiņa atjaunotne un attīstība;

79.   prasa izstrādāt ES rīcības plānu par ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanu un aicina Komisiju mudināt partnervalstis un ES dalībvalstis izstrādāt valstu rīcības plānus; ierosina pārskatīt ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizsardzību un EDAP misijām, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 un Rezolūcijai Nr. 1820;

80.   uzsver, ka Komisijai ir pienākums atbalstīt partnervalstu centienus uzlabot spēju nodrošināt demokrātisku vietējo pārskatatbildību (parlamentāru kontroli un revīzijas iespējas) gadījumos, kad Kopienas palīdzību sniedz budžeta atbalsta veidā; mudina Komisiju noturīgāk un konsekventāk pildīt šo pienākumu; uzsver, ka parlamentārās kontroles struktūru un revīzijas iestāžu pilnvaras ir galvenais faktors, lai panāktu, ka ES budžeta atbalstam ir noturīga ietekme; prasa izveidot novērošanas un pārraudzības mehānismus pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā varētu pilntiesīgi pārraudzīt ES budžeta palīdzības izlietojumu un ietekmi;

81.   aicina investīciju bankas, tostarp Eiropas Investīciju banku, nodrošināt, lai aizdevumu izsniegšana un investīciju veikšana pēckonflikta valstīs, it īpaši resursiem bagātās valstīs, norisinātos atbilstīgi cilvēktiesībām un vides standartiem un neveicinātu spriedzes rašanos;

82.   atzinīgi vērtē jaunizveidotās ANO Miera veidošanas komisijas darbu; turklāt norāda — risinot ar palīdzību saistītus jautājumus, ir jāsadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, sevišķi ANO; mudina dalībvalstis nodrošināt, lai ANO sistēmai būtu pienācīgi resursi un lai no tās tiktu prasīta atbildība par atbalstu, kas sniegts valstīs notiekošiem iekšējiem procesiem, kuros ir iesaistīta ANO Miera veidošanas komisija un citas ANO struktūras;

83.   uzsver, ka palīdzībai attīstības jomā ir ārkārtīgi būtiska nozīme miera konsolidācijas un konfliktu novēršanas procesos nestabilās valstīs, taču, sniedzot palīdzību attīstības jomā un atbalstu konfliktu pārvarēšanā, nedrīkst izmantot militārus līdzekļus un darbības;

84.   iesaka piemērot rīcības kodeksu ANO personālam, kas strādā pēckonflikta teritorijās, un aicina nepieļaut iecietību pret seksuālu vardarbību, ko veikuši miera uzturētāji vai NVO darbinieki;

85.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Miera veidošanas komisijai, ĀS Komisijai, ĀS Izpildu padomei, Panāfrikas parlamentam un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(2)  OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.

(3)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(4)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(5)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(6)  (S/2004/616).

(7)  OV C 282 E, 6.11.2008., 460. lpp.

(8)  OV C 263 E, 16.10.2008., 633. lpp.

(9)  OV C 254, 26.10.2007., 17. lpp.

(10)  Apvienotās Karalistes Ministru kabineta Starptautiskās attīstības departamenta aprēķini, pamatojoties uz Pasaules Bankas aplēsēm ziņojumā “Global Economic Prospects 2006: Economic implications of Remittances and Migration” [Pasaules ekonomikas perspektīva — 2006. gads: naudas pārvedumu un migrācijas ekonomiskā ietekme]. Pasaules Banka, Vašingtona, 14.11.2005.

(11)  Sauszemes mīnu monitoringa 2007. gada ziņojums “Toward a Mine-Free World” [Ceļā uz pasauli, kurā nav mīnu].

(12)  Organizāciju Safer World, Oxfam un International Action Network on Small Arms (IANSA) 2007. gada oktobra ziņojums “Africa's Missing Billions” [Āfrikai trūkst miljardu].

(13)  Lieta C-91/05, Komisija pret Padomi.

(14)  S113/08.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/86

---

Zimbabve

P6_TA(2008)0640

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par stāvokli Zimbabvē

(2010/C 45 E/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, no kurām jaunākā — 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par situāciju Zimbabvē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, no kurām jaunākā — 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par situāciju Zimbabvē (1),

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. februāra Padomes kopējo nostāju 2008/135/KĀDP par ierobežojošu pasākumu atjaunošanu pret Zimbabvi (2), ar kuru līdz 2009. gada 20. februārim atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi, kas tika ieviesti ar Padomes 2004. gada 19. februāra Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP (3), 2008. gada 8. decembra Komisijas Regulu (EK) Nr. 1226/2008, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi (4), kā arī Eiropas Padomes 2008. gada 11. un 12. decembra secinājumus par Zimbabvi, kuros paustas nopietnas bažas par humanitārā stāvokļa pasliktināšanos Zimbabvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. februāra Padomes kopējo nostāju 2008/135/KĀDP par ierobežojošu pasākumu atjaunošanu pret Zimbabvi (2), ar kuru līdz 2009. gada 20. februārim atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi, kas tika ieviesti ar Padomes 2004. gada 19. februāra Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP (3), 2008. gada 8. decembra Komisijas Regulu (EK) Nr. 1226/2008, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi (4), kā arī Eiropas Padomes 2008. gada 11. un 12. decembra secinājumus par Zimbabvi, kuros paustas nopietnas bažas par humanitārā stāvokļa pasliktināšanos Zimbabvē,

| — | ņemot vērā rezolūciju par stāvokli Zimbabvē, ko 2008. gada 28. novembrī pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par stāvokli Zimbabvē, ko 2008. gada 28. novembrī pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumu par apvienotajām vēlēšanām Zimbabvē 2008. gada 29. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumu par apvienotajām vēlēšanām Zimbabvē 2008. gada 29. martā,

| — | ņemot vērā rezolūciju par Zimbabvi, kuru pieņēma Āfrikas Savienības 11. augstākā līmeņa sanāksmē Šarmelšeihā 2008. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par Zimbabvi, kuru pieņēma Āfrikas Savienības 11. augstākā līmeņa sanāksmē Šarmelšeihā 2008. gada 30. jūnijā un 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2008. gada 15. septembra vienošanos starp Zimbabves Āfrikas Nacionālo Savienību — Patriotisko fronti (ZANU-PF) un diviem Kustības par demokrātiskām pārmaiņām (MDC) grupējumiem, lai panāktu Zimbabves problēmu risinājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 15. septembra vienošanos starp Zimbabves Āfrikas Nacionālo Savienību — Patriotisko fronti (ZANU-PF) un diviem Kustības par demokrātiskām pārmaiņām (MDC) grupējumiem, lai panāktu Zimbabves problēmu risinājumu,

| — | ņemot vērā Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) līgumu un tam pievienotos protokolus, tostarp SADC vēlēšanu protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) līgumu un tam pievienotos protokolus, tostarp SADC vēlēšanu protokolu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Zimbabvi piemeklējusi milzu apmēru humanitārā krīze, un aptuveni 5,1 miljons cilvēku (gandrīz puse iedzīvotāju) cieš badu; tā kā Zimbabvē nav pieejama elementārā ūdensapgāde un kanalizācija, un tāpēc sācies holēras uzliesmojums, kas jau prasījis vismaz 783 cilvēku dzīvību un vairāk nekā 16 400 cilvēku ir inficējušies, taču epidēmija apdraud vēl vairāk nekā 300 000 pārtikas trūkuma novārdzināto cilvēku; |
| --- | --- |

A.

tā kā Zimbabvi piemeklējusi milzu apmēru humanitārā krīze, un aptuveni 5,1 miljons cilvēku (gandrīz puse iedzīvotāju) cieš badu; tā kā Zimbabvē nav pieejama elementārā ūdensapgāde un kanalizācija, un tāpēc sācies holēras uzliesmojums, kas jau prasījis vismaz 783 cilvēku dzīvību un vairāk nekā 16 400 cilvēku ir inficējušies, taču epidēmija apdraud vēl vairāk nekā 300 000 pārtikas trūkuma novārdzināto cilvēku;

| B. | tā kā Zimbabves iestādes nepārprotami norādījušas, ka tās nespēj apturēt humanitāro krīzi un negatavojas pārtraukt vardarbīgas represijas pret režīma pretiniekiem; tā kā ir nepārprotama saistība starp humanitāro katastrofu un valdības krīzi, ko rada Roberta Mugabes nespēja sarīkot godīgas un uzticamas vēlēšanas un viņa nespēja ievērot, neskatoties uz Dienvidāfrikas prezidenta Thabo Mbeki starpniecības mēģinājumiem, 2008. gada 15. septembrī panākto politisko vienošanos par nacionālās vienotības valdības izveides principiem, lai varētu pārtraukt krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Zimbabves iestādes nepārprotami norādījušas, ka tās nespēj apturēt humanitāro krīzi un negatavojas pārtraukt vardarbīgas represijas pret režīma pretiniekiem; tā kā ir nepārprotama saistība starp humanitāro katastrofu un valdības krīzi, ko rada Roberta Mugabes nespēja sarīkot godīgas un uzticamas vēlēšanas un viņa nespēja ievērot, neskatoties uz Dienvidāfrikas prezidenta Thabo Mbeki starpniecības mēģinājumiem, 2008. gada 15. septembrī panākto politisko vienošanos par nacionālās vienotības valdības izveides principiem, lai varētu pārtraukt krīzi;

| C. | tā kā inflācijas līmenis valstī ir augstākais pasaulē un sasniedzis vairākus miljardus procentu, tā kā 80 % iedzīvotāju ienākumi ir mazāki par 1 ASV dolāru dienā, turklāt viņiem nav pieejamas pašas nepieciešamākās preces, piemēram, pārtika un ūdens; |
| --- | --- |

C.

tā kā inflācijas līmenis valstī ir augstākais pasaulē un sasniedzis vairākus miljardus procentu, tā kā 80 % iedzīvotāju ienākumi ir mazāki par 1 ASV dolāru dienā, turklāt viņiem nav pieejamas pašas nepieciešamākās preces, piemēram, pārtika un ūdens;

| D. | tā kā starptautiskā mediķu humanitārā organizācija “Ārsti bez robežām” lēš, ka vismaz 1,4 miljoniem cilvēku draud saslimšana ar holēru, ja epidēmiju neizdosies apturēt, likvidējot tās galvenos iemeslus; tā kā slimība jau izplatās uz Dienvidāfriku un Botsvānu; |
| --- | --- |

D.

tā kā starptautiskā mediķu humanitārā organizācija “Ārsti bez robežām” lēš, ka vismaz 1,4 miljoniem cilvēku draud saslimšana ar holēru, ja epidēmiju neizdosies apturēt, likvidējot tās galvenos iemeslus; tā kā slimība jau izplatās uz Dienvidāfriku un Botsvānu;

| E. | tā kā ekonomiskā, politiskā un sociālā krīze vissmagāk ietekmē sievietes un meitenes, un tā kā viņas visvairāk pakļautas holēras inficēšanās briesmām, jo uzņemas saslimušo aprūpi mājās; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekonomiskā, politiskā un sociālā krīze vissmagāk ietekmē sievietes un meitenes, un tā kā viņas visvairāk pakļautas holēras inficēšanās briesmām, jo uzņemas saslimušo aprūpi mājās;

| F. | tā kā paredzamais mūža ilgums Zimbabvē pirms desmit gadiem bija 60 gadi abu dzimumu pārstāvjiem, bet tagad strauji samazinājies un ir vairs tikai 37 gadi vīriešiem un 34 — sievietēm; tā kā 1,7 miljoni cilvēku Zimbabvē ir inficēti ar HIV; |
| --- | --- |

F.

tā kā paredzamais mūža ilgums Zimbabvē pirms desmit gadiem bija 60 gadi abu dzimumu pārstāvjiem, bet tagad strauji samazinājies un ir vairs tikai 37 gadi vīriešiem un 34 — sievietēm; tā kā 1,7 miljoni cilvēku Zimbabvē ir inficēti ar HIV;

| G. | tā kā līdzās politiskajai krīzei un ārkārtas problēmām veselības aizsardzības jomā Zimbabvē pasliktinās arī cilvēktiesību stāvoklis, turklāt pavisam nesen notikušas plašas cilvēktiesību aizstāvju aizturēšanas, piemēram, Jestina Mukoko, kuras pazušana ir tikai daļa no cilvēktiesību aizstāvju vajāšanām un iebiedēšanas kampaņas, ko veic ar Zimbabves varas iestādēm iespējami saistīti cilvēki; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdzās politiskajai krīzei un ārkārtas problēmām veselības aizsardzības jomā Zimbabvē pasliktinās arī cilvēktiesību stāvoklis, turklāt pavisam nesen notikušas plašas cilvēktiesību aizstāvju aizturēšanas, piemēram, Jestina Mukoko, kuras pazušana ir tikai daļa no cilvēktiesību aizstāvju vajāšanām un iebiedēšanas kampaņas, ko veic ar Zimbabves varas iestādēm iespējami saistīti cilvēki;

| H. | tā kā UNICEF informācija liecina, ka strādā vien 40 % valsts skolotāju un skolās ierodas tikai trešdaļa audzēkņu; tā kā skolotāji, ārsti un medmāsas regulāri rīko streikus, taču, īstenojot šīs tiesības uz mierīgām demonstrācijām, viņi tikuši pakļauti vardarbīgām policijas represijām; |
| --- | --- |

H.

tā kā UNICEF informācija liecina, ka strādā vien 40 % valsts skolotāju un skolās ierodas tikai trešdaļa audzēkņu; tā kā skolotāji, ārsti un medmāsas regulāri rīko streikus, taču, īstenojot šīs tiesības uz mierīgām demonstrācijām, viņi tikuši pakļauti vardarbīgām policijas represijām;

| I. | tā kā Zimbabvē nav atļauts iebraukt t. s. vecajo organizācijas biedriem — bijušajam ANO ģenerālsekretāram Kofi Ananam, bijušajam ASV prezidentam Džimijam Kārteram un sieviešu un bērnu tiesību advokātei Graça Machel; |
| --- | --- |

I.

tā kā Zimbabvē nav atļauts iebraukt t. s. vecajo organizācijas biedriem — bijušajam ANO ģenerālsekretāram Kofi Ananam, bijušajam ASV prezidentam Džimijam Kārteram un sieviešu un bērnu tiesību advokātei Graça Machel;

| J. | tā kā vairāki Āfrikas līderi, tostarp arhibīskaps Desmond Tutu, Botsvānas prezidents Ian Khama un Kenijas ministru prezidents Raila Odinga aicinājuši R. Mugabi atkāpties no amata; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairāki Āfrikas līderi, tostarp arhibīskaps Desmond Tutu, Botsvānas prezidents Ian Khama un Kenijas ministru prezidents Raila Odinga aicinājuši R. Mugabi atkāpties no amata;

| K. | tā kā Francijas prezidents Sarkozī 2008. gada 8. decembra svinībās par godu Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadienai ES vārdā aicināja R. Mugabi atkāpties no amata un norādīja, ka Zimbabves tauta kļuvusi par Mugabes ķīlnieku, taču arī šīs valsts iedzīvotājiem ir tiesības uz mieru, drošību un cieņu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Francijas prezidents Sarkozī 2008. gada 8. decembra svinībās par godu Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadienai ES vārdā aicināja R. Mugabi atkāpties no amata un norādīja, ka Zimbabves tauta kļuvusi par Mugabes ķīlnieku, taču arī šīs valsts iedzīvotājiem ir tiesības uz mieru, drošību un cieņu;

| L. | tā kā Zimbabve nonākusi ļoti tuvu stāvoklim, atbilstoši kuram iespējams piemērot ANO 2005. gada septembra augsta līmeņa sanāksmes deklarāciju par “pienākumu aizsargāt” iedzīvotājus, pret kuriem tiek vērsti noziegumi pret cilvēci, |
| --- | --- |

L.

tā kā Zimbabve nonākusi ļoti tuvu stāvoklim, atbilstoši kuram iespējams piemērot ANO 2005. gada septembra augsta līmeņa sanāksmes deklarāciju par “pienākumu aizsargāt” iedzīvotājus, pret kuriem tiek vērsti noziegumi pret cilvēci,

1.   pauž nopietnas bažas par katastrofālo humanitāro stāvokli Zimbabvē, holēras epidēmiju, badu un Mugabes režīma pilnīgo nevēlēšanos risināt krīzi; aicina Padomi un Komisiju Zimbaves iedzīvotajiem atkārtoti apliecināt savu apņēmību un īstenot plašu ilgtermiņa humanitārās palīdzības programmu;

2.   norāda, ka ES nule apstiprinājusi EUR 10 miljonu lielas palīdzības sniegšanu un aicina Zimbabves iestādes atcelt jebkādus ierobežojumus humanitārās palīdzības aģentūru darbībai, lai nodrošinātu, ka šo palīdzību var piegādāt saskaņā ar humanitārajiem, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principiem;

3.   pauž pilnīgu atbalstu iepriekš minētajai vecajo delegācijas centieniem atvieglot humanitāro krīzi Zimbabvē; uzskata par pilnīgi nepieņemamu, ka Mugabes režīms atteicies izsniegt iebraukšanas vīzas šīs grupas locekļiem, jo viņi vēlējās izmantot savu ietekmi, lai palielinātu tūlītējas un ilgtermiņa palīdzības plūsmu uz Zimbabvi, lai tādējādi palīdzētu pārtraukt šīs zemes iedzīvotāju briesmīgās ciešanas;

4.   stingri nosoda Mugabes režīma ilgstošo vardarbību pret MDC dalībniekiem un atbalstītājiem; pauž sašutumu par daudzajiem nesenajiem cilvēktiesību aizstāvju aizturēšanas gadījumiem un aicina nekavējoties atbrīvot Zimbabves miera projekta (ZPP) direktori Jestina Mukoko, cilvēktiesību aizstāvja un advokāta Harrison Nkomo brāli Zacharia Nkomo, ZPP reģionālo koordinatoru Broderick Takawira, ZPP autovadītāju Pascal Gonzo, kā arī vairākus citus MDC biedrus un pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, un prasa saukt pie atbildības personas, kas vainojamas šajos pārkāpumos;

5.   atzinīgi vērtē nesen pieņemto lēmumu paplašināt to personu sarakstu, uz kurām attiecas Savienības aizliegumi, iekļaujot šajā sarakstā Mugabes režīma pārstāvjus, un aicina šos aizliegumus attiecināt vēl uz citiem viņa piekritējiem, tostarp agrāko ZANU-PF ministri Florence Chitauro, kura šobrīd dzīvo Londonā, atteikusies nosodīt Mugabi un bez jebkādiem šķēršļiem ceļo uz Zimbabvi un atpakaļ;

6.   aicina ANO Drošības padomi apsvēri iespēju piemērot konkrētas sankcijas (ceļošanas aizliegumu un līdzekļu iesaldēšanu) pret R. Mugabi un citām personām, kas aktīvi iesaistītas vardarbībā vai cilvēktiesību pārkāpumos; jo īpaši aicina Ķīnu, Krieviju un Dienvidāfriku ANO Drošības padomē atbalstīt stingrus pasākumus pret Mugabes režīmu un informēt Āfrikas valstu valdības, ka trīs minētās valstis vairs nekādā veidā nevēlas atbalstīt Mugabes režīmu;

7.   atzinīgi vērtē Kenijas, Botsvānas un Zambijas valdību vienoto nostāju, kuras paudušas negatīvu viedokli par Mugabes režīmu, un pauž dziļu vilšanos par to, ka daudzas citas Āfrikas valstu valdības vēl arvien izliekas neredzam šī režīma ļaundarības;

8.   uzsver Zimbabves iedzīvotāju vēlmi panākt radikālas politiskas pārmaiņas un nosoda Roberta Mugabes atteikšanos īstenot gan 2008. gada 15. septembra vienošanos, kas paredz svarīgāko ministriju nodošanu Morgan Tsvangirai partijai, gan veikt politiskas reformas;

9.   pauž nopietnas bažas, ka ārkārtējo nepieciešamību panākt nekavējošas, radikālas un demokrātiskas pārmaiņas Zimbabves iedzīvotāju labā turpina kavēt despotiskais, demagoģiskais un egoistiskais Mugabes režīms;

10.   steidzami aicina aktīvāk rīkoties gan Āfrikas valstis un reģionālās iestādes, tostarp SADC un jo īpaši Āfrikas Savienību, kas ir 2008. gada 15. septembra līguma nodrošinātāja, gan arī ietekmīgas Āfrikas personības, lai panāktu godīgu un taisnīgu Zimbabves stāvokļa risinājumu, kas pamatotos uz 2008. gada martā notikušo ticamo vēlēšanu rezultātiem, un lai veiktu uzraudzību pār jebkādu līdzsvarotu politisku vienošanos;

11.   aicina Padomi mudināt Āfrikas Savienību sagatavot rīcības plānu, lai varētu īstenot aktīvu iejaukšanos Zimbabves civiliedzīvotāju aizsardzībai;

12.   aicina Padomi saglabāt modrību attiecībā uz iespējamo ietekmi, kādu reģionā rada ZANU-PF apzinātā nolaidība un sliktā pārvalde, kas destabilizē Zimbabvi;

13.   pauž nopietnas bažas par Zimbabves bēgļu stāvokli reģionā un nosoda vardarbību pret Zimbabves bēgļiem kaimiņvalstīs; aicina Komisiju sniegt atbalstu šīm kaimiņvalstīm, īstenojot bēgļiem paredzētas finanšu un materiālās palīdzības programmas;

14.   aicina visas iesaistītās puses un starptautisko sabiedrību gatavoties atbalstīt Zimbabves ekonomisko un sociālo atjaunošanu pēc tam, kad būs izveidota tāda šīs valsts valdība, kas visos līmeņos atspoguļos Zimbabves iedzīvotāju patieso gribu un pēc tam, kad patiesi sāks iezīmēties atgriešanās pie demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas;

15.   aicina Padomi un dalībvalstis veikt aktīvāku diplomātisko darbību Āfrikā, lai nodrošinātu aktīvu atbalstu pārmaiņām Zimbavē;

16.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, G8 organizācijas valstu valdībām, Zimbabves un Dienvidāfrikas Republikas valdībām un parlamentiem, Britu nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības Komisijas un Izpildpadomes vadītājiem, Panāfrikas parlamentam, kā arī SADC ģenerālsekretāram, šīs organizācijas dalībvalstu valdībām un tās Parlamentārajam forumam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0364.

(2)  OV L 43, 19.2.2008., 39. lpp.

(3)  OV L 50, 20.2.2004., 66. lpp.

(4)  OV L 331, 10.12.2008., 11. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/89

---

Uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoņu brīvībai un demokrātijai Nikaragvā

P6_TA(2008)0641

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoņu brīvībai un demokrātijai Nikaragvā

(2010/C 45 E/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1948. gada ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā politisko dialogu un 2003. gada 15. decembra Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku, Salvadoras Republiku, no otras puses, kā arī Sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku, Salvadoras Republiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politisko dialogu un 2003. gada 15. decembra Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku, Salvadoras Republiku, no otras puses, kā arī Sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku, Salvadoras Republiku (1),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES ekspertu grupas ziņojumus par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanām Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ekspertu grupas ziņojumus par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanām Nikaragvā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisāres B. Ferrero-Waldner paziņojumus par notikumiem Nikaragvā pēc 2008. gada 9. novembra pašvaldību un reģionālajām vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisāres B. Ferrero-Waldner paziņojumus par notikumiem Nikaragvā pēc 2008. gada 9. novembra pašvaldību un reģionālajām vēlēšanām,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas saistībā ar asociācijas nolīguma parakstīšanu starp ES un Centrālamerikas valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas saistībā ar asociācijas nolīguma parakstīšanu starp ES un Centrālamerikas valstīm,

| — | ņemot vērā 27 ES dalībvalstu 2008. gada 22. oktobra paziņojumu presei par cilvēktiesību aizstāvjiem un organizācijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27 ES dalībvalstu 2008. gada 22. oktobra paziņojumu presei par cilvēktiesību aizstāvjiem un organizācijām,

| — | ņemot vērā sarunu par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu sesto kārtu, kurai jānotiek Briselē, 2009. gada 26. un 27 janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunu par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu sesto kārtu, kurai jānotiek Briselē, 2009. gada 26. un 27 janvārī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā jautājumu par iespējamo krāpšanu saistībā ar 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanu rezultātiem, kas izskatīts ES ekspertu grupas ziņojumos, kuros uzsvērta Nikaragvas iestāžu nevēlēšanās organizēt patiesi demokrātiskas vēlēšanas; ņemot vērā vardarbību, kas bija īpaši vērsta pret plašsaziņas līdzekļiem, kā arī no tās izrietošo polarizāciju un konfliktus; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā jautājumu par iespējamo krāpšanu saistībā ar 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanu rezultātiem, kas izskatīts ES ekspertu grupas ziņojumos, kuros uzsvērta Nikaragvas iestāžu nevēlēšanās organizēt patiesi demokrātiskas vēlēšanas; ņemot vērā vardarbību, kas bija īpaši vērsta pret plašsaziņas līdzekļiem, kā arī no tās izrietošo polarizāciju un konfliktus;

| B. | tā kā ANO, ES un ASV, kā arī vairākas Nikaragvas nevalstiskās organizācijas ir paudušas bažas par vēlēšanu pārredzamības līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO, ES un ASV, kā arī vairākas Nikaragvas nevalstiskās organizācijas ir paudušas bažas par vēlēšanu pārredzamības līmeni;

| C. | ņemot vērā Augstākās vēlēšanu padomes 2008. gada 11. jūnija rezolūcijas, ar kurām tiek anulēts Sandinistu atjaunošanas kustības (MRS) juridiskās personas statuss un kurās paziņots, ka Konservatīvā partija (PC) nespēj izpildīt priekšnoteikumus, kas tai ļautu piedalīties 2008. gada novembra pašvaldību vēlēšanās, kā rezultātā šīs divas partijas nevarēja piedalīties vēlēšanās; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā Augstākās vēlēšanu padomes 2008. gada 11. jūnija rezolūcijas, ar kurām tiek anulēts Sandinistu atjaunošanas kustības (MRS) juridiskās personas statuss un kurās paziņots, ka Konservatīvā partija (PC) nespēj izpildīt priekšnoteikumus, kas tai ļautu piedalīties 2008. gada novembra pašvaldību vēlēšanās, kā rezultātā šīs divas partijas nevarēja piedalīties vēlēšanās;

| D. | ņemot vērā atkārtotos uzbrukumus un agresijas aktus, kurus jau vairākus mēnešus ar valsts iestādēm saistītas personas, politiskie spēki un organizācijas vērš pret cilvēktiesību organizācijām un to locekļiem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā atkārtotos uzbrukumus un agresijas aktus, kurus jau vairākus mēnešus ar valsts iestādēm saistītas personas, politiskie spēki un organizācijas vērš pret cilvēktiesību organizācijām un to locekļiem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem;

| E. | ņemot vērā Nikaragvas sadarbības ministra vietnieka priekšlikums izveidot “kopējas nodokļu uzlikšanas” mehānismu attiecībā uz finanšu atbalstu, kuru saņēmušas NVO, kā arī izmeklēšanas vairākās NVO, kuras šķietami nepilda tiesiskās prasības, piemēram, gadījumā, kad pret 17 cilvēktiesību organizācijām tika celtas apsūdzības līdzekļu triangulācijā; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā Nikaragvas sadarbības ministra vietnieka priekšlikums izveidot “kopējas nodokļu uzlikšanas” mehānismu attiecībā uz finanšu atbalstu, kuru saņēmušas NVO, kā arī izmeklēšanas vairākās NVO, kuras šķietami nepilda tiesiskās prasības, piemēram, gadījumā, kad pret 17 cilvēktiesību organizācijām tika celtas apsūdzības līdzekļu triangulācijā;

| F. | ņemot vērā kriminālizmeklēšanas, kas vērstas pret seksuālo un reproduktīvo tiesību aizstāvjiem, tostarp cilvēkiem, kas sniedza atbalstu izvarotai meitenei, kurai laikā, kad grūtniecības pārtraukšana medicīnisku indikāciju dēļ nebija noziedzīgs nodarījums, tika veikts aborts, lai glābtu viņas dzīvību; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā kriminālizmeklēšanas, kas vērstas pret seksuālo un reproduktīvo tiesību aizstāvjiem, tostarp cilvēkiem, kas sniedza atbalstu izvarotai meitenei, kurai laikā, kad grūtniecības pārtraukšana medicīnisku indikāciju dēļ nebija noziedzīgs nodarījums, tika veikts aborts, lai glābtu viņas dzīvību;

| G. | tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstībai un stiprināšanai, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai jābūt Eiropas Savienības ārpolitikas neatņemamai sastāvdaļai; |
| --- | --- |

G.

tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstībai un stiprināšanai, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai jābūt Eiropas Savienības ārpolitikas neatņemamai sastāvdaļai;

| H. | tā kā Eiropas Savienības un tās partneri, parakstot ar trešām valstīm nolīgumus, kas satur cilvēktiesību klauzulu, uzņemas atbildību par starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošanas nodrošināšanu, un tā kā šādas klauzulas pēc savas būtības ir abpusējas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienības un tās partneri, parakstot ar trešām valstīm nolīgumus, kas satur cilvēktiesību klauzulu, uzņemas atbildību par starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošanas nodrošināšanu, un tā kā šādas klauzulas pēc savas būtības ir abpusējas;

| I. | ņemot vērā dziļās nabadzības apstākļus, kuros Nikaragva ir nonākusi pēdējo divdesmit gadu laikā, |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā dziļās nabadzības apstākļus, kuros Nikaragva ir nonākusi pēdējo divdesmit gadu laikā,

1.   pauž dziļu nožēlu par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanu norisi un uzskata, ka rezultāti no demokrātijas viedokļa ir pilnīgi nelikumīgi;

2.   pauž nožēlu par to, ka aizdomas par krāpšanu dažās pašvaldībās izraisīja demonstrācijas un sadursmes starp dažādu politisko partiju atbalstītājiem, kā rezultātā tika ievainoti vairāki cilvēki un padziļinājās jau nopietnā politiskā krīze;

3.   aicina Nikaragvas valdību veikt steidzamus pasākumus, lai noregulētu radušos situāciju un lūdz Nikaragvas iestādes ar cieņu izturēties pret cilvēktiesību organizāciju darbu;

4.   pauž nožēlu par vairākkārtējiem uzbrukumiem un agresijas aktiem, ko pēdējo mēnešu laikā pret cilvēktiesību organizācijām un to locekļiem, neatkarīgiem žurnālistiem un Komisijas delegācijas Nikaragvā pārstāvjiem vērsuši ar valsts vadību saistīti cilvēki, politiskie spēki un organizācijas;

5.   aicina politiskās partijas nosodīt to atbalstītāju veiktos vardarbības aktus;

6.   pauž nožēlu par to, ka divas politiskās partijas nevarēja piedalīties pašvaldību vēlēšanās, un izsaka bažas par progresu, kas panākts Nikaragvas demokrātiskajā nostiprināšanā un pārvaldībā, jo īpaši saistībā ar integrācijas un aktīvas līdzdalības procesiem;

7.   mudina Nikaragvas valdību un valsts iestādes aizsargāt vārda brīvību un tiesu iestāžu neatkarību un šim mērķim garantēt valsts demokrātisko pamatu saglabāšanos, kā arī pēc iespējas ātrāk nodrošināt, ka Nikaragva ratificē Romas statūtus, ar kuriem ir izveidota Starptautiskā Krimināltiesa;

8.   atzinīgi vērtē 27 ES dalībvalstu 2008. gada 22. oktobra paziņojumu presei, kurā nosodīti uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem un organizācijām;

9.   norāda, ka Eiropas Savienības un Centrālamerikas valstu sarunās par asociācijas nolīgumu vajadzētu atgādināt Nikaragvai par Eiropas Savienības aizsargāto un veicināto tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību principu ievērošanas nepieciešamību;

10.   aicina ES dalībvalstis nodrošināt, ka jautājums par situāciju Nikaragvā ir iekļauts darba kārtībā visām divpusējām un daudzpusējām sanāksmēm ar Nikaragvas iestāžu piedalīšanos;

11.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Centrālamerikas parlamentam, kā arī Nikaragvas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 63, 12.3.1999., 39. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/92

---

Krievija: uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem un tiesas prāva Annas Poļitkovskas slepkavības lietā

P6_TA(2008)0642

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijā un tiesas prāvu Annas Poļitkovskas slepkavības lietā

(2010/C 45 E/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un it īpaši 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām pēc krievu žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavību (1) un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā 2008. gada 26. un 27. jūnijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un it īpaši 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām pēc krievu žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavību (1) un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā 2008. gada 26. un 27. jūnijā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gadā un ko pagarināja līdz brīdim, kad to aizstās ar jaunu nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gadā un ko pagarināja līdz brīdim, kad to aizstās ar jaunu nolīgumu,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, kas nodrošinās jaunu visaptverošu satvaru ES un Krievijas attiecībām, un šo sarunu atsākšanu pagājušajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Nicā 2008. gada 14. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, kas nodrošinās jaunu visaptverošu satvaru ES un Krievijas attiecībām, un šo sarunu atsākšanu pagājušajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Nicā 2008. gada 14. novembrī,

| — | ņemot vērā Padomes prezidentūras paziņojumu Eiropas Savienības vārdā par organizācijas “Memorial” telpās Sanktpēterburgā 2008. gada 4. decembrī veikto kratīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes prezidentūras paziņojumu Eiropas Savienības vārdā par organizācijas “Memorial” telpās Sanktpēterburgā 2008. gada 4. decembrī veikto kratīšanu,

| — | ņemot vērā Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Krievija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un līdz ar to ir apņēmusies pilnībā ievērot cilvēktiesības un pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un līdz ar to ir apņēmusies pilnībā ievērot cilvēktiesības un pilsoņu tiesības;

| B. | B tā kā pastāv nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli un grūtībām, ar kādām nākas saskarties nevalstiskajām organizācijām, kuras aktīvi darbojas cilvēktiesību veicināšanā; |
| --- | --- |

B.

