# Eiropas Savienības C 16E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.016.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 16E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 22. janvāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.016.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 16E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 22. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 18. novembris |
| 2010/C 016E/01 | Patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par patērētāju aizsardzību: patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomā (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Patēriņa tirgus rezultātu pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par patēriņa tirgus rezultātu pārskatu (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Principa par vienlīdzīgu atalgojumu sievietēm un vīriešiem piemērošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (2008/2012(INI)) | 21 |
| PIELIKUMSDETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Atbalsts ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiemEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par atbalstu ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiem (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 20. novembris |
| 2010/C 016E/06 | Eiropas Ombuda īpašais ziņojums Eiropas Parlamentam, kas sagatavots pēc ieteikuma projekta Eiropas Savienības Padomei sakarā ar sūdzību Nr. 1487/2005/GGEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam, kas sagatavots pēc ieteikuma projekta Eiropas Savienības Padomei sakarā ar sūdzību Nr. 1487/2005/GG (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Sociālās drošības sistēmas un pensijasEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni — to finansēšana un individualizācijas tendence (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | Eiropas Savienība un pasažieru datu reģistrsEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Finansiāls atbalsts attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēmEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par mehānisma izveidi vidēja termiņa finansiālai palīdzībai attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm | 49 |
| 2010/C 016E/10 | ES atbildes reakcija uz stāvokļa pasliktināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļāEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par ES atbildi uz stāvokļa pasliktināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Eiropas kosmosa politika — kosmosa izpētes attīstībaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas kosmosa politiku — kosmosa izpētes attīstību | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Šķembu munīcijaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu | 61 |
| 2010/C 016E/13 | HIV/AIDS: atklāšana un ārstēšana agrīnā stadijāEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par HIV/AIDS — agrīna diagnostika un aprūpe | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Stāvoklis biškopības nozarēEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par stāvokli biškopības nozarē | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanu | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomālijaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Somāliju | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Nāvessods NigērijāEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par nāvessodu Nigērijā | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Al-Kurd ģimenes lietaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija lietā par Al-Kurd ģimeni | 73 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 18. novembris

2010/C 016E/01

Patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par patērētāju aizsardzību: patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomā (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Patēriņa tirgus rezultātu pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par patēriņa tirgus rezultātu pārskatu (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Principa par vienlīdzīgu atalgojumu sievietēm un vīriešiem piemērošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (2008/2012(INI))

21

PIELIKUMSDETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

24

2010/C 016E/05

Atbalsts ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiemEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par atbalstu ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiem (2008/2140(INI))

28

Ceturtdiena, 2008. gada 20. novembris

2010/C 016E/06

Eiropas Ombuda īpašais ziņojums Eiropas Parlamentam, kas sagatavots pēc ieteikuma projekta Eiropas Savienības Padomei sakarā ar sūdzību Nr. 1487/2005/GGEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam, kas sagatavots pēc ieteikuma projekta Eiropas Savienības Padomei sakarā ar sūdzību Nr. 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Sociālās drošības sistēmas un pensijasEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni — to finansēšana un individualizācijas tendence (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

Eiropas Savienība un pasažieru datu reģistrsEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem

44

2010/C 016E/09

Finansiāls atbalsts attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēmEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par mehānisma izveidi vidēja termiņa finansiālai palīdzībai attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm

49

2010/C 016E/10

ES atbildes reakcija uz stāvokļa pasliktināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļāEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par ES atbildi uz stāvokļa pasliktināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā

51

2010/C 016E/11

Eiropas kosmosa politika — kosmosa izpētes attīstībaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas kosmosa politiku — kosmosa izpētes attīstību

57

2010/C 016E/12

Šķembu munīcijaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu

61

2010/C 016E/13

HIV/AIDS: atklāšana un ārstēšana agrīnā stadijāEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par HIV/AIDS — agrīna diagnostika un aprūpe

62

2010/C 016E/14

Stāvoklis biškopības nozarēEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par stāvokli biškopības nozarē

65

2010/C 016E/15

Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanu

67

2010/C 016E/16

SomālijaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Somāliju

68

2010/C 016E/17

Nāvessods NigērijāEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par nāvessodu Nigērijā

71

2010/C 016E/18

Al-Kurd ģimenes lietaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija lietā par Al-Kurd ģimeni

Al-Kurd

Al-Kurd

73

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 18. novembris |
| 2010/C 016E/19 | Pieprasījums atcelt Frank Vanhecke imunitātiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra lēmums par pieprasījumu atcelt Frank Vanhecke imunitāti (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Pieprasījums atcelt Massimo D'Alema imunitātiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra lēmums par pieprasījumu atcelt Massimo D’Alema imunitāti (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 18. novembris

2010/C 016E/19

Pieprasījums atcelt Frank Vanhecke imunitātiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra lēmums par pieprasījumu atcelt Frank Vanhecke imunitāti (2008/2092(IMM))

Frank Vanhecke

Frank Vanhecke

76

2010/C 016E/20

Pieprasījums atcelt Massimo D'Alema imunitātiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra lēmums par pieprasījumu atcelt Massimo D’Alema imunitāti (2008/2298(IMM))

Massimo D'Alema

Massimo D’Alema

77

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 18. novembris |
| 2010/C 016E/21 | Partnerības un sadarbības nolīguma Protokols starp EK un Kazahstānu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, parakstīšanu, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (COM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteiktais marķējums (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteikto marķējumu (kodificēta redakcija) (COM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Uzņēmējdarbības tiesības attiecībā uz viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai uzņēmējdarbības tiesību jomā par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (kodificēta redakcija) (COM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Vadītāja sēdeklis lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vadītāja sēdekli lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta redakcija) (COM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Garantiju fonds ārējai darbībai (kodificēta redakcija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (kodificēta redakcija) (COM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Konvencija par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma Kopienā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (COM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI)) | 84 |
| PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS PAR EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANAS FONDA IZMANTOŠANU SASKAŅĀ AR 28. PUNKTU EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMĀ PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējā kārtība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējo kārtību (COM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Programma augļu patēriņa veicināšanai skolās *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem (COM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Trešdiena, 2008. gada 19. novembris |
| 2010/C 016E/32 | Kopienas statistika par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 68/151/EEK un 89/666/EEK attiecībā uz dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem (COM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EKar ko groza Padomes Direktīvu 68/151/EEK, 77/91/EEK un 89/666/EEK attiecībā uz dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Eiropas statistika ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (COM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008, ║ Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 ║un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Lauksaimniekiem piešķiramā atbalsta shēma saskaņā ar KLP *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus lauksaimniekiem piešķiramā tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, veicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes (2007.—2013. gada plānošanas laikposms) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.—2013. gada plānošanas laikposms) (COM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 20. novembris |
| 2010/C 016E/39 | Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomei regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektu (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Nosacījumi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos nodarbinātības nolūkos *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (COM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Vienota pieteikšanās procedūra uzturēšanās un darba atļauju izsniegšanai *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī (COM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Vienotās KTO regulas grozīšana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido kopīgu lauksaimniecības tirgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā KTO regula) (COM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Vidēja termiņa finansiāla palīdzība attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (COM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 18. novembris

2010/C 016E/21

Partnerības un sadarbības nolīguma Protokols starp EK un Kazahstānu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, parakstīšanu, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (COM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

SESAR

SESAR

79

2010/C 016E/23

Divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteiktais marķējums (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteikto marķējumu (kodificēta redakcija) (COM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Uzņēmējdarbības tiesības attiecībā uz viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai uzņēmējdarbības tiesību jomā par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (kodificēta redakcija) (COM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Vadītāja sēdeklis lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vadītāja sēdekli lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta redakcija) (COM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Garantiju fonds ārējai darbībai (kodificēta redakcija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (kodificēta redakcija) (COM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Konvencija par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma Kopienā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (COM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

84

PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS PAR EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANAS FONDA IZMANTOŠANU SASKAŅĀ AR 28. PUNKTU EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMĀ PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU

85

2010/C 016E/30

Akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējā kārtība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējo kārtību (COM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Programma augļu patēriņa veicināšanai skolās *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem (COM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

103

Trešdiena, 2008. gada 19. novembris

2010/C 016E/32

Kopienas statistika par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 68/151/EEK un 89/666/EEK attiecībā uz dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem (COM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EKar ko groza Padomes Direktīvu 68/151/EEK, 77/91/EEK un 89/666/EEK attiecībā uz dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem

2008/.../EK

77/91/EEK

112

2010/C 016E/34

Eiropas statistika ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (COM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008, ║ Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 ║un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom

117

2010/C 016E/35

Lauksaimniekiem piešķiramā atbalsta shēma saskaņā ar KLP *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus lauksaimniekiem piešķiramā tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, veicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes (2007.—2013. gada plānošanas laikposms) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.—2013. gada plānošanas laikposms) (COM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