B tā kā pastāv nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli un grūtībām, ar kādām nākas saskarties nevalstiskajām organizācijām, kuras aktīvi darbojas cilvēktiesību veicināšanā;

| C. | tā kā Krievijas pilsoņi ir iesnieguši daudz sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesai Strasbūrā, kuras nolēmumi daudzos gadījumos apstiprina nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī Krievijas varas iestāžu patvaļu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas pilsoņi ir iesnieguši daudz sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesai Strasbūrā, kuras nolēmumi daudzos gadījumos apstiprina nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī Krievijas varas iestāžu patvaļu;

| D. | tā kā 2008. gada 28. oktobrī savā dzīvoklī tika nežēlīgi noslepkavoti Krievijas Jezuītu ordeņa vadītājs Otto Mesmers un ekvadoriešu priesteris Viktors Betonkūrs; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2008. gada 28. oktobrī savā dzīvoklī tika nežēlīgi noslepkavoti Krievijas Jezuītu ordeņa vadītājs Otto Mesmers un ekvadoriešu priesteris Viktors Betonkūrs;

| E. | tā kā 2008. gada oktobra vidū viena no Krievijas vadošajām juristēm cilvēktiesību jomā — Karīna Moskaļenko, kura sekmīgi pārstāvēja 30 Krievijas pilsoņu lietu Strasbūras Cilvēktiesību tiesā, kļuva par upuri noindēšanas mēģinājumā, izmantojot dzīvsudrabu, kas Strasbūrā tika ievietots viņas automašīnā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada oktobra vidū viena no Krievijas vadošajām juristēm cilvēktiesību jomā — Karīna Moskaļenko, kura sekmīgi pārstāvēja 30 Krievijas pilsoņu lietu Strasbūras Cilvēktiesību tiesā, kļuva par upuri noindēšanas mēģinājumā, izmantojot dzīvsudrabu, kas Strasbūrā tika ievietots viņas automašīnā;

| F. | tā kā 2008. gada 31. augustā, atrodoties policijas apcietinājumā, tika nogalināts neatkarīgas ingušu tīmekļa vietnes īpašnieks Magomeds Jevlojevs; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2008. gada 31. augustā, atrodoties policijas apcietinājumā, tika nogalināts neatkarīgas ingušu tīmekļa vietnes īpašnieks Magomeds Jevlojevs;

| G. | tā kā laikposmā no 2008. gada jūlija līdz oktobrim tika reģistrēti daudzi mēģinājumi nogalināt cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp ingušu opozīcijas vadītāju Ahmedu Kotijevu, cilvēktiesību aizstāvi Zurabu Cečojevu no Ingušijas, cilvēktiesību aktīvistu Dmitriju Krajuhinu no Orlas un cilvēktiesību aktīvistu Staņislavu Dmitrijevski no Ņižņijnovgorodas; |
| --- | --- |

G.

tā kā laikposmā no 2008. gada jūlija līdz oktobrim tika reģistrēti daudzi mēģinājumi nogalināt cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp ingušu opozīcijas vadītāju Ahmedu Kotijevu, cilvēktiesību aizstāvi Zurabu Cečojevu no Ingušijas, cilvēktiesību aktīvistu Dmitriju Krajuhinu no Orlas un cilvēktiesību aktīvistu Staņislavu Dmitrijevski no Ņižņijnovgorodas;

| H. | tā kā 2008. gada 4. decembrī Pētniecības un informācijas centra “Memorial”, kas jau 20 gadus veic Padomju Savienībā Staļina laikā veikto represiju izpēti, Sanktpēterburgas birojā veica reidu maskējušies vīri no Krievijas Ģenerālprokuratūras; tā kā šī reida laikā tika konfiscēti cietie diski un kompaktdiski ar visu datubāzi par tūkstošiem upuru; tā kā nav konfiscēto dokumentu inventāra saraksta; tā kā “Memorial” juristiem tika liegta iekļuve biroja telpās; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2008. gada 4. decembrī Pētniecības un informācijas centra “Memorial”, kas jau 20 gadus veic Padomju Savienībā Staļina laikā veikto represiju izpēti, Sanktpēterburgas birojā veica reidu maskējušies vīri no Krievijas Ģenerālprokuratūras; tā kā šī reida laikā tika konfiscēti cietie diski un kompaktdiski ar visu datubāzi par tūkstošiem upuru; tā kā nav konfiscēto dokumentu inventāra saraksta; tā kā “Memorial” juristiem tika liegta iekļuve biroja telpās;

| I. | tā kā kriminālizmeklēšana un tai sekojošā tiesas prāva žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavības lietā rada nopietnas bažas par tiesiskuma pārredzamību; tā kā šī brutālā slepkavība vēl nav pilnībā izmeklēta un atrisinātā apmierinošā veidā; |
| --- | --- |

I.

tā kā kriminālizmeklēšana un tai sekojošā tiesas prāva žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavības lietā rada nopietnas bažas par tiesiskuma pārredzamību; tā kā šī brutālā slepkavība vēl nav pilnībā izmeklēta un atrisinātā apmierinošā veidā;

| J. | tā kā Krievijas varas iestādes vēl aizvien nevēlas sadarboties Londonā ar radioaktīvo poloniju noindētā Aleksandra Ļitivņenko slepkavības izmeklēšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievijas varas iestādes vēl aizvien nevēlas sadarboties Londonā ar radioaktīvo poloniju noindētā Aleksandra Ļitivņenko slepkavības izmeklēšanā;

| K. | tā kā policija 2008. gada 14. decembrī Maskavā brutāli apspieda pret Kremļa politiku vērsto protesta demonstrāciju, ko organizēja Garija Kaspārova vadītā opozīcijas grupa “Cita Krievija”, sagūstot demonstrantus un ievelkot viņus kravas automašīnās; tā kā tika aizturēti aptuveni 100 demonstrantu; |
| --- | --- |

K.

tā kā policija 2008. gada 14. decembrī Maskavā brutāli apspieda pret Kremļa politiku vērsto protesta demonstrāciju, ko organizēja Garija Kaspārova vadītā opozīcijas grupa “Cita Krievija”, sagūstot demonstrantus un ievelkot viņus kravas automašīnās; tā kā tika aizturēti aptuveni 100 demonstrantu;

| L. | tā kā 17 Krievijas cilvēktiesību grupas 2008. gada 3. decembrī Vīnē aicināja ES ne tikai steidzami pastiprināt ES un Krievijas apspriežu par cilvēktiesībām nozīmi, bet arī steidzamākos gadījumus izskatīt ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmēs, |
| --- | --- |

L.

tā kā 17 Krievijas cilvēktiesību grupas 2008. gada 3. decembrī Vīnē aicināja ES ne tikai steidzami pastiprināt ES un Krievijas apspriežu par cilvēktiesībām nozīmi, bet arī steidzamākos gadījumus izskatīt ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmēs,

1.   pauž stingru nosodījumu uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijā, tostarp juristiem, kas pārstāv pilsoņu tiesības, un aicina Krievijas varas iestādes visos līmeņos aizsargāt un garantēt viņu fizisko neaizskaramību;

2.   norāda, ka cilvēktiesībām, tiesiskumam un demokrātijai arī turpmāk jābūt pamatjautājumiem attiecībā uz ES un Krievijas attiecību attīstību nākotnē; uzsver nozīmi, kāda ir pastāvīgai viedokļu apmaiņai ar Krieviju par cilvēktiesībām kā daļai no ES un Krievijas sarunām par šo tematu, un prasa veikt uzlabojumus šo tikšanos līmenī, lai tiktu iesaistītas attiecīgās ministrijas, tiesu iestādes un Krievijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji;

3.   uzskata, ka cilvēktiesību ievērošanai, demokrātijai un tiesiskumam jābūt jaunā, pašreiz apspriežamā, pamatnolīguma neatņemamai daļai;

4.   aicina Krievijas varas iestādes ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus un nekavējoties ratificēt protokolu par tiesas reformu; mudina Krievijas Federāciju arī ratificēt Eiropas Cilvēktiesību konvencijas Papildprotokolu Nr. 14;

5.   nosoda kratīšanu organizācijas “Memorial” telpās Sanktpēterburgā 2008. gada 4. decembrī; prasa Krievijas varas iestādēm un Sanktpēterburgas Valsts Ģenerālprokuratūrai nekavējoties atdot Pētniecības un informācijas centram “Memorial” vienpadsmit cietos diskus un kompaktdiskus, kas tika konfiscēti policijas reida laikā 2008. gada 4. decembrī un kas satur nenovērtējamus datus par vairāk nekā 50 000 Staļina laika represiju upuriem;

6.   vērš uzmanību uz pieaugošo vardarbību, kā rezultātā saskaņā ar Maskavas Cilvēktiesību biroja datiem 2008. gadā rases, tautības, reliģijas vai seksuālās orientācijas dēļ tika nogalināti vairāk nekā 100 cilvēki, un uz to, ka Krievijas varas iestādes pietiekami efektīvi nenosoda šādus noziegumus uz naida pamata;

7.   ar bažām atzīmē neseno kustību nolūkā reabilitēt Staļina režīmu, un uzsver, ka patiesu demokrātijas kultūru Krievijā var izveidot, tikai atzīstot pagātnes traģiskos notikumus;

8.   pauž satraukumu par oktobrī īstenoto mēģinājumu nogalināt cilvēktiesību juristi Karīnu Moskaļenko un viņas ģimeni un aicina Francijas un Krievijas varas iestādes identificēt tā sagatavotājus un viņu motīvus;

9.   ir pārliecināts par to, ka to cilvēktiesību aizstāvju aktivitātes, kuri darbojas lietās par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem un kuriem jāuzņemas augsts personiskais risks sava darba turpināšanā, pelna visaugstāko cieņu un ka viņiem jānodrošina valsts aizsardzība un starptautiskās kopienas atbalsts;

10.   vēl aizvien pauž nopietnas bažas par tiesību aktiem par ekstrēmismu, kuri var ietekmēt informācijas brīvu apriti un ļaut Krievijas varas iestādēm turpināt vēl vairāk ierobežot cilvēktiesību aizstāvju tiesības uz vārda brīvību;

11.   atzīmē, ka kopš neatkarīgās krievu žurnālistes Annas Poļitkovskas, kas kļuvusi par preses brīvības simbolu, noslepkavošanas pagājuši jau divi gadi; vērš uzmanību uz 2006. gada 25. oktobra rezolūciju un apliecina cieņu šī godīguma un apzinīguma simbola drosmei un darbam, kura darbam mūža garumā nepieciešams turpmāks atbalsts un atzinība;

12.   pauž apmulsumu par to, ka tiesas prāva ir atvērta tikai ierobežotam skaitam žurnālistu un slēgta televīzijas žurnālistiem; aicina tiesu pilnībā ievērot zvērināto lēmumu un darīt tiesas procesu atklātu visiem žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem; sagaida, ka tiesa noteiks ne tikai tos, kas piedalījās Annas Poļitkovskas noslepkavošanā, bet arī tos, kas to pasūtīja;

13.   atzinīgi vērtē ODHIR cilvēktiesību aizstāvju centrālā punkta izveidi 2006. gadā, kurš uzrauga šo aizstāvju stāvokli visā EDSO valstu teritorijā; stingri mudina ES iestādes praksē atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, izveidojot tiem centrālo punktu visās trīs iestādēs, lai varētu efektīvāk koordinēt viņu darbību ar pārējām starptautiskajām un Eiropas organizācijām;

14.   pauž bažas par pastāvīgo un plaša mēroga cietsirdīgo izturēšanos pret jauniesaucamajiem Krievijas armijā un aicina Krievijas varas iestādes izmeklēt šos gadījumus un saukt pie atbildības vainīgās personas un darīt galu šai praksei bruņotajos spēkos, kā arī demonstrēt apņēmību modernizēt valdošo kultūru;

15.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, EDSO un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV C 313 E, 20.12.2006., 271. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0309.

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/95 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/95

---

Grozījumi 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

P6_TA(2008)0617

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra lēmums par projektu par grozījumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2008/2320(ACI))

(2010/C 45 E/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 25. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 25. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu projektam par grozījumiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0834), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu projektam par grozījumiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0834),

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. decembra rezolūciju par projektu par grozījumiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. decembra rezolūciju par projektu par grozījumiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0509/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0509/2008),

| A. | tā kā Budžeta komiteja iesaka apstiprināt ierosināto grozījumu attiecībā uz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Budžeta komiteja iesaka apstiprināt ierosināto grozījumu attiecībā uz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| B. | tā kā ierosinātais grozījums nav pretrunā ar Līgumiem un Parlamenta Reglamentu, |
| --- | --- |

B.

tā kā ierosinātais grozījums nav pretrunā ar Līgumiem un Parlamenta Reglamentu,

1.   apstiprina šim lēmumam pievienoto grozījumu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2007.—2013.);

2.   uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu un tā pielikumu Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0618.

---

PIELIKUMS

GROZĪJUMI 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMĀ STARP EIROPAS PARLAMENTU, PADOMI UN KOMISIJU PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU

Eiropas parlaments, padome un komisija,

tā kā:

| (1) | Pārtikas un patēriņa preču cenu attīstība pēdējā laikā izraisa bažas, īpaši attiecībā uz tās sekām jaunattīstības valstīs. Komisija ierosināja izveidot jaunu mehānismu ātrai atbildes reakcijai uz pārtikas cenu kāpumu jaunattīstības valstīs (1) un abas budžeta lēmējiestādes 2008. gada 21. novembra Saskaņošanas sanāksmē vienojās piešķirt daļu finansējuma šim mehānismam no Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

(1)

Pārtikas un patēriņa preču cenu attīstība pēdējā laikā izraisa bažas, īpaši attiecībā uz tās sekām jaunattīstības valstīs. Komisija ierosināja izveidot jaunu mehānismu ātrai atbildes reakcijai uz pārtikas cenu kāpumu jaunattīstības valstīs (1) un abas budžeta lēmējiestādes 2008. gada 21. novembra Saskaņošanas sanāksmē vienojās piešķirt daļu finansējuma šim mehānismam no Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos.

| (2) | Tā kā ar summu, kas Rezervē palīdzībai ārkārtas gadījumos atlikusi 2008. gadam, nepietiek Pārtikas mehānisma vajadzībām, tā jāpalielina, lai no rezerves varētu sniegt līdzekļus Pārtikas mehānisma finansējumam. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā ar summu, kas Rezervē palīdzībai ārkārtas gadījumos atlikusi 2008. gadam, nepietiek Pārtikas mehānisma vajadzībām, tā jāpalielina, lai no rezerves varētu sniegt līdzekļus Pārtikas mehānisma finansējumam.

| (3) | Lai risinātu šo ārkārtas situāciju, Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos būtu jāpalielina līdz EUR 479 218 000 pašreizējās cenās izņēmuma kārtā tikai 2008. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Lai risinātu šo ārkārtas situāciju, Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos būtu jāpalielina līdz EUR 479 218 000 pašreizējās cenās izņēmuma kārtā tikai 2008. gadam.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza 25. punkts Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza 25. punkts Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību,

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.

Nolīguma 25. punkta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:

“Šo summu 2008. gadam izņēmuma kārtā palielina līdz EUR 479 218 000 pašreizējās cenās.”

Strasbūrā, 2008. gada 18. decembrī

Eiropas parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Komisijas vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  COM(2008)0450 — 2008/0149(COD).

1

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/97

---

Grozījumi Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

P6_TA(2008)0618

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par projektu grozījumam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2008/2325(INI))

(2010/C 45 E/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 25. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 25. punktu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē ar Padomi panāktos rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē ar Padomi panāktos rezultātus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0834), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0834),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra Nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra Nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un VI pielikuma IV iedaļas 1. un 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un VI pielikuma IV iedaļas 1. un 2. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0504/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0504/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot jaunu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (“Pārtikas mehānisms”), un šis ierosinājums tika atbalstīts arī Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot jaunu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (“Pārtikas mehānisms”), un šis ierosinājums tika atbalstīts arī Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās par finansējuma — kopumā EUR 1 miljards trīs gadu periodā — piešķiršanu “Pārtikas mehānismam”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās par finansējuma — kopumā EUR 1 miljards trīs gadu periodā — piešķiršanu “Pārtikas mehānismam”;

| C. | tā kā Komisijas sākotnējā priekšlikumā bija paredzēts “Pārtikas mehānismu” finansēt no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. izdevumu kategorijas rezerves, taču gan Eiropas Parlaments, gan Padome šādu risinājumu noraidīja; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas sākotnējā priekšlikumā bija paredzēts “Pārtikas mehānismu” finansēt no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. izdevumu kategorijas rezerves, taču gan Eiropas Parlaments, gan Padome šādu risinājumu noraidīja;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments uzskatīja, ka vispiemērotākais risinājums būtu pārskatīt DFS 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, taču Padome šo iespēju noraidīja; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments uzskatīja, ka vispiemērotākais risinājums būtu pārskatīt DFS 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, taču Padome šo iespēju noraidīja;

| E. | tā kā abas budžeta lēmējiestādes beidzot vienojās finansēt “Pārtikas mehānismu”, optimāli izmantojot elastības instrumentu un ārkārtas palīdzības rezervi un 4. izdevumu kategorijā veicot līdzekļu pārvietošanu no stabilitātes instrumenta; |
| --- | --- |

E.

tā kā abas budžeta lēmējiestādes beidzot vienojās finansēt “Pārtikas mehānismu”, optimāli izmantojot elastības instrumentu un ārkārtas palīdzības rezervi un 4. izdevumu kategorijā veicot līdzekļu pārvietošanu no stabilitātes instrumenta;

| F. | tā kā šī vienošanās paredz, ka “Pārtikas mehānismam” no ārkārtas palīdzības rezerves nodrošinās apropriācijas kopumā EUR 340 miljonu apmērā, šajā nolūkā EUR 22 miljonus ņemot no 2008. gada budžetā joprojām pieejamām apropriācijām, EUR 78 miljonus — no 2009. gada budžetā iekļautajām apropriācijām un EUR 240 miljonus — 2008. gada budžetā iekļaujot ārkārtas palīdzības rezerves vienreizēju palielinājumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā šī vienošanās paredz, ka “Pārtikas mehānismam” no ārkārtas palīdzības rezerves nodrošinās apropriācijas kopumā EUR 340 miljonu apmērā, šajā nolūkā EUR 22 miljonus ņemot no 2008. gada budžetā joprojām pieejamām apropriācijām, EUR 78 miljonus — no 2009. gada budžetā iekļautajām apropriācijām un EUR 240 miljonus — 2008. gada budžetā iekļaujot ārkārtas palīdzības rezerves vienreizēju palielinājumu;

| G. | tā kā šī palielinājuma dēļ ir jāizdara grozījums Iestāžu nolīguma 25. punktā, lai palielinātu ārkārtas palīdzības rezervē 2008. gadā pieejamos līdzekļus līdz EUR 479 218 000 (pašreizējās cenās); |
| --- | --- |

G.

tā kā šī palielinājuma dēļ ir jāizdara grozījums Iestāžu nolīguma 25. punktā, lai palielinātu ārkārtas palīdzības rezervē 2008. gadā pieejamos līdzekļus līdz EUR 479 218 000 (pašreizējās cenās);

| H. | tā kā šis grozījums jāapstiprina abām budžeta lēmējiestādēm, un tas nozīmē, ka visām dalībvalstīm vienprātīgi jāvienojas Padomē, |
| --- | --- |

H.

tā kā šis grozījums jāapstiprina abām budžeta lēmējiestādēm, un tas nozīmē, ka visām dalībvalstīm vienprātīgi jāvienojas Padomē,

1.   atzinīgi vērtē 2008. gada 18. decembra lēmuma (3) pielikumā iekļauto Iestāžu nolīguma 25. punkta grozījuma projektu, ar ko palielina ārkārtas palīdzības rezervē 2008. gadā pieejamos līdzekļus līdz EUR 479 218 000 (pašreizējās cenās);

2.   tomēr atkārtoti pauž bažas, ka situācija 4. izdevumu kategorijā pastāvīgi ir saspringta, jo tajā pieejamā rezerve nav pietiekama, kā dēļ atkārtoti ir jāizmanto ārkārtas mehānismi, lai reaģētu uz neatliekamām un neparedzētām situācijām; aicina pamatīgi izvērtēt nepieciešamību palielināt šajā izdevumu kategorijā pieejamās summas, lai nodrošinātu ilgtermiņā plānojamu darbību netraucētu norisi šajā jomā un Eiropas Savienības spēju pilnībā iesaistīties pasaules procesos starptautiskā mērogā;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0576.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0617.

---

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 16. decembris

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/99 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/99

---

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums starp EK un Maroku (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***

P6_TA(2008)0584

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (13104/2007 — COM(2007)0404 — C6-0383/2008 — 2007/0137(AVC))

(2010/C 45 E/20)

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2007)0404), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2007)0404),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (13104/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (13104/2007),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro apakšpunktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta otro teikumu, kā arī 310. pantu (C6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro apakšpunktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta otro teikumu, kā arī 310. pantu (C6-0383/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0458/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0458/2008),

1.   sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Marokas Karalistes valdībām un parlamentiem.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/100

---

EK un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***

P6_TA(2008)0585

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (7999/2008 — COM(2008)0139 — C6-0453/2008 — 2008/0057(AVC))

(2010/C 45 E/21)

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2008)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2008)0139),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0453/2008) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 310. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0453/2008) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 310. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0496/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0496/2008),

1.   dod piekrišanu protokola noslēgšanai;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Albānijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/100

---

EK un Horvātijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***

P6_TA(2008)0586

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (15019/2008 — COM(2007)0612 — C6-0463/2008 — 2007/0215(AVC))

(2010/C 45 E/22)

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2007)0612), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2007)0612),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. panta pirmās daļas otro teikumu un 310. pantu (C6-0463/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. panta pirmās daļas otro teikumu un 310. pantu (C6-0463/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0490/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0490/2008),

1.   sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/101 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/101

---

EK un Indijas Nolīgums par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem *

P6_TA(2008)0587

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (COM(2008)0347 — C6-0342/2008 — 2008/0121(CNS))

(2010/C 45 E/23)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0347), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0347),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0342/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0342/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0471/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0471/2008),

1.   apstiprina nolīguma slēgšanu;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Indijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/102

---

Euro aizsardzība pret viltošanu *

P6_TA(2008)0588

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (14533/2008 — C6-0395/2008 — 2007/0192A(CNS))

(2010/C 45 E/24)

(Apspriežu procedūra — atkārtota apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemto vērā Padomes projektu (14533/2008), |
| --- | --- |

—

ņemto vērā Padomes projektu (14533/2008),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0525), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0525),

| — | ņemto vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju (1), |
| --- | --- |

—

ņemto vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 123. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 123. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0395/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu un 55. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu un 55. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0499/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0499/2008),

1.   apstiprina Padomes projektu;

2.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

3.   aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt projektu vai aizstāt to ar citu tekstu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0280.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/102

---

Euro aizsardzība pret viltošanu (dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu) *

P6_TA(2008)0589

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 1339/2001, ar ko uz dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu, attiecina Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (14533/2008 — C6-0481/2008 — 2007/0192B(CNS))

(2010/C 45 E/25)

(Apspriežu procedūra — atkārtota apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes tekstu (14533/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes tekstu (14533/2008),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0525), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0525),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0481/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0481/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu un 55. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu un 55. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0503/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0503/2008),

1.   apstiprina Padomes tekstu;

2.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

3.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt iesniegto tekstu vai aizstāt to ar citu tekstu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0280.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/103 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/103

---

Nodrošinājumi, ko prasa no sabiedrībām, lai aizsargātu to dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta redakcija) ***I

P6_TA(2008)0590

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta redakcija) (COM(2008)0544 — C6-0316/2008 — 2008/0173(COD))

(2010/C 45 E/26)

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0544) Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0544) Eiropas Parlamentam un Padomei,

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0316/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0316/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0465/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0465/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/104 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/104

---

Atbrīvojumi no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts *

P6_TA(2008)0591

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par atbrīvojumiem no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts (kodificēta redakcija) (COM(2008)0376 — C6-0290/2008 — 2008/0120(CNS))

(2010/C 45 E/27)

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0376), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0376),

| — | ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0290/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0290/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0466/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0466/2008),

| A. | tā kā pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas grupas atzinuma šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas grupas atzinuma šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot to būtību,

1.   apstiprina pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas darba grupas ieteikuma pielāgoto Komisijas priekšlikumu;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/105 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/105

---

Izdevumi veterinārijas jomā (kodificēta redakcija) *

P6_TA(2008)0592

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par izdevumiem veterinārijas jomā (kodificēta redakcija) (COM(2008)0358 — C6-0271/2008 — 2008/0116(CNS))

(2010/C 45 E/28)

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0358), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0358),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0271/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0271/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0464/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0464/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, nemainot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/105 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/105

---

Medaļas un žetoni, kas līdzīgi euro monētām *

P6_TA(2008)0593

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (COM(2008)0514 VOL. I — C6-0332/2008 — 2008/0167(CNS))

(2010/C 45 E/29)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0514 VOL. I), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0514 VOL. I),

| — | pēc tam, kad Padome ar to ir apspriedusies (C6-0332/2008), |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad Padome ar to ir apspriedusies (C6-0332/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0469/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0469/2008),

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

3.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/106

---

Medaļas un žetoni, kas līdzīgi euro monētām: attiecināšana uz neiesaistītajām dalībvalstīm *

P6_TA(2008)0594

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2183/2004, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (COM(2008)0514 VOL. II — C6-0335/2008 — 2008/0168(CNS))

(2010/C 45 E/30)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0514 VOL. II), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0514 VOL. II),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0335/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0335/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0470/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0470/2008),

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

3.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/107 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/107

---

Budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projekts

P6_TA(2008)0595

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (16263/2008 — C6-0462/2008 — 2008/2311(BUD))

(2010/C 45 E/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 31. oktobrī (COM(2008)0693), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 31. oktobrī (COM(2008)0693),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 27. novembrī (16263/2008 — C6-0462/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 27. novembrī (16263/2008 — C6-0462/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0487/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0487/2008),

| A. | tā kā 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 9 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:






  — | ieņēmumu prognozes neto palielinājums (par EUR 1198,7 miljoniem) pēc pašu resursu un citu ieņēmumu prognozes pārskatīšanas; |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 9 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:

—

ieņēmumu prognozes neto palielinājums (par EUR 1198,7 miljoniem) pēc pašu resursu un citu ieņēmumu prognozes pārskatīšanas;

| — | maksājumu apropriāciju samazinājums (par EUR 4891,3 miljoniem) 1.a, 1.b, 2. un 3.b un 4. izdevumu kategorijas budžeta pozīcijās, ņemot vērā līdzekļu pārdali saskaņā ar ierosināto vispārējo pārvietojumu; |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriāciju samazinājums (par EUR 4891,3 miljoniem) 1.a, 1.b, 2. un 3.b un 4. izdevumu kategorijas budžeta pozīcijās, ņemot vērā līdzekļu pārdali saskaņā ar ierosināto vispārējo pārvietojumu;

| — | to budžeta aspektu iekļaušana, kas saistīti ar mehānisma ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs 2008. gada finansēšanu saskaņā ar Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. novembra kopīgo deklarāciju par to, kā finansēt mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

—

to budžeta aspektu iekļaušana, kas saistīti ar mehānisma ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs 2008. gada finansēšanu saskaņā ar Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. novembra kopīgo deklarāciju par to, kā finansēt mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projekts ir paredzēts, lai šīs korekcijas oficiāli iekļautu 2008. finanšu gada budžetā; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projekts ir paredzēts, lai šīs korekcijas oficiāli iekļautu 2008. finanšu gada budžetā;

| C. | tā kā Padome pēc budžeta grozījuma Nr. 8/2008 provizoriskā projekta atcelšanas ir apstiprinājusi budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizorisko projektu kā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu, |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome pēc budžeta grozījuma Nr. 8/2008 provizoriskā projekta atcelšanas ir apstiprinājusi budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizorisko projektu kā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu,

1.   pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizorisko projektu;

2.   apstiprina budžeta grozījuma Nr. 9/2008 projektu bez grozījumiem;

3.   uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/108 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/108

---

Mērvienības ***II

P6_TA(2008)0596

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām (11915/3/2008 — C6-0425/2008 — 2007/0187(COD))

(2010/C 45 E/32)

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11915/3/2008 — C6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11915/3/2008 — C6-0425/2008),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0510), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0510),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0476/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0476/2008),

1.   apstiprina kopējo nostāju;

2.   konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

3.   uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt aktu saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

4.   uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 297 E, 20.11.2008., 105. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/109

---

Eiropas Izglītības fonda izveidošana (pārstrādāta redakcija) ***II

P6_TA(2008)0599

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta redakcija) (11263/4/2008 — C6-0422/2008 — 2007/0163(COD))

(2010/C 45 E/33)

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11263/4/2008 — C6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11263/4/2008 — C6-0422/2008),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0443),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0707),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0473/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0473/2008),

1.   apstiprina kopējo nostāju;

2.   konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

3.   uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

4.   uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 22.5.2008., P6_TA(2008)0227.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/110 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/110

---

Atsevišķu tiesību aktu pielāgošana Lēmumam 1999/468/EK — pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (ceturtā daļa) ***I

P6_TA(2008)0600

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, lai pielāgotu tos Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — ceturtā daļa (COM(2008)0071 — C6-0065/2008 — 2008/0032(COD))

(2010/C 45 E/34)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0071), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0071),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, 55. pantu, 71. panta 1. punktu, 80. panta 2. punktu, 95. pantu, 152. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu, 175. panta 1. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0065/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, 55. pantu, 71. panta 1. punktu, 80. panta 2. punktu, 95. pantu, 152. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu, 175. panta 1. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0065/2008),

| — | ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmās 2008. gada 4. decembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrā teikuma pirmo ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmās 2008. gada 4. decembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrā teikuma pirmo ievilkumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās, Nodarbinātības un sociālo lietu, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0301/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās, Nodarbinātības un sociālo lietu, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0301/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0032

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — Ceturtā daļa

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. .../2009.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/111 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/111

---

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietās

P6_TA(2008)0601

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (COM(2008)0380 — C6-0248/2008 — 2008/0122(COD))

(2010/C 45 E/35)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0380),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 61. panta c) punktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0248/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 61. panta c) punktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0248/2008),

| — | ņemot vērā EK līguma 61. panta d) punktu un 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 61. panta d) punktu un 66. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0457/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0457/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   apstiprina šeit pievienoto kopējo deklarāciju;

3.   prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0122

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2009/EK, ar kuru groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 568/2009/EK.)

---

PIELIKUMS

EIROPAS KOPIENU TIESAS DEKLARĀCIJA

Eiropas Parlamets un Padome aicina Komisiju aicināt Eiropas Kopienu Tiesas pārstāvjus tādā līmenī un veidā, kādu Tiesa uzskata par piemērotu, piedalīties Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās sanāksmēs.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/112 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/112

---

Eiropas Uzņēmumu padome (pārstrādāta redakcija) ***I

P6_TA(2008)0602

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0419 — C6-0258/2008 — 2008/0141(COD))

(2010/C 45 E/36)

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0419), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0419),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 137. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0258/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 137. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0258/2008),

| — | ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 10. decembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 10. decembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2008. gada 9. oktobra vēstuli, kas adresēta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2008. gada 9. oktobra vēstuli, kas adresēta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0454/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0454/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem, iekļaujot Juridiskās komitejas apstiprinātos tehniskos grozījumus un šā teksta grozījumus;

2.   prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P6_TC1-COD(2008)0141

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu .../2009/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/38/EK.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/113 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/113

---

Vienkāršošanas noteikumi un nosacījumi ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem ***I

P6_TA(2008)0603

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteikumu un nosacījumu vienkāršošanu ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (COM(2007)0765 — C6-0468/2007 — 2007/0279(COD))

(2010/C 45 E/37)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0765), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0765),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0468/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0468/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0410/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0410/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0279

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/43/EK.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/114

---

Mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājums ***I

P6_TA(2008)0604

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai (COM(2007)0851 — C6-0007/2008 — 2007/0295(COD))

(2010/C 45 E/38)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0851), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0851),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0007/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0007/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0329/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0329/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0295

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 16. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. .../2009.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/115

---

Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (projekti, no kuriem gūst ienākumus) ***

P6_TA(2008)0605

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus (13874/2008 — C6-0387/2008 — 2008/0186(AVC))

(2010/C 45 E/39)

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (COM(2008)0558 — 13874/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (COM(2008)0558 — 13874/2008),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0387/2008) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. panta 1. daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0387/2008) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. panta 1. daļu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0477/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0477/2008),

1.   sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes regulai;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/116

---

Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība *

P6_TA(2008)0606

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (COM(2008)0786 — C6-0449/2008 — 2008/0224(CNS))

(2010/C 45 E/40)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0786), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0786),

| — | ņemot vērā EK līguma 283. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0449/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 283. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0449/2008),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma (1) 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma (1) 21. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. decembra plenārsēdē pieņemto politisko deklarāciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. decembra plenārsēdē pieņemto politisko deklarāciju (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0483/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0483/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītais finansējuma apjoms atbilst daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas — administratīvie izdevumi maksimālajam apjomam;

4.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā paredz nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

5.   prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

6.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu;

7.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 48


  Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  1. apsvērums |
| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma 21. pantu deputātiem ir tiesības saņemt tādu personīgu līdzstrādnieku palīdzību, kurus viņi brīvi izvēlas.
  Pašlaik deputāti visus savus līdzstrādniekus nodarbina ar līgumiem, kas ir saskaņā ar valsts tiesībām, bet Eiropas Parlaments viņiem atmaksā izdevumus, nepārsniedzot noteikto maksimālo apjomu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. apsvērums

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma 21. pantu deputātiem ir tiesības saņemt tādu personīgu līdzstrādnieku palīdzību, kurus viņi brīvi izvēlas.
  Pašlaik deputāti visus savus līdzstrādniekus nodarbina ar līgumiem, kas ir saskaņā ar valsts tiesībām, bet Eiropas Parlaments viņiem atmaksā izdevumus, nepārsniedzot noteikto maksimālo apjomu.

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma 21. pantu deputātiem ir tiesības saņemt tādu personīgu līdzstrādnieku palīdzību, kurus viņi brīvi izvēlas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma 21. pantu deputātiem ir tiesības saņemt tādu personīgu līdzstrādnieku palīdzību, kurus viņi brīvi izvēlas.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1.a apsvērums (jauns)

| (1a) | Pašlaik deputāti visus savus līdzstrādniekus nodarbina ar līgumiem, kas ir saskaņā ar valsts tiesībām, bet Eiropas Parlaments viņiem atmaksā izdevumus, nepārsniedzot noteikto maksimālo apjomu. |
| --- | --- |

(1a)

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. apsvērums

| (2) | Noteikts skaits šo līdzstrādnieku (turpmāk “deputātu palīgi”) strādā pie viena vai vairākiem deputātiem Eiropas Parlamentā Strasbūrā, Briselē un Luksemburgā. Pārējie palīgi palīdz EP deputātiem valstī, kurā deputāti tika ievēlēti. |
| --- | --- |

(2)

| (2) | Eiropas Parlamenta Prezidijs 2008. gada 9. jūlijā pieņēma Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus (3) Saskaņā ar īstenošanas noteikumu 34. pantu deputātiem ir jāizmanto: |
| --- | --- |

(2)

| a) | “reģistrētie deputātu palīgi”, kuri nodarbināti vienā no trim Eiropas Parlamenta darba vietām, saskaņā ar īpašiem tiesiskajiem regulējumiem, kas pieņemti pamatojoties uz Līguma 283. pantu un kuru līgumus slēdz un tieši pārvalda Parlaments, un |
| --- | --- |

a)

| b) | fiziskas personas, kuras deputātiem palīdz dalībvalstīs, no kurām viņi ir ievēlēti, un kas ir noslēgušas darba vai pakalpojuma sniegšanas līgumu ar deputātu, ievērojot valsts piemērojamos tiesību aktus, saskaņā ar iepriekš minētajos īstenošanos noteikumus paredzētajiem nosacījumiem, turpmāk tekstā “vietējie palīgi”. |
| --- | --- |

b)

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

3. apsvērums

| (3) | Atšķirībā no
  šiem minētajiem
  palīgiem, kuri strādā valstī, kurā deputāti tika ievēlēti, deputātu palīgi vispārīgā izpratnē ir ekspatrianti. Viņi strādā Eiropas Parlamenta telpās eiropeiskā, daudzvalodīgā un multikulturālā vidē un veic uzdevumus, kas ir tieši saistīti ar Eiropas Parlamenta darbu. |
| --- | --- |

(3)

Atšķirībā no
  šiem minētajiem
  palīgiem, kuri strādā valstī, kurā deputāti tika ievēlēti, deputātu palīgi vispārīgā izpratnē ir ekspatrianti. Viņi strādā Eiropas Parlamenta telpās eiropeiskā, daudzvalodīgā un multikulturālā vidē un veic uzdevumus, kas ir tieši saistīti ar Eiropas Parlamenta darbu.

| (3) | Atšķirībā no
  vietējiem
  palīgiem, kuri strādā valstī, kurā deputāti tika ievēlēti,
  reģistrētie
  deputātu palīgi vispārīgā izpratnē ir ekspatrianti. Viņi strādā Eiropas Parlamenta telpās eiropeiskā, daudzvalodīgā un multikulturālā vidē un veic uzdevumus, kas ir tieši saistīti ar Eiropas Parlamenta
  deputāta vai deputātu
  darbu
  viņu kā Eiropas Parlamenta deputātu amata pienākumu izpildē
  . |
| --- | --- |

(3)

Atšķirībā no
  vietējiem
  palīgiem, kuri strādā valstī, kurā deputāti tika ievēlēti,
  reģistrētie
  deputātu palīgi vispārīgā izpratnē ir ekspatrianti. Viņi strādā Eiropas Parlamenta telpās eiropeiskā, daudzvalodīgā un multikulturālā vidē un veic uzdevumus, kas ir tieši saistīti ar Eiropas Parlamenta
  deputāta vai deputātu
  darbu
  viņu kā Eiropas Parlamenta deputātu amata pienākumu izpildē
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | To turklāt ir apstiprinājusi Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa, kas ir atzinusi, ka atsevišķos aspektos, piemērojot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, var uzskatīt, ka deputātu palīgi veic pienākumus Eiropas Parlamenta labā. |
| --- | --- |

(4)

svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

5. apsvērums

| (5) | Šo iemeslu dēļ, kā arī, lai ar kopēju noteikumu palīdzību nodrošinātu pārredzamību, nediskrimināciju un tiesisko noteiktību, ir jāpanāk, lai ar
  šiem
  deputātu palīgiem Eiropas Parlaments darba līgumus slēgtu tieši
  , to neattiecinot uz deputātu palīgiem, kurus deputāti nodarbina viņu ievēlēšanas dalībvalstī, to skaitā personas, kuras strādā vietējā līmenī deputātiem, kas ievēlēti kādā no dalībvalstīm, kur atrodas trīs Parlamenta darba vietas
  . |
| --- | --- |

(5)

Šo iemeslu dēļ, kā arī, lai ar kopēju noteikumu palīdzību nodrošinātu pārredzamību, nediskrimināciju un tiesisko noteiktību, ir jāpanāk, lai ar
  šiem
  deputātu palīgiem Eiropas Parlaments darba līgumus slēgtu tieši
  , to neattiecinot uz deputātu palīgiem, kurus deputāti nodarbina viņu ievēlēšanas dalībvalstī, to skaitā personas, kuras strādā vietējā līmenī deputātiem, kas ievēlēti kādā no dalībvalstīm, kur atrodas trīs Parlamenta darba vietas
  .

| (5) | Šo iemeslu dēļ, kā arī, lai ar kopēju noteikumu palīdzību nodrošinātu pārredzamību, nediskrimināciju un tiesisko noteiktību, ir jāpanāk, lai ar
  reģistrētiem
  deputātu palīgiem Parlaments darba līgumus slēgtu tieši.
  Turpretim vietējos deputātu palīgus, tostarp tos, kurus nodarbina deputāti, kas ievēlēti no dalībvalstīm, kurās atrodas viena no trim Parlamenta darba vietām, būtu jāturpina nodarbināt saskaņā ar iepriekš minētājiem Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem, atbilstīgi darba līgumam, kas noslēgts saskaņā ar tajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, no kuras deputāti ir ievēlēti. |
| --- | --- |

(5)

Šo iemeslu dēļ, kā arī, lai ar kopēju noteikumu palīdzību nodrošinātu pārredzamību, nediskrimināciju un tiesisko noteiktību, ir jāpanāk, lai ar
  reģistrētiem
  deputātu palīgiem Parlaments darba līgumus slēgtu tieši.
  Turpretim vietējos deputātu palīgus, tostarp tos, kurus nodarbina deputāti, kas ievēlēti no dalībvalstīm, kurās atrodas viena no trim Parlamenta darba vietām, būtu jāturpina nodarbināt saskaņā ar iepriekš minētājiem Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem, atbilstīgi darba līgumam, kas noslēgts saskaņā ar tajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, no kuras deputāti ir ievēlēti.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Tāpēc uz
  šiem
  deputātu palīgiem būtu jāattiecina Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība tā, lai tiktu ņemts vērā viņu īpašais statuss. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc uz
  šiem
  deputātu palīgiem būtu jāattiecina Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība tā, lai tiktu ņemts vērā viņu īpašais statuss.

| (6) | Tāpēc uz
  reģistrētiem
  deputātu palīgiem būtu jāattiecina Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība tā, lai tiktu ņemts vērā viņu īpašais statuss
  , īpašie uzdevumi, kas viņiem jāveic, kā arī konkrētie pienākumi un saistības, kas viņiem jāpilda attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu vai deputātiem, kuri pieņēmuši viņus darbā
  . |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc uz
  reģistrētiem
  deputātu palīgiem būtu jāattiecina Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība tā, lai tiktu ņemts vērā viņu īpašais statuss
  , īpašie uzdevumi, kas viņiem jāveic, kā arī konkrētie pienākumi un saistības, kas viņiem jāpilda attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu vai deputātiem, kuri pieņēmuši viņus darbā
  .

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

7. apsvērums

| (7) | Šīs specifiskās darbinieku kategorijas ieviešana neietekmē Civildienesta noteikumu 29. pantu, kurā noteikts, ka iekšējie konkursi ir atvērti tikai ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Šīs specifiskās darbinieku kategorijas ieviešana neietekmē Civildienesta noteikumu 29. pantu, kurā noteikts, ka iekšējie konkursi ir atvērti tikai ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem.

| (7) | Šīs specifiskās darbinieku kategorijas ieviešana neietekmē Civildienesta noteikumu 29. pantu, kurā noteikts, ka iekšējie konkursi ir atvērti tikai ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem
  , un tāpēc nevienu šīs regulas noteikumu nevar interpretēt kā tādu, kas reģistrētiem deputātu palīgiem nodrošina privileģētu vai tiešu pieeju Eiropas Kopienu ierēdņu vai pārējo darbinieku amatiem vai iekšējiem konkursiem uz šādiem amatiem
  . |
| --- | --- |

(7)

Šīs specifiskās darbinieku kategorijas ieviešana neietekmē Civildienesta noteikumu 29. pantu, kurā noteikts, ka iekšējie konkursi ir atvērti tikai ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem
  , un tāpēc nevienu šīs regulas noteikumu nevar interpretēt kā tādu, kas reģistrētiem deputātu palīgiem nodrošina privileģētu vai tiešu pieeju Eiropas Kopienu ierēdņu vai pārējo darbinieku amatiem vai iekšējiem konkursiem uz šādiem amatiem
  .

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

7.a apsvērums (jauns)

| (7a) | Līgumdarbinieku gadījumā Civildienesta noteikumu 27. līdz 34. pantu nepiemēro reģistrētiem deputātu palīgiem. |
| --- | --- |

(7a)

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

8. apsvērums

| (8) | Tātad deputātu palīgi ir īpaša Eiropas Parlamenta darbinieku kategorija, jo īpaši attiecībā uz to, ka deputātu palīgi
  atbalsta Parlamenta deputātus kā demokrātiski ievēlētus pārstāvjus, kuriem uzticētas pilnvaras, viņu pienākumu veikšanā
  . |
| --- | --- |

(8)

Tātad deputātu palīgi ir īpaša Eiropas Parlamenta darbinieku kategorija, jo īpaši attiecībā uz to, ka deputātu palīgi
  atbalsta Parlamenta deputātus kā demokrātiski ievēlētus pārstāvjus, kuriem uzticētas pilnvaras, viņu pienākumu veikšanā
  .

| (8) | Tātad
  reģistrētie
  deputātu palīgi ir īpaša Eiropas Parlamenta
  pārējo
  darbinieku kategorija, jo īpaši attiecībā uz to, ka deputātu palīgi
  Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu vadībā un savstarpējas uzticības gaisotnē nodrošina tiešu atbalstu šim deputātam vai deputātiem viņu kā Eiropas Parlamenta deputātu amata pienākumu izpildē
  . |
| --- | --- |

(8)

Tātad
  reģistrētie
  deputātu palīgi ir īpaša Eiropas Parlamenta
  pārējo
  darbinieku kategorija, jo īpaši attiecībā uz to, ka deputātu palīgi
  Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu vadībā un savstarpējas uzticības gaisotnē nodrošina tiešu atbalstu šim deputātam vai deputātiem viņu kā Eiropas Parlamenta deputātu amata pienākumu izpildē
  .

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

9. apsvērums

| (9) | Tāpēc ir nepieciešams nedaudz
  grozīt
  Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, lai tajā iekļautu šo jauno darbinieku kategoriju. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir nepieciešams nedaudz
  grozīt
  Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, lai tajā iekļautu šo jauno darbinieku kategoriju.

| (9) | Tāpēc ir nepieciešams grozīt Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, lai tajā iekļautu šo jauno
  pārējo
  darbinieku kategoriju
  , no vienas puses, ņemot vērā reģistrēto deputātu palīgu pienākumu, darbību un uzdevumu īpašo raksturu, kas paredzēts, lai viņi varētu tieši atbalstīt Eiropas Parlamenta deputātus, šo deputātu tiešā vadībā un, no otras puses, ņemot vērā šo reģistrēto deputātu palīgu īpašās attiecības ar Parlamenta administrāciju
  . |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir nepieciešams grozīt Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, lai tajā iekļautu šo jauno
  pārējo
  darbinieku kategoriju
  , no vienas puses, ņemot vērā reģistrēto deputātu palīgu pienākumu, darbību un uzdevumu īpašo raksturu, kas paredzēts, lai viņi varētu tieši atbalstīt Eiropas Parlamenta deputātus, šo deputātu tiešā vadībā un, no otras puses, ņemot vērā šo reģistrēto deputātu palīgu īpašās attiecības ar Parlamenta administrāciju
  .

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

9.a apsvērums (jauns)

| (9a) | Ja pēc analoģijas vai tieši Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību piemēro reģistrētiem deputātu palīgiem, šie faktori ir jāņem vērā, jo īpaši stingri ievērojot savstarpēju uzticēšanos, uz kuru jābalstās Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu un reģistrēto deputātu palīgu attiecībām. |
| --- | --- |

(9a)

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Ņemot vērā palīgu pienākumu būtību, ir jāparedz tikai viena palīgu kategorija, kas ir sadalīta vairākās pakāpēs, kuras piešķir
  saskaņā ar kritērijiem, kuri noteikti
  ar Eiropas Parlamenta iekšēju lēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā palīgu pienākumu būtību, ir jāparedz tikai viena palīgu kategorija, kas ir sadalīta vairākās pakāpēs, kuras piešķir
  saskaņā ar kritērijiem, kuri noteikti
  ar Eiropas Parlamenta iekšēju lēmumu.

| (10) | Ņemot vērā
  reģistrēto
  deputātu palīgu pienākumu būtību, ir jāparedz tikai viena
  reģistrēto
  deputātu palīgu kategorija, kas ir sadalīta vairākās pakāpēs, kuras piešķir
  attiecīgais deputāts vai deputāti saskaņā ar īpašiem īstenošanas noteikumiem, kuri pieņemti
  ar Eiropas Parlamenta iekšēju lēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā
  reģistrēto
  deputātu palīgu pienākumu būtību, ir jāparedz tikai viena
  reģistrēto
  deputātu palīgu kategorija, kas ir sadalīta vairākās pakāpēs, kuras piešķir
  attiecīgais deputāts vai deputāti saskaņā ar īpašiem īstenošanas noteikumiem, kuri pieņemti
  ar Eiropas Parlamenta iekšēju lēmumu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

11. apsvērums

| (11) | Līgumiem, ko noslēdz starp deputātu palīgiem un Eiropas Parlamentu, ir
  jābūt balstītiem
  uz savstarpēju uzticēšanos starp deputāta palīgu un to (tiem)
  Eiropas Parlamenta
  deputātu (deputātiem), kam viņš palīdz. |
| --- | --- |

(11)

Līgumiem, ko noslēdz starp deputātu palīgiem un Eiropas Parlamentu, ir
  jābūt balstītiem
  uz savstarpēju uzticēšanos starp deputāta palīgu un to (tiem)
  Eiropas Parlamenta
  deputātu (deputātiem), kam viņš palīdz.

| (11) | Līgumi, ko noslēdz starp
  reģistrētiem
  deputātu palīgiem un Eiropas Parlamentu, ir
  balstīti
  uz savstarpēju uzticēšanos starp
  reģistrēto
  deputāta palīgu un to (tiem) deputātu (deputātiem), kam viņš palīdz.
  Šo līgumu termiņiem jābūt tieši saistītiem ar attiecīgā deputāta vai deputātu pilnvaru laiku. |
| --- | --- |

(11)

Līgumi, ko noslēdz starp
  reģistrētiem
  deputātu palīgiem un Eiropas Parlamentu, ir
  balstīti
  uz savstarpēju uzticēšanos starp
  reģistrēto
  deputāta palīgu un to (tiem) deputātu (deputātiem), kam viņš palīdz.
  Šo līgumu termiņiem jābūt tieši saistītiem ar attiecīgā deputāta vai deputātu pilnvaru laiku.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Reģistrētajiem deputātu palīgiem vajadzētu būt pārstāvības tiesībām ārpus sistēmas, kas attiecas uz Eiropas Parlamenta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. Viņu pārstāvjiem būtu jādarbojas kā starpniekiem attiecībās ar Eiropas Parlamenta kompetento iestādi, ņemot vērā to, ka vajadzētu izveidot oficiālu saikni starp darbinieku oficiālu pārstāvību un palīgu neatkarību pārstāvību. |
| --- | --- |

(11a)

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

12. apsvērums

| (12) | Ieviešot šo jauno darbinieku kategoriju, ir jāievēro budžeta neitralitātes princips.
  Eiropas Parlaments iemaksā Eiropas Savienības vispārējā budžetā visas summas, kas nepieciešamas pensiju shēmas finansēšanai, izņemot summas, kas minētas Civildienesta noteikumu 83. panta 2. punktā, kuras ik mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas. |
| --- | --- |

(12)

Ieviešot šo jauno darbinieku kategoriju, ir jāievēro budžeta neitralitātes princips.
  Eiropas Parlaments iemaksā Eiropas Savienības vispārējā budžetā visas summas, kas nepieciešamas pensiju shēmas finansēšanai, izņemot summas, kas minētas Civildienesta noteikumu 83. panta 2. punktā, kuras ik mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas.

| (12) | Ieviešot šo jauno darbinieku kategoriju, ir jāievēro budžeta neitralitātes princips. |
| --- | --- |

(12)

Ieviešot šo jauno darbinieku kategoriju, ir jāievēro budžeta neitralitātes princips.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Ar Eiropas Parlamenta iekšējo lēmumu (īstenošanas pasākumiem) pieņem turpmākas normas attiecībā uz šo noteikumu īstenošanu, pamatojoties uz pareizas finanšu pārvaldības principa, kā tas noteikts Finanšu regulas II Sadaļā (4). |
| --- | --- |

(12a)

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1.a pants (jauns)

1.a pants (jauns)

Eiropas Savienības vispārējā budžeta Eiropas Parlamenta iedaļā iekļautās apropriācijas, kas paredzētas, lai segtu Parlamenta deputātu palīgu izdevumus, un kuru ikgadējos apjomus noteiks ikgadējās budžeta procedūras ietvaros, attiecas uz visām izmaksām, kas tieši saistītas gan ar reģistrētajiem, gan vietējiem deputātu palīgiem.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants

Trīs gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās
  Eiropas Parlaments iesniedz ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, lai izskatītu iespējamo vajadzību pielāgot noteikumus, kas attiecas uz deputātu palīgiem.

Eiropas Parlaments
  ne vēlāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim
  iesniedz ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, lai izskatītu iespējamo vajadzību pielāgot noteikumus, kas attiecas uz deputātu palīgiem.

Tālab Komisija, pamatojoties uz ziņojumu, var sniegt jebkurus priekšlikumus, kurus tā uzskata par atbilstošiem.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 1. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

1. pants

| 1) | pirmajā pantā pēc ievilkuma “— īpašie padomnieki,” iekļauj šādu ievilkumu: |
| --- | --- |

1)

pirmajā pantā pēc ievilkuma “— īpašie padomnieki,” iekļauj šādu ievilkumu:

| 1) | pirmajā pantā pēc ievilkuma “— īpašie padomnieki,” iekļauj šādu ievilkumu: |
| --- | --- |

1)

pirmajā pantā pēc ievilkuma “— īpašie padomnieki,” iekļauj šādu ievilkumu:

“— deputātu palīgi,”;

“—
  reģistrētie
  deputātu palīgi,”;

(Šis grozījums piemērojams visā tekstā. Ja šo grozījumu pieņems, būs jāveic izmaiņas visā tekstā.)

(Šis grozījums piemērojams visā tekstā. Ja šo grozījumu pieņems, būs jāveic izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 2. punkts

Pielikums — 2. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

5.a pants

5.a pants

Šajā nodarbināšanas kārtībā “deputātu palīgi” ir
  personāla locekļi
  , kurus viens vai vairāki deputāti ir pieņēmuši darbā un kuriem ir tiešs līgums ar Eiropas Parlamentu, lai palīdzētu
  vienam vai vairākiem
  Eiropas Parlamenta
  deputātiem, kā noteikts 125. panta 1. punktā
  ;

personāla locekļi

vienam vai vairākiem

deputātiem, kā noteikts 125. panta 1. punktā

Šajā nodarbināšanas kārtībā “
  reģistrēti
  deputātu palīgi” ir
  personas
  , kurus viens vai vairāki deputāti ir pieņēmuši darbā un kuriem ir tiešs līgums ar Eiropas Parlamentu, lai palīdzētu Eiropas Parlamenta deputātiem
  , lai deputātam vai deputātiem sniegtu tiešu atbalstu Eiropas Parlamenta telpās vienā no trijām Parlamenta darba vietām viņu kā Eiropas Parlamenta deputātu funkciju izpildē atbilstoši norādēm
  Eiropas Parlamenta
  deputātu nolikuma 125. panta 1. punkta ietvaros
  ;

reģistrēti

personas

, lai deputātam vai deputātiem sniegtu tiešu atbalstu Eiropas Parlamenta telpās vienā no trijām Parlamenta darba vietām viņu kā Eiropas Parlamenta deputātu funkciju izpildē atbilstoši norādēm

deputātu nolikuma 125. panta 1. punkta ietvaros

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

1. nodaļa — 125. pants — 1. punkts

1. nodaļa — 125. pants — 1. punkts

| 1. | “Deputāta palīgs” ir darbinieks, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis darbā, lai palīdzētu vienam vai vairākiem Eiropas Parlamenta deputātiem pildīt viņa (viņu) deputāta pilnvaras kādā no triju Eiropas Parlamenta darba vietu telpām. Viņš veic uzdevumus, kas ir tieši saistīti ar Eiropas Parlamenta darbu. |
| --- | --- |

1.

1.

“Deputāta palīgs” ir darbinieks, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis darbā, lai palīdzētu vienam vai vairākiem Eiropas Parlamenta deputātiem pildīt viņa (viņu) deputāta pilnvaras kādā no triju Eiropas Parlamenta darba vietu telpām. Viņš veic uzdevumus, kas ir tieši saistīti ar Eiropas Parlamenta darbu.

svītrots

svītrots

Deputāta palīgu pieņem darbā, lai viņš pildītu pienākumus uz pusslodzi vai pilnu slodzi, bet viņi netiek iecelti amatos, kuri ir noteikti Eiropas Parlamentam paredzētās budžeta iedaļas pielikuma amatu sarakstā.

Deputāta palīgu pieņem darbā, lai viņš pildītu pienākumus uz pusslodzi vai pilnu slodzi, bet viņi netiek iecelti amatos, kuri ir noteikti Eiropas Parlamentam paredzētās budžeta iedaļas pielikuma amatu sarakstā.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

1. nodaļa — 125. pants — 2. punkts

1. nodaļa — 125. pants — 2. punkts

| 2. | Eiropas Parlaments ar iekšēju lēmumu pieņem noteikumus
  par deputātu palīgu nodarbināšanu
  . |
| --- | --- |

2.

2.

Eiropas Parlaments ar iekšēju lēmumu pieņem noteikumus
  par deputātu palīgu nodarbināšanu
  .

par deputātu palīgu nodarbināšanu

| 1. | Šīs sadaļas īstenošanas vajadzībām
  Eiropas Parlaments ar iekšēju lēmumu pieņem
  īstenošanas
  noteikumus. |
| --- | --- |

1.

1.

Šīs sadaļas īstenošanas vajadzībām
  Eiropas Parlaments ar iekšēju lēmumu pieņem
  īstenošanas
  noteikumus.

Šīs sadaļas īstenošanas vajadzībām

īstenošanas

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

1. nodaļa — 125. pants — 3. punkts

1. nodaļa — 125. pants — 3. punkts

| 3. | Deputātu
  palīgu atalgojumu izmaksā no kopējām Eiropas Parlamenta budžeta iedaļas apropriācijām. |
| --- | --- |

3.

3.

Deputātu
  palīgu atalgojumu izmaksā no kopējām Eiropas Parlamenta budžeta iedaļas apropriācijām.

Deputātu

| 2. | Reģistrēto deputātu
  palīgu
  amati netiek iekļauti to amatu sarakstā, kuri ir noteikti Eiropas Parlamentam paredzētās budžeta iedaļas pielikuma amatu sarakstā. Tos finansē no atbilstošas budžeta pozīcijas, un
  atalgojumu izmaksā no kopējām Eiropas Parlamenta budžeta iedaļas apropriācijām. |
| --- | --- |

2.

2.

Reģistrēto deputātu
  palīgu
  amati netiek iekļauti to amatu sarakstā, kuri ir noteikti Eiropas Parlamentam paredzētās budžeta iedaļas pielikuma amatu sarakstā. Tos finansē no atbilstošas budžeta pozīcijas, un
  atalgojumu izmaksā no kopējām Eiropas Parlamenta budžeta iedaļas apropriācijām.

Reģistrēto deputātu

amati netiek iekļauti to amatu sarakstā, kuri ir noteikti Eiropas Parlamentam paredzētās budžeta iedaļas pielikuma amatu sarakstā. Tos finansē no atbilstošas budžeta pozīcijas, un

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

1. nodaļa — 126. pants — 1. punkts

1. nodaļa — 126. pants — 1. punkts

| 1. | Deputātu
  palīgiem piešķir pakāpes. |
| --- | --- |

1.

Deputātu
  palīgiem piešķir pakāpes.

Deputātu

| 1. | Reģistrētiem deputātu
  palīgiem piešķir pakāpes
  pilnībā saskaņā ar tā deputāta vai deputātu norādēm, kuriem palīgs palīdzēs viņu parlamentārajā darbā un saskaņā ar 125. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem. Lai saņemtu 14.-19. pakāpi, kā noteikts 134. pantā, tiks prasīts, lai reģistrētais deputāta palīgs kā minimumu būtu ieguvis akadēmisko grādu vai līdzvērtīgu profesionālo pieredzi
  . |
| --- | --- |

1.

Reģistrētiem deputātu
  palīgiem piešķir pakāpes
  pilnībā saskaņā ar tā deputāta vai deputātu norādēm, kuriem palīgs palīdzēs viņu parlamentārajā darbā un saskaņā ar 125. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem. Lai saņemtu 14.-19. pakāpi, kā noteikts 134. pantā, tiks prasīts, lai reģistrētais deputāta palīgs kā minimumu būtu ieguvis akadēmisko grādu vai līdzvērtīgu profesionālo pieredzi
  .

Reģistrētiem deputātu

pilnībā saskaņā ar tā deputāta vai deputātu norādēm, kuriem palīgs palīdzēs viņu parlamentārajā darbā un saskaņā ar 125. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem. Lai saņemtu 14.-19. pakāpi, kā noteikts 134. pantā, tiks prasīts, lai reģistrētais deputāta palīgs kā minimumu būtu ieguvis akadēmisko grādu vai līdzvērtīgu profesionālo pieredzi

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

1. nodaļa — 126. pants — 2. punkts

1. nodaļa — 126. pants — 2. punkts

| 2. | Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.e pantu par sociālo drošību un darba apstākļiem. |
| --- | --- |

2.

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.e pantu par sociālo drošību un darba apstākļiem.

| 2. | Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.e pantu par sociālo drošību un darba apstākļiem
  , ja tas ir savienojams ar reģistrēto deputātu palīgu uzdevumu un pienākumu īpašo raksturu
  . |
| --- | --- |

2.

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.e pantu par sociālo drošību un darba apstākļiem
  , ja tas ir savienojams ar reģistrēto deputātu palīgu uzdevumu un pienākumu īpašo raksturu
  .

, ja tas ir savienojams ar reģistrēto deputātu palīgu uzdevumu un pienākumu īpašo raksturu

Atkāpjoties no 7. panta prasībām, kārtību attiecībā uz reģistrētu deputātu palīgu autonomu pārstāvību noteiks 125. panta 1. punktā minētajos īstenošanas noteikumos, ņemot vērā, ka ir jāizveido oficiāla saikne starp darbinieku obligātu pārstāvību un palīgu autonomu pārstāvību
  .

Atkāpjoties no 7. panta prasībām, kārtību attiecībā uz reģistrētu deputātu palīgu autonomu pārstāvību noteiks 125. panta 1. punktā minētajos īstenošanas noteikumos, ņemot vērā, ka ir jāizveido oficiāla saikne starp darbinieku obligātu pārstāvību un palīgu autonomu pārstāvību

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

2. nodaļa — 127. pants

2. nodaļa — 127. pants

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 11. līdz 26.a pantu.
  Eiropas Parlaments ar iekšēju lēmumu pieņem praktiskās piemērošanas kārtību,
  ņemot vērā īpašās deputātu un viņu palīgu attiecības.

Eiropas Parlaments ar iekšēju lēmumu pieņem praktiskās piemērošanas kārtību,

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 11. līdz 26.a pantu.
  Jo īpaši stingri ievērojot reģistrēto deputātu palīgu pienākumu specifiku un savstarpēju uzticēšanos, uz kuru jābalstās Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu un reģistrēto deputātu palīgu attiecībām, ar šo jomu saistītajos īstenošanas noteikumos, kas pieņemti saskaņā ar 125. panta 1. punktu
  , ņemot vērā īpašās deputātu un viņu palīgu attiecības.

Jo īpaši stingri ievērojot reģistrēto deputātu palīgu pienākumu specifiku un savstarpēju uzticēšanos, uz kuru jābalstās Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu un reģistrēto deputātu palīgu attiecībām, ar šo jomu saistītajos īstenošanas noteikumos, kas pieņemti saskaņā ar 125. panta 1. punktu

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 128. pants — 1. punkts

3. nodaļa — 128. pants — 1. punkts

| 1. | Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.d pantu. |
| --- | --- |

1.

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.d pantu.

| 1. | Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.d pantu
  , ņemot vērā savstarpēju uzticēšanos starp Eiropas Parlamenta deputātu un reģistrēto deputāta palīgu vai palīgiem, kas nozīmē, ka Eiropas Parlamenta deputātiem, izvēloties reģistrēto deputāta palīgu, ir jābalstās arī uz politiskiem apsvērumiem
  . |
| --- | --- |

1.

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu 1.d pantu
  , ņemot vērā savstarpēju uzticēšanos starp Eiropas Parlamenta deputātu un reģistrēto deputāta palīgu vai palīgiem, kas nozīmē, ka Eiropas Parlamenta deputātiem, izvēloties reģistrēto deputāta palīgu, ir jābalstās arī uz politiskiem apsvērumiem
  .

, ņemot vērā savstarpēju uzticēšanos starp Eiropas Parlamenta deputātu un reģistrēto deputāta palīgu vai palīgiem, kas nozīmē, ka Eiropas Parlamenta deputātiem, izvēloties reģistrēto deputāta palīgu, ir jābalstās arī uz politiskiem apsvērumiem

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 128. pants — 2. punkts — ievaddaļa

3. nodaļa — 128. pants — 2. punkts — ievaddaļa

| 2. | Deputāta palīgu izvēlas tas (tie) Eiropas Parlamenta deputāts (deputāti), kam viņš palīdzēs. Neskarot tos papildu kritērijus, kurus var noteikt, ievērojot 125. panta
  2
  . punktu, deputāta palīgu var pieņemt darbā, ja: |
| --- | --- |

2.

Deputāta palīgu izvēlas tas (tie) Eiropas Parlamenta deputāts (deputāti), kam viņš palīdzēs. Neskarot tos papildu kritērijus, kurus var noteikt, ievērojot 125. panta
  2
  . punktu, deputāta palīgu var pieņemt darbā, ja:

2

| 2. | Reģistēto deputāta
  palīgu izvēlas tas (tie) Eiropas Parlamenta deputāts (deputāti), kam viņš palīdzēs. Neskarot tos papildu kritērijus, kurus var noteikt
  īstenošanas noteikumos
  , ievērojot 125. panta
  1
  . punktu, deputāta palīgu var pieņemt darbā, ja: |
| --- | --- |

2.

Reģistēto deputāta
  palīgu izvēlas tas (tie) Eiropas Parlamenta deputāts (deputāti), kam viņš palīdzēs. Neskarot tos papildu kritērijus, kurus var noteikt
  īstenošanas noteikumos
  , ievērojot 125. panta
  1
  . punktu, deputāta palīgu var pieņemt darbā, ja:

Reģistēto deputāta

īstenošanas noteikumos

1

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 128. pants — 2. punkts — e) apakšpunkts

3. nodaļa — 128. pants — 2. punkts — e) apakšpunkts

| (e) | viņš pierāda, ka
  viņam ir ļoti labas zināšanas vienā no Kopienu valodām un zināšanas vēl vienā no Kopienu valodām
  tādā apjomā, kāds vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai,
  un |
| --- | --- |

(e)

viņš pierāda, ka
  viņam ir ļoti labas zināšanas vienā no Kopienu valodām un zināšanas vēl vienā no Kopienu valodām
  tādā apjomā, kāds vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai,
  un

viņš pierāda, ka

tādā apjomā, kāds vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai,

| (e) | viņam ir ļoti labas zināšanas vienā no Kopienu valodām un
  apmierinošas
  zināšanas vēl vienā no Kopienu valodām, un |
| --- | --- |

(e)

viņam ir ļoti labas zināšanas vienā no Kopienu valodām un
  apmierinošas
  zināšanas vēl vienā no Kopienu valodām, un

apmierinošas

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 129. pants

3. nodaļa — 129. pants

129. pants

129. pants

svītrots

svītrots

| 1. | Deputāta palīgam ir jānostrādā trīs mēnešu pārbaudes laiks. |
| --- | --- |

1.

1.

Deputāta palīgam ir jānostrādā trīs mēnešu pārbaudes laiks.

| 2. | Ja pārbaudes laikā slimība vai nelaimes gadījums liedz deputāta palīgam veikt savus pienākumus vienu mēnesi vai ilgāk, 6. panta pirmajā daļā minētā iestāde var pēc deputāta lūguma par attiecīgo laiku pagarināt viņa pārbaudes laiku. |
| --- | --- |

2.

2.

Ja pārbaudes laikā slimība vai nelaimes gadījums liedz deputāta palīgam veikt savus pienākumus vienu mēnesi vai ilgāk, 6. panta pirmajā daļā minētā iestāde var pēc deputāta lūguma par attiecīgo laiku pagarināt viņa pārbaudes laiku.

| 3. | Ja deputāta palīgs nav pietiekami kvalificēts turpmākai pienākumu pildīšanai, vismaz mēnesi pirms pārbaudes laika beigām Eiropas Parlamenta deputāts sagatavo ziņojumu par deputāta palīga spējām veikt amata pienākumus, kā arī par viņa darba efektivitāti un uzvedību. Ar ziņojumu ir jāiepazīstina attiecīgā persona, kurai 6. panta pirmajā daļā minētajai iestādei astoņu dienu laikposmā ir tiesības iesniegt piezīmes rakstveidā. Ja nepieciešams, iepriekš minēto deputāta palīgu 6. panta pirmajā daļā minētā iestāde atlaiž no darba, ja tai līdz pārbaudes laika beigām ir nodots ziņojums. |
| --- | --- |

3.

3.

Ja deputāta palīgs nav pietiekami kvalificēts turpmākai pienākumu pildīšanai, vismaz mēnesi pirms pārbaudes laika beigām Eiropas Parlamenta deputāts sagatavo ziņojumu par deputāta palīga spējām veikt amata pienākumus, kā arī par viņa darba efektivitāti un uzvedību. Ar ziņojumu ir jāiepazīstina attiecīgā persona, kurai 6. panta pirmajā daļā minētajai iestādei astoņu dienu laikposmā ir tiesības iesniegt piezīmes rakstveidā. Ja nepieciešams, iepriekš minēto deputāta palīgu 6. panta pirmajā daļā minētā iestāde atlaiž no darba, ja tai līdz pārbaudes laika beigām ir nodots ziņojums.

| 4. | Deputāta palīgam, ko atlaiž pārbaudes laikā, par katru nostrādāto pārbaudes laika mēnesi ir tiesības saņemt pabalstu, kas ir vienāds ar vienu trešdaļu no viņa mēneša pamatalgas. |
| --- | --- |

4.