199

Ceturtdiena, 2008. gada 20. novembris

2010/C 016E/39

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomei regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

OLAF

OLAF

201

P6_TC1-COD(2006)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

201

2010/C 016E/40

Budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektu (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Nosacījumi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos nodarbinātības nolūkos *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (COM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Vienota pieteikšanās procedūra uzturēšanās un darba atļauju izsniegšanai *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī (COM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Vienotās KTO regulas grozīšana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido kopīgu lauksaimniecības tirgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā KTO regula) (COM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Vidēja termiņa finansiāla palīdzība attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (COM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

252

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 18. novembris

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/1

---

Patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomā

P6_TA(2008)0539

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par patērētāju aizsardzību: patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomā (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. decembra paziņojumu par finanšu izglītību (COM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. decembra paziņojumu par finanšu izglītību (COM(2007)0808),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (COM(2007)0226),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. janvāra otrā lasījuma nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. janvāra otrā lasījuma nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laiksposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laiksposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0393/2008),

| A. | tā kā, no vienas puses, finanšu tirgi strauji attīstās, ir kļuvuši ļoti dinamiski un aizvien sarežģītāki un, no otras puses, sabiedrības pārmaiņas un pārmaiņas dzīvesveidā rada vajadzību pēc privāto finanšu drošas pārvaldības un vajadzību regulāri pielāgot privātās finanses, lai saskaņotu ar jauniem darba un ģimenes apstākļiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā, no vienas puses, finanšu tirgi strauji attīstās, ir kļuvuši ļoti dinamiski un aizvien sarežģītāki un, no otras puses, sabiedrības pārmaiņas un pārmaiņas dzīvesveidā rada vajadzību pēc privāto finanšu drošas pārvaldības un vajadzību regulāri pielāgot privātās finanses, lai saskaņotu ar jauniem darba un ģimenes apstākļiem;

| B. | tā kā patērētāju finasiālās lietpratības pilnveidošanai jābūt politikas veidotāju prioritātei gan dalībvalstīs, gan Eiropas līmenī, lai tas nāktu par labu ne tikai privātpersonām, bet arī sabiedrībai un ekonomikai, piemēram, samazinot problemātisko parādu līmeni, palielinot noguldījumus, paaugstinot konkurētspēju, piemēroti izmantojot apdrošināšanas produktus un pietiekami nodrošinot aiziešanu pensijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā patērētāju finasiālās lietpratības pilnveidošanai jābūt politikas veidotāju prioritātei gan dalībvalstīs, gan Eiropas līmenī, lai tas nāktu par labu ne tikai privātpersonām, bet arī sabiedrībai un ekonomikai, piemēram, samazinot problemātisko parādu līmeni, palielinot noguldījumus, paaugstinot konkurētspēju, piemēroti izmantojot apdrošināšanas produktus un pietiekami nodrošinot aiziešanu pensijā;

| C. | tā kā pētījumi atklāj, ka patērētājiem ir tendence pārvērtēt savas zināšanas par finanšu pakalpojumiem un viņus vajag informēt par to, ka viņi nav tik finansiāli zinoši, kā viņi uzskata, kā arī par tā sekām; |
| --- | --- |

C.

tā kā pētījumi atklāj, ka patērētājiem ir tendence pārvērtēt savas zināšanas par finanšu pakalpojumiem un viņus vajag informēt par to, ka viņi nav tik finansiāli zinoši, kā viņi uzskata, kā arī par tā sekām;

| D. | tā kā kvalitatīvas finanšu izglītības programmas, kurām ir konkrēts mērķis un, ja nepieciešams, kuras ir pēc iespējas personalizētas, var palīdzēt pilnveidot izpratni par finanšu jomu, ļaujot patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli un tādējādi efektīvi funkcionēt finanšu tirgiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā kvalitatīvas finanšu izglītības programmas, kurām ir konkrēts mērķis un, ja nepieciešams, kuras ir pēc iespējas personalizētas, var palīdzēt pilnveidot izpratni par finanšu jomu, ļaujot patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli un tādējādi efektīvi funkcionēt finanšu tirgiem;

| E. | tā kā pārrobežu finanšu pakalpojumu nozīme pastāvīgi pieaug un Komisijai jāīsteno iniciatīvas ES līmenī pārrobežu un, ja nepieciešams, salīdzināmas informācijas par finanšu izglītību veicināšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā pārrobežu finanšu pakalpojumu nozīme pastāvīgi pieaug un Komisijai jāīsteno iniciatīvas ES līmenī pārrobežu un, ja nepieciešams, salīdzināmas informācijas par finanšu izglītību veicināšanai;

| F. | tā kā īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargāto patērētāju, kā arī to jauno patērētāju izglītības vajadzībām, kuriem jāpieņem lēmumi, kas ietekmē ekonomiskās izredzes visam viņu mūžam; |
| --- | --- |

F.

tā kā īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargāto patērētāju, kā arī to jauno patērētāju izglītības vajadzībām, kuriem jāpieņem lēmumi, kas ietekmē ekonomiskās izredzes visam viņu mūžam;

| G. | tā kā pētījums ir parādījis, ka tiem, kas ir mācījušies personisko finanšu pamataspektus ļoti agrā vecumā, ir lielāka lietpratība finanšu jomā; tā kā finanšu izglītība ir cieši saistīta ar pamatiemaņu (matemātikas un lasīšanas) mācīšanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā pētījums ir parādījis, ka tiem, kas ir mācījušies personisko finanšu pamataspektus ļoti agrā vecumā, ir lielāka lietpratība finanšu jomā; tā kā finanšu izglītība ir cieši saistīta ar pamatiemaņu (matemātikas un lasīšanas) mācīšanu,

1.   atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas patērētāju finanšu izglītības jomā, jo īpaši finanšu izglītības ekspertu grupas neseno izveidošanu un tās nodomu publiskot ES finanšu izglītības programmu un pētījumu tiešsaistes datu bāzi; uzskata, ka precīzi jānosaka ekspertu grupas atbildība un pilnvaras; ierosina, lai šai grupai lūdz īpaši pārbaudīt Eiropas Savienības finanšu izglītības un pārrobežu finanšu pakalpojumu pievienoto vērtību un vislabāko praksi;

2.   uzsver, ka finanšu un kredīta jautājumos patērētājus izglīto un viņu izpratni veicina, lai uzlabotu viņu izpratni par ekonomikas un finanšu lietām, lai viņi saprastu ekonomiska rakstura saistības un izvairītos no nevajadzīga riska, pārmērīgām kredītsaistībām un finansiālas atstumtības; uzskata, ka apmācība un informēšana ļautu patērētājiem izveidot neatkarīgu, uz pašu spriedumu balstītu pieeju attiecībā uz viņiem piedāvātajiem finanšu produktiem vai tiem, kurus viņi domā izmantot;

3.   atzīmē, ka augsta riska hipotekāro kredītu krīze parāda ne tikai to, ka bīstama ir kredīta ņēmējiem nepiemērota informācija, bet arī to, ka trūkst izpratnes un zināšanu par šādu informāciju un rezultātā patērētāji pietiekami neapzinās riskus, ko rada maksātnespēja un pārmērīgas kredītsaistības;

4.   uzsver, ka izglītoti patērētāji ar lielākām iespējām sekmē konkurenci, kvalitāti un jauninājumus banku un finanšu pakalpojumu nozarē, kā arī atgādina, ka izglītoti un pārliecināti investori var nodrošināt papildu likviditāti finanšu tirgos investīcijām un izaugsmei;

5.   uzsver, cik svarīgi ir dalībvalstīs noteikt izglītotības līmeni finanšu jomā, vienoties par pievienoto vērtību, ko var sniegt ES, kā arī noteikt izglītības vajadzības konkrētām sabiedrības mērķgrupām saskaņā ar vecuma, ienākumu un izglītības līmeņa kritēriju kombināciju;

6.   atzīst privātās iniciatīvas, finanšu pakalpojumu industrijas un patērētāju organizāciju lomu gan Kopienas, gan valstu līmenī, nosakot konkrētās mērķgrupu vajadzības pēc finanšu izglītības, norādot vājās vietas un trūkumus pastāvošajās izglītības sistēmās un finanšu informācijas sniegšanā patērētājiem, tostarp, izmantojot interneta instrumentus, plašsaziņas līdzekļus, izglītošanas kampaņas utt. saistībā ar finanšu plānošanu;

7.   uzskata, ka finanšu izglītības programmas ir visefektīvākās, ja tās pielāgotas konkrētu mērķgrupu vajadzībām un, ja nepieciešams, personalizētas; turklāt uzskata, ka visām finanšu izglītības programmām ir jāveicina apzināta un reālistiska attieksme pret katra cilvēka finansiālajām iespējām; jāpievērš uzmanība tādu programmu izstrādei, kas uzlabo pieaugušo finansiālās spējas;