4.

Deputāta palīgam, ko atlaiž pārbaudes laikā, par katru nostrādāto pārbaudes laika mēnesi ir tiesības saņemt pabalstu, kas ir vienāds ar vienu trešdaļu no viņa mēneša pamatalgas.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 130. pants — 1. punkts

3. nodaļa — 130. pants — 1. punkts

| 1. | Pirms pieņemšanas darbā
  deputāta palīgam ir jāapliecina Eiropas Parlamenta medicīnas dienestam savas fiziskās spējas, lai Eiropas Parlaments varētu pārliecināties, ka šis darbinieks atbilst 128. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

1.

Pirms pieņemšanas darbā
  deputāta palīgam ir jāapliecina Eiropas Parlamenta medicīnas dienestam savas fiziskās spējas, lai Eiropas Parlaments varētu pārliecināties, ka šis darbinieks atbilst 128. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām.

Pirms pieņemšanas darbā

| 1. | Reģistrētajam
  deputāta palīgam ir jāapliecina Eiropas Parlamenta medicīnas dienestam savas fiziskās spējas, lai Eiropas Parlaments varētu pārliecināties, ka šis darbinieks atbilst 128. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

1.

Reģistrētajam
  deputāta palīgam ir jāapliecina Eiropas Parlamenta medicīnas dienestam savas fiziskās spējas, lai Eiropas Parlaments varētu pārliecināties, ka šis darbinieks atbilst 128. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām.

Reģistrētajam

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 131. pants — 1. punkts

3. nodaļa — 131. pants — 1. punkts

| 1. | Deputātu
  palīgu līgumus slēdz uz noteiktu laiku. Neskarot 140. panta noteikumus, līgumu termiņš beidzas ne vēlāk kā tā parlamenta sasaukuma beigās, kura laikā tie ir noslēgti. |
| --- | --- |

1.

Deputātu
  palīgu līgumus slēdz uz noteiktu laiku. Neskarot 140. panta noteikumus, līgumu termiņš beidzas ne vēlāk kā tā parlamenta sasaukuma beigās, kura laikā tie ir noslēgti.

Deputātu

| 1. | Reģistrēto deputātu
  palīgu līgumus slēdz uz noteiktu laiku
  un norāda pakāpi, kurā palīgs ir klasificēts. Šo noteiktā laika līgumu nepagarina vairāk par divām reizēm parlamenta sasaukuma laikā. Ja līgumā nav noteikts savādāk, tā darbība beidzas tā parlamenta sasaukuma beigās, kurā tas noslēgts.
  Neskarot 140. panta noteikumus, līgumu termiņš beidzas ne vēlāk kā tā parlamenta sasaukuma beigās, kura laikā tie ir noslēgti. |
| --- | --- |

1.

Reģistrēto deputātu
  palīgu līgumus slēdz uz noteiktu laiku
  un norāda pakāpi, kurā palīgs ir klasificēts. Šo noteiktā laika līgumu nepagarina vairāk par divām reizēm parlamenta sasaukuma laikā. Ja līgumā nav noteikts savādāk, tā darbība beidzas tā parlamenta sasaukuma beigās, kurā tas noslēgts.
  Neskarot 140. panta noteikumus, līgumu termiņš beidzas ne vēlāk kā tā parlamenta sasaukuma beigās, kura laikā tie ir noslēgti.

Reģistrēto deputātu

un norāda pakāpi, kurā palīgs ir klasificēts. Šo noteiktā laika līgumu nepagarina vairāk par divām reizēm parlamenta sasaukuma laikā. Ja līgumā nav noteikts savādāk, tā darbība beidzas tā parlamenta sasaukuma beigās, kurā tas noslēgts.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

3. nodaļa — 131. pants — 2. punkts

3. nodaļa — 131. pants — 2. punkts

| 2. | Eiropas Parlaments pieņem iekšēju lēmumu, kurā nosaka kritērijus tam, kā, pieņemot darbā, piešķir
  kvalifikācijas
  pakāpes
  . |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments pieņem iekšēju lēmumu, kurā nosaka kritērijus tam, kā, pieņemot darbā, piešķir
  kvalifikācijas
  pakāpes
  .

Eiropas Parlaments pieņem iekšēju lēmumu, kurā nosaka kritērijus tam, kā, pieņemot darbā, piešķir

pakāpes

| 2. | Īstenošanas noteikumos, kas minēti 125. panta 1. punktā, nosaka pārredzamu
  klasifikācijas
  sistēmu, ņemot vērā 128. panta 2. punkta f) apakšpunktu
  . |
| --- | --- |

2.

Īstenošanas noteikumos, kas minēti 125. panta 1. punktā, nosaka pārredzamu
  klasifikācijas
  sistēmu, ņemot vērā 128. panta 2. punkta f) apakšpunktu
  .

Īstenošanas noteikumos, kas minēti 125. panta 1. punktā, nosaka pārredzamu

sistēmu, ņemot vērā 128. panta 2. punkta f) apakšpunktu

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31. (EEK), Nr. 11 (EAEK)

4. nodaļa — 132. panta — 1. punkts (jauns)

4. nodaļa — 132. panta — 1. punkts (jauns)

| – 1. | Reģistrētie deputātu palīgi strādā nepilnu vai pilnu slodzi. |
| --- | --- |

– 1.

– 1.

Reģistrētie deputātu palīgi strādā nepilnu vai pilnu slodzi.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

4. nodaļa — 132. pants — 2. punkts

4. nodaļa — 132. pants — 2. punkts

| 2. | Deputāta
  palīgam nav jāstrādā virsstundas, izņemot, ja ir steidzams un palielināta apjoma darbs. |
| --- | --- |

2.

Deputāta
  palīgam nav jāstrādā virsstundas, izņemot, ja ir steidzams un palielināta apjoma darbs.

Deputāta

| 2. | Reģistrētajam deputāta
  palīgam nav jāstrādā virsstundas, izņemot, ja ir steidzams un palielināta apjoma darbs.
  Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu. Attiecībā uz to var paredzēt noteikumus 125. panta 1. punktā norādītajos īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

2.

Reģistrētajam deputāta
  palīgam nav jāstrādā virsstundas, izņemot, ja ir steidzams un palielināta apjoma darbs.
  Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu. Attiecībā uz to var paredzēt noteikumus 125. panta 1. punktā norādītajos īstenošanas noteikumos.

Reģistrētajam deputāta

Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu. Attiecībā uz to var paredzēt noteikumus 125. panta 1. punktā norādītajos īstenošanas noteikumos.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

5. nodaļa — 133. pants

5. nodaļa — 133. pants

Ja 134. un 135. pantā nav norādīts citādi, attiecībā uz atalgojumu un izdevumu atmaksas kārtību pēc analoģijas piemēro šīs nodarbināšanas kārtības 19. pantu, 20. panta 1. līdz 3. punktu un 21. pantu un Civildienesta noteikumu VII pielikuma 16. pantu. Komandējuma izdevumu atmaksas kārtība ir noteikta 125. panta
  2
  . punktā minētajos
  noteikumos
  .

2

noteikumos

Ja 134. un 135. pantā nav norādīts citādi, attiecībā uz atalgojumu un izdevumu atmaksas kārtību pēc analoģijas piemēro šīs nodarbināšanas kārtības 19. pantu, 20. panta 1. līdz 3. punktu un 21. pantu un Civildienesta noteikumu VII pielikuma 16. pantu. Komandējuma izdevumu atmaksas kārtību nosaka 125. panta
  1
  . punktā minētajos
  īstenošanas
  noteikumos.

1

īstenošanas

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

5. nodaļa — 134. pants — tabula

5. nodaļa — 134. pants — tabula

| Pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 1 193,00 | 1 389,85 | 1 619,17 | 1 886,33 |
| Pakāpe | 5 | 6 | 7 | 8 |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 2 197,58 | 2 560,18 | 2 982,61 | 3 474,74 |
| Pakāpe | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 4 048,07 | 4 716,00 | 5 494,14 | 6 400,67 |
| Pakāpe | 13 | 14 | | |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 7 456,78 | 8 687,15 | | |

Pakāpe

1

2

3

4

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

1 193,00

1 193,00

1 389,85

1 389,85

1 619,17

1 619,17

1 886,33

1 886,33

Pakāpe

5

6

7

8

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

2 197,58

2 197,58

2 560,18

2 560,18

2 982,61

2 982,61

3 474,74

3 474,74

Pakāpe

9

10

11

12

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

4 048,07

4 048,07

4 716,00

4 716,00

5 494,14

5 494,14

6 400,67

6 400,67

Pakāpe

13

14

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

7 456,78

7 456,78

8 687,15

8 687,15

| Pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 1 619,17 | 1 886,33 | 2 045,18 | 2 217,41 |
| Pakāpe | 5 | 6 | 7 | 8 |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 2 404,14 | 2 606,59 | 2 826,09 | 3 064,08 |
| Pakāpe | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 3 322,11 | 3 601,87 | 3 905,18 | 4 234,04 |
| Pakāpe | 13 | 14 | 15 | 16 |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 4 590,59 | 4 977,17 | 5 396,30 | 5 850,73 |
| Pakāpe | 17 | 18 | 19 | |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 6 343,42 | 6 877,61 | 7 456,78 | |

Pakāpe

1

2

3

4

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

1 619,17

1 619,17

1 886,33

1 886,33

2 045,18

2 045,18

2 217,41

2 217,41

Pakāpe

5

6

7

8

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

2 404,14

2 404,14

2 606,59

2 606,59

2 826,09

2 826,09

3 064,08

3 064,08

Pakāpe

9

10

11

12

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

3 322,11

3 322,11

3 601,87

3 601,87

3 905,18

3 905,18

4 234,04

4 234,04

Pakāpe

13

14

15

15

16

16

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

4 590,59

4 590,59

4 977,17

4 977,17

5 396,30

5 396,30

5 850,73

5 850,73

Pakāpe

Pakāpe

17

17

18

18

19

19

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

6 343,42

6 343,42

6 877,61

6 877,61

7 456,78

7 456,78

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

5. nodaļa — 135. pants

5. nodaļa — 135. pants

Atkāpjoties no Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4. panta 1. punkta pēdējās daļas, ekspatriācijas pabalsts nevar būt mazāks par EUR
  250
  .

250

Atkāpjoties no Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4. panta 1. punkta pēdējās daļas, ekspatriācijas pabalsts nevar būt mazāks par EUR
  350
  .

350

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

6. nodaļa — 137. pants — 1. punkts

6. nodaļa — 137. pants — 1. punkts

| 1. | Atkāpjoties no 96. panta 3. punkta otrās daļas un neskarot citus minētā panta noteikumus, summas, kas aprēķinātas saskaņā šo pantu, nevar būt mazākas par EUR
  700
  un nevar pārsniegt EUR 2000. |
| --- | --- |

1.

Atkāpjoties no 96. panta 3. punkta otrās daļas un neskarot citus minētā panta noteikumus, summas, kas aprēķinātas saskaņā šo pantu, nevar būt mazākas par EUR
  700
  un nevar pārsniegt EUR 2000.

700

| 1. | Atkāpjoties no 96. panta 3. punkta otrās daļas un neskarot citus minētā panta noteikumus, summas, kas aprēķinātas saskaņā šo pantu, nevar būt mazākas par EUR
  850
  un nevar pārsniegt EUR 2000. |
| --- | --- |

1.

Atkāpjoties no 96. panta 3. punkta otrās daļas un neskarot citus minētā panta noteikumus, summas, kas aprēķinātas saskaņā šo pantu, nevar būt mazākas par EUR
  850
  un nevar pārsniegt EUR 2000.

850

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

6. nodaļa — 137. pants — 3. punkts

6. nodaļa — 137. pants — 3. punkts

| 3. | Eiropas Parlaments iemaksā Eiropas Savienības vispārējā budžetā visas summas, kas nepieciešamas pensiju shēmas finansēšanai, izņemot summas, kas minētas Civildienesta noteikumu 83. panta 2. punktā, kuras ik mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas. |
| --- | --- |

3.

3.

Eiropas Parlaments iemaksā Eiropas Savienības vispārējā budžetā visas summas, kas nepieciešamas pensiju shēmas finansēšanai, izņemot summas, kas minētas Civildienesta noteikumu 83. panta 2. punktā, kuras ik mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

8. nodaļa — 139. pants

8. nodaļa — 139. pants

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu VII sadaļas noteikumus.

Pēc analoģijas piemēro Civildienesta noteikumu VII sadaļas noteikumus.
  Attiecībā uz to var paredzēt noteikumus 125. panta 1. punktā norādītajos īstenošanas noteikumos
  .

Attiecībā uz to var paredzēt noteikumus 125. panta 1. punktā norādītajos īstenošanas noteikumos

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

9. nodaļa — 140. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

9. nodaļa — 140. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | tā paziņošanas termiņa beigās, kurā deputāta palīgs vai Eiropas Parlaments
  drīkst
  līgumu lauzt pirms termiņa. Paziņošanas periods nedrīkst būt īsāks kā viens mēnesis par dienesta gadu, minimālajam termiņam neesot īsākam par vienu mēnesi un maksimālajam termiņam nepārsniedzot trīs mēnešus. Tomēr paziņošanas termiņā neieskaita grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai slimības atvaļinājumu ar noteikumu, ka slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus. Turklāt dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to aptur; |
| --- | --- |

(d)

tā paziņošanas termiņa beigās, kurā deputāta palīgs vai Eiropas Parlaments
  drīkst
  līgumu lauzt pirms termiņa. Paziņošanas periods nedrīkst būt īsāks kā viens mēnesis par dienesta gadu, minimālajam termiņam neesot īsākam par vienu mēnesi un maksimālajam termiņam nepārsniedzot trīs mēnešus. Tomēr paziņošanas termiņā neieskaita grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai slimības atvaļinājumu ar noteikumu, ka slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus. Turklāt dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to aptur;

drīkst

| (d) | ņemot vērā, ka savstarpēja uzticēšanās starp deputātu un reģistrēto deputāta palīgu ir attiecību pamats
  , tā paziņošanas termiņa beigās, kurā
  reģistrētais
  deputāta palīgs vai Eiropas Parlaments
  , kas rīkojas pēc Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu, kam reģistrētais deputātu palīgs tika pieņemts palīdzēt, pieprasījuma, ir tiesīgs
  līgumu lauzt pirms termiņa Paziņošanas periods nedrīkst būt īsāks kā viens mēnesis par dienesta gadu, minimālajam termiņam neesot īsākam par vienu mēnesi un maksimālajam termiņam nepārsniedzot trīs mēnešus. Tomēr paziņošanas termiņā neieskaita grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai slimības atvaļinājumu ar noteikumu, ka slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus. Turklāt dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to aptur; |
| --- | --- |

(d)

ņemot vērā, ka savstarpēja uzticēšanās starp deputātu un reģistrēto deputāta palīgu ir attiecību pamats
  , tā paziņošanas termiņa beigās, kurā
  reģistrētais
  deputāta palīgs vai Eiropas Parlaments
  , kas rīkojas pēc Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu, kam reģistrētais deputātu palīgs tika pieņemts palīdzēt, pieprasījuma, ir tiesīgs
  līgumu lauzt pirms termiņa Paziņošanas periods nedrīkst būt īsāks kā viens mēnesis par dienesta gadu, minimālajam termiņam neesot īsākam par vienu mēnesi un maksimālajam termiņam nepārsniedzot trīs mēnešus. Tomēr paziņošanas termiņā neieskaita grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai slimības atvaļinājumu ar noteikumu, ka slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus. Turklāt dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to aptur;

ņemot vērā, ka savstarpēja uzticēšanās starp deputātu un reģistrēto deputāta palīgu ir attiecību pamats

reģistrētais

, kas rīkojas pēc Eiropas Parlamenta deputāta vai deputātu, kam reģistrētais deputātu palīgs tika pieņemts palīdzēt, pieprasījuma, ir tiesīgs

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

9. nodaļa — 140. pants — 2. punkts

9. nodaļa — 140. pants — 2. punkts

| 2. | Ja līgums beidzas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu
  vai ja Eiropas Parlaments pārtrauc līgumu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu
  , deputāta palīgam ir tiesības saņemt pabalstu, kas vienāds ar vienu trešdaļu viņa mēneša pamatalgas par laiku starp pienākumu pildīšanas beigu datumu un līguma beigu datumu, bet ne vairāk kā 3 mēnešu pamatalgas apmērā. |
| --- | --- |

2.

Ja līgums beidzas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu
  vai ja Eiropas Parlaments pārtrauc līgumu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu
  , deputāta palīgam ir tiesības saņemt pabalstu, kas vienāds ar vienu trešdaļu viņa mēneša pamatalgas par laiku starp pienākumu pildīšanas beigu datumu un līguma beigu datumu, bet ne vairāk kā 3 mēnešu pamatalgas apmērā.

vai ja Eiropas Parlaments pārtrauc līgumu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu

| 2. | Ja līgums beidzas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu,
  reģistrētajam
  deputāta palīgam ir tiesības saņemt pabalstu, kas vienāds ar vienu trešdaļu viņa mēneša pamatalgas par laiku starp pienākumu pildīšanas beigu datumu un līguma beigu datumu, bet ne vairāk kā 3 mēnešu pamatalgas apmērā. |
| --- | --- |

2.

Ja līgums beidzas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu,
  reģistrētajam
  deputāta palīgam ir tiesības saņemt pabalstu, kas vienāds ar vienu trešdaļu viņa mēneša pamatalgas par laiku starp pienākumu pildīšanas beigu datumu un līguma beigu datumu, bet ne vairāk kā 3 mēnešu pamatalgas apmērā.

reģistrētajam

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. punkts

Pielikums — 3. punkts

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

9. nodaļa — 140. pants — 3. punkts

9. nodaļa — 140. pants — 3. punkts

| 3. | Neskarot 48. un 50. pantu, kurus piemēro pēc analoģijas, deputāta palīga līgumu var lauzt, neievērojot paziņošanas posmu, ja viņš tīši vai aiz neuzmanības savus pienākumus ir pildījis īpaši nolaidīgi. Iestāde, kas minēta 6. panta pirmajā daļā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad attiecīgais darbinieks ir sniedzis paskaidrojumu savai aizstāvībai. |
| --- | --- |

3.

Neskarot 48. un 50. pantu, kurus piemēro pēc analoģijas, deputāta palīga līgumu var lauzt, neievērojot paziņošanas posmu, ja viņš tīši vai aiz neuzmanības savus pienākumus ir pildījis īpaši nolaidīgi. Iestāde, kas minēta 6. panta pirmajā daļā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad attiecīgais darbinieks ir sniedzis paskaidrojumu savai aizstāvībai.

| 3. | Neatkarīgi no 48. un 50. panta, kurus piemēro pēc analoģijas,
  reģistrētā
  deputāta palīga līgumu var lauzt, neievērojot paziņošanas posmu, ja viņš tīši vai aiz neuzmanības savus pienākumus ir pildījis īpaši nolaidīgi. Iestāde, kas minēta 6. panta pirmajā daļā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad attiecīgais darbinieks ir sniedzis paskaidrojumu savai aizstāvībai. |
| --- | --- |

3.

Neatkarīgi no 48. un 50. panta, kurus piemēro pēc analoģijas,
  reģistrētā
  deputāta palīga līgumu var lauzt, neievērojot paziņošanas posmu, ja viņš tīši vai aiz neuzmanības savus pienākumus ir pildījis īpaši nolaidīgi. Iestāde, kas minēta 6. panta pirmajā daļā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad attiecīgais darbinieks ir sniedzis paskaidrojumu savai aizstāvībai.

reģistrētā

Īpašus noteikumus saistībā ar disciplināro procedūru nosaka 125. panta 1. punktā minētajos īstenošanas noteikumos.

Īpašus noteikumus saistībā ar disciplināro procedūru nosaka 125. panta 1. punktā minētajos īstenošanas noteikumos.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 3. daļa

Pielikums — 3. daļa

Regula (EK) Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

Regula (EK) Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)

9. nodaļa — 140. pants — 3.a punkts (jauns)

9. nodaļa — 140. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Laika posmus, esot nodarbinātam kā reģistrētam deputāta palīgam, neuzskata par dienesta gadiem Civildienesta noteikumu 29. panta 3. un 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

3.a

3.a

Laika posmus, esot nodarbinātam kā reģistrētam deputāta palīgam, neuzskata par dienesta gadiem Civildienesta noteikumu 29. panta 3. un 4. punkta nozīmē.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

1

(2)  Sk. sēdes protokola 3.23. punktu.

2

(3)  
  OV C ...

3

OV C ...

(4)  
  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

4

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2008. gada 17. decembris

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/132

---

Atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšana ***I

P6_TA(2008)0609

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu (COM(2008)0019 — C6-0046/2008 — 2008/0016(COD))

(2010/C 45 E/41)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0019),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 175. panta 1. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0046/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 175. panta 1. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0046/2008),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0369/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0369/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   ņem vērā Komisijas paziņojumus (pielikums);

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0016

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/28/EK.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJAS

Komisijas deklarācija saistībā ar 2. panta e) apakšpunktu:

Komisija uzskata, ka šajā direktīvā termins “rūpniecības un sadzīves atkritumi” var ietvert arī atkritumus, ko apzīmē ar terminu “komerciālie atkritumi”.

Komisijas deklarācija par 23. panta 8. punkta otrās daļas otro ievilkumu:

Komisija uzskata, ka atsauce uz 20 % mērķi 23. panta 8. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā netiks saprasta citādi kā direktīvas 3. panta 1. punktā.

Komisijas deklarācija par 23. panta 8. punkta c) apakšpunktu, 9. un 10. punktu:

Komisija atzīst, ka dažas dalībvalstis jau 2005. gadā bija panākušas ievērojamu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru valsts mērogā. Izstrādājot 23. panta 8. punkta c) apakšpunktā, 9. un 10. punktā minētos ziņojumus, Komisija rentabilitātes vērtējumā attiecīgi ņems vērā arī atjaunojamo energoresursu daļas palielināšanas robežizmaksas un, iesniedzot jaunus priekšlikumus saskaņā ar iepriekšminēto direktīvas pantu, attiecīgi iekļaus piemērotus risinājumus arī šādām dalībvalstīm.

Komisijas deklarācija par VII pielikumu:

Komisija centīsies panākt direktīvas VII pielikumā minēto pamatnostādņu drīzāku izstrādi — līdz 2011. gadam — un sadarbosies ar dalībvalstīm, lai sagatavotu datus un metodiku, kas ļautu novērtēt un uzraudzīt siltumsūkļu radīto ietekmi direktīvas mērķu sasniegšanā.

Pamatnostādnēs tiks paredzētas korekcijas sezonālā lietderības koeficienta (SPF) vērtībām, ko izmanto, lai izvērtētu iespēju iekļaut siltumsūkļus, ko nedarbina ar elektroenerģiju, tādējādi ņemot vērā to, ka šādu siltumsūkļu radīto primārās enerģijas pieprasījumu energosistēmas efektivitāte neietekmē. Izstrādājot pamatnostādnes, Komisija arī izvērtēs iespēju sagatavot metodiku, kas ļautu jebkura siltumsūkļa iekļaušanas izvērtējumā izmantojamo SPF vērtību aprēķināt, ņemot vērā vidējos klimatiskos apstākļus ES.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/133 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/133

---

Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēma ***I

P6_TA(2008)0610

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008)0016 — C6-0043/2008 — 2008/0013(COD))

(2010/C 45 E/42)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0016),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0043/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0043/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Reģionālās attīstības komiteja atzinumus (A6-0406/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Reģionālās attīstības komiteja atzinumus (A6-0406/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus (pielikumā);

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0013

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/29/EK.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMI

Komisijas paziņojums attiecībā uz 10. panta 3. punktu par kvotu izsolēs iegūto ieņēmumu izmantojumu

Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam dalībvalstis tos ieņēmumus, kas gūti kvotu izsolēs, var arī izmantot, lai atbalstītu īpaši efektīvu spēkstaciju celtniecību, tostarp tādu jauno enerģijas ražošanas spēkstaciju celtniecību, kuras ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai (carbon capture and storage — CCS). Jaunajām iekārtām, kuru efektivitāte ir lielāka nekā spēkstacijai saskaņā ar Komisijas 2006. gada 21. decembra lēmuma (2007/74/EK) (1) 1. pielikumā noteikto vērtību, dalībvalstis var sniegt atbalstu līdz 15 % no kopējām ieguldījumu izmaksām jaunai spēkstacijai, kas gatava uztvert un uzglabāt oglekli.

Komisijas paziņojums attiecībā uz 10.a panta 4.a punktu par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu vides aizsardzībai un ES emisiju tirdzniecības sistēmu

Dalībvalstis var uzskatīt, ka ir nepieciešama pagaidu kompensācija atsevišķām iekārtām, kurām ar CO2 emisijām saistītās izmaksas iekļautas elektroenerģijas cenās, ja pretējā gadījumā CO2 izmaksu dēļ iekārtās var rasties emisiju pārvirzes risks. Kamēr nav noslēgts starptautisks nolīgumus, Komisija apņemas apspriesties ar dalībvalstīm un pēc tam līdz 2010. gada beigām izdarīt grozījumus Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai, lai paredzētu sīki izstrādātus noteikumus, ar kuriem saskaņā dalībvalstis var sniegt valsts atbalstu šādā nolūkā. Šos noteikumus izstrādās saskaņā ar principiem, kas izklāstīti neoficiālajā Eiropas Parlamentam un Padomei adresētajā 2008. gada 19. novembra dokumentā (15713/1/08, 2. pielikums).

---

(1)  Komisijas 2006. gada 21. decembra Lēmums par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK (izsludināts ar dokumenta numuru K(2006) 6817).

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/135

---

Kopīgi centieni siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ***I

P6_TA(2008)0611

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (COM(2008)0017 — C6-0041/2008 — 2008/0014(COD))

(2010/C 45 E/43)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0017),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0041/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0041/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0411/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0411/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0014

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. .../2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 406/2009/EK.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/136 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/136

---

Ģeoloģiskā oglekļa dioksīda uzglabāšana ***I

P6_TA(2008)0612

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu (COM(2008)0018 — C6-0040/2008 — 2008/0015(COD))

(2010/C 45 E/44)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0018),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0040/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0040/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0414/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0414/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   ņem vērā šai rezolūcijai pievienotos Komisijas paziņojumus;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0015

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/31/EK.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJAS

Komisijas deklarācija par jaunākajām tendencēm CCS tehnoloģiju izmantošanā

No 2010. gada Komisija saistībā ar CCS demonstrējumu projektu tīkla darbību arī regulāri ziņos par jaunākajām tendencēm CCS tehnoloģiju izmantošanā. Ziņojumos tiks iekļauta informācija par sasniegumiem CCS demonstrējumu spēkstaciju izmantošanā, panākumiem CCS tehnoloģiju izstrādē, izmaksu aplēsēm un CO2 transportēšanas un uzglabāšanas infrastruktūras izveidi.

Komisijas deklarācija attiecībā uz sākotnējās atļaujas piešķiršanas lēmumiem un sākotnējiem lēmumiem par atbildības nodošanu saskaņā ar direktīvas 10. panta 1. punktu un 18. panta 2. punktu

Komisija publicēs visus atzinumus par sākotnējās atļaujas piešķiršanas lēmumiem saskaņā ar direktīvas 10. panta 1. punktu un par sākotnējiem lēmumiem par atbildības nodošanu saskaņā ar 18. panta 2. punktu. Tomēr publicētajā atzinumu redakcijā nebūs ietverta informācija, kuras konfidencialitāti garantē izņēmumi, kas attiecībā uz publisku piekļuvi informācijai paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006, ar kurām reglamentē attiecīgi publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.) un to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemēro Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

Komisijas deklarācija par to, vai oglekļa dioksīds būtu jāiekļauj pārskatītajā Seveso direktīvā kā konkrēta viela ar piemērotām robežvērtībām

CO2 ir parasta viela, kas patlaban nav klasificēta kā bīstama viela. Tāpēc CO2 transportēšana un uzglabāšanas vietas pašreiz nav iekļautas Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvā 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (Seveso direktīva). Komisija ir veikusi par CO2 transportēšanu pieejamās informācijas provizorisku analīzi, un gan empīriskie pierādījumi, gan modelēšanas rezultāti attiecībā uz transportēšanu pa cauruļvadiem liecina, ka radītais risks nav lielāks par risku, ko rada dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadiem. Šķiet, ka tas pats attiecas arī uz CO2 pārvadāšanu ar kuģi salīdzinājumā ar sašķidrinātas dabasgāzes vai sašķidrinātas naftas gāzes pārvadāšanu ar kuģi. Turklāt ir pamats domāt, ka avārijas briesmas, ko CO2 uzglabāšanas vietā varētu radīt plīsums iesūknēšanas laikā vai noplūde pēc iesūknēšanas, visticamāk, nav lielas. Tomēr iespējas iekļaut CO2 Seveso direktīvā kā konkrētu vielu tiks pamatīgāk izvērtētas, veicot minētās direktīvas ierosināto pārskatīšanu, kas plānota 2009. gada beigās 2010. gada sākumā. Ja izvērtējumā tiks noteiktas būtiskas potenciālas avārijas briesmas, Komisija ierosinās iekļaut CO2 pārskatītajā Seveso direktīvā kā konkrētu vielu ar piemērotām robežvērtībām. Tādā gadījumā Komisija ierosinās attiecīgi grozīt arī III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvai 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (Direktīva par atbildību vides jomā), lai nodrošinātu to, ka Direktīva par atbildību vides jomā attiecas uz visiem “Seveso” objektiem, kuros rīkojas ar CO2 superkritiskā stāvoklī.

Komisijas deklarācija par CO2 minerālo piesaisti

CO2 minerālā piesaiste (CO2 piesaiste neorganisko karbonātu veidā) ir potenciāla klimata pārmaiņu mazināšanas tehnoloģija, kuru principā varētu izmantot to pašu kategoriju rūpnieciskie objekti, kuri var izmantot CO2 ģeoloģisko uzglabāšanu. Tomēr patlaban tā vēl tiek izstrādāta. Bez lietderības koeficienta samazināšanās (1), kas saistīta ar CO2 uztveršanu, ievērojama lietderības koeficienta samazināšanās vēl joprojām ir saistīta tieši ar minerālu karbonizāciju, un tā jānovērš, pirms var plānot procesa komerciālu izmantošanu. Tāpat kā ģeoloģiskai uzglabāšanai arī šim procesam būs jāparedz vajadzīgā kontrole, lai nodrošinātu to, ka tehnoloģija nekaitē videi. Tā kā abas tehnoloģijas būtiski atšķiras, arī šī kontrole, visticamāk, ievērojami atšķirsies no ģeoloģiskajai uzglabāšanai piemērojamās kontroles. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija rūpīgi sekos minerālās piesaistes tehniskajam progresam, lai izstrādātu tiesisko regulējumu, kas nodrošinās iespēju veikt videi nekaitīgu minerālo piesaisti un tās iekļaušanu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, kad tehnoloģija būs sasniegusi piemērotu izstrādes stadiju. Tā kā dalībvalstis izrāda interesi par šo tehnoloģiju un tehnoloģijas strauji mainās, šķiet, ka pirmo novērtējumu ir lietderīgi sagatavot ap 2014. gadu vai arī agrāk — atkarībā no apstākļiem.

---

(1)  “Lietderības koeficenta samazināšanās” ir termins, kuru lieto, lai apliecinātu, ka ražotne, kas piemēro CO2 uztveršanu vai mineralizāciju, daļu enerģijas izmanto šiem procesiem un tādēļ tai nepieciešams vairāk enerģijas, nekā ražotnei ar līdzīgu jaudu bez uztveršanas/mineralizācijas.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/138 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/138

---

Autotransporta līdzekļos un iekšējo ūdensceļu kuģos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrole un samazināšana ***I

P6_TA(2008)0613

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (COM(2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD))

(2010/C 45 E/45)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0018),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 95. pantu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0061/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 95. pantu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0061/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0496/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0496/2007),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

3.   ņem vērā šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0019

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/30/EK.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Komisija apstiprina, ka 7.a panta 2. punkta b) un c) apakšpunktos minētie 2 % samazinājumi nav saistoši un ka to nesaistošā būtība tiks izvērtēta pārskatā.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/139

---

Emisijas standarti jauniem pasažieru automobiļiem ***I

P6_TA(2008)0614

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju mazināšanai no vieglajiem automobiļiem, nosaka emisijas standartus jauniem pasažieru automobiļiem (COM(2007)0856 — C6-0022/2008 — 2007/0297(COD))

(2010/C 45 E/46)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0856), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0856),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0022/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0022/2008),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0419/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0419/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu (pielikumā);

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0297

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 443/2009.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Komisija apstiprina, ka 2009. gadā tā plāno ierosināt pārskatīt Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību. Tas vajadzīgs, lai patērētāji varētu saņemt atbilstošu informāciju par CO2 emisijām no jauniem pasažieru automobiļiem.

Komisija līdz 2010. gadam pārskatīs Direktīvu 2007/46/EK, lai dalībvalstu iestādēm, kas atbild par uzraudzību un ziņošanu saskaņā ar regulu, varētu paziņot par inovatīvu tehnoloģiju (“ekoinovāciju”) izmantošanu automobiļos un to ietekmi uz automobiļa īpatnējo CO2 emisiju.

Komisija arī apsvērs iespēju izstrādāt un ieviest prasību automobiļos paredzēt degvielas ekonomijas mērierīces, tādējādi veicinot degvielas patēriņa ziņā ekonomiskāku autovadīšanu. Šajā sakarībā Komisija apsvērs iespēju grozīt tiesību aktus, kas saistīti ar tipa apstiprināšanas sistēmu, un pieņemt vajadzīgos tehniskos standartus līdz 2010. gadam.

Tomēr Komisija ir apņēmusies sasniegt Labāka tiesiskā regulējuma iniciatīvas mērķus un apzinās, ka priekšlikumiem jābūt pamatotiem ar visaptverošu novērtējumu par ietekmi un ieguvumu, kas rastos, tos īstenojot. Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu Komisija turpinās izvērtēt nepieciešamību izvirzīt jaunus tiesību aktu priekšlikumus, bet patur tiesības izlemt, vai un kad šādus priekšlikumus būtu lietderīgi iesniegt.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/141 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/141

---

Darba laika organizēšanas aspekti ***II

P6_TA(2008)0615

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (10597/2/2008 — C6-0324/2008 — 2004/0209(COD))

(2010/C 45 E/47)

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (10597/2/2008 — C6-0324/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (10597/2/2008 — C6-0324/2008),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0607), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0607),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0246), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0246),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0440/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0440/2008),

1.   apstiprina grozīto kopējo nostāju;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 92 E, 20.4.2006., 292. lpp.

---

P6_TC2-COD(2004)0209

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu,

auf Voņemot vērā Komisijas priekšlikumu,rschlag der Kommission,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma 137. pantā paredzēts, ka Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu pasākumus darba vides uzlabošanai, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību. Direktīvās, kas pieņemtas, pamatojoties uz minēto pantu, jāizvairās uzlikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas liktu šķēršļus mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 137. pantā paredzēts, ka Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu pasākumus darba vides uzlabošanai, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību. Direktīvās, kas pieņemtas, pamatojoties uz minēto pantu, jāizvairās uzlikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas liktu šķēršļus mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/88/EK (4) nosaka minimālās darba laika organizēšanas prasības, inter alia par dienas un nedēļas atpūtu, pārtraukumiem, maksimālo darba laiku nedēļā, ikgadējo atvaļinājumu, kā arī dažiem nakts darba, maiņu darba un darba veidu aspektiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/88/EK (4) nosaka minimālās darba laika organizēšanas prasības, inter alia par dienas un nedēļas atpūtu, pārtraukumiem, maksimālo darba laiku nedēļā, ikgadējo atvaļinājumu, kā arī dažiem nakts darba, maiņu darba un darba veidu aspektiem.

| (3) | Direktīvas 2003/88/EK 19. panta trešajā daļā un 22. panta 1. punkta 2. daļā ir paredzēta tās pārskatīšana līdz 2003. gada 23. novembrim. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2003/88/EK 19. panta trešajā daļā un 22. panta 1. punkta 2. daļā ir paredzēta tās pārskatīšana līdz 2003. gada 23. novembrim.

| (4) | Vairāk nekā desmit gadus pēc Padomes Direktīvas 93/104/EK ║ (5) pieņemšanas, kas ir sākotnējā direktīva par darba laika organizēšanu, ir radusies vajadzība ņemt vērā jaunās attīstības tendences un darba devēju un darba ņēmēju un prasības un nodrošināt iespēju sasniegt izaugsmes un nodarbinātības mērķus, ko Eiropadome 2005. gada 22. un 23. martā noteikusi saistībā ar Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

(4)

Vairāk nekā desmit gadus pēc Padomes Direktīvas 93/104/EK ║ (5) pieņemšanas, kas ir sākotnējā direktīva par darba laika organizēšanu, ir radusies vajadzība ņemt vērā jaunās attīstības tendences un darba devēju un darba ņēmēju un prasības un nodrošināt iespēju sasniegt izaugsmes un nodarbinātības mērķus, ko Eiropadome 2005. gada 22. un 23. martā noteikusi saistībā ar Lisabonas stratēģiju.

| (5) | Darba un ģimenes dzīves saskaņošana arī ir būtisks aspekts, lai sasniegtu šos mērķus, kurus Eiropas Savienība noteikusi Lisabonas stratēģijā, īpaši attiecībā uz sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu. Mērķis nav tikai radīt apmierinošāku darba vidi, bet arī ļaut labāk reaģēt uz darba ņēmēju prasībām, jo īpaši to, kam ir ģimenes pienākumi. Vairāki šajā direktīvā iekļauti grozījumi ir paredzēti tam, lai ļautu uzlabot darba un ģimenes dzīves savienojamību. |
| --- | --- |

(5)

Darba un ģimenes dzīves saskaņošana arī ir būtisks aspekts, lai sasniegtu šos mērķus, kurus Eiropas Savienība noteikusi Lisabonas stratēģijā, īpaši attiecībā uz sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu. Mērķis nav tikai radīt apmierinošāku darba vidi, bet arī ļaut labāk reaģēt uz darba ņēmēju prasībām, jo īpaši to, kam ir ģimenes pienākumi. Vairāki šajā direktīvā iekļauti grozījumi ir paredzēti tam, lai ļautu uzlabot darba un ģimenes dzīves savienojamību.

| (6) | Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāiedrošina sociālie partneri atbilstīgā līmenī slēgt vienošanos par labāku darba un ģimenes dzīves savienojamību. |
| --- | --- |

(6)

Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāiedrošina sociālie partneri atbilstīgā līmenī slēgt vienošanos par labāku darba un ģimenes dzīves savienojamību.

| (7) | Ir nepieciešams stiprināt darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību

  , ņemot vērā problēmas, ko rada jauni
  darba laika
  organizēšanas veidi, ieviest tādus darba laika modeļus, kas darbiniekiem paver mūžizglītības iespējas
  , kā arī atrast jaunu līdzsvaru starp darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, no vienas puses, un elastīgāku darba laika organizēšanu, no otras puses. |
| --- | --- |

(7)

Ir nepieciešams stiprināt darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību

  , ņemot vērā problēmas, ko rada jauni
  darba laika
  organizēšanas veidi, ieviest tādus darba laika modeļus, kas darbiniekiem paver mūžizglītības iespējas
  , kā arī atrast jaunu līdzsvaru starp darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, no vienas puses, un elastīgāku darba laika organizēšanu, no otras puses.

| (8) | Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas praksei, ņemot vērā jēdziena “darba laiks” raksturīgās pazīmes, izšķirošais faktors ir prasība atrasties darba devēja noteiktā vietā un būt gatavam vajadzības gadījumā nekavējoties sniegt pakalpojumus. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas praksei, ņemot vērā jēdziena “darba laiks” raksturīgās pazīmes, izšķirošais faktors ir prasība atrasties darba devēja noteiktā vietā un būt gatavam vajadzības gadījumā nekavējoties sniegt pakalpojumus.

| (9) | Ja darbiniekiem nav piešķirti atpūtas laikposmi, jāpiešķir kompensējoši atpūtas laikposmi, kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citiem līgumiem starp sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

(9)

Ja darbiniekiem nav piešķirti atpūtas laikposmi, jāpiešķir kompensējoši atpūtas laikposmi, kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citiem līgumiem starp sociālajiem partneriem.

| (10) | Jāpārskata arī nosacījumi, kas attiecas uz maksimālā nedēļas darba laika bāzes laikposmu, lai tos pielāgotu darba devēju un ║ darba ņēmēju vajadzībām, attiecīgi ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Jāpārskata arī nosacījumi, kas attiecas uz maksimālā nedēļas darba laika bāzes laikposmu, lai tos pielāgotu darba devēju un ║ darba ņēmēju vajadzībām, attiecīgi ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības pasākumus.

| (11) | Ja darba līguma ilgums ir mazāks par vienu gadu, tad bāzes laikposmam nevajadzētu būt ilgākam par darba līguma ilgumu. |
| --- | --- |

(11)

Ja darba līguma ilgums ir mazāks par vienu gadu, tad bāzes laikposmam nevajadzētu būt ilgākam par darba līguma ilgumu.

| (12) | Pieredze, kas gūta, piemērojot Direktīvas 2003/88/EK 22. panta 1. punktu, liecina, ka pilnīgi individuāls
  galīgais
  lēmums par tās 6. panta neattiecināšanu
  rada
  problēmas attiecībā uz darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību ║, kā arī darba ņēmēju izvēles brīvību.
  Tādēļ būtu jāpārstāj piemērot šajā noteikumā paredzēto atkāpi. |
| --- | --- |

(12)

Pieredze, kas gūta, piemērojot Direktīvas 2003/88/EK 22. panta 1. punktu, liecina, ka pilnīgi individuāls
  galīgais
  lēmums par tās 6. panta neattiecināšanu
  rada
  problēmas attiecībā uz darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību ║, kā arī darba ņēmēju izvēles brīvību.
  Tādēļ būtu jāpārstāj piemērot šajā noteikumā paredzēto atkāpi.

| (13) | Gadījumos, kad darba ņēmējs ir noslēdzis vairāk nekā vienu darba līgumu, ir svarīgi veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šā darba ņēmēja darba laiks ir noteikts kā to laikposmu kopsumma, kas pavadīti darbā saskaņā ar katru no šiem līgumiem. |
| --- | --- |

(13)

Gadījumos, kad darba ņēmējs ir noslēdzis vairāk nekā vienu darba līgumu, ir svarīgi veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šā darba ņēmēja darba laiks ir noteikts kā to laikposmu kopsumma, kas pavadīti darbā saskaņā ar katru no šiem līgumiem.

| (14) | Saskaņā ar Līguma 138. panta 2. punktu Komisija apspriedās ar darba devējiem un darba ņēmējiem Kopienas līmenī par iespējamo Kopienas rīcības virzienu šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Līguma 138. panta 2. punktu Komisija apspriedās ar darba devējiem un darba ņēmējiem Kopienas līmenī par iespējamo Kopienas rīcības virzienu šajā jautājumā.

| (15) | Pēc minētās apspriešanās Komisija uzskatīja, ka ir ieteicama Kopienas rīcība, un turpināja apspriesties ar darba devējiem un darba ņēmējiem par paredzētā priekšlikuma saturu saskaņā ar Līguma 138. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc minētās apspriešanās Komisija uzskatīja, ka ir ieteicama Kopienas rīcība, un turpināja apspriesties ar darba devējiem un darba ņēmējiem par paredzētā priekšlikuma saturu saskaņā ar Līguma 138. panta 3. punktu.

| (16) | Pēc šā otrā apspriešanās posma darba devēji un darba ņēmēji Kopienas līmenī nav informējuši Komisiju par vēlmi uzsākt procesu, kura rezultātā varētu noslēgt nolīgumu, kā paredzēts Līguma 139. pantā. |
| --- | --- |

(16)

Pēc šā otrā apspriešanās posma darba devēji un darba ņēmēji Kopienas līmenī nav informējuši Komisiju par vēlmi uzsākt procesu, kura rezultātā varētu noslēgt nolīgumu, kā paredzēts Līguma 139. pantā.

| (17) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, modernizēt Kopienas tiesību aktus attiecībā uz darba laika organizēšanu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, modernizēt Kopienas tiesību aktus attiecībā uz darba laika organizēšanu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (18) | Šajā direktīvā ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (6). Šīs direktīvas mērķis jo īpaši ir pilnīgi nodrošināt tiesības uz taisnīgiem un līdztiesīgiem darba apstākļiem saskaņā ar Pamattiesību hartas 31. pantu un, jo īpaši tā 2. punktu, kurā paredzēts, ka “ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz maksimālā darba laika ierobežošanu, uz atpūtas laiku ik dienu un ik nedēļu, kā arī uz vienu ikgadēju apmaksātu atvaļinājumu”. |
| --- | --- |

(18)

Šajā direktīvā ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (6). Šīs direktīvas mērķis jo īpaši ir pilnīgi nodrošināt tiesības uz taisnīgiem un līdztiesīgiem darba apstākļiem saskaņā ar Pamattiesību hartas 31. pantu un, jo īpaši tā 2. punktu, kurā paredzēts, ka “ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz maksimālā darba laika ierobežošanu, uz atpūtas laiku ik dienu un ik nedēļu, kā arī uz vienu ikgadēju apmaksātu atvaļinājumu”.

| (19) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzētu saglabāt vispārīgu aizsardzības pakāpi, kas piešķirta darba ņēmējiem saistībā ar drošību un veselību darbā, |
| --- | --- |

(19)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzētu saglabāt vispārīgu aizsardzības pakāpi, kas piešķirta darba ņēmējiem saistībā ar drošību un veselību darbā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2003/88/EK groza šādi.

| 1. | Direktīvas 2. pantā iekļauj šādus punktus:
  “1a.   “dežūras laiks”: jebkurš laikposms, kurā darba ņēmēja pienākums ir atrasties savā darba vietā, lai pēc darba devēja prasības uzsāktu sava darba veikšanu vai pienākumu pildīšanu;
  1b.   “darba vieta”: vieta vai vietas, kur darba ņēmējs parasti veic darbu vai pilda pienākumus un ko nosaka saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti darba ņēmējam piemērojamās darba attiecībās vai darba līgumā;
  1c.   “dežūras laika neaktīvā daļa”: jebkurš laikposms, kurā darba ņēmējs dežūrē 1.a punkta nozīmē, bet darba devējs viņam neliek faktiski veikt darbu vai pildīt pienākumus.” |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 2. pantā iekļauj šādus punktus:

“1a.   “dežūras laiks”: jebkurš laikposms, kurā darba ņēmēja pienākums ir atrasties savā darba vietā, lai pēc darba devēja prasības uzsāktu sava darba veikšanu vai pienākumu pildīšanu;

1b.   “darba vieta”: vieta vai vietas, kur darba ņēmējs parasti veic darbu vai pilda pienākumus un ko nosaka saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti darba ņēmējam piemērojamās darba attiecībās vai darba līgumā;

1c.   “dežūras laika neaktīvā daļa”: jebkurš laikposms, kurā darba ņēmējs dežūrē 1.a punkta nozīmē, bet darba devējs viņam neliek faktiski veikt darbu vai pildīt pienākumus.”

| 2. | Iekļauj šādu 2.a pantu:
  “2.a pants

  Dežūras laiks



  Visu dežūras laiku, tostarp tā
  neaktīvo daļu
  , uzskata
  par darba laiku ▐.


  Tomēr, pamatojoties uz koplīgumiem vai līgumiem, kas noslēgti sociālajiem partneriem, vai pamatojoties uz normatīviem un administratīviem aktiem,
  dežūras laika neaktīvo daļu var aprēķināt
  īpašā veidā
  ,
  lai ievērotu 6. pantā noteikto maksimālo nedēļas
  darba
  laiku, kam jāatbilst darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējiem principiem
  .
  Dežūras laika neaktīvo daļu neņem vērā, aprēķinot dienas vai nedēļas atpūtas laiku, kas paredzēts attiecīgi 3. pantā un 5. pantā ▐.

  2.b pants


  Darba laika aprēķināšana



  Ja darba ņēmējs ir noslēdzis vairāk nekā vienu darba līgumu, darba ņēmēja darba laiks atbilst to laikposmu kopsummai, kas nostrādāti saskaņā ar katru no šiem līgumiem.


  2.c pants
  Darba un ģimenes dzīves saskaņošana
  Neskarot sociālo partneru neatkarību, dalībvalstis mudina viņus attiecīgā līmenī slēgt vienošanās, kuru mērķis ir uzlabot darba un ģimenes dzīves saskaņošanu.
  Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā ( (7)) un apspriežoties ar sociālajiem partneriem, dalībvalstis nodrošina, ka:






  — | darba devēji ļoti savlaicīgi informē darba ņēmējus par izmaiņām darba laika struktūrā, un |
| --- | --- | --- |

2.

Iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Dežūras laiks

Visu dežūras laiku, tostarp tā
  neaktīvo daļu
  , uzskata
  par darba laiku ▐.

Tomēr, pamatojoties uz koplīgumiem vai līgumiem, kas noslēgti sociālajiem partneriem, vai pamatojoties uz normatīviem un administratīviem aktiem,
  dežūras laika neaktīvo daļu var aprēķināt
  īpašā veidā
  ,
  lai ievērotu 6. pantā noteikto maksimālo nedēļas
  darba
  laiku, kam jāatbilst darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējiem principiem
  .

Dežūras laika neaktīvo daļu neņem vērā, aprēķinot dienas vai nedēļas atpūtas laiku, kas paredzēts attiecīgi 3. pantā un 5. pantā ▐.

2.b pants

Darba laika aprēķināšana

Ja darba ņēmējs ir noslēdzis vairāk nekā vienu darba līgumu, darba ņēmēja darba laiks atbilst to laikposmu kopsummai, kas nostrādāti saskaņā ar katru no šiem līgumiem.

2.c pants

Darba un ģimenes dzīves saskaņošana

Neskarot sociālo partneru neatkarību, dalībvalstis mudina viņus attiecīgā līmenī slēgt vienošanās, kuru mērķis ir uzlabot darba un ģimenes dzīves saskaņošanu.

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā ( (7)) un apspriežoties ar sociālajiem partneriem, dalībvalstis nodrošina, ka:

—

darba devēji ļoti savlaicīgi informē darba ņēmējus par izmaiņām darba laika struktūrā, un

| — | darba ņēmējiem ir tiesības pieprasīt izmaiņas savās darba stundās vai darba struktūrā, un darba devēju pienākums ir taisnīgi izvērtēt šādu pieprasījumu, ņemot vērā darba devēju un darba ņēmēju elastīguma vajadzības. Darba devēji var noraidīt šādus pieprasījumus tikai tad, ja darba devējam radītās organizatoriskās neērtības ir nesamērīgi lielākas salīdzinājumā ar darba ņēmēja ieguvumiem. |
| --- | --- |

—

darba ņēmējiem ir tiesības pieprasīt izmaiņas savās darba stundās vai darba struktūrā, un darba devēju pienākums ir taisnīgi izvērtēt šādu pieprasījumu, ņemot vērā darba devēju un darba ņēmēju elastīguma vajadzības. Darba devēji var noraidīt šādus pieprasījumus tikai tad, ja darba devējam radītās organizatoriskās neērtības ir nesamērīgi lielākas salīdzinājumā ar darba ņēmēja ieguvumiem.

| 3. | Direktīvas 17. pantu groza šādi:






  a) | ║ 1. punktu groza šādi:









  i) | vārdus “no 3. līdz 6. pantam, kā arī 8. un 16. pantu” aizstāj ar vārdiem “no 3. līdz 6. pantam, 8. panta un 16. panta a) un c) punkta”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Direktīvas 17. pantu groza šādi:

a)

║ 1. punktu groza šādi:

i)

vārdus “no 3. līdz 6. pantam, kā arī 8. un 16. pantu” aizstāj ar vārdiem “no 3. līdz 6. pantam, 8. panta un 16. panta a) un c) punkta”;

| ii) | 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:










  “a) | organizācijas vadītāji (vai darba ņēmēji līdzīgā amatā), viņu tiešā pakļautībā esošie augsta līmeņa vadītāji, kā arī personas, kuras tieši ieceļ direktoru padome;” |
| --- | --- | --- |

ii)

1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

| b) | šā panta 2. punktā vārdus “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgu kompensējošas atpūtas laikposmu

  , kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citu līgumu starp sociālajiem partneriem
  ”. |
| --- | --- |

b)

šā panta 2. punktā vārdus “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgu kompensējošas atpūtas laikposmu

  , kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citu līgumu starp sociālajiem partneriem
  ”.

| c) | šā panta 3. punkta ievada teikuma vārdus “3., 4., 5., 8. un 16. panta” aizstāj ar vārdiem “3., 4., 5., 8. panta un 16. panta a) un c) punkta”; |
| --- | --- |

c)

šā panta 3. punkta ievada teikuma vārdus “3., 4., 5., 8. un 16. panta” aizstāj ar vārdiem “3., 4., 5., 8. panta un 16. panta a) un c) punkta”;

| d) | šā panta 5. punktu groza šādi:






  i) | pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “5   Saskaņā ar šā panta 2. punktu var pieļaut atkāpes no 6. panta attiecībā uz ārstiem mācībās, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šā punkta otrajā līdz sestajā daļā.” |
| --- | --- | --- |

d)

šā panta 5. punktu groza šādi:

i)

pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“5   Saskaņā ar šā panta 2. punktu var pieļaut atkāpes no 6. panta attiecībā uz ārstiem mācībās, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šā punkta otrajā līdz sestajā daļā.”

| ii) | svītro pēdējo daļu. |
| --- | --- |

ii)

svītro pēdējo daļu.

| 4. | Direktīvas 18. panta trešajā daļā vārdus “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgu kompensējošas atpūtas laikposmu

  , kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citiem līgumiem starp sociālajiem partneriem.
  ”. |
| --- | --- |

4.

Direktīvas 18. panta trešajā daļā vārdus “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgu kompensējošas atpūtas laikposmu

  , kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citiem līgumiem starp sociālajiem partneriem.
  ”.

| 5. | Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “19. pants

  Ierobežojumi atkāpēm no bāzes laikposmiem


  Atkāpjoties no 16. panta b) punkta, dalībvalstis, ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības pamatprincipus, objektīvu vai tehnisku iemeslu dēļ, vai ar darba organizāciju saistītu iemeslu dēļ var ļaut, lai bāzes laikposms, nepārsniedzot 12 mēnešus, tiktu noteikts:






  a) | koplīgumā vai līgumā starp sociālajiem partneriem, kā paredzēts 18. pantā; vai |
| --- | --- | --- |

5.

Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

Ierobežojumi atkāpēm no bāzes laikposmiem

Atkāpjoties no 16. panta b) punkta, dalībvalstis, ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības pamatprincipus, objektīvu vai tehnisku iemeslu dēļ, vai ar darba organizāciju saistītu iemeslu dēļ var ļaut, lai bāzes laikposms, nepārsniedzot 12 mēnešus, tiktu noteikts:

a)

koplīgumā vai līgumā starp sociālajiem partneriem, kā paredzēts 18. pantā; vai

| b) | tiesību vai normatīvos aktos pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem atbilstošā līmenī
  gadījumos, ja darba ņēmējus neaizsargā koplīgums vai līgums starp sociālajiem partneriem, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devējs:










  i) | informē darba ņēmējus un apspriežas ar tiem un/vai to pārstāvjiem par ierosinātā darba laika struktūru un tās izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

b)

tiesību vai normatīvos aktos pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem atbilstošā līmenī
  gadījumos, ja darba ņēmējus neaizsargā koplīgums vai līgums starp sociālajiem partneriem, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devējs:

i)

informē darba ņēmējus un apspriežas ar tiem un/vai to pārstāvjiem par ierosinātā darba laika struktūru un tās izmaiņām;

| ii) | veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un/vai atrastu pretlīdzekli veselības un drošības riskam, kas varētu būt saistīts ar ierosināto darba laika struktūru. |
| --- | --- |

ii)

veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un/vai atrastu pretlīdzekli veselības un drošības riskam, kas varētu būt saistīts ar ierosināto darba laika struktūru.

Izmantojot pirmās daļas b) punktā paredzēto iespēju, dalībvalstis nodrošina, ka darba devēji ievēro savas saistības, kas noteiktas Direktīvas 89/391/EEK II iedaļā.”

| 6. | Direktīvas 22. pantu aizstāj ar šādu:
  “22. pants

  Dažādi noteikumi

  1.   Lai arī vispārējs princips nosaka, ka Eiropas Savienībā maksimālais nedēļas darba laiks ir 48 stundas un ka praksē tas ir izņēmums, ja Eiropas Savienībā darba ņēmēji strādā ilgāk, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot 6. pantu pārejas perioda laikā, kas beidzas ... ( (8)), ja tās ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju drošības un veselības efektīvu aizsardzību. Šīs iespējas izmantošana tomēr konkrēti jāparedz koplīgumā vai līgumā starp sociālajiem partneriem atbilstošā līmenī vai valsts tiesību aktos pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem atbilstošā līmenī.
  2.   Jebkurā gadījumā dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šo iespēju, jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka






  a) | darba devējs nepieprasa darba ņēmējam strādāt vairāk nekā 48 stundas septiņu dienu laikposmā, kas aprēķinātas vidēji 16. punkta b) apakšpunktā minētajam bāzes laikposmam, ja vien viņš nav saņēmis darba ņēmēja piekrišanu veikt šādu darbu. Šāda piekrišana ir spēkā ne ilgāk kā
  sešus mēnešus
  un tā ir atjaunojama; |
| --- | --- | --- |

6.

Direktīvas 22. pantu aizstāj ar šādu:

“22. pants

Dažādi noteikumi

1.   Lai arī vispārējs princips nosaka, ka Eiropas Savienībā maksimālais nedēļas darba laiks ir 48 stundas un ka praksē tas ir izņēmums, ja Eiropas Savienībā darba ņēmēji strādā ilgāk, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot 6. pantu pārejas perioda laikā, kas beidzas ... ( (8)), ja tās ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju drošības un veselības efektīvu aizsardzību. Šīs iespējas izmantošana tomēr konkrēti jāparedz koplīgumā vai līgumā starp sociālajiem partneriem atbilstošā līmenī vai valsts tiesību aktos pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem atbilstošā līmenī.

2.   Jebkurā gadījumā dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šo iespēju, jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka

a)

darba devējs nepieprasa darba ņēmējam strādāt vairāk nekā 48 stundas septiņu dienu laikposmā, kas aprēķinātas vidēji 16. punkta b) apakšpunktā minētajam bāzes laikposmam, ja vien viņš nav saņēmis darba ņēmēja piekrišanu veikt šādu darbu. Šāda piekrišana ir spēkā ne ilgāk kā
  sešus mēnešus
  un tā ir atjaunojama;

| b) | darba devējs darba ņēmējam nerada kaitējumu ne saistībā ar nevēlēšanos piekrist veikt šādu darbu, ne saistībā ar darba ņēmēja jebkādu iemeslu dēļ atsauktu piekrišanu veikt šādu darbu; |
| --- | --- |

b)

darba devējs darba ņēmējam nerada kaitējumu ne saistībā ar nevēlēšanos piekrist veikt šādu darbu, ne saistībā ar darba ņēmēja jebkādu iemeslu dēļ atsauktu piekrišanu veikt šādu darbu;

| c) | piekrišana, kas dota:






  i) | individuālā darba līgumu parakstīšanas laikā
  vai pārbaudes laika periodā
  ; vai |
| --- | --- | --- |

c)

piekrišana, kas dota:

i)

individuālā darba līgumu parakstīšanas laikā
  vai pārbaudes laika periodā
  ; vai

| ii) | darba attiecību pirmo četru nedēļu laikā |
| --- | --- |

ii)

darba attiecību pirmo četru nedēļu laikā

nav spēkā;

▐

| d) | katram darba ņēmējam vai nu sešos pirmajos mēnešos pēc spēkā esoša līguma noslēgšanas, vai attiecīgajā līgumā noteiktajā pārbaudes laikā un līdz trīs mēnešiem pēc šī pārbaudes laika beigām — ņemot vērā ilgāko no abiem minētajiem laikposmiem —, savlaicīgi rakstiski informējot darba devēju, ir tiesības atteikties no šāda darba veikšanas, un šis atteikums stājas spēkā uzreiz. Pēc tam darba devējs var pieprasīt, lai darba ņēmējs iepriekš rakstiski informē darba devēju noteiktā termiņā, kas nedrīkst pārsniegt divus mēnešus; |
| --- | --- |

d)

katram darba ņēmējam vai nu sešos pirmajos mēnešos pēc spēkā esoša līguma noslēgšanas, vai attiecīgajā līgumā noteiktajā pārbaudes laikā un līdz trīs mēnešiem pēc šī pārbaudes laika beigām — ņemot vērā ilgāko no abiem minētajiem laikposmiem —, savlaicīgi rakstiski informējot darba devēju, ir tiesības atteikties no šāda darba veikšanas, un šis atteikums stājas spēkā uzreiz. Pēc tam darba devējs var pieprasīt, lai darba ņēmējs iepriekš rakstiski informē darba devēju noteiktā termiņā, kas nedrīkst pārsniegt divus mēnešus;

| e) | darba devējs veic atjauninātu datu uzskaiti par visiem darba ņēmējiem, kas veic šādu darbu, un atbilstīgus datus, kas pierāda, ka ir ievēroti šīs direktīvas noteikumi; |
| --- | --- |

e)

darba devējs veic atjauninātu datu uzskaiti par visiem darba ņēmējiem, kas veic šādu darbu, un atbilstīgus datus, kas pierāda, ka ir ievēroti šīs direktīvas noteikumi;

| f) | dokumentus glabā pieejamus kompetentajām iestādēm, kuras darba ņēmēju drošības un ║ veselības aizsardzības nolūkos var aizliegt vai ierobežot iespēju pārsniegt maksimālo nedēļas darba laiku; |
| --- | --- |

f)

dokumentus glabā pieejamus kompetentajām iestādēm, kuras darba ņēmēju drošības un ║ veselības aizsardzības nolūkos var aizliegt vai ierobežot iespēju pārsniegt maksimālo nedēļas darba laiku;

| g) | pēc kompetento iestāžu pieprasījuma darba devēji sniedz informāciju par gadījumiem, kad darba ņēmēji ir piekrituši strādāt ilgāk nekā 48 stundas septiņu dienu laikā, kas aprēķināts kā vidējais lielums 16. panta b) punktā noteiktajā bāzes laikposmā, kā arī atbilstīgus datus, kas pierāda, ka ir ievēroti šīs direktīvas noteikumi.

  wird. |
| --- | --- |

g)

pēc kompetento iestāžu pieprasījuma darba devēji sniedz informāciju par gadījumiem, kad darba ņēmēji ir piekrituši strādāt ilgāk nekā 48 stundas septiņu dienu laikā, kas aprēķināts kā vidējais lielums 16. panta b) punktā noteiktajā bāzes laikposmā, kā arī atbilstīgus datus, kas pierāda, ka ir ievēroti šīs direktīvas noteikumi.

wird.

▐

▐

| 7. | Direktīvas 24. pantu aizstāj ar šādu:
  “24. pants

  Ziņojumi

  1.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus to valsts tiesību aktu noteikumus, ko tās jau ir pieņēmušas vai pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
  2.   Reizi piecos gados dalībvalstis ziņo Komisijai par šīs direktīvas praktisko īstenošanu, norādot sociālo partneru viedokļus.
  Komisija par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.
  3.   Ik pēc pieciem gadiem no 1996. gada 23. novembra Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par to, kā tiek piemērota šī direktīva, ņemot vērā 1. un 2. punktu.” |
| --- | --- |

7.

Direktīvas 24. pantu aizstāj ar šādu:

“24. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus to valsts tiesību aktu noteikumus, ko tās jau ir pieņēmušas vai pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

2.   Reizi piecos gados dalībvalstis ziņo Komisijai par šīs direktīvas praktisko īstenošanu, norādot sociālo partneru viedokļus.

Komisija par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.

3.   Ik pēc pieciem gadiem no 1996. gada 23. novembra Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par to, kā tiek piemērota šī direktīva, ņemot vērā 1. un 2. punktu.”

▐

2. pants

Dalībvalstis nosaka noteikumus par sodiem, ko piemēro, ja ir pārkāpti valsts noteikumi, šīs direktīvas īstenošanai, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Šiem sodiem ir jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. Līdz ... (9) dalībvalstis dara Komisijai zināmus šos noteikumus un savlaicīgi arī visus turpmākos grozījumus šajos noteikumos. Tās jo īpaši nodrošina to, lai darba ņēmēju un/vai to pārstāvju rīcībā būtu atbilstoši līdzekļi, kas nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto saistību izpildi.

Artikel 3

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz ... (9), vai arī dalībvalstis nodrošina, ka sociālie partneri, savstarpēji vienojoties, ievieš līgumā vajadzīgos noteikumus, kā arī dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai jebkurā brīdī spētu nodrošināt, ka šīs direktīvas mērķi ir sasniegti. Tās tūlīt par to informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno tās oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādu atsauci.

(2)   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 267, 27.10.2005., 16. lpp.

1

(2)  OV C 231, 20.9.2005., 69. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 11. maijaNostāja (OV C 92 E, 20.4.2006., 292. lpp.), Padomes 2008. gada 15. septembra Kopējā nostāja (OV C 254 E, 7.10.2008., 26. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra Nostāja.

3

Nostāja

(OV C 254 E, 7.10.2008., 26. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra Nostāja.

(4)  OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.

4

(5)  OV L 307, 13.12.1993., 18. lpp. ║.

5

(6)  
  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

6

OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

(7)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp..”

7

(8)  
  36 mēneši pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/.../EK [ar kuru groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem] stāšanās spēkā.”

8

36 mēneši pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/.../EK [ar kuru groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem] stāšanās spēkā.”