8.   aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm ES līmenī izstrādāt izglītības programmas personisko finanšu jomā, kas pamatotos uz kopējiem noteikumiem un principiem, kurus var pielāgot visu dalībvalstu vajadzībām un piemērot visās dalībvalstīs, nosakot kritērijus un apmainoties ar vislabāko praksi;

9.   uzsver, ka finanšu izglītība var papildināt, bet nevar aizvietot spēcīgus patērētāju aizsardzības noteikumus finanšu pakalpojumu tiesību aktos un finanšu iestāžu regulēšanu un stingru pārraudzību;

10.   atzīst privātā sektora un jo īpaši finanšu iestāžu svarīgo lomu, nodrošinot patērētājus ar informāciju par finanšu pakalpojumiem; tomēr uzsver, ka finanšu izglītība ir jāpiedāvā godīgā, objektīvā un pārredzamā veidā, lai kalpotu patērētāju interesēm, un ka tā skaidri jānošķir no komerciālām konsultācijām vai reklāmas; lai sasniegtu šo mērķi, mudina finanšu iestādes izstrādāt rīcības kodeksus savam personālam;

11.   atzīst, ka jāpanāk precīzs līdzsvars starp patērētāju nodrošināšanu ar zināšanām, kas viņiem vajadzīgas, lai pieņemtu apzinātus finanšu lēmumus, un patērētāja pārslogošanu ar informāciju; atbalsta to, ka kvalitāte ir svarīgāka par kvantitāti, piemēram, kvalitatīva, pieejama, konkrēta, viegli saprotamu informācija, ar kuru mēģināts pastiprināt patērētāja spēju izdarīt apzinātu un atbildīgu izvēli;

12.   uzskata, ka ir nepieciešama efektīva, skaidra un saprotama informācija, īpaši finanšu produktu reklāmās, un ka finanšu iestādēm jāsniedz pietiekama informācija pirms līgumu noslēgšanas un strikti jāpiemēro noteikumi, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Direktīva 2008/48/EK par patēriņa kredītlīgumiem (4); aicina Komisiju saskaņoti izstrādāt īpašus tiesību aktu priekšlikumus saskaņotai patērētāju informēšanas un aizsardzības sistēmai, jo īpaši attiecībā uz hipotekārajiem kredītiem (piemēram, saskaņotu, vienkāršu un salīdzināmu standartizētu Eiropas informācijas lapu, kurā iekļauti vispārēji norādījumi par maksājamo gada procentu likmi u. c.);

13.   iesaka finanšu izglītības programmās lielāku uzmanību veltīt dzīves plānošanas aspektiem, piemēram, pamata noguldījumiem, parādsaistībām, apdrošināšanu un pensijām;

14.   aicina Komisiju turpināt centienus veicināt dialogu starp ieinteresētajām pusēm;

15.   iesaka palielināt 17. 02. 02. budžeta pozīciju, lai finansētu ES līmeņa darbības, kuru mērķis ir uzlabot patērētāju izglītošanu finanšu jautājumos un viņu izpratni par finanšu lietām; prasa Komisijai veicināt izpratni ES līmenī, atbalstot konferenču un semināru rīkošanu valstu un reģionālajā mērogā, izpratnes veicināšanas kampaņas plašsaziņas līdzekļos, kā arī izglītības pārrobežu programmas, jo īpaši mazumtirzniecības finanšu pakalpojumu jomā un mājsaimniecību kredītu un parādsaistību pārvaldībā;

16.   aicina Komisiju turpināt attīstīt un uzlabot Dolceta tiešsaistes instrumentu un nodrošināt šo pakalpojumu visās oficiālajās valodās; ierosina Komisijai iekļaut Dolceta tīmekļa vietnē saiti uz tiešsaistes datu bāzi, ko tā plāno izveidot par pašreizējām reģionālajām un valsts finanšu izglītības sistēmām; ierosina Dolceta tīmekļa vietnē pēc valstu sadalījuma principa iekļaut saites uz tādu valsts un privātu struktūru tīmekļa vietnēm, kuras darbojas finanšu izglītības jomā;

17.   aicina Komisijai patēriņa tirgus rezultātu pārskatā iekļaut finanšu izglītības pieejamības un kvalitātes rādītājus;

18.   aicina Komisiju rīkot informatīvās kampaņas, lai palielinātu patērētāju informētību par viņu tiesībām saskaņā ar ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu sniegšanas jomā;

19.   uzsver, ka dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu un sadarbībā ar dažādām dalībvalstu sociālām un iedzīvotāju grupām, jāveic regulāri pētījumi par sabiedrības pašreizējo izpratnes līmeni finanšu jomā, lai noteiktu prioritārās darbības jomas, un tādējādi nodrošinātu finanšu izglītības programmu piemērotu, tūlītēju un efektīvu īstenošanu, kas palīdzētu sabiedrībai;

20.   mudina dalībvalstis finanšu izglītību iekļaut pamatskolas un vidusskolas vispārējā mācību programmā, ko izstrādājušas kompetentās iestādes un ar ko paredzēts attīstīt ikdienas dzīvē vajadzīgās iemaņas, un organizēt sistemātisku skolotāju apmācību šajā jautājumā;

21.   uzsver, ka nepieciešams pēc pastāvīgs abu pušu izglītības process divos virzienos, proti, izglītības finanšu konsultantiem un patērētājiem, lai nodrošinātu precīzas informācijas sniegšanu par visjaunākajām izmaiņām finanšu pakalpojumu nozarē;

22.   uzskata, ka pietiekami netiek izmantoti dažādu izglītības organizāciju sinerģijas efekti; tāpēc aicina dalībvalstis izveidot finanšu izglītības tīklu, kurā piedalās gan sabiedriskais, gan privātais sektors, un veicināt sadarbību un dialogu starp visām iesaistītajām pusēm;

23.   mudina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst izglītības vajadzībām, kādas ir pensionāriem un darba ņēmējiem profesionālās karjeras beigu posmā, kuriem var draudēt finansiāla atstumtība, kā arī jauniem cilvēkiem, kuri uzsāk profesionālo karjeru, un kuriem ir grūti noteikt, kā pareizi izmantot savus jaunos ienākumus;

24.   aicina dalībvalstis izveidot ekonomikas un finanšu pakalpojumu apmācību programmas sociālajiem darbiniekiem, jo viņi sazinās ar personām, kas ir uz nabadzības robežas vai iestigušas pārmērīgos parādos;

25.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0011.

(2)  OV C 175 E, 10.7.2008., 392. lpp.

(3)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(4)  OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/5

---

Patēriņa tirgus rezultātu pārskats

P6_TA(2008)0540

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par patēriņa tirgus rezultātu pārskatu (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — Rezultātu tablo par patēriņa tirgiem” (COM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — Rezultātu tablo par patēriņa tirgiem” (COM(2008)0031),

| — | ņemot vērā 2008. gada 14. februāra Iekšējā tirgus rezultātu pārskatu Nr. 16.a (SEC(2008)0076), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 14. februāra Iekšējā tirgus rezultātu pārskatu Nr. 16.a (SEC(2008)0076),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par Zaļo grāmatu par patērētāju acquis pārskatīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par Zaļo grāmatu par patērētāju acquis pārskatīšanu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par patērētāju aizsardzības politikas stratēģiju 2007.— 2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par patērētāju aizsardzības politikas stratēģiju 2007.— 2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Iekšējā tirgus rezultātu pārskatu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Iekšējā tirgus rezultātu pārskatu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi: jauns Eiropas uzdevums” (COM(2007)0725), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi: jauns Eiropas uzdevums” (COM(2007)0725), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Jaunās metodoloģijas ieviešana produktu tirgus un sektora uzraudzībai: pirmā sektora izvērtēšanas rezultāti” (SEC(2007)1517), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Jaunās metodoloģijas ieviešana produktu tirgus un sektora uzraudzībai: pirmā sektora izvērtēšanas rezultāti” (SEC(2007)1517), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0392/2008),

| A. | tā kā Parlaments atzinīgi vērtē publicēto “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem (“Rezultātu tablo”), kura mērķis ir pielāgot iekšējo tirgu iedzīvotāju cerībām un interesēm; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments atzinīgi vērtē publicēto “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem (“Rezultātu tablo”), kura mērķis ir pielāgot iekšējo tirgu iedzīvotāju cerībām un interesēm;

| B. | tā kā konkurētspējīgiem un efektīvi funkcionējošiem patērētāju tirgiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticību iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

B.