(9)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

9

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/149

---

Ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildes piemērošana ***I

P6_TA(2008)0616

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi (COM(2008)0151 — C6-0149/2008 — 2008/0062(COD))

(2010/C 45 E/48)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0151), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0151),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0149/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0149/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0371/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0371/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0062

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu
   (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība turpina īstenot politiku ceļu drošības uzlabošanai, kuras mērķis ir samazināt bojāgājušo un ievainoto skaitu uz ceļiem, kā arī materiālos zaudējumus. Svarīgs instruments šā mērķa sasniegšanai ir stingrāka sodu piemērošana par atsevišķiem ceļu satiksmes pārkāpumiem, kas jo īpaši apdraud drošību uz ceļiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība turpina īstenot politiku ceļu drošības uzlabošanai, kuras mērķis ir samazināt bojāgājušo un ievainoto skaitu uz ceļiem, kā arī materiālos zaudējumus. Svarīgs instruments šā mērķa sasniegšanai ir stingrāka sodu piemērošana par atsevišķiem ceļu satiksmes pārkāpumiem, kas jo īpaši apdraud drošību uz ceļiem.

| (2) | Tomēr sankcijas naudas sodu veidā par dažiem ceļu satiksmes pārkāpumiem bieži vien netiek izpildītas, ja šie pārkāpumi izdarīti ar citā valstī nevis pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstī reģistrētu transportlīdzekli, jo nav piemērotu mehānismu šādu sodu izpildei. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr sankcijas naudas sodu veidā par dažiem ceļu satiksmes pārkāpumiem bieži vien netiek izpildītas, ja šie pārkāpumi izdarīti ar citā valstī nevis pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstī reģistrētu transportlīdzekli, jo nav piemērotu mehānismu šādu sodu izpildei.

| (3) | Lai uzlabotu ceļu drošību visā Eiropas Savienībā un nodrošinātu vienādu attieksmi pret attiecīgās valsts un ārvalstu noteikumu pārkāpējiem, sodi ir jāpiemēro neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī reģistrēts transportlīdzeklis, ar kuru izdarīts pārkāpums. Lai to panāktu, jāievieš sistēma pārrobežu informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzlabotu ceļu drošību visā Eiropas Savienībā un nodrošinātu vienādu attieksmi pret attiecīgās valsts un ārvalstu noteikumu pārkāpējiem, sodi ir jāpiemēro neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī reģistrēts transportlīdzeklis, ar kuru izdarīts pārkāpums. Lai to panāktu, jāievieš sistēma pārrobežu informācijas apmaiņai.

| (4) | Šāda sistēma jo īpaši ir vērtīga attiecībā uz ceļu satiksmes pārkāpumiem, kas fiksēti ar automātiskām mērierīcēm un par kuriem pārkāpēja identitāti uzreiz nevar noteikt, piemēram, atļautā ātruma pārsniegšana vai sarkanā gaismas signāla neievērošana. Sistēma ir arī noderīga, izmeklējot tādus pārkāpumus, kurus fiksējot, ja transportlīdzeklis ticis apturēts, ir nepieciešama transportlīdzekļa reģistrācijas datu pārbaude. Tas tieši attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā. |
| --- | --- |

(4)

Šāda sistēma jo īpaši ir vērtīga attiecībā uz ceļu satiksmes pārkāpumiem, kas fiksēti ar automātiskām mērierīcēm un par kuriem pārkāpēja identitāti uzreiz nevar noteikt, piemēram, atļautā ātruma pārsniegšana vai sarkanā gaismas signāla neievērošana. Sistēma ir arī noderīga, izmeklējot tādus pārkāpumus, kurus fiksējot, ja transportlīdzeklis ticis apturēts, ir nepieciešama transportlīdzekļa reģistrācijas datu pārbaude. Tas tieši attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā.

| (5) | Ceļu satiksmes pārkāpumu veidiem, uz kuriem attieksies šī sistēma, ir pietiekami nopietni jāapdraud ceļu drošība un jāietver tādi pārkāpumi, kas visu dalībvalstu tiesību aktos noteikti kā satiksmes pārkāpumi. Attiecīgi jāņem vērā atļautā ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas nelietošana un sarkanā gaismas signāla neievērošana. Komisija turpinās uzraudzīt situācijas attīstību visā Eiropas Savienībā attiecībā uz citiem ceļu satiksmes pārkāpumiem, kas nopietni ietekmē ceļu drošību.
  Pēc ziņojuma par šīs direktīvas īstenošanu, ko Komisija iesniegs, kad būs pagājuši divi gadi pēc tās stāšanās spēkā, tā
  , ja nepieciešams, ierosinās direktīvas pārskatīšanu,
  izmantojot iespēju attiecināt tās darbības jomu uz jebkādu citu ceļu satiksmes pārkāpumu kategoriju. |
| --- | --- |

(5)

Ceļu satiksmes pārkāpumu veidiem, uz kuriem attieksies šī sistēma, ir pietiekami nopietni jāapdraud ceļu drošība un jāietver tādi pārkāpumi, kas visu dalībvalstu tiesību aktos noteikti kā satiksmes pārkāpumi. Attiecīgi jāņem vērā atļautā ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas nelietošana un sarkanā gaismas signāla neievērošana. Komisija turpinās uzraudzīt situācijas attīstību visā Eiropas Savienībā attiecībā uz citiem ceļu satiksmes pārkāpumiem, kas nopietni ietekmē ceļu drošību.
  Pēc ziņojuma par šīs direktīvas īstenošanu, ko Komisija iesniegs, kad būs pagājuši divi gadi pēc tās stāšanās spēkā, tā
  , ja nepieciešams, ierosinās direktīvas pārskatīšanu,
  izmantojot iespēju attiecināt tās darbības jomu uz jebkādu citu ceļu satiksmes pārkāpumu kategoriju.

| (6) | Lai pietiekamā mērā panāktu ceļu satiksmes drošību un piemērojamo naudas sodu samērīgumu, Komisijai vajadzētu apspriesties ar dalībvalstīm par iespēju ieviest saskaņotus naudas standartsodus par ceļu satiksmes pārkāpumiem, kā arī veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai pietiekamā mērā panāktu ceļu satiksmes drošību un piemērojamo naudas sodu samērīgumu, Komisijai vajadzētu apspriesties ar dalībvalstīm par iespēju ieviest saskaņotus naudas standartsodus par ceļu satiksmes pārkāpumiem, kā arī veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| (7) | Lai sistēma efektīvi darbotos, tai jāaptver laikposms starp pārkāpuma fiksēšanas brīdi un pēc standarta parauga sagatavotā paziņojuma par pārkāpumu, nosūtīšanu attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājam. Pēc galīgā lēmuma pieņemšanas
  var piemērot
  Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/214/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām (4).
  Ja minēto pamatlēmumu nevar piemērot, piemēram, ja lēmums par soda piemērošanu neparedz kriminālatbildību, sankciju efektivitāte tomēr ir jānodrošina ar citiem soda piemērošanas līdzekļiem. Lai soda pārrobežu piemērošana būtu drošāka un efektīvāka, ir jāievieš obligātais standarts paziņojumiem par pārkāpumu, tostarp atbildes veidlapām, kā arī izmantojot atbilstošākus nosūtīšanas veidus. |
| --- | --- |

(7)

Lai sistēma efektīvi darbotos, tai jāaptver laikposms starp pārkāpuma fiksēšanas brīdi un pēc standarta parauga sagatavotā paziņojuma par pārkāpumu, nosūtīšanu attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājam. Pēc galīgā lēmuma pieņemšanas
  var piemērot
  Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/214/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām (4).
  Ja minēto pamatlēmumu nevar piemērot, piemēram, ja lēmums par soda piemērošanu neparedz kriminālatbildību, sankciju efektivitāte tomēr ir jānodrošina ar citiem soda piemērošanas līdzekļiem. Lai soda pārrobežu piemērošana būtu drošāka un efektīvāka, ir jāievieš obligātais standarts paziņojumiem par pārkāpumu, tostarp atbildes veidlapām, kā arī izmantojot atbilstošākus nosūtīšanas veidus.

| (8) | Turklāt ātri jāveic pārrobežu informācijas apmaiņa, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Šai nolūkā
  būtu vēlams Kopienā izveidot drošus elektroniskos tīklus, kas ļauj drošos apstākļos apmainīties ar informāciju un saglabāt nosūtīto datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt ātri jāveic pārrobežu informācijas apmaiņa, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Šai nolūkā
  būtu vēlams Kopienā izveidot drošus elektroniskos tīklus, kas ļauj drošos apstākļos apmainīties ar informāciju un saglabāt nosūtīto datu konfidencialitāti.

| (9) | Datiem par pārkāpēja identitāti ir personīgs raksturs, tādēļ dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka tiek ievērota Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5).
  Paziņojot par izdarīto pārkāpumu, pārkāpēju būtu attiecīgi informē par viņa tiesībām saistībā ar piekļūšanu datiem, to labošanu un dzēšanu un par likumā noteikto maksimālo datu glabāšanas laiku. |
| --- | --- |

(9)

Datiem par pārkāpēja identitāti ir personīgs raksturs, tādēļ dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka tiek ievērota Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5).
  Paziņojot par izdarīto pārkāpumu, pārkāpēju būtu attiecīgi informē par viņa tiesībām saistībā ar piekļūšanu datiem, to labošanu un dzēšanu un par likumā noteikto maksimālo datu glabāšanas laiku.

| (10) | Datus, kas savākti, piemērojot šo direktīvu, un kam ir tikai pagaidu raksturs, nekādā gadījumā nedrīkst izmantot citiem mērķiem, ja tie nav saistīti ar satiksmes drošības pārkāpumu uzraudzību. Komisijai un dalībvalstīm attiecīgi jānodrošina, ka personas datu apstrāde un Kopienas elektronisko tīklu pārvaldība palīdz novērst jebkādu savākto datu izmantošanu mērķiem, kas nav tieši saistīti ar satiksmes drošību. |
| --- | --- |

(10)

Datus, kas savākti, piemērojot šo direktīvu, un kam ir tikai pagaidu raksturs, nekādā gadījumā nedrīkst izmantot citiem mērķiem, ja tie nav saistīti ar satiksmes drošības pārkāpumu uzraudzību. Komisijai un dalībvalstīm attiecīgi jānodrošina, ka personas datu apstrāde un Kopienas elektronisko tīklu pārvaldība palīdz novērst jebkādu savākto datu izmantošanu mērķiem, kas nav tieši saistīti ar satiksmes drošību.

| (11) | Dalībvalstīm ir jāsaskaņo izmantojamie paņēmieni ceļu satiksmes kontroles jomā, lai to praktisko darbu būtu iespējams salīdzināt ES mērogā. Tādēļ katrā dalībvalstī ir jāizstrādā obligātie kontroles pasākumu standarti. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm ir jāsaskaņo izmantojamie paņēmieni ceļu satiksmes kontroles jomā, lai to praktisko darbu būtu iespējams salīdzināt ES mērogā. Tādēļ katrā dalībvalstī ir jāizstrādā obligātie kontroles pasākumu standarti.

| (12) | Turpmāk vajadzēs arī saskaņot tehnisko aprīkojumu, ko izmanto satiksmes drošības kontrolei, lai tuvinātu kontroles pasākumus, ko izmanto dažādās dalībvalstīs. Ar šādu tehniskas saskaņošanas ierosinājumu jānāk klajā Komisijai, veicot 14. pantā paredzēto pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Turpmāk vajadzēs arī saskaņot tehnisko aprīkojumu, ko izmanto satiksmes drošības kontrolei, lai tuvinātu kontroles pasākumus, ko izmanto dažādās dalībvalstīs. Ar šādu tehniskas saskaņošanas ierosinājumu jānāk klajā Komisijai, veicot 14. pantā paredzēto pārskatīšanu.

| (13) | Komisijai un dalībvalstīm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, informējot ES pilsoņus un pievēršot viņu uzmanību šīs direktīvas īstenošanai. Pienācīgai informācijai par sekām, ko rada satiksmes drošības noteikumu neievērošana, var tātad būt preventīva ietekme vēl pirms pārkāpumu izdarīšanas. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai un dalībvalstīm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, informējot ES pilsoņus un pievēršot viņu uzmanību šīs direktīvas īstenošanai. Pienācīgai informācijai par sekām, ko rada satiksmes drošības noteikumu neievērošana, var tātad būt preventīva ietekme vēl pirms pārkāpumu izdarīšanas.

| (14) | Komisijai turpmāk ir jāpievērš uzmanība tam, kā veicināt sodu pārrobežu piemērošanu par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, jo īpaši saistībā ar nopietniem ceļu satiksmes negadījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai turpmāk ir jāpievērš uzmanība tam, kā veicināt sodu pārrobežu piemērošanu par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, jo īpaši saistībā ar nopietniem ceļu satiksmes negadījumiem.

| (15) | Šīs direktīvas ieviešanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas procedūras (6). |
| --- | --- |

(15)

Šīs direktīvas ieviešanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas procedūras (6).

| (16) | Komisijai ir jāpiešķir īpašas pilnvaras, lai tā varētu pieņemt pasākumus šā pielikuma pielāgošanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas ║elementus, ║ jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru ║. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai ir jāpiešķir īpašas pilnvaras, lai tā varētu pieņemt pasākumus šā pielikuma pielāgošanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas ║elementus, ║ jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

| (17) | Ņemot vērā šīs Direktīvas mērķi — proti, atvieglojot sankciju par atsevišķu satiksmes noteikumu pārkāpumu izpildi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un ietekmes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šī mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šīs Direktīvas mērķi — proti, atvieglojot sankciju par atsevišķu satiksmes noteikumu pārkāpumu izpildi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un ietekmes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šī mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī direktīva izveido sistēmu, lai veicinātu pārrobežu izpildi sankcijām par šādiem ceļu satiksmes pārkāpumiem:

| a) | atļautā ātruma pārsniegšana; |
| --- | --- |

a)

atļautā ātruma pārsniegšana;

| b) | transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā;

| c) | drošības jostas nelietošana; |
| --- | --- |

c)

drošības jostas nelietošana;

| d) | sarkanā gaismas signāla neievērošana. |
| --- | --- |

d)

sarkanā gaismas signāla neievērošana.

2.   Šo direktīvu piemēro vienīgi, ja sankcija, kas piemērojama par attiecīgo pārkāpumu, ir naudas sods vai tajā ir ietverts naudas sods.

2. pants

Definīcijas

Saskaņā ar šo direktīvu piemēro šādas definīcijas:

| a) | “turētājs” ir attiecīgā transportlīdzekļa,
  arī motocikla
  , reģistrācijas apliecības turētājs; |
| --- | --- |

a)

“turētājs” ir attiecīgā transportlīdzekļa,
  arī motocikla
  , reģistrācijas apliecības turētājs;

| b) | “pārkāpuma izdarīšanas valsts” ir tā dalībvalsts, kurā izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

b)

“pārkāpuma izdarīšanas valsts” ir tā dalībvalsts, kurā izdarīts pārkāpums;

| c) | “rezidences valsts” ir dalībvalsts, kurā reģistrēts transportlīdzeklis, ar kuru izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

c)

“rezidences valsts” ir dalībvalsts, kurā reģistrēts transportlīdzeklis, ar kuru izdarīts pārkāpums;

| d) | “kompetentā iestāde” ir
  vienots kontaktpunkts katrā dalībvalstī, kura uzdevums ir veicināt šīs direktīvas piemērošanu; |
| --- | --- |

d)

“kompetentā iestāde” ir
  vienots kontaktpunkts katrā dalībvalstī, kura uzdevums ir veicināt šīs direktīvas piemērošanu;

| e) | “centrālā iestāde” ir iestāde, kas atbildīga par datu aizsardzības nodrošināšanu katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

e)

“centrālā iestāde” ir iestāde, kas atbildīga par datu aizsardzības nodrošināšanu katrā dalībvalstī;

| f) | “galīgais administratīvais lēmums” ir jebkurš galīgais lēmums saskaņā ar kuru ir jāmaksā naudas sods, izņemot lēmumu saskaņā ar Pamatlēmuma 2005/214/TI 1. pantā noteikto definīciju; |
| --- | --- |

f)

“galīgais administratīvais lēmums” ir jebkurš galīgais lēmums saskaņā ar kuru ir jāmaksā naudas sods, izņemot lēmumu saskaņā ar Pamatlēmuma 2005/214/TI 1. pantā noteikto definīciju;

| g) | “atļautā ātruma pārsniegšana” ir tā ātruma ierobežojuma pārsniegšana, kurš atbilstoši ceļam vai attiecīgā transportlīdzekļa veidam ir spēkā valstī, kurā izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

g)

“atļautā ātruma pārsniegšana” ir tā ātruma ierobežojuma pārsniegšana, kurš atbilstoši ceļam vai attiecīgā transportlīdzekļa veidam ir spēkā valstī, kurā izdarīts pārkāpums;

| h) | “transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā” ir transportlīdzekļa vadīšana, ja alkohola līmenis autovadītāja asinīs pārsniedz maksimālo daudzumu, kas ir atļauts valstī, kurā izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

h)

“transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā” ir transportlīdzekļa vadīšana, ja alkohola līmenis autovadītāja asinīs pārsniedz maksimālo daudzumu, kas ir atļauts valstī, kurā izdarīts pārkāpums;

| i) | “drošības jostas nelietošana” nozīmē, ka netiek ievērota prasība lietot drošības jostu vai bērnu sēdeklīti gadījumos, kad šāda aprīkojuma lietošana ir obligāta saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (7) vai tās valsts tiesību aktiem, kurā izdarīts pārkāpums; |
| --- | --- |

i)

“drošības jostas nelietošana” nozīmē, ka netiek ievērota prasība lietot drošības jostu vai bērnu sēdeklīti gadījumos, kad šāda aprīkojuma lietošana ir obligāta saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (7) vai tās valsts tiesību aktiem, kurā izdarīts pārkāpums;

| j) | “sarkanā gaismas signāla neievērošana” nozīmē satiksmes noteikumu pārkāpumu, šķērsojot krustojumu pie ieslēgta sarkanā gaismas signāla, kā tas noteikts tās valsts tiesību aktos, kurā izdarīts pārkāpums. |
| --- | --- |

j)

“sarkanā gaismas signāla neievērošana” nozīmē satiksmes noteikumu pārkāpumu, šķērsojot krustojumu pie ieslēgta sarkanā gaismas signāla, kā tas noteikts tās valsts tiesību aktos, kurā izdarīts pārkāpums.

3. pants

ES ceļu satiksmes drošības vadlīnijas

1.
     
  Īstenojot ceļu satiksmes drošības politiku, kas nodrošina augstu aizsardzības līmeni visiem satiksmes dalībniekiem Eiropas Savienībā, un ņemot vērā atšķirīgos apstākļus Eiropas Savienības iekšienē, dalībvalstīm ir jārīkojas, neskarot stingrākas politiskās nostādnes un tiesību aktus, lai noteiktu obligātas ceļu drošības vadlīnijas, kas aptver šīs direktīvas darbības jomu. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija pieņem ES mēroga vadlīnijas saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Šīs vadlīnijas ir saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem pamatprincipiem.

2.
     
  Attiecībā uz ātruma ierobežojumiem ieteicams izmantot automātiskās kontrolierīces uz automaģistrālēm, otrās kategorijas ceļiem un pilsētas ielās, jo īpaši tajos ceļu tīkla posmos, kur atļautā ātruma pārsniegšanas dēļ nelaimes gadījumu skaits pārsniedz vidējos rādītājus.

Ieteikumi, kas pieņemti saistībā ar šīm vadlīnijām, ir vērsti uz to, lai par 30 % palielinātu ātruma pārbaužu skaitu, izmantojot automātiskās kontrolierīces, dalībvalstīs, kurās nāves gadījumu skaits uz ceļiem pārsniedz ES vidējos rādītājus un nāves gadījumu samazinājums uz ceļiem kopš 2001. gada atpaliek no ES vidējiem rādītājiem. Katrā dalībvalstī ir jānodrošina plašs teritorijas pārklājums.

3.
     
  Attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā dalībvalstis pirmām kārtām veic izlases veida pārbaudes tādā laikā, kad visbiežāk notiek šādi pārkāpumi, un vietās, kur pastāv lielāks nelaimes gadījumu risks.

Dalībvalstis apņemas katru gadu pārbaudīt vismaz 30 % auto vadītāju.

4.
     
  Attiecībā uz drošības jostas lietošanu dalībvalstīs, kurās mazāk nekā 70 % ceļu lietotāju lieto drošības jostu, intensīvus kontroles pasākumus rīko vismaz sešas nedēļas gadā, jo īpaši tādā laikā, kad visbiežāk notiek šādi pārkāpumi, un vietās, kur ir lielāks pārkāpumu skaits.

5.
     
  Attiecībā uz sarkanā gaismas signāla neievērošanu automātiskās kontrolierīces lieto galvenokārt krustojumos, kuros bieži neievēro noteikumus un kuros biežāk nekā vidēji notiek nelaimes gadījumi saistībā ar sarkanā gaismas signāla neievērošanu.

6.
     
  Vadlīnijas ietver ieteikumu dalībvalstīm apmainīties ar pozitīvo pieredzi, kā arī aicinājumu dalībvalstīm, kam ir vislielākie sasniegumi automatizēto pārbaužu jomā, sniegt tehnisko palīdzību dalībvalstīm, kuras to pieprasa.

II nodaļa

Noteikumi pārrobežu izpildes veicināšanai

4. pants

Procedūra, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm

1.   Ja dalībvalstī pārkāpums izdarīts ar citā dalībvalstī reģistrētu transportlīdzekli un sods šajā lietā nav piemērots, kā arī lietu nekavējoties nav slēgusi iestāde, kas valstī, kurā izdarīts pārkāpums, ir atbildīga par pārkāpuma tālāku izskatīšanu, tās valsts kompetenta iestāde nosūta transportlīdzekļa reģistrācijas numuru un informāciju par pārkāpuma izdarīšanas vietu un datumu kompetentai iestādei citā dalībvalstī vai rezidences valstī, ja šāda informācija pieejama. Tā rīkojas tāpat, kā rīkotos līdzīgos apstākļos, ja pārkāpums būtu izdarīts ar tās teritorijā reģistrētu transportlīdzekli.

2.   Rezidences valsts kompetentā iestāde nekavējoties nosūta šādu informāciju vienīgi kompetentajai iestādei valstī, kurā izdarīts pārkāpums:

| a) | transportlīdzekļa ar attiecīgo reģistrācijas numuru marka un modelis; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa ar attiecīgo reģistrācijas numuru marka un modelis;

| b) | ja attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs ir fiziska persona — uzvārds, adrese, dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

b)

ja attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs ir fiziska persona — uzvārds, adrese, dzimšanas datums un vieta;

| c) | ja attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs ir juridiska persona — nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

c)

ja attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs ir juridiska persona — nosaukums un adrese.

3.   
  Informācijas apmaiņa saistībā ar personas datu apstrādi un to brīvu apriti šajā nolūkā notiek, ievērojot Direktīvu 95/46/EK.
  Citu dalībvalstu kompetentās iestādes neuzglabā informāciju, kuru nosūtījusi tā valsts, kurā izdarīts pārkāpums.
  Šo informāciju nosūta tikai saistībā ar šo direktīvu un, beidzoties procedūrai, visi dati ir jāizdzēš, to dokumentāri pierādot.

5. pants

Elektroniskā tīkla izmantošana

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu 4. pantā minētās informācijas apmaiņu, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus. Šajā nolūkā dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka saskaņā ar kopējiem noteikumiem
  Kopienas
  elektronisko tīklu izveido 12 mēnešu laikā pēc 15. panta 1. punktā noteiktā datuma.

2.   Kopējus noteikumus par 1. punkta noteikumu īstenošanu Komisija pieņem līdz 15. panta 1. punktā minētajam datumam un saskaņā ar 13. panta
  2
  . punktā minēto regulatīvo
  kontroles
  procedūru.

Šie kopējie noteikumi jo īpaši iekļauj šādus noteikumus:

| a) | apmainīto datu formāts; |
| --- | --- |

a)

apmainīto datu formāts;

| b) | tehniskās procedūras datu elektroniskai apmaiņai starp dalībvalstīm
  , nodrošinot pārraidīto datu aizsardzību un konfidencialitāti; |
| --- | --- |

b)

tehniskās procedūras datu elektroniskai apmaiņai starp dalībvalstīm
  , nodrošinot pārraidīto datu aizsardzību un konfidencialitāti;

| c) | personas datu drošības un aizsardzības noteikumi, lai nepieļautu datu izmantošanu citiem mērķiem. |
| --- | --- |

c)

personas datu drošības un aizsardzības noteikumi, lai nepieļautu datu izmantošanu citiem mērķiem.

6. pants

Paziņojums par pārkāpumu

1.   Pēc 4. panta 2. punktā minētās informācijas saņemšanas tās valsts, kurā izdarīts pārkāpums, iestāde, kas atbildīga par šīs direktīvas darbības jomā esošo pārkāpumu tālāku izskatīšanu, nosūta turētājam paziņojumu par pārkāpumu. Paziņojumu sagatavo, izmantojot pielikumā sniegto paraugu.

2.   Paziņojums par pārkāpumu
  obligāti
  ietver
  paziņojuma mērķi, kompetentās iestādes nosaukumu, kura atbildīga par naudas soda piemērošanu
  ,
  kompetentās iestādes nosaukumu, kurai uzdots piemērot šo direktīvu, un
  attiecīgā pārkāpuma detalizētu aprakstu.
  Tajā norāda
  naudas soda apmēru,
  visērtāko maksāšanas veidu, datumu, līdz kuram jāizdara maksājums,
  informāciju par iespēju▐ apstrīdēt paziņojuma par pārkāpumu pamatojumu, kā arī▐ pārsūdzēt lēmumu par uzlikto naudas sodu un procedūru, kas jāievēro strīda vai pārsūdzības gadījumā.

3.
     
  Naudas sods, kas noteikts saskaņā ar šo direktīvu, nedrīkst būt diskriminējošs attiecībā uz valstspiederību, un to nosaka saskaņā ar tās valsts likumiem, kurā izdarīts pārkāpums.

4.   Ar paziņojumu par pārkāpumu turētāju informē, ka▐ viņam
  noteiktā termiņā
  ir jāaizpilda atbildes veidlapa, ja viņš negrasās maksāt naudas sodu.
  Turētāju arī informē, ka, ja viņš atsakās maksāt, par to paziņos kompetentajai iestādei rezidences valstī, lai panāktu lēmuma izpildi.

5.
     
  Paziņojumā par pārkāpumu turētāju informē, ka viņa personas dati tiks apstrādāti saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK noteikumiem, un norāda uz šīs direktīvas 11. pantā minētajām tiesībām piekļūt saviem datiem, pieprasīt tos labot vai dzēst.

6.
     
  6. Ja pārkāpuma izdarīšanas brīdī turētājs nebija pie stūres, viņš atklāj vadītāja personību saskaņā ar rezidences valsts likumiem. Tas neattiecas uz gadījumiem, ja starp divām vai vairākām dalībvalstīm pastāv vienošanās, kas palīdz risināt problēmas saistībā ar šā panta piemērošanu.

7.   Paziņojumu par pārkāpumu turētājam nosūta rezidences valsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kā noteikts šīs valsts likumos.

8.   Ņemot vērā turpmākas tehniska rakstura izmaiņas, Komisija var pielāgot paziņojuma par pārkāpumu paraugu. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu šīs direktīvas nebūtiskus

  tehniskos
  elementus, pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9.
     
  Nepiemēro naudas sodus par pārkāpumiem, kas izdarīti pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

7. pants

Ceļu satiksmes pārkāpumu uzraudzība

1.
     
  Ja naudas sods nav nomaksāts un iespējamās apstrīdēšanas vai pārsūdzēšanas iespējas ir izsmeltas, var piemērot Pamatlēmumu 2005/214/TI attiecībā uz naudas sodiem, kas norādīti minētā pamatlēmuma 1. pantā.

2.
     
  Atbildes nesniegšanas gadījumos, kas minēti 1. punktā un skar naudas sodu, uz kuru neattiecas pamatlēmuma darbības joma, kompetentā iestāde valstī, kurā izdarīts pārkāpums, nosūta galīgo lēmumu rezidences valsts kompetentajai iestādei naudas soda piemērošanai.

8. pants

Naudas soda sankciju atzīšana un izpilde

1.
     
  Kompetentā iestāde rezidences valstī bez liekām formalitātēm atzīst galīgo administratīvo lēmumu piemērot naudas sodu, par ko tai paziņots saskaņā ar 7. panta 2. punktu, un tūlīt veic visus vajadzīgos pasākumus soda piemērošanai, ja vien tā neizlemj atsaukties uz kādu no šeit norādītajiem neatzīšanas vai nepildīšanas iemesliem:

| a) | rezidences valsts tiesību aktos ir paredzēta imunitāte, kas lēmuma izpildi padara par neiespējamu; |
| --- | --- |

a)

rezidences valsts tiesību aktos ir paredzēta imunitāte, kas lēmuma izpildi padara par neiespējamu;

| b) | ieinteresētā persona nav bijusi informēta par savām tiesībām uz pārsūdzību un par šīs procedūras termiņiem. |
| --- | --- |

b)

ieinteresētā persona nav bijusi informēta par savām tiesībām uz pārsūdzību un par šīs procedūras termiņiem.

2.
     
  Rezidences valsts kompetentās iestādes lēmuma izpildi saistībā ar naudas soda piemērošanu reglamentē rezidences valsts tiesību akti tādā pašā veidā, kā tie reglamentē rezidences valsts uzlikto naudas sodu.

3.
     
  Kompetentā iestāde pārkāpuma izdarīšanas valstī nekavējoties informē rezidences valsts kompetento iestādi par jebkādu lēmumu vai pasākumu, kura dēļ šo lēmumu nevar izpildīt. Rezidences valsts kompetentā iestāde aptur lēmuma izpildi, tiklīdz kompetentā iestāde valstī, kur izdarīts pārkāpums, to informē par šādu lēmumu vai pasākumu.

9. pants

Rezidences valsts sniegtā informācija

Rezidences valsts kompetentā iestāde jebkādā veidā, kas nodrošina rakstisku apliecinājumu, nekavējoties informē kompetento iestādi pārkāpuma izdarīšanas valstī par:

| a) | lēmuma nodošanu kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

a)

lēmuma nodošanu kompetentajai iestādei;

| b) | jebkādu lēmumu atteikties no soda piemērošanas, pamatojot šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

jebkādu lēmumu atteikties no soda piemērošanas, pamatojot šo lēmumu;

| c) | lēmuma izpildi, tiklīdz tā izpilde ir pabeigta. |
| --- | --- |

c)

lēmuma izpildi, tiklīdz tā izpilde ir pabeigta.

10. pants

Centrālās iestādes

1.   Katra dalībvalsts nosaka centrālo iestādi, kas palīdz piemērot šo direktīvu.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai to centrālo iestāžu nosaukumus un adreses, kas nozīmētas saskaņā ar šo pantu.

3.   Komisija nosūta 2. punktā minēto informāciju citām dalībvalstīm.

11. pants

Piekļuves tiesības, korekcija un dzēšana

1.   Neierobežojot attiecīgo personu tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem un Direktīvas 95/46/EK 12. panta a) apakšpunktu, ikvienai personai ir tiesības saņemt informāciju par saviem personas datiem, kas reģistrēti rezidences valstī un nosūtīti dalībvalstij, kas tos pieprasījusi.

2.   Neierobežojot procedūras prasību ievērošanu attiecībā uz attiecīgās dalībvalsts apelācijas un kompensēšanas mehānismiem, ikvienai attiecīgajai personai ir tiesības pieprasīt, lai nekavējoties tiktu izlaboti visi neprecīzie personas dati vai dzēsti visi nelikumīgi reģistrētie dati.

3.   Attiecīgās personas var izmantot 2. punktā minētās tiesības un vērsties pie rezidences valsts centrālās iestādes.

12. pants

Informācija Eiropas Savienīvas auto vadītājiem

1.
     
  Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu satiksmes dalībniekus ar vajadzīgo informāciju par šīs direktīvas piemērošanas pasākumiem. Šo informāciju var izplatīt, izmantojot ceļu satiksmes drošības struktūras, nevalstiskas organizācijas un citas organizācijas, kas darbojas ceļu satiksmes drošības jomā, kā arī automobiļu klubus.

Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju par ātruma ierobežojumiem norāda uz ceļa zīmēm, kas uzstādīti pie visiem ātrgaitas ceļiem, šķērsojot robežu.

2.
     
  Komisija ievieto savā interneta vietnē īsu izklāstu par noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstīs un uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma.

III nodaļa

Komitejas procedūra

13. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Komiteja par ceļu satiksmes drošības izpildi.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

14. pants

Novērtējums un ziņojuma sagatavošana

1.
     
  Līdz...
   (8)

  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu dalībvalstīs un īstenošanas efektivitāti, ņemot vērā mērķi samazināt nāves gadījumu skaitu uz ES ceļiem.

2.
     
  Balstoties uz minēto ziņojumu, Komisija apsver, kā var paplašināt šīs direktīvas darbības jomu, iekļaujot tajā citus ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus.

3.
     
  Tajā pašā ziņojumā Komisija nāk klajā ar priekšlikumiem standartizēt izmantojamās kontrolierīces, pamatojoties uz Kopienā izstrādātajiem kritērijiem un pārbaužu kārtību ceļu satiksmes drošības jomā.

4.
     
  Šajā ziņojumā Komisija turklāt novērtē, kā dalībvalstis brīvprātīgi ievēro 3. pantā minētās Eiropas mēroga vadlīnijas, un izvērtē vai šajās vadlīnijās iekļautos ieteikumus būtu jāpadara par obligātiem. Vajadzības gadījumā Komisija var iesniegt priekšlikumu ar šīs direktīvas grozījumiem.

IV nodaļa

Nobeiguma noteikumi

15. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais divpadsmit mēnešu laikā pēc direktīvas stāšanās spēkā. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

17. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ...

1

(2)  
  OV C 310, 5.12.2008., 9. lpp.

2

OV C 310, 5.12.2008., 9. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra Nostāja.

(4)  OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.

4

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

6

(7)  Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/671/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz obligātu drošības jostas izmantošanu transportlīdzekļos, kas sver mazāk nekā 3,5 tonnas (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.) ║.

7

(8)  
  Divu gadu laikā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

8

Divu gadu laikā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

---

PIELIKUMS

PAZIŅOJUMA PAR PĀRKĀPUMU VEIDLAPA

(minēta 6. pantā)

[TITULLAPA]

[Sūtītāja uzvārds/nosaukums, adrese un tālruņa numurs] [Adresāta uzvārds/nosaukums un adrese]

PAZIŅOJUMS

par satiksmes pārkāpumu, kas izdarīts ... [tās dalībvalsts nosaukums, kurā pārkāpums izdarīts]

[iepriekšminētais teksts redzams šajā titullapā visās oficiālajās ES valodās]

2. LAPPUSE

[datums ...] satiksmes pārkāpumu, kas izdarīts ar transportlīdzekli, kura reģistrācijas numurs ir ...,

... marka ..., ... modelis, ...reģistrēja ...[atbildīgās iestādes nosaukums].

Jūs esat reģistrēts kā iepriekšminētā transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs.

Attiecīgā pārkāpuma detaļas aprakstītas 3. lappusē.

Naudas soda apmērs, kas paredzēts par šo pārkāpumu ir, ...EUR / valsts valūtā.

Maksājuma termiņš ir ...

Ja nesamaksājat šo naudas sodu, aizpildiet klāt pievienoto atbildes veidlapu (4. lappuse) un nosūtiet to uz norādīto adresi.
  Šo atbildes veidlapu [kompetentā iestāde valstī, kur izdarīts pārkāpums] var nosūtīt [kompetentajai iestādei rezidences valstī], lai izpildītu lēmumu par soda piemērošanu
  .

INFORMĀCIJA

Šo lietu izskatīs kompetenta iestāde valstī, kurā izdarīts pārkāpums.

Ja šo lietu slēgs, jūs par to informēs 60 dienu laikā pēc atbildes veidlapas saņemšanas.

Ja šo lietu turpinās izskatīt, piemēros šādu procedūru:

[aizpilda valsts, kurā izdarīts pārkāpums — kāda būs turpmākā procedūra, norādot sīkāku informāciju par pārsūdzības iespējām un procedūru saistībā ar lēmumu turpināt lietas izskatīšanu. Šajā informācijā noteikti jānorāda: iestāde, kas atbildīga par lietas tālāku izskatīšanu, un tās adrese; maksājuma termiņš; attiecīgās pārsūdzības struktūras nosaukums un adrese; pārsūdzības termiņš].

3. LAPPUSE

DETALIZĒTA INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ PĀRKĀPUMU

| a) | Dati par transportlīdzekli, ar kuru izdarīts pārkāpums:
  Reģistrācijas numurs:
  Reģistrācijas valsts:
  Marka un modelis: |
| --- | --- |

a)

Dati par transportlīdzekli, ar kuru izdarīts pārkāpums:

Reģistrācijas numurs:

Reģistrācijas valsts:

Marka un modelis:

| b) | Dati par pārkāpumu
  Vieta, datums un laiks, kad tas noticis:
  Pārkāpuma būtība un juridiskā klasifikācija:
  atļautā ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas vai bērnu drošības sēdeklīša nelietošana, sarkanā gaismas signāla neievērošana (1)

  Detalizēts pārkāpuma apraksts:
  Atsauce uz atbilstošo (-ajām) tiesību normu (-ām):
  Pārkāpuma pierādījumu apraksts vai atsauce uz tiem: |
| --- | --- |

b)

Dati par pārkāpumu

Vieta, datums un laiks, kad tas noticis:

Pārkāpuma būtība un juridiskā klasifikācija:

atļautā ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas vai bērnu drošības sēdeklīša nelietošana, sarkanā gaismas signāla neievērošana (1)

Detalizēts pārkāpuma apraksts:

Atsauce uz atbilstošo (-ajām) tiesību normu (-ām):

Pārkāpuma pierādījumu apraksts vai atsauce uz tiem:

| c) | Dati par mērierīci, kas izmantota pārkāpuma fiksēšanai (2)

  Mērierīces veids, kas izmantota, lai noteiktu ātruma pārsniegšanu, transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, sarkanā gaismas signāla neievērošanuvai drošības jostas nelietošanu (1):
  Mērierīces sīks apraksts:
  Mērierīces identifikācijas numurs:
  Pēdējās verifikācijas derīguma termiņš: |
| --- | --- |

c)

Dati par mērierīci, kas izmantota pārkāpuma fiksēšanai (2)

Mērierīces veids, kas izmantota, lai noteiktu ātruma pārsniegšanu, transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, sarkanā gaismas signāla neievērošanuvai drošības jostas nelietošanu (1):

Mērierīces sīks apraksts:

Mērierīces identifikācijas numurs:

Pēdējās verifikācijas derīguma termiņš:

| d) | Mērierīces piemērošanas rezultāti:
  [piemērs par atļautā ātruma pārsniegšanu; citi pārkāpumi jāpievieno:]
  Maksimālais ātrums:
  Fiksētais ātrums:
  Fiksētais ātrums, kuram piemērota kļūdas robeža: |
| --- | --- |

d)

Mērierīces piemērošanas rezultāti:

[piemērs par atļautā ātruma pārsniegšanu; citi pārkāpumi jāpievieno:]

Maksimālais ātrums:

Fiksētais ātrums:

Fiksētais ātrums, kuram piemērota kļūdas robeža:

4. LAPPUSE

ATBILDES VEIDLAPA

(aizpildīt ar drukātiem burtiem un atzīmēt piemērojamo iespēju)

A.   Vadītāja personas dati:

Vai jūs vadījāt transportlīdzekli pārkāpuma izdarīšanas brīdī

(jā/nē)

Ja atbilde ir apstiprinoša, jums jānorāda:

| — | Uzvārds un vārds: |
| --- | --- |

—

Uzvārds un vārds:

| — | Dzimšanas vieta un datums: |
| --- | --- |

—

Dzimšanas vieta un datums:

| — | Vadītāja apliecības numurs: ... izsniegta (datums): ... (vieta): |
| --- | --- |

—

Vadītāja apliecības numurs: ... izsniegta (datums): ... (vieta):

| — | Adrese: |
| --- | --- |

—

Adrese:

Ja pārkāpuma izdarīšanas brīdī jūs nebijāt pie stūres, vai jums ir zināma vadītāja personība

(jā/nē)

Ja atbilde ir apstiprinoša, jums jānorāda šādas ziņas par vadītāju:

| — | Uzvārds un vārds: |
| --- | --- |

—

Uzvārds un vārds:

| — | Dzimšanas vieta un datums: |
| --- | --- |

—

Dzimšanas vieta un datums:

| — | Vadītāja apliecības numurs: ... izsniegta (datums): ... (vieta): |
| --- | --- |

—

Vadītāja apliecības numurs: ... izsniegta (datums): ... (vieta):

| — | Adrese: |
| --- | --- |

—

Adrese:

B.   Jautājumu saraksts:

| (1) | Vai transportlīdzeklis (marka ..., reģistrācijas numurs ... ir reģistrēts uz jūsu vārda
  jā/nē
  Pretējā gadījumā — reģistrācijas apliecības turētājs ir:
  (uzvārds, vārds, adrese) |
| --- | --- |

(1)

Vai transportlīdzeklis (marka ..., reģistrācijas numurs ... ir reģistrēts uz jūsu vārda

jā/nē

Pretējā gadījumā — reģistrācijas apliecības turētājs ir:

(uzvārds, vārds, adrese)

| (2) | Vai atzīstat, ka esat izdarījis pārkāpumu?
  jā/nē |
| --- | --- |

(2)

Vai atzīstat, ka esat izdarījis pārkāpumu?

jā/nē

| (3) | Ja neatzīstat
  to, turklāt nevēlaties izpaust vadītāja personību
  , lūdzu, paskaidrojiet iemeslu: |
| --- | --- |

(3)

Ja neatzīstat
  to, turklāt nevēlaties izpaust vadītāja personību
  , lūdzu, paskaidrojiet iemeslu:

Lūdzu nosūtiet aizpildītu veidlapu 60 dienu laikā no šā paziņojuma saņemšanas šādai iestādei:

uz šādu adresi:

▐

---

(1)  Svītrot, ja nav piemērojams.

(2)  Neaizpilda, ja mērierīce nav izmantota.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 18. decembris

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/163 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/163

---

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana

P6_TA(2008)0619

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0732 — C6-0393/2008 — 2008/2317(ACI))

(2010/C 45 E/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0732 — C6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0732 — C6-0393/2008),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par ES Solidaritātes fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par ES Solidaritātes fondu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0474/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0474/2008),

1.   apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

2.   uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

3.   uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 18. decembris)

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 1 miljarda maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 1 miljarda maksimālo apjomu gadā.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēta Fonda izmantošanas kārtība. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēta Fonda izmantošanas kārtība.

| (4) | Kipra ir iesniegusi pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar katastrofu, ko izraisījis sausums, |
| --- | --- |

(4)

Kipra ir iesniegusi pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar katastrofu, ko izraisījis sausums,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, lai piešķirtu EUR 7 605 445 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 18. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

2

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/164 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/164

---

Elastības instrumenta izmantošana

P6_TA(2008)0620

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0833 — C6-0466/2008 — 2008/2321(ACI))

(2010/C 45 E/50)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0833 — C6-0466/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0833 — C6-0466/2008),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 27. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 27. pantu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2008. gada 4. decembra trialoga rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 4. decembra trialoga rezultātus,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0493/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0493/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot jaunu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (“Pārtikas mehānisms”) — šo ierosmi atbalstīja arī Eiropadome 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot jaunu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (“Pārtikas mehānisms”) — šo ierosmi atbalstīja arī Eiropadome 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās par finansējuma piešķiršanu “Pārtikas mehānismam” EUR 1 miljards trīs gadu periodā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās par finansējuma piešķiršanu “Pārtikas mehānismam” EUR 1 miljards trīs gadu periodā;

| C. | tā kā Komisijas sākotnējā priekšlikumā bija paredzēts “Pārtikas mehānismu” finansēt no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. izdevumu kategorijas rezerves, taču gan Eiropas Parlaments, gan Padome šādu risinājumu noraidīja; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas sākotnējā priekšlikumā bija paredzēts “Pārtikas mehānismu” finansēt no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. izdevumu kategorijas rezerves, taču gan Eiropas Parlaments, gan Padome šādu risinājumu noraidīja;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments uzskatīja, ka vispiemērotākais risinājums būtu pārskatīt DFS 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, taču Padome šo iespēju noraidīja; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments uzskatīja, ka vispiemērotākais risinājums būtu pārskatīt DFS 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, taču Padome šo iespēju noraidīja;

| E. | tā kā abas budžeta lēmējiestādes beidzot vienojās finansēt “Pārtikas mehānismu”, optimāli izmantojot elastības instrumentu un ārkārtas palīdzības rezervi un 4. izdevumu kategorijā veicot līdzekļu pārvietošanu no stabilitātes instrumenta; |
| --- | --- |

E.

tā kā abas budžeta lēmējiestādes beidzot vienojās finansēt “Pārtikas mehānismu”, optimāli izmantojot elastības instrumentu un ārkārtas palīdzības rezervi un 4. izdevumu kategorijā veicot līdzekļu pārvietošanu no stabilitātes instrumenta;

| F. | tā kā abas budžeta lēmējiestādes vienojās, ka “Pārtikas mehānismu” finansēs arī no elastības instrumenta, 2009. gada budžetā paredzot izmantot EUR 420 miljonus no EUR 730 miljoniem, kas ir pieejami šim instrumentam; |
| --- | --- |

F.

tā kā abas budžeta lēmējiestādes vienojās, ka “Pārtikas mehānismu” finansēs arī no elastības instrumenta, 2009. gada budžetā paredzot izmantot EUR 420 miljonus no EUR 730 miljoniem, kas ir pieejami šim instrumentam;

| G. | tā kā trīs gadu laikā, kopš ir spēkā Iestāžu nolīgums, šo instrumentu izmanto jau otro gadu pēc kārtas; |
| --- | --- |

G.

tā kā trīs gadu laikā, kopš ir spēkā Iestāžu nolīgums, šo instrumentu izmanto jau otro gadu pēc kārtas;

| H. | tā kā tas liecina, ka Eiropas Parlamenta neatlaidība, prasot Iestāžu nolīgumā iekļaut šāda veida instrumentu, proti, instrumentu, kas paredz iespēju pārnest neizlietotos līdzekļu, bija pamatota, neskatoties uz vairāku dalībvalstu pretestību; |
| --- | --- |

H.

tā kā tas liecina, ka Eiropas Parlamenta neatlaidība, prasot Iestāžu nolīgumā iekļaut šāda veida instrumentu, proti, instrumentu, kas paredz iespēju pārnest neizlietotos līdzekļu, bija pamatota, neskatoties uz vairāku dalībvalstu pretestību;

| I. | tā kā tas arī liecina, ka atsevišķu DFS izdevumu kategoriju, sevišķi 4. izdevumu kategorijas, maksimālo apjomu robežās pieejamo līdzekļu nepietiekamais apjoms joprojām ir problēma, un par to liecina arī nepieciešamība atkārtoti izmantot citus ārkārtas mehānismus, lai reaģētu uz neatliekamām un neparedzētām situācijām, |
| --- | --- |

I.

tā kā tas arī liecina, ka atsevišķu DFS izdevumu kategoriju, sevišķi 4. izdevumu kategorijas, maksimālo apjomu robežās pieejamo līdzekļu nepietiekamais apjoms joprojām ir problēma, un par to liecina arī nepieciešamība atkārtoti izmantot citus ārkārtas mehānismus, lai reaģētu uz neatliekamām un neparedzētām situācijām,

1.   atzinīgi vērtē saskaņošanas sanāksmē panākto vienošanos par elastības instrumenta izmantošanu “Pārtikas mehānisma” finansēšanai 2009. gada budžetā kopumā par EUR 420 miljoniem;

2.   apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

3.   tomēr atkārtoti pauž bažas, ka situācija 4. izdevumu kategorijā pastāvīgi ir saspringta, jo tajā pieejamās rezerves nav pietiekamas, kā dēļ šajā izdevumu kategorijā atkārtoti ir jāizmanto elastības instruments, lai reaģētu uz neatliekamām un neparedzētām situācijām; aicina pamatīgi izvērtēt nepieciešamību palielināt šajā izdevumu kategorijā pieejamās summas, lai nodrošinātu ilgtermiņā plānojamu darbību netraucētu norisi šajā jomā un Eiropas Savienības spēju pilnībā iesaistīties pasaules procesos starptautiskā mērogā;

4.   uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

5.   uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 18. decembris)

par Eiropas Savienības elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 27. punkta 5. daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā abas budžeta lēmējiestādes 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās izmantot elastības instrumentu, lai, pārsniedzot 4. izdevumu kategorijā noteiktos maksimālos apjomus, par EUR 420 miljoniem papildinātu 2009. gada budžetu un finansētu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto elastības instrumentu, lai piešķirtu EUR 420 miljonus saistību apropriācijās.

Šo summu izmanto, lai 4. izdevumu kategorijā piešķirtu papildu finansējumu mehānismam ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 18. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/167 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/167

---

Budžeta grozījums Nr. 10/2008

P6_TA(2008)0621

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (16264/2008 — C6-0461/2008 — 2008/2316(BUD))

(2010/C 45 E/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 11/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 7. novembrī (COM(2008)0731), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 11/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 7. novembrī (COM(2008)0731),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 27. novembrī (16264/2008 — C6-0461/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 27. novembrī (16264/2008 — C6-0461/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0481/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0481/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 10 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:






  — | ES Solidaritātes fonda izmantošana, lai nodrošinātu EUR 7,6 miljonus saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar nopietnu sausumu Kiprā, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 10 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:

—

ES Solidaritātes fonda izmantošana, lai nodrošinātu EUR 7,6 miljonus saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar nopietnu sausumu Kiprā,

| — | attiecīgs maksājumu apropriāciju samazinājums EUR 7,6 miljonu apmērā 13 04 02. pozīcijā “Kohēzijas fonds”; |
| --- | --- |

—

attiecīgs maksājumu apropriāciju samazinājums EUR 7,6 miljonu apmērā 13 04 02. pozīcijā “Kohēzijas fonds”;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projekts ir paredzēts, lai šīs korekcijas oficiāli iekļautu 2008. finanšu gada budžetā; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projekts ir paredzēts, lai šīs korekcijas oficiāli iekļautu 2008. finanšu gada budžetā;

| C. | tā kā Padome pēc budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projekta atcelšanas ir apstiprinājusi budžeta grozījuma Nr. 11/2008 provizorisko projektu kā budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu, |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome pēc budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projekta atcelšanas ir apstiprinājusi budžeta grozījuma Nr. 11/2008 provizorisko projektu kā budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu,

1.   pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 11/2008 provizorisko projektu;

2.   apstiprina budžeta grozījuma Nr. 10/2008 projektu bez grozījumiem;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/168 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/168

---

Padomes grozītais Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta projekts (visas iedaļas)

P6_TA(2008)0622

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas) (16257/2008 — C6-0457/2008 — 2008/2026(BUD)) un vēstules ar budžeta grozījumiem: Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008), Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008), Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008) par Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta izpildi

(2010/C 45 E/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 17. jūlijā (C6-0309/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 17. jūlijā (C6-0309/2008),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija (C6-0309/2008) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija (C6-0309/2008) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008) (4),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu: I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII iedaļa — Eiropas Ombuds, IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (C6-0309/2008) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu: I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII iedaļa — Eiropas Ombuds, IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (C6-0309/2008) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstules Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008) un Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstules Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008) un Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. oktobrī pieņemtos grozījumus un ierosinātos labojumus vispārējā budžeta projektā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. oktobrī pieņemtos grozījumus un ierosinātos labojumus vispārējā budžeta projektā,

| — | ņemot vērā Padomes labojumus Parlamenta pieņemtajos vispārējā budžeta projekta grozījumos un ierosinātajos labojumos (16257/2008 — C6-0457/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes labojumus Parlamenta pieņemtajos vispārējā budžeta projekta grozījumos un ierosinātajos labojumos (16257/2008 — C6-0457/2008),

| — | ņemot vērā 2008. gada 21. novembra budžeta saskaņošanas sanāksmes rezultātus, tostarp šīs rezolūcijas pielikumā iekļautās deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 21. novembra budžeta saskaņošanas sanāksmes rezultātus, tostarp šīs rezolūcijas pielikumā iekļautās deklarācijas,

| — | ņemot vērā Padomes pārskatu par apspriežu rezultātiem saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem vispārējā budžeta grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārskatu par apspriežu rezultātiem saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem vispārējā budžeta grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0486/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0486/2008),

Galvenie jautājumi: saskaņošanas rezultāts, kopējās summas un grozījumu vēstules

1.   atgādina politiskās prioritātes saistībā ar 2009. gada budžetu, kas pirmoreiz noteiktas 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam (6) un rezolūcijā par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam (7) un tālāk izstrādātas 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizoriskā budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija (8); uzsver, ka politiskās prioritātes, kas galīgajā variantā noteiktas 2008. gada 23. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija, veidoja pamatprincipus 2009. gada budžeta saskaņošanai starp Parlamentu un Padomi;

2.   atzinīgi vērtē vispārējo vienošanos par 2009. gada budžetu, kas panākta tradicionālajā budžeta samierināšanās sanāksmē ar Padomi 2008. gada 21. novembrī, it īpaši finansējuma piešķiršanu Pārtikas mehānismam; tomēr pauž dziļas bažas par ekonomikas lejupslīdes iespējamo ietekmi uz ES iedzīvotājiem un tādēļ izsaka nožēlu, ka samierināšanās sanāksmē Komisija nevēlējās sniegt nekādu informāciju par to, kā tās topošais priekšlikums par ekonomikas krīzes risināšanu varētu ietekmēt budžetu;

3.   pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu Eiropadomei “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (COM(2008)0800 galīgā redakcija) un:

| — | norāda — ja šo plānu apstiprinās, tas ievērojami ietekmēs 2009. gada budžetu, un prasa Komisijai precīzāk paskaidrot šo ietekmi, sniedzot Eiropas Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm sīkāku informāciju par priekšlikuma darbības jomu un konkrētus skaitļus saistībā ar tā īstenošanu, it īpaši finanšu plānojumu; |
| --- | --- |

—

norāda — ja šo plānu apstiprinās, tas ievērojami ietekmēs 2009. gada budžetu, un prasa Komisijai precīzāk paskaidrot šo ietekmi, sniedzot Eiropas Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm sīkāku informāciju par priekšlikuma darbības jomu un konkrētus skaitļus saistībā ar tā īstenošanu, it īpaši finanšu plānojumu;

| — | apņemas novērtēt, kā tas ietekmēs budžetu, un atkārto saskaņošanas sanāksmē apstiprināto Parlamenta un Padomes apņemšanos reaģēt uz pašreizējo ekonomisko krīzi, piešķirot pienācīgus finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

—

apņemas novērtēt, kā tas ietekmēs budžetu, un atkārto saskaņošanas sanāksmē apstiprināto Parlamenta un Padomes apņemšanos reaģēt uz pašreizējo ekonomisko krīzi, piešķirot pienācīgus finanšu līdzekļus;

| — | aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku regulāri sniegt ziņojumus par ekonomiskās krīzes novēršanas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku regulāri sniegt ziņojumus par ekonomiskās krīzes novēršanas pasākumiem;

4.   stingri izsaka vēlmi iesaistīties sarunās ar Padomi, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu pārskatīt Daudzgadu finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam EUR 5 miljardu apmērā Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros; šajā sakarā atzīmē 2008. gada decembra Eiropadomes secinājumus;

5.   uzstāj, ka pašreizējo krīzi nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu, lai atliktu izdevumu ļoti nepieciešamo pārorientāciju uz videi draudzīgiem ieguldījumiem, bet tā jāizmanto kā papildu stimuls šādas pārorientācijas veicināšanai;

6.   šajā sakarā atkārtoti uzsver 2009. gadā plānotās budžeta pārskatīšanas nozīmību un aicina ne tikai izveidot teorētisku priekšstatu par budžetu pēc 2013. gada, bet arī iekļaut vērienīgus priekšlikumus izmaiņām plānojumā, veicot daudzgadu programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai reaģētu uz pašreizējo krīzi, ņemot vērā klimata pārmaiņu mestos izaicinājumus;

7.   atkārtoti norāda, ka iniciatīvām, kas veicina ilgtspējīgu attīstību, darbavietu skaita palielināšanu un sniedz atbalstu MVU, pētniecībai un jauninājumiem, ir ļoti liela nozīme pašreizējā ekonomiskajā situācijā un tās jāuzskata par galvenajām 2009. gada budžeta prioritātēm; ņemot to vērā, uzskata — atbalsts reģionu kohēzijai jāuzskata par vienu no svarīgākajiem faktoriem ekonomikas izaugsmes veicināšanā visā Eiropas Savienībā; uzskata — ir būtiski, lai politiskā apņemšanās gūt panākumus cīņā pret klimata pārmaiņām un nodrošināt pilsoņiem drošāku Eiropu būtu arī budžeta prioritāte, kam turklāt skaidri jāatspoguļojas ES budžetā; uzsver, ka 2009. gadā un turpmākajos gados ES jāspēj pilnvērtīgi piedalīties pasaules mēroga procesos, it īpaši ņemot vērā nesenās problēmas, piemēram, pārtikas cenu kāpumu;

8.   atbalsta 2009. gada PBP grozījumu vēstuli Nr. 1, it īpaši tādēļ, ka tā, šķiet, reālistiskāk nekā PBP atspoguļo vajadzības 4. izdevumu kategorijā; pieņem zināšanai grozījumu vēstuli Nr. 2/2009, ar kuru kā parasti atjaunina summas, uz kurām pamatojas lauksaimniecības izdevumu tāme PBP; pieņem zināšanai grozījumu vēstuli Nr. 3/2009, kuras mērķis ir Padomes budžetā segt izmaksas (EUR 1,06 miljonus) par darba grupu, ko izveidoja 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes sanāksmē;

9.   attiecībā uz kopējiem skaitļiem nosaka saistību apropriāciju galīgo apjomu EUR 133 846 miljonu apmērā, kas ir 1,03 % no ES NKI; nosaka maksājumu kopējo summu EUR 116 096 miljonu apmērā, kas ir 0,89 % no ES NKI; norāda, ka tādējādi veidojas līdzekļu rezerve EUR 7 762 miljonu apmērā, kas pieejama, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmā maksājumiem noteikto maksimālo apjomu 2009. finanšu gadam; uzsver abu budžeta lēmējiestāžu kopīgo apņemšanos nekavējoties nodrošināt papildu maksājumu apropriācijas, it īpaši tad, ja struktūrpolitika budžeta gada laikā tiks īstenota straujāk;

10.   var piekrist maksājumu apjomam, kas ir daļa no kopējās paketes un par ko 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē panākta vienošanās ar Padomi, tomēr atkārtoti pauž aizvien lielākas bažas par maksājumu nelielo apjomu un līdz ar to augošo atšķirību starp saistību un maksājumu summām, kas 2009. gadā būs nepieredzēti liela; norāda — pastāv zināms risks, ka turpmākajos gados budžets var kļūt neizpildāms, ja šāda virzība netiks pārtraukta; atgādina, ka nesamaksāto saistību (reste à liquider (RAL)) kopējais apjoms jau 2007. gadā bija EUR 139 000 miljoni;

11.   norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizoriskajā projektā (COM(2008)0693), ko Komisija pieņēma 2008. gada 31. oktobrī, par kopumā EUR 4 891,3 miljoniem ir samazinātas maksājumu apropriācijas budžeta pozīcijās 1.a, 1.b, 2., 3.b un 4. izdevumu kategorijā; norāda, ka vienlaikus Komisija attiecībā uz 2008. gada maksājumiem ir pieprasījusi vispārējo pārvietojumu kopumā EUR 631 miljona apmērā salīdzinājumā ar EUR 426 miljoniem 2007. finanšu gadā, un tas 2008. gadā skar 95 budžeta pozīcijas salīdzinājumā ar 65 budžeta pozīcijām vispārējā pārvietojumā attiecībā uz 2007. gada budžetu; ir pārliecināts, ka šādas ar maksājumiem saistītas darbības 2008. gada budžetā ietekmēs 2009. gada budžetā vajadzīgo maksājumu apjomu;

12.   tādēļ uzskata par ļoti svarīgu, lai ar budžeta grozījumu starpniecību uzreiz būtu pieejamas lielākas maksājumu apropriācijas, ja 2009. gada budžetā iekļautās summas izrādītos nepietiekamas, un uzsver saskaņošanas sanāksmē pieņemtajā attiecīgajā kopīgajā deklarācijā pausto visu trīs iestāžu apņemšanos šajā jautājumā;

13.   uzsver, cik svarīgi ir efektīvi izpildīt budžetu un samazināt nesamaksātās saistības, ņemot vērā maksājumu pieticīgo kopējo apjomu; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai noteikti izlietotu līdzekļus DFS 1. b izdevumu kategorijai piederīgajās pozīcijās, jo no šīs apakškategorijas tiek finansētas ne tikai svarīgas politikas jomas un darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, bet arī tiek atbalstītas darbavietu skaita palielināšanas iniciatīvas, kas veicina ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka ir nepieciešami uzlabojumi un vienkāršošanas pasākumi, lai paātrinātu struktūrfondu un kohēzijas fonda līdzekļu izlietojumu, un aicina Komisiju, ievērojot spēkā esošos tiesību aktus, nekavējoties veikt dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstības novērtējumus, lai atvieglotu lielu projektu uzsākšanu; ar dziļām bažām norāda, ka Komisija, pamatojoties uz pierādījumiem, ir uzskatījusi par lietderīgu samazināt Bulgārijai paredzēto finansējumu par EUR 220 miljoniem; aicina Komisiju atbalstīt gan Bulgārijas, gan Rumānijas centienus reformu jomā un ik pēc trim mēnešiem iesniegt Parlamentam ziņojumu par problēmām vai pārkāpumiem saistībā ar ES līdzekļu izlietojumu;

14.   uzstāj, ka Komisijai jāveic atbilstīgi politiski un administratīvi pasākumi, lai nodrošinātu konkrētu turpmāko darbu saistībā ar 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju par kohēzijas politikas īstenošanu; apņemas līdz 2009. gada marta beigām izvērtēt, vai panāktais progress ir pietiekams;

15.   atzinīgi vērtē samierināšanās sanāksmē panākto vienošanos par finansējuma — EUR 1 miljards trīs gadu periodā — piešķiršanu Pārtikas mehānismam; norāda, ka EUR 420 miljonus no šīs summas finansēs ar jauniem līdzekļiem no elastības fonda, bet EUR 340 miljoni tiks ņemti no ārkārtas palīdzībai paredzētās rezerves, un to daļēji nodrošina grozījums 25. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību; atzīst, ka atlikušie EUR 240 miljoni tiks pārvietoti 4. izdevumu kategorijas ietvaros, bet sagaida, ka Komisija iesniegs pārskatītu finanšu plānojumu, lai nodrošinātu, ka šī līdzekļu pārvietošana neskar līdz 2013. gadam ieplānoto summu sistemātisku attīstību, un atgādina Komisijas apņemšanos iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai izvērtējumu par situāciju 4. izdevumu kategorijā un vajadzības gadījumā tam 2009. gada gaitā pievienot nepieciešamos priekšlikumus, ņemot vērā politisko izvērtējumu un budžeta izpildi;

16.   atkārtoti pauž pārliecību, ka ES budžetā nav paredzēts pietiekami daudz pasākumu cīņai pret klimata pārmaiņām, un atbalstīs visus centienus, lai palielinātu un koncentrētu atbilstīgus finanšu līdzekļus Eiropas vadošās lomas pastiprināšanai to jautājumu risināšanā, kas saistīti ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; atkārto pirmajā lasījumā pausto aicinājumu, lai Komisija līdz 2009. gada 15. martam iesniedz vērienīgu plānu, kā palielināt līdzekļus klimata pārmaiņu jautājumu risināšanai; vēlas nopietni apsvērt, vai emisiju tirdzniecības sistēmu (ETS) nākotnē nevarētu uzskatīt par potenciālu līdzekļu avotu ES līmenī;

17.   uzsver, ka 2009. gada budžets veicina ES iedzīvotāju drošību, atbalstot attiecīgas darbības un politikas jomas, kas galvenokārt skar konkurētspēju, mazos un vidējos uzņēmumus, transporta un energoapgādes drošību, kā arī drošību uz ārējām robežām;

18.   ir pieņēmis zināšanai Komisijas vēstuli par izpildes iespējām attiecībā uz budžeta projekta grozījumiem, ko Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā; uzskata par nepieņemamu, ka Komisija šo dokumentu iesniedza tik vēlīnā procedūras posmā, tādējādi ievērojami mazinot tā lietderību; uzstāj, ka vairākiem svarīgiem politiskiem jautājumiem jābūt pienācīgi atspoguļotiem Eiropas Savienības budžetā; nolemj izveidot jaunas budžeta pozīcijas tādās jomās kā klimata pārmaiņas, Mazās uzņēmējdarbības akts (SBA), zvejas flotu pielāgošanās degvielas cenu kāpuma radītajām ekonomiskajām sekām, ES Baltijas jūras stratēģija un atbalsts Gruzijas rehabilitācijai un atjaunošanai; ir nolēmis budžeta otrajā lasījumā ņemt vērā vairākas Komisijas piezīmes; tomēr nemainīs pirmajā lasījumā pieņemtos lēmumus, it īpaši gadījumos, kad agrīnākā procedūras posmā jau ir ieguldīts pietiekami daudz laika un pūļu, novērtējot iespējas vislabāk īstenot Parlamenta ierosinātos grozījumus, kā tas bija attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

19.   atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot finanšu plānojuma dokumentu iesniegšanu un vēlreiz vēlas uzsvērt, ka visām izmaiņām, ko Komisija izdarījusi finanšu plānojumā, jābūt skaidri redzamām plānojuma dokumentos, kuri jāiesniedz saskaņā ar Iestāžu nolīguma 46. punktu;

20.   atgādina dalībvalstīm to pienākumu iesniegt valsts pārvaldības deklarācijas, kas noteikts Iestāžu nolīguma 44. punktā; arī Komisijai atgādina tās pienākumus šajā sakarā, it īpaši attiecībā uz politisko atbalstu, ko tā apņēmusies sniegt šai iniciatīvai, bet kas līdz šim nav bijis jūtams;

21.   atkārtoti norāda, ka šie samazinājumi dažu daudzgadu programmu administratīvo izdevumu pozīcijās, ko budžeta lēmējinstitūcija ir veikusi attiecībā uz 2009. gadu, nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt šo programmu kopējā finansējuma samazinājumu, par kura piešķiršanu pieņemts kopīgs lēmums; uzskata par pašsaprotamu, ka Komisijai samazinātās summas jākompensē plānošanas laikposma turpmākos gados, vēlams, programmu darbības izdevumu pozīcijās;

Īpaši jautājumi

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

22.   attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (ETI) apstiprina 2008. gada budžeta procedūras laikā pieņemto lēmumu iekļaut ETI politikas jomā “Zinātniskā izpēte” un, ņemot vērā tā pārvaldes struktūrvienības administratīvo raksturu, finansēt to no DFS 5. izdevumu kategorijas; nolemj attiecīgi mainīt nomenklatūru;

Programma skolu apgādei ar augļiem

23.   pauž nožēlu par to, ka jau otro gadu pēc kārtas Padome ir noraidījusi Parlamenta iesniegto grozījuma priekšlikumu izveidot jaunu pozīciju 05 02 08 12 — Programma skolu apgādei ar augļiem; tomēr atzinīgi vērtē ar Padomi panākto politisko vienošanos par šādas programmas juridisko pamatu; sagaida, ka programmu uzsāks, tiklīdz būs pieņemts juridiskais pamats un līdz 2009./2010. mācību gada sākumam, ko ir pieprasījis Eiropas Parlaments un apstiprinājusi Padome, politiski vienojoties; tādēļ pauž nožēlu, ka Padome neapstiprināja Komisijas priekšlikumu budžetā jau izveidot atgādinājumu (“p. m.”);

Pārtikas programma vismazāk nodrošinātajām personām Eiropas Savienībā

24.   atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto un Padomes apstiprināto finansējumu, lai uzlabotu pašreizējo pārtikas sadales programmu vismazāk nodrošinātajām personām Eiropas Savienībā, par divām trešdaļām palielinot tās budžetu līdz aptuveni EUR 500 miljoniem 2009. gadā un paplašinot palīdzībā iekļaujamo produktu klāstu;

Komunikācijas politika

25.   pauž nožēlu par regulāri pamanāmo nekonsekvenci un nesaskaņotību Komisijas komunikācijas pasākumos; vēlas pienācīgu komunikācijas politikas saskaņotības līmeni, lai izstrādātu vienu atpazīstamu ES zīmi, kura tiktu izmantota visos komunikācijas pasākumos neatkarīgi no Komisijas; šajā sakarā atzinīgi vērtē deklarāciju attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija parakstīja 2008. gada 22. oktobrī;

26.   uzsver — ņemot vērā šo kopīgo deklarāciju, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija informācijas kampaņu saistībā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām ir noteikuši par iestāžu galveno prioritāti saziņas jomā, un tādēļ mudina Komisiju sniegt visu nepieciešamo atbalstu saistībā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanu kampaņu, tostarp arī piešķirt pienācīgus finanšu līdzekļus šai iestāžu prioritātei;

4. izdevumu kategorija

27.   pauž nožēlu, ka situācija 4. izdevumu kategorijā joprojām ir saspringta, jo tajā pieejamās rezerves nav pietiekamas, lai finansētu prioritātes, kas ir radušās gada laikā, vienlaicīgi neapdraudot tradicionālās prioritātes; atkārtoti pauž bažas, ka šajā izdevumu kategorijā pieejamie līdzekļi pašlaik nav pietiekami, lai Eiropas Savienība realizētu savu nozīmi pasaules līmenī, neskatoties uz daudzajiem paziņojumiem par šādu nodomu un cer, ka pašreiz notiekošā DFS termiņa vidusposma pārskatīšana ļaus rast papildu līdzekļus aizvien lielākajām saistībām 4. izdevumu kategorijā; baidās, ka trešo valstu uzticība Eiropas Savienībai varētu būt neglābjami sagrauta, ja gadu pēc gada budžeta lēmējinstitūcija nespēj nodrošināt pienācīgu finansējumu atbilstoši politiskajiem solījumiem;

28.   ar bažām norāda, ka 2009. gadā Palestīnai paredzētās saistību apropriācijas būs EUR 300 miljoni, kas ir samazinājums par 21 % salīdzinājumā ar līdzekļiem, kas 2008. gadā piešķirti pēc pārvietojumiem; tādēļ apzinās, ka Komisija, visticamāk, 2009. gadā iesniegs pārvietojuma pieprasījumus, lai palielinātu Palestīnai paredzētās apropriācijas, un atkārtoti aicina budžeta procedūras laikā iesniegt saprātīgus un reālus priekšlikums, lai pēc iespējas izvairītos no lieliem pārvietojumiem starp nodaļām;

29.   norāda, ka apropriācijas palīdzībai, kas paredzēta Kosovai, būs pietiekamas tikai tik daudz, lai tādā pašā tempā turpinātu veikt reformas un ieguldījumus; atgādina Parlamenta dažādos solījumus nodrošināt Kosovā ES palīdzību un vienlaikus uzsver, ka ir nepieciešama funkcionējoša valsts pārvalde; uzstāj, ka ir jāveic atbilstīgi pasākumi, ņemot vērā izmeklēšanas darba grupas galīgajā ziņojumā iekļautos secinājumus (grupa beidza darbu 2008. gada augustā), un ka ir jāizveido nākamā struktūra cīņai pret krāpšanu un finanšu pārkāpumiem;