tā kā konkurētspējīgiem un efektīvi funkcionējošiem patērētāju tirgiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticību iekšējam tirgum;

| C. | tā kā Rezultātu tablo ir jāpapildina ar citiem uzraudzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Rezultātu tablo ir jāpapildina ar citiem uzraudzības līdzekļiem;

| D. | tā kā Rezultātu tablo rādītāji ir paredzēti, lai noteiktu nozares, kurās ir jāveic papildu izpēte; |
| --- | --- |

D.

tā kā Rezultātu tablo rādītāji ir paredzēti, lai noteiktu nozares, kurās ir jāveic papildu izpēte;

| E. | tā kā Rezultātu tablo ir jāveicina diskusijas par patērētāju politikas jautājumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Rezultātu tablo ir jāveicina diskusijas par patērētāju politikas jautājumiem;

| F. | tā kā valsts patērētāju un konkurences iestāžu veiktajiem pētījumiem un analīzei var būt būtiska nozīme Rezultātu tablo turpmākās izstrādes gaitā, |
| --- | --- |

F.

tā kā valsts patērētāju un konkurences iestāžu veiktajiem pētījumiem un analīzei var būt būtiska nozīme Rezultātu tablo turpmākās izstrādes gaitā,

Ievads

1.   uzsver, ka ir svarīgi ļaut pilsoņiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, un uzskata Rezultātu tablo par nozīmīgu instrumentu šā mērķa īstenošanai;

2.   atzinīgi vērtē piecus galvenos rādītājus attiecībā uz sūdzībām, cenu līmeni, apmierinātību, piegādātāju maiņu un drošību;

3.   uzsver, ka Rezultātu tablo ir izstrādes sākuma stadijā un tas jāpilnveido, ietverot tajā pilnīgākus datus, precīzāku statistiku un papildu analīzi, balstoties uz dažādiem rādītājiem;

4.   uzsver, ka, tiklīdz būs sasniegts apmierinošs Rezultātu tablo piecu galveno rādītāju izstrādes līmenis, ir jāizstrādā jauni rādītāji, lai iekšējais tirgus vairāk atbilstu pilsoņu vēlmēm un interesēm;

5.   aicina Komisiju nodrošināt atbilstošu finansējumu un personālu 3. un 4. punktā minēto uzdevumu izpildei;

6.   mudina Komisiju nodrošināt savos dienestos vienotu un saskaņotu pieeju, lai novērstu darba dublēšanu un pretrunīgus datu analīzes rezultātus;

7.   aicina Komisiju turpmākajos rezultātu tablo ietvert viegli saprotamu kopsavilkumu, kā arī skaidrus secinājumus un ieteikumus, kas pārtulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās;

Rādītāju izstrāde

8.   uzskata, ka kopējais rādītāju daudzums ir jāierobežo, lai izveidotu mērķtiecīgu Rezultātu tablo;

9.   uzskata, ka ar sūdzībām saistītais rādītājs ir būtisks, lai izprastu patērētāju apmierinātību; aicina Komisiju un dalībvalstis censties panākt saskaņotību starp sūdzību klasifikācijas sistēmām, ko izmanto atbildīgās iestādes un attiecīgie patērētāju atbalsta dienesti dalībvalstīs un Kopienā, un izveidot ES mēroga datubāzi par patērētāju sūdzībām; aicina dalībvalstis paaugstināt patērētāju informētību par sūdzību sistēmām un uzlabot sūdzību izskatīšanu, lai uzņēmēji varētu piedāvāt vairāk un labākus pakalpojumus;

10.   aicina Komisiju izstrādāt rādītājus, kas attiecas uz pārrobežu tiesvedību un tādu zaudējumu kompensēšanu, kurus cietuši patērētāji, mēģinot panākt kompensāciju tiesas un ārpustiesas ceļā, kā arī izmantojot dalībvalstīs spēkā esošos kompensēšanas mehānismus;

11.   uzskata, ka Rezultātu tablo varētu ietvert ar patērētāju lasītprasmi un rakstītprasmi un ar citām prasmēm, kā arī ar vecumu saistītus rādītājus (piemēram, izglītības līmeni, datorpratību un svešvalodu prasmes); tomēr uzsver, ka ir svarīgi atrast līdzsvaru starp rādītājiem, kas balstīti uz mazāk ticamiem datiem, kuri iegūti patērētāju aptaujās, un uzticamiem datiem, kuri balstīti uz citiem avotiem;

12.   piekrīt, ka izstrādāt precīzus un piemērotus cenu rādītājus ir ļoti sarežģīti, jo atšķirībām cenu līmenī var būt daudz iemeslu un šīs atšķirības kā tādas nenorāda uz nepilnībām tirgū; tomēr uzskata, ka Rezultātu tablo ir jāietver cenu rādītāji, jo cenas ir ārkārtīgi būtiskas patērētājiem un cenu rādītājiem ir būtiska nozīme diskusijas veicināšanā un plašsaziņas līdzekļu informētības palielināšanā par trūkumiem tirgu darbībā; aicina Komisiju ņemt vērā dalībvalstu makroekonomikas stāvokli, kā arī patērētāju pirktspēju un cenas pirms nodokļu nomaksas;

13.   atzinīgi vērtē centienus izstrādāt sarežģītākus cenu rādītājus, taču aicina pirms konkrētu politikas ieteikumu paušanas izmantot arī citus rādītājus, kas saistīti ar tirgu efektīvu funkcionēšanu;

14.   atgādina, ka patērētājiem arvien nozīmīgāki kļūst ētikas un vides jautājumi; aicina Komisiju apsvērt iespēju noteikt, cik pieejama ir informācija par šiem jautājumiem dažādos tirgos;

Informatīvās bāzes uzlabošana

15.   uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstu statistikas biroji, Eurostat un citi Komisijas dienesti cieši sadarbotos kvalitatīvu un pilnīgu datu sniegšanā; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai veicinātu šādu sadarbību;

16.   atgādina, ka dalībvalstu patērētāju un konkurences iestādes bieži sāk gadījumu izpēti vai to rīcībā ir citi pierādījumi par dažādu tirgu funkcionēšanu, tādēļ aicina Komisiju, turpmāk izstrādājot Rezultātu tablo, izmantot pieejamo informāciju par dalībvalstīm un aktīvi konsultēties ar dalībvalstu ekspertiem;

17.   mudina dalībvalstis izpētīt īpaša patērētāju ombuda iecelšanas pamatotību; norāda, ka daudzās dalībvalstīs vairākās nozarēs ir patērētāju ombuds, kas palīdz patērētājiem risināt konfliktus ar uzņēmējiem;

18.   aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt, ka Eiropas patērētāju informācijas centriem piešķir vairāk līdzekļu un nodrošina pietiekamu skaitu darbinieku, lai efektīvi izskatītu patērētāju pārrobežu sūdzības, kuru skaits arvien palielinās, kā arī lai saīsinātu šo sūdzību izskatīšanas laiku;

Lielāka informētība

19.   aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt informētību par Rezultātu tablo, inter alia, nodrošinot, ka tas ir viegli pieejams un redzams attiecīgās interneta vietnēs, un pastiprināt centienus, lai par Rezultātu tablo informētu plašsaziņas līdzekļus, valsts iestādes un patērētāju organizācijas;

Saistība ar iekšējā tirgus novērtējuma rezultātiem

20.   uzskata, ka gan Iekšējā tirgus rezultātu pārskats, gan Rezultātu tablo par patēriņa tirgiem veicina iekšējā tirgus uzlabošanos, no kā gūst labumu pilsoņi un patērētāji;

21.   atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sniegt vairāk informācijas par iekšējo tirgu un uzskata, ka abi tirgus novērtējumi ir nozīmīgi soļi šajā virzienā;

22.   uzsver, ka, lai gan abi dokumenti ir savstarpēji saistīti un ir svarīgi veicināt to saskaņotu izstrādi, tomēr tiem ir atšķirīga mērķauditorija, un tādēļ tie viens no otra jānošķir, kā arī tajos ietverto rādītāju kopumam jābūt atšķirīgam;

23.   uzskata, ka ir regulāri jāpārskata gan izmantotie rādītāji, gan abu tirgus novērtējumu savstarpējā saistība, lai tos pielāgotu norisēm iekšējā tirgū;

*

- *

24.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 187 E, 24.7.2008., 231. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0211.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/8

---

EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi

P6_TA(2008)0543

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 7. maija paziņojumu par EMU@10 — panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem (COM(2008)0238) (paziņojums par EMU@10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 7. maija paziņojumu par EMU@10 — panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem (COM(2008)0238) (paziņojums par EMU@10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 24. jūnija paziņojumu par publiskām finansēm EMS 2008. gadā (COM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 24. jūnija paziņojumu par publiskām finansēm EMS 2008. gadā (COM(2008)0387),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. oktobra paziņojumu “No finanšu krīzes līdz augšupejai: Eiropas rīcības programma” (COM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. oktobra paziņojumu “No finanšu krīzes līdz augšupejai: Eiropas rīcības programma” (COM(2008)0706),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. novembra ekonomiskās prognozes 2008. gada rudenim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. novembra ekonomiskās prognozes 2008. gada rudenim,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi,

| — | ņemot vērā 2008. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi (1),

| — | ņemot vērā Eurogrupas 2008. gada 12. oktobra augstākā līmeņa ārkārtas sanāksmi par valdības garantijām starpbanku aizdevumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurogrupas 2008. gada 12. oktobra augstākā līmeņa ārkārtas sanāksmi par valdības garantijām starpbanku aizdevumiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 4. novembra sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 4. novembra sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā valstu vai valdību vadītāju 2008. gada 7. novembra neformālās sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu vai valdību vadītāju 2008. gada 7. novembra neformālās sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. novembra rezolūciju par 2006. gada pārskatu par euro zonu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. novembra rezolūciju par 2006. gada pārskatu par euro zonu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par 2007. gada pārskatu par euro zonu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par 2007. gada pārskatu par euro zonu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ieguldījumu Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmes darbā attiecībā uz Lisabonas stratēģiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ieguldījumu Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmes darbā attiecībā uz Lisabonas stratēģiju (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas interesēm — panākumiem globalizācijas laikmetā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas interesēm — panākumiem globalizācijas laikmetā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. februāra rezolūciju par situāciju Eiropas ekonomikā: provizorisko ziņojumu par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2007. gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. februāra rezolūciju par situāciju Eiropas ekonomikā: provizorisko ziņojumu par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2007. gadam (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 22. februāra rezolūciju par valsts finansēm EMS 2004. gadā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 22. februāra rezolūciju par valsts finansēm EMS 2004. gadā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūciju par valsts finansēm EMS 2006. gadā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūciju par valsts finansēm EMS 2006. gadā (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 9 jūlija rezolūciju par ECB 2007. gada pārskatu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 9 jūlija rezolūciju par ECB 2007. gada pārskatu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par euro zonas paplašināšanos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par euro zonas paplašināšanos (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par apspriežu procesa uzlabošanu ar Eiropas Parlamentu turpmākajās euro zonas paplašināšanas procedūrās (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par apspriežu procesa uzlabošanu ar Eiropas Parlamentu turpmākajās euro zonas paplašināšanas procedūrās (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda stratēģijas pārskatīšanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda stratēģijas pārskatīšanu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par informācijas un komunikācijas stratēģijas īstenošanu attiecībā uz euro un Ekonomikas un monetāro savienību (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par informācijas un komunikācijas stratēģijas īstenošanu attiecībā uz euro un Ekonomikas un monetāro savienību (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privāto kapitālu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privāto kapitālu (15),

| — | ņemot vērā 1997. gada 13. decembra Eiropadomes rezolūciju par ekonomikas politikas koordināciju EMS III stadijā un EK līguma 109. un 109.b pantu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 13. decembra Eiropadomes rezolūciju par ekonomikas politikas koordināciju EMS III stadijā un EK līguma 109. un 109.b pantu (16),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) 2008. gada 12. februāra devumu pavasara Eiropadomes secinājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) 2008. gada 12. februāra devumu pavasara Eiropadomes secinājumos,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 7. oktobra secinājumus par ES saskaņotu rīcību ekonomikas lejupslīdes laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 7. oktobra secinājumus par ES saskaņotu rīcību ekonomikas lejupslīdes laikā,

| — | ņemot vērā 2008. gada 1. jūnija Saprašanās memorandu par sadarbību starp Eiropas Savienības finanšu uzraudzības iestādēm, centrālajām bankām un finanšu ministrijām pārrobežu finansiālās stabilitātes jomā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 1. jūnija Saprašanās memorandu par sadarbību starp Eiropas Savienības finanšu uzraudzības iestādēm, centrālajām bankām un finanšu ministrijām pārrobežu finansiālās stabilitātes jomā;

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0420/2008),

| A. | tā kā 1999. gada 1. janvārī vienpadsmit dalībvalstis — Beļģija, Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ieviesa Eiropas Savienības vienoto valūtu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1999. gada 1. janvārī vienpadsmit dalībvalstis — Beļģija, Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ieviesa Eiropas Savienības vienoto valūtu;

| B. | tā kā četras citas dalībvalstis pievienojās euro zonai pēc euro ieviešanas — 2001. gadā Grieķija, 2007. gadā Slovēnija un 2008. gadā — Kipra un Malta; |
| --- | --- |

B.

tā kā četras citas dalībvalstis pievienojās euro zonai pēc euro ieviešanas — 2001. gadā Grieķija, 2007. gadā Slovēnija un 2008. gadā — Kipra un Malta;

| C. | tā kā euro zonu ir paredzēts arī turpmāk paplašināt, jo vairums dalībvalstu, kuru šobrīd nav euro zonā, gatavojas tai nākotnē pievienoties, un 2009. gadā 1. janvārī euro zonai pievienosies Slovākija; |
| --- | --- |

C.

tā kā euro zonu ir paredzēts arī turpmāk paplašināt, jo vairums dalībvalstu, kuru šobrīd nav euro zonā, gatavojas tai nākotnē pievienoties, un 2009. gadā 1. janvārī euro zonai pievienosies Slovākija;

| D. | tā kā Ekonomikas un monetārā savienība (EMS) daudzējādā ziņā bijusi veiksmīga, ar vienotu valūtu uzlabojot ekonomisko stabilitāti dalībvalstīs, it īpaši attiecībā uz pašreizējo finanšu krīzi; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ekonomikas un monetārā savienība (EMS) daudzējādā ziņā bijusi veiksmīga, ar vienotu valūtu uzlabojot ekonomisko stabilitāti dalībvalstīs, it īpaši attiecībā uz pašreizējo finanšu krīzi;

| E. | tā kā dalība euro zonā prasa augstu savstarpējās ekonomiskās atkarības līmeni starp iesaistītajām dalībvalstīm un līdz ar to arī ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, kā arī efektīvu ekonomikas un finanšu pārvaldību, lai pilnībā izmantotu vienotās valūtas priekšrocības un risinātu turpmākos uzdevumus, piemēram, arvien pieaugušo konkurenci attiecībā uz dabas resursiem, globālās ekonomikas nelīdzsvarotību, jauno tirgu pieaugošo ekonomisko nozīmi, klimata pārmaiņas un iedzīvotāju novecošanu Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalība euro zonā prasa augstu savstarpējās ekonomiskās atkarības līmeni starp iesaistītajām dalībvalstīm un līdz ar to arī ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, kā arī efektīvu ekonomikas un finanšu pārvaldību, lai pilnībā izmantotu vienotās valūtas priekšrocības un risinātu turpmākos uzdevumus, piemēram, arvien pieaugušo konkurenci attiecībā uz dabas resursiem, globālās ekonomikas nelīdzsvarotību, jauno tirgu pieaugošo ekonomisko nozīmi, klimata pārmaiņas un iedzīvotāju novecošanu Eiropā;

| F. | tā kā pirmajos desmit euro zonas pastāvēšanas gados vidējā inflācija kopumā atbilda ECB mērķim nodrošināt cenu stabilitāti, proti, tā bija tuvu 2 %, taču nepārsniedza šo rādītāju; tā kā pēdējā laikā inflācija ir pieaugusi krietni virs šī līmeņa sakarā ar globālām strukturālām izmaiņām, bet jo īpaši sakarā ar enerģijas un pārtikas cenu pieaugumu, Amerikas Savienoto Valstu monetārās politikas vājināšanos, kā arī daudzu trešo valstu centrālo banku modrības trūkumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pirmajos desmit euro zonas pastāvēšanas gados vidējā inflācija kopumā atbilda ECB mērķim nodrošināt cenu stabilitāti, proti, tā bija tuvu 2 %, taču nepārsniedza šo rādītāju; tā kā pēdējā laikā inflācija ir pieaugusi krietni virs šī līmeņa sakarā ar globālām strukturālām izmaiņām, bet jo īpaši sakarā ar enerģijas un pārtikas cenu pieaugumu, Amerikas Savienoto Valstu monetārās politikas vājināšanos, kā arī daudzu trešo valstu centrālo banku modrības trūkumu;

| G. | tā kā jauno tirgus ekonomikas valstu strauji augošais pieprasījums pēc ierobežotiem enerģijas resursiem un citiem izstrādājumiem ir pakāpeniski radījis stāvokli, ka piedāvājums vairs nespēj apmierināt pieprasījumu; un tā kā spiedienu uz cenām vēl pastiprina tas, ka preces arvien vairāk tiek uzskatītas par finanšu aktīvu, jo tās var izmantot arī kā uzkrāšanas līdzekli; |
| --- | --- |

G.