30.   atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība ir nolēmusi dot ieguldījumu Gruzijas atjaunošanas procesā un attiecīgi ir apņēmusies sniegt finanšu palīdzību, solot 3 gadu laikā piešķirt līdz EUR 500 miljoniem, ievērojot atsevišķus politiskos nosacījumus; atgādina nodomu ES palīdzību Gruzijai noteikt Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) ietvaros ar atsevišķu budžeta pozīciju un prasa, lai Komisija regulāri sniedz pārskatu par līdzekļiem, kas ar dažādiem instrumentiem ir piešķirti kā daļa no kopējās solītās summas;

31.   ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies risināt problēmu ar pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs un ka beidzot ir panākta vienošanās par Pārtikas mehānisma finansēšanu, kā arī to, ka ir nodrošināta šī mehānisma saskaņotība ar Eiropas Attīstības fondu un ES palīdzības publicitāte; tomēr pauž nožēlu, ka 4. izdevumu kategorijas nelielo rezervju dēļ atkal daļa no apropriācijām, lai finansētu minēto Pārtikas mehānismu, ir pieejamas, tikai veicot pārvietojumus šajā izdevumu kategorijā;

32.   pieņem zināšanai, ka aizvien vairāk ES līdzekļu novirza caur starptautiskām organizācijām; atkārtoti aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai iegūtu pēc iespējas vairāk informācijas par to iestāžu un programmu iekšējām un ārējām revīzijām, kuras saņem ES finansējumu;

33.   nolemj saglabāt pirmajā lasījumā pieņemto nostāju attiecībā uz Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanu; atzinīgi vērtē atbalstu Kiprā bezvēsts pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumācijai, identificēšanai un nogādāšanai atpakaļ dzimtenē un apņemas uzraudzīt tā īstenošanu;

5. izdevumu kategorija

34.   nolemj paturēt rezervē samazinātu Komisijas administratīvo izdevumu (5. izdevumu kategorija) summu, jo īpaši personāla un ēku izdevumu jomā, līdz būs izpildīti nosacījumi, par kuriem tika panākta vienošanās; uzskata, ka, ņemot vērā Komisijas labo darbu, sniedzot līdz šim pieprasīto informāciju, šo rezervju kopapjoms no operatīvā viedokļa šķiet izpildāms, vienlaikus nodrošinot, ka politiskā uzmanība galvenokārt ir pievērsta vajadzīgo rezultātu sasniegšanai;

35.   pilnībā atjauno pirmā lasījuma nostāju attiecībā uz “pārējām iestādēm”, tostarp lēmumu daļu no ēku izdevumiem priekšlaicīgi veikt 2009. gadā; uzsver, ka, lai gan šāda pieeja tuvākajā nākotnē palielina izdevumus atsevišķās jomās, tā ilgtermiņā nepārprotami nodokļu maksātājiem izmaksā lētāk;

36.   turpinās cieši uzraudzīt izpildaģentūru izveides un pašreiz notiekošās uzdevumu paplašināšanas ietekmi uz tiem ģenerāldirektorātiem, kuri bija atbildīgi par attiecīgo programmu īstenošanu, pirms to pārņēma izpildaģentūras; norāda, ka izpildaģentūru darbinieku skaits 2009. gadā jau pārsniegs 1 300, un gaida, ka Komisija savukārt ievēros izteiktās prognozes par to, cik amata vietu 2009. gadā attiecīgajos ģenerāldirektorātos atbrīvosies;

37.   Ar bažām atzīmē to, kādā situācijā saistībā ar to, ka kavējas un joprojām tiek gaidīta jaunas skolas atvēršana Lākenē un saistībā ar pašreizējo uzņemšanas kārtību, kuras dēļ bērniem nepieļaujami ilgs laiks jāpavada ceļā uz skolu, ir skolēni, kas pašlaik mācās un kas nākotnē mācīsies Eiropas skolās Briselē; sagaida, ka Komisija kopā ar Eiropas skolu Briselē Ģenerālsekretariātu līdz 2009. gada marta beigām iesniegs pārskatītu uzņemšanas kārtību, kurā būs paredzēti objektīvi un saprotami kritēriji (tostarp galvenā dzīvesvietu un brāļi/māsas, kas jau uzņemti skolā) un kura stāsies spēkā nākamajā uzņemšanas periodā;

OLAF regula

38.   uzsver nepieciešamību uzlabot Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) efektivitāti un pieņem zināšanai Komisijas nodomu 2009. gada sākumā iesniegt darba dokumentu, lai skaidrāk definētu OLAF pienākumu juridisko pamatu; atkārto Padomei izteikto aicinājumu iesniegt grafiku sarunām ar Parlamentu par Komisijas priekšlikumu grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9);

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

39.   attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām ierosina vairākas iniciatīvas un novatoriskus projektus, kas atbilst ES iedzīvotāju faktiskajām vajadzībām; ir nolēmis izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām 2009. finanšu gadā piešķirt EUR 124,4 miljonus, kas nepārsniedz šādiem projektiem un darbībām Iestāžu nolīgumā paredzēto kopējo maksimālo apjomu, proti, EUR 140 miljonus;

40.   uzskata, ka 2009. gadam galīgajā variantā apstiprinātais izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kopums ir sabalansēts un visaptverošs, un sagaida, ka Komisija īstenos projektus ar vislielāko rūpību un degsmi; sagaida, ka neradīsies neparedzēti šķēršļi apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanā, ņemot vērā teicamo sagatavošanas darbu, kas kopš PBP iesniegšanas 2008. gada pavasarī veikts Parlamentā un Komisijā, kā arī abām iestādēm sadarbojoties;

41.   sagaida, ka Komisija sniegs pārskatus arī par to ierosināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanu, kas nav iekļauti 2009. gada budžetā tāpēc, ka uz ierosinātajiem pasākumiem attiecas jau pieņemts juridiskais pamats; ir gatavs 2009. finanšu gadā rūpīgi uzraudzīt šo projektu un darbību īstenošanu saskaņā ar attiecīgos juridisko pamatu;

Decentralizētās aģentūras

42.   saglabā pirmajā lasījumā pausto nostāju attiecībā uz summām, ko PBP ierosināts piešķirt decentralizētajām aģentūrām; uzstāj, ka tām aģentūrām, kas lielā mērā ir atkarīgas no maksu radītiem ieņēmumiem, vēl aizvien vajadzētu ļaut izmantot piešķirto ieņēmumu instrumentu, lai tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību, un tādēļ nolemj atkārtoti iesniegt pirmajā lasījumā izskatītos grozījumus;

43.   nolemj saglabāt FRONTEX paredzēto darbības izdevumu palielinājumu, lai dotu aģentūrai iespēju visu gadu īstenot pastāvīgas misijas; nolemj arī saglabāt to summu palielinājumu, kas paredzētas cīņai pret nelegālu imigrāciju, kā arī Eiropas Bēgļu fonda atbalstam, lai veicinātu dalībvalstu solidaritāti;

44.   ņemot vērā gaidāmās izmaiņas Galileo uzraudzības iestādes uzdevumos, nolemj saglabāt rezervē vienu trešo daļu no tās darbības izdevumiem paredzētajām summām, līdz tiks pieņemts pārskatītais juridiskais pamats, un samazināt amata vietu skaitu no 50 uz 23, par ko notikusi vienošanās ar Komisiju, un līdz ar to arī pielāgot administratīvajiem izdevumiem paredzētās summas; sagaida, ka Komisija pārskatīto priekšlikumu iesniegs līdz 2009. gada 31. janvārim;

45.   nolemj saglabāt rezervē 10 % no summām, kas paredzētas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes administratīvajiem izdevumiem, līdz tiks saņemti 2007. gadā veiktās aptaujas par darbinieku apmierinātību rezultāti un informācija par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu šajā aptaujā gūtos secinājumus, kā arī atbildīgā komiteja būs nepārprotami atļāvusi izmantot rezervē iekļautos līdzekļus;

46.   ir ņēmis vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja budžeta ievērojamo pārpalikumu 2008. gadā EUR 300 miljonus; aicina Komisiju apsvērt, kā risināt šo situāciju un vai būtu lietderīgi jebkurus biroja papildieņēmumus, kas radušies tiešā saistībā ar iekšējā tirgus darbību, iekļaut atpakaļ ES budžetā;

47.   atkārtoti norāda, ka ir svarīgi ievērot Iestāžu nolīguma 47. punktu; prasa, lai Komisija sadarbotos ar budžeta lēmējinstitūciju, izstrādājot pienācīgu un detalizētu procedūru minētā punkta piemērošanai;

48.   uzskata par būtisku Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumā “Eiropas aģentūras — turpmākā virzība” (COM(2008)0135) iekļauto apņemšanos neierosināt jaunu decentralizētu aģentūru izveidi, kamēr nav pabeigts pašreizējais izvērtējuma process; atzinīgi vērtē Padomes pozitīvo attieksmi pret iestāžu darba grupas izveidi jautājumā par decentralizēto aģentūru nākotni, kā to ierosinājusi Komisija, un sagaida, ka šīs grupas pirmā sanāksme notiks pēc iespējas drīzāk;

*

- *

49.   uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

50.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un pārējām attiecīgajām struktūrām.

---

(1)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0515.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0516.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0174.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0175.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0335.

(9)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

DEKLARĀCIJAS, PAR KURĀM VIENOJĀS 2008. gada 21. novembra SASKAŅOŠANAS SANĀKSMĒ

Kopīga deklarācija par to,

kā finansēt mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs

Eiropas Parlaments un Padome

| — | ir pieņēmuši zināšanai Komisijas izteikto priekšlikumu (1) izveidot mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (turpmāk — Pārtikas mehānismu); |
| --- | --- |

—

ir pieņēmuši zināšanai Komisijas izteikto priekšlikumu (1) izveidot mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (turpmāk — Pārtikas mehānismu);

| — | ir pieņēmuši zināšanai, ka Komisija lūdz EUR 1 miljardu Pārtikas mehānisma finansēšanai; |
| --- | --- |

—

ir pieņēmuši zināšanai, ka Komisija lūdz EUR 1 miljardu Pārtikas mehānisma finansēšanai;

| — | ir piekrituši trīs gadus finansēt Pārtikas mehānismu no daudzgadu finanšu shēmas 4. pozīcijas. |
| --- | --- |

—

ir piekrituši trīs gadus finansēt Pārtikas mehānismu no daudzgadu finanšu shēmas 4. pozīcijas.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas finansēt Pārtikas mehānismu šādi:

| — | EUR 1 miljardu, kas Pārtikas mehānismam ir pieejams saistībās, pa gadiem sadalīs šādi: EUR 262 miljoni 2008. gadā, EUR 568 miljoni 2009. gadā un EUR 170 miljoni 2010. gadā.
  *
  - * |
| --- | --- |

—

EUR 1 miljardu, kas Pārtikas mehānismam ir pieejams saistībās, pa gadiem sadalīs šādi: EUR 262 miljoni 2008. gadā, EUR 568 miljoni 2009. gadā un EUR 170 miljoni 2010. gadā.

*

- *

| — | EUR 240 miljonu saistību apropriācijās 4. pozīcijā iedalīs no Stabilitātes instrumenta (budžeta 19 06 01 01. pants), un no tiem EUR 70 miljonus 2009. gadā. Attiecībā uz 2010. gada budžeta pārdali Komisija tiek aicināta iesniegt pārskatītu finanšu plānu, lai nodrošinātu to, ka pienācīgi attīstās 2010.—2013. gadam plānotās summa, vienlaikus saglabājoties nemainīgam gada rezerves līmenim. Pārtikas cenu krīze ir jauns un objektīvs aspekts atbilstoši Iestāžu nolīguma (IN) 37. punktam, kurā atzīst piešķīrumus no neprogrammēta krīzes instrumenta. |
| --- | --- |

—

EUR 240 miljonu saistību apropriācijās 4. pozīcijā iedalīs no Stabilitātes instrumenta (budžeta 19 06 01 01. pants), un no tiem EUR 70 miljonus 2009. gadā. Attiecībā uz 2010. gada budžeta pārdali Komisija tiek aicināta iesniegt pārskatītu finanšu plānu, lai nodrošinātu to, ka pienācīgi attīstās 2010.—2013. gadam plānotās summa, vienlaikus saglabājoties nemainīgam gada rezerves līmenim. Pārtikas cenu krīze ir jauns un objektīvs aspekts atbilstoši Iestāžu nolīguma (IN) 37. punktam, kurā atzīst piešķīrumus no neprogrammēta krīzes instrumenta.

| — | EUR 420 miljonus saistību apropriācijās piešķirs, mobilizējot 2009. gada budžeta elastības fondu. |
| --- | --- |

—

EUR 420 miljonus saistību apropriācijās piešķirs, mobilizējot 2009. gada budžeta elastības fondu.

| — | EUR 340 miljonus saistību apropriācijās piešķirs, izmantojot rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos, un tas notiks šādi:






  — | EUR 22 miljoni no apropriācijām, kas vēl pieejamas 2008. gada budžetā; |
| --- | --- | --- |

—

EUR 340 miljonus saistību apropriācijās piešķirs, izmantojot rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos, un tas notiks šādi:

—

EUR 22 miljoni no apropriācijām, kas vēl pieejamas 2008. gada budžetā;

| — | EUR 78 miljoni no apropriācijām, kas plānotas 2009. gada budžetā; |
| --- | --- |

—

EUR 78 miljoni no apropriācijām, kas plānotas 2009. gada budžetā;

| — | EUR 240 miljoni, vienreizēji palielinot 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjomu palīdzībai ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

—

EUR 240 miljoni, vienreizēji palielinot 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjomu palīdzībai ārkārtas gadījumos.

*

- *

| — | Komisija ierosinās Iestāžu nolīguma (IN) (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību grozījumu par 25. punktu, lai sniegtu papildu finansējumu, kas vajadzīgs ierosinātajam Pārtikas mehānismam. 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjoma vienreizējo palielinājumu palīdzībai ārkārtas gadījumos apstiprinās ar trīs iestāžu kopīgu lēmumu, ar ko groza 2006. gada 17. maija IN. |
| --- | --- |

—

Komisija ierosinās Iestāžu nolīguma (IN) (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību grozījumu par 25. punktu, lai sniegtu papildu finansējumu, kas vajadzīgs ierosinātajam Pārtikas mehānismam. 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjoma vienreizējo palielinājumu palīdzībai ārkārtas gadījumos apstiprinās ar trīs iestāžu kopīgu lēmumu, ar ko groza 2006. gada 17. maija IN.

| — | Budžeta lēmējinstitūcija iekļaus vajadzīgos grozījumus 2008. un 2009. gada budžetā. 2008. gada budžetā iekļaus papildu saistības EUR 240 miljonu apjomā Rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, un tiks iekļauta budžeta pozīcija Pārtikas mehānismam. 2009. gada budžetā iekļaus saistības EUR 490 miljonu apjomā, un maksājumus EUR 450 miljonu apjomā iekļaus Pārtikas mehānismam. Stabilitātes instrumenta budžeta pozīciju (19 06 01 01. budžeta pozīcija) samazinās par saistībām EUR 70 miljoniem 2009. gadā, sasniedzot EUR 134,769 miljonus. |
| --- | --- |

—

Budžeta lēmējinstitūcija iekļaus vajadzīgos grozījumus 2008. un 2009. gada budžetā. 2008. gada budžetā iekļaus papildu saistības EUR 240 miljonu apjomā Rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, un tiks iekļauta budžeta pozīcija Pārtikas mehānismam. 2009. gada budžetā iekļaus saistības EUR 490 miljonu apjomā, un maksājumus EUR 450 miljonu apjomā iekļaus Pārtikas mehānismam. Stabilitātes instrumenta budžeta pozīciju (19 06 01 01. budžeta pozīcija) samazinās par saistībām EUR 70 miljoniem 2009. gadā, sasniedzot EUR 134,769 miljonus.

| — | Komisija iesniegs attiecīgos lūgumus veikt pārvietojumus no Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos 2008. un 2009. gadā. |
| --- | --- |

—

Komisija iesniegs attiecīgos lūgumus veikt pārvietojumus no Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos 2008. un 2009. gadā.

| — | Līdzekļu pārdali 4. pozīcijā, par ko ir panākta vienošanās attiecībā uz 2010. gadu, Komisija iekļaus finanšu plānā 2010.—2013. gadam, kas saskaņā ar IN 46. punktu ir jāiesniedz 2009. gada janvārī. |
| --- | --- |

—

Līdzekļu pārdali 4. pozīcijā, par ko ir panākta vienošanās attiecībā uz 2010. gadu, Komisija iekļaus finanšu plānā 2010.—2013. gadam, kas saskaņā ar IN 46. punktu ir jāiesniedz 2009. gada janvārī.

| — | Paredzams, ka Pārtikas mehānisma maksājumi 2009. gadā būs EUR 450 miljoni, 2010. gadā EUR 350 miljoni un 2011. un nākamajos gados — EUR 200 miljoni, ja to katra gada budžeta procedūrā apstiprinās budžeta lēmējinstitūcija. |
| --- | --- |

—

Paredzams, ka Pārtikas mehānisma maksājumi 2009. gadā būs EUR 450 miljoni, 2010. gadā EUR 350 miljoni un 2011. un nākamajos gados — EUR 200 miljoni, ja to katra gada budžeta procedūrā apstiprinās budžeta lēmējinstitūcija.

*

- *

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas — tikai šai gadījumā un tikai 2008. gadam — grozīt 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 25. punktu, lai palielinātu 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjomu palīdzībai ārkārtas gadījumos līdz EUR 479 218 000. Tās apstiprina, ka IN 25. punkta selektīvais grozījums nekādi neradīs precedentu.

*

- *

Visas trīs iestādes vienojas, ka Iestāžu nolīguma (IN) grozījums attiecībā uz Rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos izpaudīsies, pievienojot IN 25. punkta pirmā apakšpunkta beigās šādu teikumu:

“Šo summu izņēmuma kārtā 2008. gadam palielina līdz EUR 47 218 000 faktiskās cenās.”

*

- *

Šajā kopīgajā deklarācijā iekļautā vienošanās tiks integrēta Eiropas Parlamenta un Padomes Pārtikas mehānisma regulā, grozot attiecīgās daļas, kas attiecas uz ietekmi uz budžetu, lai teksta galīgo redakciju izstrādātu pirmajā lasījumā. Komisija sniegs vajadzīgo tehnisko palīdzību.

---

(1)  COM(2008)0450, 2008. gada 18. jūlijs.

1

---

Deklarācijas

1.   Kopienas palīdzības koordinēšana (Pārtikas mehānisms un Eiropas Attīstības fonds)

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atkārtoti apliecina, cik svarīga ir saskaņotība un konsekvence attīstības palīdzības jomā, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu izmantojumu.

Ņemot vērā to, ka ĀKK valstis varētu gūt labumu no ES palīdzības gan no ES vispārējā budžeta, gan Eiropas Attīstības fonda, trīs iestādes paziņo, ka, īstenojot mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (turpmāk “Pārtikas mehānisms”), īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai koordinētu palīdzību no šiem dažādajiem avotiem, tādējādi palielinot sinerģiju un iespējamos rezultātus.

Šajā sakarā attiecīgās ĀKK partnervalstis būtu arī jāmudina vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgot plānojuma mērķus un prioritātes attiecībā uz turpmāku sadarbību saskaņā ar EAF, nodrošinot saskaņotību un papildināmību, lai šie mērķi un prioritātes atbilstu Pārtikas mehānismā paredzētajiem mērķiem.

Komisija ir aicināta iesniegt sarakstu ar EAF finansētām programmām, kurās varētu ietvert elementus saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku.”

2.   Kopienas palīdzības redzamības uzlabošana

2.

Kopienas palīdzības redzamības uzlabošana

“Eiropas Parlaments un Padome uzsver, ka pamatoti ir gādāt par to, lai Kopienas palīdzība trešās valstīs būtu redzama un saistībā ar daudzgadu palīdzību, tas būtu pilnībā jāņem vērā. Lai saglabātu sabiedrības un politisko spēku atbalstu ES ārējai rīcībai, tie aicina Komisiju kopā ar provizorisko budžeta projektu 2010. gadam iesniegt ziņojumu, kas ietver sarakstu ar programmām, kuras īstenotas, lai uzlabotu ES ārējās palīdzības redzamību, neapdraudot tās iedarbīgumu un efektivitāti, jo īpaši, kad tā īstenota ar starptautisku organizāciju starpniecību.”

3.   Kohēzijas politikas īstenošana

3.

Kohēzijas politikas īstenošana

“Neskarot gaidāmos Komisijas priekšlikumus saistībā ar ekonomisko lejupslīdi, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija:

| — | Atzīst, ka, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes radītās grūtības, ekonomikai varētu nākt par labu paātrināta struktūrfondu un kohēzijas fondu (2007.—2013.) īstenošana, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

—

Atzīst, ka, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes radītās grūtības, ekonomikai varētu nākt par labu paātrināta struktūrfondu un kohēzijas fondu (2007.—2013.) īstenošana, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus;

| — | Atzīst, ka saskaņā ar iedibināto kontroles mehānismu starpposma maksājumus nevar veikt, kamēr pārvaldes un kontroles sistēmas dalībvalstīs ir atzītas par prasībām atbilstīgām un — attiecībā uz lieliem projektiem — kamēr šādus projektus nav pieņēmusi Komisija; |
| --- | --- |

—

Atzīst, ka saskaņā ar iedibināto kontroles mehānismu starpposma maksājumus nevar veikt, kamēr pārvaldes un kontroles sistēmas dalībvalstīs ir atzītas par prasībām atbilstīgām un — attiecībā uz lieliem projektiem — kamēr šādus projektus nav pieņēmusi Komisija;

| — | Cik drīz vien iespējams, lai ļautu Komisijai laicīgi sākt analīzi, mudina dalībvalstis iesniegt to pārvaldes un kontroles sistēmu aprakstu, kā arī atbilstības novērtējumus. |
| --- | --- |

—

Cik drīz vien iespējams, lai ļautu Komisijai laicīgi sākt analīzi, mudina dalībvalstis iesniegt to pārvaldes un kontroles sistēmu aprakstu, kā arī atbilstības novērtējumus.

Šajā sakarā Eiropas Parlaments un Padome:

| — | Aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar pastāvošo tiesisko regulējumu, lai ātri novērtētu pārvaldes un kontroles sistēmu (MCS) viskritiskākos aspektus, ļaujot sākt starpposma maksājumus; |
| --- | --- |

—

Aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar pastāvošo tiesisko regulējumu, lai ātri novērtētu pārvaldes un kontroles sistēmu (MCS) viskritiskākos aspektus, ļaujot sākt starpposma maksājumus;

(MCS)

| — | Aicina Komisiju paātrināt lielu projektu pieteikumu izskatīšanu, lai sekmētu to sākšanu un saistītos starpposma maksājumus; |
| --- | --- |

—

Aicina Komisiju paātrināt lielu projektu pieteikumu izskatīšanu, lai sekmētu to sākšanu un saistītos starpposma maksājumus;

| — | Aicina Komisiju cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu ātru vienošanos par visiem MCS atbilstības aspektiem; |
| --- | --- |

—

Aicina Komisiju cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu ātru vienošanos par visiem MCS atbilstības aspektiem;

MCS

| — | Pauž gandarījumu par to, ka Komisija ar atjauninātām kopsavilkuma tabulām par MCS un lieliem projektiem regulāri informē budžeta lēmējinstitūciju; |
| --- | --- |

—

Pauž gandarījumu par to, ka Komisija ar atjauninātām kopsavilkuma tabulām par MCS un lieliem projektiem regulāri informē budžeta lēmējinstitūciju;

MCS

| — | Aicina Komisiju reizi mēnesī budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt ziņojumu par pārvaldes un kontroles sistēmu un lielu projektu apstiprinājumiem, kā arī par katrai dalībvalstij izpildītajiem starpposma maksājumiem; |
| --- | --- |

—

Aicina Komisiju reizi mēnesī budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt ziņojumu par pārvaldes un kontroles sistēmu un lielu projektu apstiprinājumiem, kā arī par katrai dalībvalstij izpildītajiem starpposma maksājumiem;

| — | Budžeta un izpildes procedūru vajadzībām aicina Komisiju kopā ar provizorisko budžeta projektu (PDB) iesniegt ziņojumu par īstenošanu; |
| --- | --- |

—

Budžeta un izpildes procedūru vajadzībām aicina Komisiju kopā ar provizorisko budžeta projektu (PDB) iesniegt ziņojumu par īstenošanu;

(PDB)

| — | Aicina Revīzijas palātu un iestādi, kas sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu, izvērtējot ES līdzekļu pārvaldību, ņemt vērā šo jautājumu, kā arī Komisijas kontroles darbības daudzgadu raksturu. |
| --- | --- |

—

Aicina Revīzijas palātu un iestādi, kas sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu, izvērtējot ES līdzekļu pārvaldību, ņemt vērā šo jautājumu, kā arī Komisijas kontroles darbības daudzgadu raksturu.

Eiropas Parlaments atzīst, ka ir vajadzīgi strukturāli uzlabojumi un vienkāršošanas pasākumi, lai izvairītos no atkārtotas nepietiekamas īstenošanas un nodrošinātu, ka maksājumu apropriācijas attīstās atbilstīgi saistību apropriācijām, kā atgādināts Revīzijas palātas ziņojumos.”

4.   Aģentūras

4.

Aģentūras

“Eiropas Parlaments un Padome ir piekrituši Komisijas priekšlikumam izveidot Iestāžu darba grupu aģentūru jautājumos un lūgt, lai tās pirmā sanāksme notiktu pēc iespējas drīz.”

5.   Maksājumu apropriācijas

5.

Maksājumu apropriācijas

“Eiropas Parlaments un Padome lūdz Komisiju iesniegt budžeta grozījumu, ja 2009. gada budžetā iekļautās apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu izdevumus saskaņā ar 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b apakškategoriju (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai) — kā to varētu attaisnot pašlaik spēkā esošie tiesību akti, ņemot vērā strukturālās politikas īstenošanas iespējamo paātrināšanos, — 2. kategoriju (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana) un 4. kategoriju (ES nozīme pasaules līmenī).

Šai saistībā Eiropas Parlaments un Padome apsvērs atbilstīgu finansējumu jebkuram priekšlikumam, ko Komisija varētu iesniegt saistībā ar jaunām ierosmēm, īpaši attiecībā uz ekonomikas krīzi.”

---

VIENPUSĒJAS DEKLARĀCIJAS

A.   Eiropas Parlamenta deklarācijas

1.   4. pozīcijas izvērtējums

“Eiropas Parlaments lūdz Komisiju saistībā ar budžeta pārskatu iesniegt 4. kategorijas situācijas izvērtējumu, lai izvērtētu un pārskatītu ES kā globāla partnera nozīmi daudzgadu kontekstā.”

2.   Kohēzijas politikas maksājumi un īstenošana

2.

Kohēzijas politikas maksājumi un īstenošana

“Eiropas Parlaments pauž visdziļākās bažas par maksājumu ārkārtīgi zemo līmeni, kas ir stipri zem daudzgadu finanšu shēmas līmeņa un kas neatbilst Eiropas Savienības patiesajiem uzdevumiem ekonomiskās krīzes laikā.

Parlaments jo īpaši pauž nopietnas bažas par Kohēzijas politikas apropriāciju īstenošanas nepieņemami zemo līmeni, neskatoties uz to, ka Kohēzijas politika ir viena no Eiropas Savienības būtiskākajām politikas jomām.

Aicina Komisiju un dalībvalstis, kas ir atbildīgas par šo apropriāciju īstenošanu, veikt visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu to atbilstīgu īstenošanu.”

B.   Komisijas deklarācija

B.

Komisijas deklarācija

4. pozīcijas izvērtējums

4. pozīcijas izvērtējums

“Ņemot vērā, ka 2009. gadā 4. pozīcijā nepastāv nekāda rezerve izdevumu maksimālajās robežās, Komisija atzīst, ka spēja reaģēt uz neparedzētām krīzes situācijām ir stipri ierobežota, un tādēļ apņemas budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt 4. pozīcijas situācijas izvērtējumu, vajadzības gadījumā 2009. gada gaitā pievienojot nepieciešamos priekšlikumus, ņemot vērā politisko izvērtējumu, kā arī budžeta izpildi.”

---

Padomes deklarācija par Grozījumu vēstuli Nr. 2/2009

“Padome paziņo — tas, ka tā piekrīt Komisijas priekšlikumam par programmām mazāk nodrošinātām personām, kas iekļauts Grozījumu vēstulē Nr. 2/2009, neskar pašlaik notiekošās juridiskā pamata izskatīšanas rezultātu.

Pozīcijas, atbalstot programmu skolu apgādei ar augļiem, likvidēšana atbilst Padomes tradicionālajai nostājai neizveidot jaunas budžeta pozīcijas, pirms nav pieņemts attiecīgais juridiskais pamats. Tas neskar pašlaik notiekošās juridiskā pamata izskatīšanas rezultātu.”

---

Grieķijas, Itālijas, Spānijas un Portugāles vienpusēja deklarācija par daudzvalodību

“Grieķija, Itālija, Spānija un Portugāle, vēlreiz paužot atbalstu daudzvalodības principam un vienlīdzīgai attieksmei pret visām valodām, pauž bažas par Komisijas pārvaldi attiecībā uz valodu daudzveidības saglabāšanu un uzsver, ka Komisijai un citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām jānodrošina, lai šo principu pilnīgai piemērošanai tiktu piešķirti pietiekami līdzekļi.”

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/180

---

Konvencija par pārvietojamām iekārtām un tās protokols par aeronautikas iekārtām *

P6_TA(2008)0623

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam par Konvencijas par starptautiskajām garantijām attiecībā uz pārvietojamām iekārtām un tās Protokola par gaisa kuģiem, kas 2001. gada 16. novembrī kopīgi pieņemti Keiptaunā, noslēgšanu (COM(2008)0508 — C6-0329/2008 — 2008/0162(CNS))

(2010/C 45 E/53)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0508), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0508),

| — | ņemot vērā EK līguma 61. panta c apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 61. panta c apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0329/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0329/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0506/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0506/2008),

1.   apstiprina Konvencijas un tās protokola noslēgšanu;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/181

---

Rotaļlietu drošums ***I

P6_TA(2008)0626

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par rotaļlietu drošumu (COM(2008)0009 — C6-0039/2008 — 2008/0018(COD))

(2010/C 45 E/54)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0009),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0039/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0039/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0441/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0441/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus (pielikumā);

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0018

Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. .../2009/EK par rotaļlietu drošumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/48/EK.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisijas paskaidrojums par drošuma aspektu uzraudzību (48. pants)

Kad būs stājusies spēkā pārstrādātā direktīva par rotaļlietu drošumu, Komisija rūpīgi uzraudzīs to, kā notiek tās īstenošana, lai novērtētu, vai tā nodrošina pienācīgu rotaļlietu drošuma līmeni, īpaši saistībā ar IV nodaļā izklāstītajām atbilstības novērtēšanas procedūrām.

Pārstrādātā direktīva par rotaļlietu drošumu dalībvalstīm nosaka ziņošanas pienākumu par rotaļlietu drošuma stāvokli, direktīvas efektivitāti un dalībvalstu īstenoto tirgus uzraudzību.

Komisija novērtējumu pamatos, inter alia, ar dalībvalstu ziņojumiem, kas tiks iesniegti trīs gadus pēc direktīvas piemērošanas datuma, un īpašu uzmanību pievērsīs tirgus uzraudzībai Eiropas Savienībā un pie tās ārējām robežām.

Vēlākais gadu pēc tam, kad dalībvalstis būs iesniegušas ziņojumus, Komisija sniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam.

Eiropas Komisijas paskaidrojums par prasībām saistībā ar rotaļlietām, kas paredzētas skaņas radīšanai (II pielikuma I.10 punkts)

Komisija pilnvaros Eiropas Standartizācijas komiteju mainīt atbilstīgi pārstrādātajai direktīvai par rotaļlietu drošumu standartu, kas nosaka rotaļlietu radīto impulstrokšņu un ilgstošo trokšņu maksimālo pieļaujamo stiprumu, lai adekvāti aizsargātu bērnus pret dzirdes bojājumiem.

Eiropas Komisijas paskaidrojums par grāmatu klasifikāciju (I pielikuma 17. punkts)

Ņemot vērā, kas ar attiecīgajiem tekstiem harmonizētajos rotaļlietu drošuma standartos EN 71:1 saistībā ar grāmatām, kas izgatavotas no kartona un papīra, Komisija pilnvaros Eiropas Standartizācijas komiteju mainīt standartu par bērnu grāmatu adekvātu testēšanu.

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/183

---

Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībām ***I

P6_TA(2008)0627

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (COM(2008)0179 — C6-0163/2008 — 2008/0069(COD))

(2010/C 45 E/55)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0179), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0179),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0163/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0163/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0438/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0438/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0069

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2009/ .../EK par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam — 2009. gada 18. jūnija Ieteikumam 2009/C 155/01.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/184 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/184

---

Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) ***I

P6_TA(2008)0628

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (COM(2008)0180 — C6-0162/2008 — 2008/0070(COD))

(2010/C 45 E/56)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0180), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0180),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0162/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0162/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0424/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0424/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0070

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2009/ .../EK par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam — 2009. gada 18. jūnija Ieteikumam 2009/C 155/02.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/185

---

Vērtspapīru norēķini un finanšu nodrošinājuma līgumi ***I

P6_TA(2008)0629

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām groza Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (COM(2008)0213 — C6-0181/2008 — 2008/0082(COD))

(2010/C 45 E/57)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0213), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0213),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0181/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0181/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0480/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0480/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0082

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/ .../EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/44/EK.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/186

---

Noguldījumu garantiju sistēmas attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas termiņu ***I

P6_TA(2008)0630

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu (COM(2008)0661 — C6-0361/2008 — 2008/0199(COD))

(2010/C 45 E/58)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0661), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0661),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0361/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0361/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0494/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0494/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0199

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/14/EK.)

---

| 23.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 45/187 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 45/187

---

Informācijas atklāšanas prasības vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākums ***I

P6_TA(2008)0631

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktām informācijas atklāšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sastādīšanas pienākumu (COM(2008)0195 — C6-0173/2008 — 2008/0084(COD))

(2010/C 45 E/59)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0195), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0195),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0173/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0173/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0462/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0462/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0084

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK groza attiecībā uz noteiktām informācijas sniegšanas prasībām vidējiem uzņēmumiem un konsolidētu pārskatu sagatavošanas pienākumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/49/EK.)

---