tā kā jauno tirgus ekonomikas valstu strauji augošais pieprasījums pēc ierobežotiem enerģijas resursiem un citiem izstrādājumiem ir pakāpeniski radījis stāvokli, ka piedāvājums vairs nespēj apmierināt pieprasījumu; un tā kā spiedienu uz cenām vēl pastiprina tas, ka preces arvien vairāk tiek uzskatītas par finanšu aktīvu, jo tās var izmantot arī kā uzkrāšanas līdzekli;

| H. | tā kā euro zonas atvērtība ir vērtējama atzinīgi un tiek uzskatīts, ka euro kursa pašreizējam pieaugumam var būt gan negatīva ietekme, jo tas iespaido eksportu un sekmē importu iekšējā tirgū, gan arī pozitīva ietekme, jo tas Eiropas ekonomikai palīdz pārvarēt ievērojamo naftas cenu pieaugumu un pašreizējo finanšu krīzi; |
| --- | --- |

H.

tā kā euro zonas atvērtība ir vērtējama atzinīgi un tiek uzskatīts, ka euro kursa pašreizējam pieaugumam var būt gan negatīva ietekme, jo tas iespaido eksportu un sekmē importu iekšējā tirgū, gan arī pozitīva ietekme, jo tas Eiropas ekonomikai palīdz pārvarēt ievērojamo naftas cenu pieaugumu un pašreizējo finanšu krīzi;

| I. | tā kā euro pirmo desmit gadu laikā globālā ekonomiskā vide ir bijusi labvēlīga darba vietu radīšanai, radot gandrīz 16 miljonu darbavietu, tiesa — neņemot vērā radīto darba vietu kvalitāti, un bezdarba līmenim krītoties no 9 % 1999. gadā līdz apmēram 7,3 % 2008. gadā; |
| --- | --- |

I.

tā kā euro pirmo desmit gadu laikā globālā ekonomiskā vide ir bijusi labvēlīga darba vietu radīšanai, radot gandrīz 16 miljonu darbavietu, tiesa — neņemot vērā radīto darba vietu kvalitāti, un bezdarba līmenim krītoties no 9 % 1999. gadā līdz apmēram 7,3 % 2008. gadā;

| J. | tā kā Eiropas Savienībā ir sākusies ekonomikas lejupslīde, izaugsmes tempam samazinoties no 3,1 % 2006. gadā līdz 1,4 % (pārskatītā prognoze, kas sākotnēji bija 2 %) 2008. gadā un 0,2 % (prognoze) 2009. gadā un sagaidot, ka bezdarbs un sociālā atstumtība palielināsies vēl vairāk; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienībā ir sākusies ekonomikas lejupslīde, izaugsmes tempam samazinoties no 3,1 % 2006. gadā līdz 1,4 % (pārskatītā prognoze, kas sākotnēji bija 2 %) 2008. gadā un 0,2 % (prognoze) 2009. gadā un sagaidot, ka bezdarbs un sociālā atstumtība palielināsies vēl vairāk;

| K. | tā kā ekonomikas un ražīguma izaugsme nav bijusi apmierinoša un lēš, ka produkcijas izlaides pieaugums uz vienu strādājošo ir samazinājies no 1,5 % periodā no 1989. gada līdz 1998. gadam līdz aptuveni 0,75 % periodā no 1999. gada līdz 2008. gadam; |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomikas un ražīguma izaugsme nav bijusi apmierinoša un lēš, ka produkcijas izlaides pieaugums uz vienu strādājošo ir samazinājies no 1,5 % periodā no 1989. gada līdz 1998. gadam līdz aptuveni 0,75 % periodā no 1999. gada līdz 2008. gadam;

| L. | tā kā euro strauji ir kļuvis par otru svarīgāko starptautisko valūtu līdzās ASV dolāram un daudzās pasaules valstīs euro plaši izmanto kā atsauces valūtu; tā kā pasaules līmenī euro potenciāls tomēr nav pietiekami izmantots, jo euro zonai nav ne skaidri noteiktas starptautiskās stratēģijas, ne arī efektīvas starptautiskās pārstāvības; |
| --- | --- |

L.

tā kā euro strauji ir kļuvis par otru svarīgāko starptautisko valūtu līdzās ASV dolāram un daudzās pasaules valstīs euro plaši izmanto kā atsauces valūtu; tā kā pasaules līmenī euro potenciāls tomēr nav pietiekami izmantots, jo euro zonai nav ne skaidri noteiktas starptautiskās stratēģijas, ne arī efektīvas starptautiskās pārstāvības;

Euro pirmie desmit gadi

1.   piekrīt, ka vienotā valūta ir kļuvusi par Eiropas simbolu un pierādījusi Eiropas spējas pieņemt tālejošus lēmumus kopējai un gaišākai nākotnei;

2.   atzinīgi vērtē faktu, ka euro ir radījis stabilitāti un veicinājis ekonomikas integrāciju euro zonā; atzinīgi vērtē euro stabilizējošo ietekmi pasaules valūtas tirgos, jo īpaši krīzes apstākļos; norāda, ka iekšējās ekonomiskās atšķirības nav vēl samazinājušās, kā gaidīts, un ražīgums visās euro zonas daļās nav attīstījies apmierinoši;

3.   ar gandarījumu konstatē, ka citās pasaules daļās tiek apsvērtas citu monetāro savienību izveides iespējas;

4.   atgādina svarīgo saikni starp monetāro un tirdzniecības politiku pasaulē, ko pierādījuši neskaitāmi pētījumi, un šajā sakarībā uzsver valūtas kursa stabilitātes pozitīvo nozīmi, lai nodrošinātu starptautiskās tirdzniecības ilgtspējīgu izaugsmi;

5.   norāda, ka no arvien plašākas euro izmantošanas par starptautiskās tirdzniecības valūtu ieguvējas ir tieši euro zonas dalībvalstis, jo šo valstu uzņēmumiem samazinās risks sakarā ar valūtas maiņas kursu, kā arī starptautiskās tirdzniecības izmaksas;

6.   atgādina, ka EMS pirmo desmit gadu laikā Parlamentam ir bijusi aktīva loma gan ekonomikas, gan monetārās politikas jomā un Parlaments ir darījis visu iespējamo, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un demokrātisku pārskatatbildību;

7.   uzsver, ka vēl daudz darāmā, lai pilnībā izmantotu EMS priekšrocības, piemēram, veicinot, ka dalībvalstis un reģioni ar IKP zemāku par vidējo līmeni sasniedz labākus rezultātus, un lai stiprinātu pilsoņu izpratni un uzticēšanos vienotai valūtai;

8.   vēlamajam EMS ceļvedim iesaka šādus elementus un konkrētus pasākumus:

Ekonomiskās atšķirības, strukturālās reformas un valsts finanses

9.   uzskata, ka racionālas, saskaņotākas un atbilstīgā laikā koordinētas dažādos veidos atbalstošas ekonomiskās reformas, kas pamatotos uz integrētajām izaugsmes un nodarbinātības pamatnostādnēm (Integrētajām pamatnostādnēm) un uz Lisabonas stratēģijas dažādo politikas virzienu kopumu, varētu samazināt ekonomiskās atšķirības un būtiski veicināt ekonomikas atgūšanos no pašreizējās finanšu krīzes; uzsver nepieciešamību uzlabot un vienkāršot procedūras un metodoloģijas šo pamatnostādņu īstenošanas pārskatīšanai un novērtēšanai katra gada beigās;

10.   atzīst, ka attiecībā uz modernizēšanas centieniem un ekonomisko veiktspēju veiksmīgākās ir valstis, kas tālejošas un līdzsvarotas strukturālās reformas apvieno ar tādiem ieguldījumiem attīstībā un inovācijā, izglītībā, mūžizglītībā un bērnu aprūpē, kā arī uzticamu sociālo tīklu atjaunošanā, kas ir lielāki nekā valstu vidējais rādītājs; atzīmē, ka šajās pašās dalībvalstīs parasti ir efektīva un pārredzama administrācija, tiek nodrošināts budžeta pārpalikums un arī parādi ir mazāki par vidējo rādītāju, bet valsts tēriņi ir kvalitatīvi, efektīvi un mērķtiecīgi, turklāt arī tehnikas progresa nodrošinātais valsts izaugsmes līmenis gandrīz divas reizes pārsniedz ES vidējos rādītājus; norāda, ka šīs “atsauces” dalībvalstis ir vislabāk sagatavojušās risināt ar sabiedrības novecošanu un konkurētspējas nodrošināšanu saistītos jautājumus, jo tajās ir augsti nodarbinātības rādītāji, tostarp strādā daudz sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku, kā arī tajās ir īpaši augsti dzimstības rādītāji;

11.   uzsver nepieciešamību savstarpēji stiprināt uz stabilitāti un izaugsmi orientētu makroekonomikas politiku, padarot līdzsvarotu politiku un ieguldījumus par vispārēju jautājumu; uzsver nepieciešamību ar efektīvu nodokļu politiku un izdevumu pārvaldību rūpīgi uzraudzīt valsts finanses un to ietekmi uz patēriņu, kā arī vienlaikus vienoties par labvēlīgas vides izveidi uzņēmumu pārrobežu darījumiem;

12.   atzīmē, ka pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts ir pierādījis savu vērtību un ir stingri jāievēro budžetu konsolidācija, jo demogrāfiskās pārmaiņas un iespējamais kritums ekonomiskajā izaugsmē euro zonas dalībvalstīm varētu radīt problēmas, kam varētu būt negatīva ietekme uz visas euro zonas stabilitāti; šajā sakarībā kritizē disciplīnas trūkumu cīņā ar budžeta deficītu ekonomiskās izaugsmes laikā un uzsver, ka dalībvalstīm efektīvāk jāstrādā anticikliskas nodokļu politikas virzienā, jo īpaši, lai būtu labāka sagatavotība pret ārējiem satricinājumiem; tādēļ uzsver īstermiņa stratēģijas nepieciešamību, lai samazinātu valstu parādus, kā arī ilgtspējīgas un stabilas izaugsmes stratēģiju nepieciešamību, lai ilgtermiņā samazinātu valsts parādu un tā maksimālais līmenis nepārsniegtu 60 %;

13.   atzīmē, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta galvenie elementi konsekventi jāievēro arī turpmāk, jo prasība nodrošināt budžeta deficītu, kas nepārsniedz 3 % no IKP, un valdības parādu, kas nepārsniedz 60 % no IKP, tika noteikta, pamatojoties uz ekonomiskajiem apstākļiem 20. gadsimta deviņdesmitajos gados; uzskata, ka dalībvalstīm stingri jāievēro un Komisijai jāuzrauga Stabilitātes un izaugsmes pakts; uzskata, ka abi parāda kontrollielumi ir jāuzskata par maksimumiem, no kuriem jāizvairās; atzīmē, ka ekonomikas un finanšu politikas efektīva koordinācija ir Ekonomikas un monetārās savienības ekonomisko panākumu priekšnosacījums, tomēr koordinējot ir jārespektē subsidiaritātes princips; aicina Komisiju izpētīt visus iespējamos paņēmienus, lai stiprinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu; uzsver, ka Komisijai ir labāk jāizmanto esošie uzraudzības instrumenti un Eurogrupai pastiprināti jāveic valstu budžetu vidusposma pārskatīšana;

14.   atbalsta Komisijas viedokli, ka pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts sniedz nozīmīgu politisko pamatu sarežģītas ekonomiskās situācijas apstākļos, un uzsver, ka šī pakta ieviešanai vajadzētu nodrošināt to, ka ikreiz, kad pasliktinās publisko finanšu stāvoklis, tiek veikti atbilstīgi pasākumi šīs situācijas atrisināšanai, vienlaikus raugoties, lai tiktu atjaunots ilgtspējīgs stāvoklis; turklāt uzskata, ka budžeta politikas izstrādē pēc iespējas jāizmanto pārskatītajā Stabilitātes un izaugsmes paktā atļautā elastības pakāpe, un prasa Komisijai sniegt dalībvalstīm skaidras norādes par to, kā šo elastības mehānismu īstenot;

15.   uzskata, ka ilgtspējīga un stabila makroekonomikas vide prasa uzlabot valsts finanšu kvalitāti, tostarp nodrošināt turpmāku budžeta konsolidāciju, valsts izdevumu efektivitāti un lielākus ieguldījumus izglītībā, cilvēku kapitālā, pētniecībā un attīstībā un infrastruktūrā, kas veicina izaugsmi un nodarbinātību, kā arī risina samilzušas sabiedrības problēmas, piemēram, klimata pārmaiņu problēmu saskaņā ar klimata pārmaiņu un enerģētikas paketes mērķiem un ekonomikas atgūšanos no pašreizējās finanšu krīzes;

16.   uzskata, ka strukturālām reformām ir jāpalielina ražīgums, labāk kombinējot ekonomikas un sociālo politiku, kā arī nodrošinot labu sociālā dialoga līmeni, kā noteikts Lisabonas stratēģijā;

17.   norāda, ka konkurences politikai ir jāpapildina strukturālās politikas pasākumi, un uzsver ekonomikas restrukturēšanas nepieciešamību;

18.   brīdina, ka nevajag orientēties uz mērenām algām kā uz paņēmienu cenu stabilitātes panākšanai; šajā sakarībā atgādina, ka globalizācijas izraisīta lielāka konkurence jau ir radījusi pastiprinātu lejupēju spiedienu uz algām, kamēr importētā inflācija naftas un citu preču cenu celšanās rezultātā jau ir izraisījusi patērētāju pirktspējas samazināšanos; atkārtoti pauž pārliecību, ka šī problēma jārisina jo īpaši ar taisnīgāku pārticības sadali;

19.   uzskata, ka algu un nodokļu politika ir efektīvs līdzeklis, lai stabilizētu ekonomiku un nodrošinātu izaugsmi; uzskata, ka reālo algu pieaugumam jāatbilst ražīguma līmenim un ka ekonomisko mērķu sasniegšanai dažos gadījumos ir selektīvi jāizmanto nodokļu politikas saskaņošana; uzskata, ka īpaši nozīmīga ir cīņa pret krāpšanu gan tiešo, gan netiešo nodokļu jomā un šī cīņa būtu jāpastiprina; uzsver, ka ir steidzami jāattīsta līdzdalības un iesaistīšanas kultūra kā daļa no uzņēmumu vadības un korporatīvās sociālās atbildības koncepcijas;

20.   uzsver, ka iekšējā tirgū ir nepieciešami taisnīgi noteikumi; tādēļ uzskata, ka centieni noteikt iespējami zemāku uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi nav lietderīgi;

21.   aicina euro zonas dalībvalstis pastiprināt ekonomikas un finanšu politikas efektīvu koordināciju, jo īpaši izstrādājot saskaņotu kopēju stratēģiju Eurogrupas ietvaros; atbalsta Komisijas priekšlikumu pieprasīt no dalībvalstīm vidēja termiņa pamatprogrammas attiecībā uz dalībvalstu ekonomikas un finanšu politikas virzieniem, kā arī kontrolēt šo programmu īstenošanu; uzsver, ka katrai dalībvalstij ir jāuzņemas atbildība par strukturālām reformām un konkurētspējas uzlabošanu sadarbības veidā, lai saglabātos uzticība un labvēlīga attieksme pret euro valūtu;

22.   atzīmē, ka dažāda strukturālo reformu gaita un dažādi atvērtības līmeņi euro zonas dalībvalstīs radījuši to snieguma atšķirības; atbalsta tos Komisijas secinājumus tās paziņojumā par EMU@10, kuros norādīts uz dažu euro zonas valstu nepietiekamu izaugsmi un uz arvien pieaugošām atšķirībām starp euro zonas dalībvalstīm; aicina Eurogrupas valstis regulāri apmainīties ar viedokļiem un sadarboties, lai panāktu kopējo mērķi — konverģences procesa paātrināšanu;

23.   aicina Komisiju izmantot vienotus kopējus kritērijus, izvērtējot ekonomiskos un budžeta rādītājus; norāda uz Komisijas un dalībvalstu atbildību attiecībā uz statistikas datu uzticamību un aicina pieņemt turpmākos lēmumus tikai gadījumā, ja nav šaubu par pieejamo datu derīgumu un pareizību; pieprasa arī, lai būtu iespējams sākt izmeklēšanu, ja vairāku gadu laikā bijusi neatbilstība starp plānotajiem stabilitātes un konverģences programmu datiem un reāli sagaidāmajiem datiem;

Monetārā politika

24.   Parlaments atkārtoti apliecina stingru atbalstu ECB neatkarībai;

25.   norāda, ka ECB regulārie ziņojumi Parlamentam, jo īpaši Ekonomikas un monetāro lietu komitejai, veicina monetārās politikas pārredzamību, un atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta deputātiem doto iespēju uzdot rakstveida jautājumus ECB par monetāro politiku, tādējādi veicinot ECB pārskatatbildību Eiropas Savienības pilsoņu priekšā; atbalsta prasību rīkot plašākas publiskās diskusijas par turpmāko kopējo monetāro un valūtas politiku euro zonā;

26.   uzskata, ka Parlamenta un ECB dialogs monetārās politikas jomā ir bijis veiksmīgs un ka turpmāk tas ir jāattīsta; sagaida monetārās politikas dialoga uzlabošanos vairākos jautājumos, piemēram, attiecībā uz ECB priekšsēdētāja regulāro uzklausīšanu datumu saskaņošanu ar ECB grafiku attiecībā uz monetārās politikas lēmumiem, lai uzlabotu lēmumu analīzi, jo tādējādi būtu vēl iespēja uzaicināt ECB priekšsēdētāju, gan arī būtu iespēja apspriest aktuālus jautājumus, kad tas ir nepieciešams;

27.   atzīmē, ka ECB monetārās politikas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka ECB vidējā termiņa mērķis ir nodrošināt inflācijas līmeni, kas tuvojas 2 % robežai, taču nepārsniedz šo līmeni; norāda, ka reālu cenu stabilitāti var panākt tikai tad, ja pienācīgi risina jautājumu par inflācijas cēloņiem; atgādina, ka arī EK līguma 105. pants nosaka, ka ECB uzdevums ir atbalstīt Kopienas vispārējās ekonomikas politikas virzienus;

28.   uzskata, ka ECB vajadzētu virzīties uz tieša inflācijas mērķa noteikšanas režīmu, kur precīzu inflācijas mērķi papildina pieļaujamo svārstību diapazons ap mērķa līmeni; aicina ECB publicēt inflācijas prognozes; šāda virzība uz tieša inflācijas mērķa noteikšanas režīmu nedrīkst novērst uzmanību no monetāro rādītāju dinamikas, lai izvairītos no jaunu “burbuļu” rašanās;

29.   uzskata, ka inflācija ir globāla parādība un ka atvērtā ekonomikā pret to nevar cīnīties tikai ar Eiropas monetārās politikas palīdzību;

30.   uzsver savu gribu izpētīt iespējamos uzlabojumus ECB valdes locekļu iecelšanas procedūrā pirms 2010. gada; uzskata, ka ir svarīgi, lai starp valdes locekļiem būtu cilvēki ar akadēmisko un/vai profesionālo pieredzi un tie pārstāvētu dažādas ekonomikas, monetārās un finanšu nozares; vērš uzmanību uz aicinājumu izveidot ECB valdi deviņu locekļu sastāvā, kam būtu ekskluzīvs pienākums noteikt procentu likmes, tādējādi aizstājot pašreizējo sistēmu un izvairoties no paredzētā vēl sarežģītākā risinājuma; aicina steidzami veikt attiecīgās izmaiņas Līgumā;

Finanšu tirgu integrācija un uzraudzība

31.   uzskata, ka finansiālā integrācija var nodrošināt lielāku ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, kā arī lielāku stabilitāti un likviditāti iekšējā tirgū;

32.   atzīmē, ka galvenais Eiropas Savienības finanšu centrs atrodas ārpus euro zonas; tomēr atgādina, ka ES tiesību akti attiecas uz visām dalībvalstīm un visiem aktīviem iekšējā tirgus dalībniekiem; uzskata, ka Eiropas Savienībai nekavējoties jānostiprina uzraudzības struktūra, ņemot vērā ECB īpašo lomu;

33.   uzskata, ka vēl daudz ir jādara pārrobežu vērtspapīru darījumu maksājumu un norēķinu jomā, jo pašlaik tajā nav reālas integrācijas;

34.   uzsver, ka lielāka integrācija ir nepieciešama attiecībā uz mazumtirdzniecības pakalpojumiem, jo bez šādas integrācijas var ciest patērētāju aizsardzība; uzskata, ka ir jāuzlabo klientu mobilitāte, finansiālā kompetence, piekļuve pamatpakalpojumiem un produktu salīdzināmība;

35.   uzskata, ka finanšu uzraudzības struktūru eiropeizācija, finanšu tirgus pārredzamība, iedarbīgi konkurences noteikumi un atbilstošs regulējums ir priekšnoteikumi, kas nepieciešami vidējā termiņā, lai uzlabotu krīžu pārvarēšanu un sadarbību starp Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS), uzraudzības iestādēm, valdībām un tirgus dalībniekiem; uzskata, ka integrēta, visaptveroša (attiecas uz visām nozarēm), konsekventa un saskaņota uzraudzības sistēma, sākot ar līdzsvarotu pieeju finanšu riska pārrobežu izplatības regulēšanā, pamatojoties uz saskaņotu likumdošanu, varētu samazināt saskaņošanas izmaksas gadījumos, kad tiesvedība notiek vairākās jurisdikcijās; norāda, ka vajadzētu izvairīties no tiesību aktu pārliekas reglamentēšanas (reglamentēšanas ārpus EK tiesību aktā noteiktajām minimālajām prasībām), kā arī regulējuma arbitrāžas; aicina Komisiju saskaņā ar šiem principiem izvirzīt priekšlikumus esošās uzraudzības struktūras pārskatīšanai; uzskata, ka jebkurus ECB uzraudzības pasākumus vajadzētu paplašināt ārpus euro zonas robežām, izmantojot Eiropas Centrālo banku sistēmu;

36.   atzinīgi vērtē 2008. gada pavasarī panākto Saprašanās memorandu par sadarbību starp Eiropas Savienības finanšu uzraudzības iestādēm, centrālajām bankām un finanšu ministrijām pārrobežu finansiālās stabilitātes jomā; tomēr uzsver, ka Saprašanās memorands nav juridiski saistošs un tā pamatā ir tikai dalībvalstu vēlme savstarpēji sadarboties; uzskata, ka, lai gan ir grūti ex ante definēt noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu, ir jāturpina darbs pie krīžu vadības;

37.   uzsver, ka Eiropas Savienībai kā pasaules lielākajai ekonomiskajai zonai ar lielākajiem finanšu tirgiem vajadzētu uzņemties vadošo lomu starptautiskajā līmenī, lai reformētu finanšu pakalpojumu reglamentējošo sistēmu par labu iesaistītajām valstīm un vispārējai stabilitātei; uzskata, ka finanšu stabilitātei jābūt pamatmērķim, veidojot politiku apstākļos, kad finanšu tirgi kļūst arvien integrētāki un ir arvien vairāk finanšu inovāciju, kam dažkārt ir destabilizējoša ietekme uz reālo ekonomiku un kas rada sistēmiskus riskus; uzskata, ka ES līmenī pieņemti vērienīgi lēmumi iedrošina citas valstis sekot šim piemēram, un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību risināt arī globālas vai “ārzonu” problēmas; uzskata, ka par starptautisko reglamentējošo iestāžu politisko atbildību ir jārunā vienlaikus ar šiem reglamentējošajiem pasākumiem;

38.   aicina Komisiju pārbaudīt Eiropas obligāciju izveides iespēju un izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, kas veicinātu šādu obligāciju izlaidi euro zonā papildus dalībvalstu obligācijām; norāda, ka ir nepieciešams novērtējums par šādu obligāciju ietekmi uz starptautiskajiem finanšu tirgiem un EMS;

Euro zonas paplašināšana

39.   aicina visas dalībvalstis ārpus euro zonas ievērot Māstrihtas kritērijus, ka arī pārskatīto un kopumā elastīgo Stabilitātes un izaugsmes paktu; uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina Stabilitātes un izaugsmes pakta precīza interpretācija un izslēgšanas kritēriju pielietošana pirms iespējamās pievienošanās; uzskata, ka ir jānodrošina vienāda attieksme pret dalībvalstīm euro zonā un pret dalībvalstīm, kas vēlas tai pievienoties; šajā sakarībā atzīmē, ka euro zonas ilgtermiņa stabilitāte ir jāuzlūko par kopēju mērķi un paplašināšanai un stabilitātei ir jābūt vienlīdz svarīgiem uzdevumiem; uzskata, ka dalībvalstīm euro zonā un dalībvalstīm, kam ir īpašs statuss, ir svarīgi korekti pildīt savas saistības un neradīt šaubas par kopējiem cenu stabilitātes, ECB neatkarības, budžeta disciplīnas vai izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanas mērķiem;

40.   uzskata, ka dalībvalstīm, kuras nav euro zonas valstis un kuras atbilst Māstrihtas kritērijiem, un uz kurām Līgumā nav attiecināti izņēmumi, būtu pēc iespējas drīz jāievieš kopējā valūta;

41.   uzsver, ka, lai pievienotos euro zonai, ir pilnībā jāievēro Māstrihtas kritēriji, kā noteikts Līgumā un protokolā, kas pievienots Līguma 121. pantam, proti: augsts novērtētas cenu stabilitātes līmenis un šīs stabilitātes ilgtspēja, valsts finanses bez pārmērīga deficīta, vismaz divu gadu dalība valūtas maiņas mehānismā (ERM II), ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, ilgtermiņa procentu likmju pielāgošana, tiesību aktu atbilstība Māstrihtas līgumam attiecībā uz EMS, kā arī neatkarīga centrālā banka;

42.   uzskata, ka Māstrihtas kritēriju ilgtspējas nodrošināšana ir viens no grūtākajiem uzdevumiem, lai varētu pievienoties euro zonai; tomēr uzsver, ka Māstrihtas kritēriji vienlaikus ir svarīgs solis, nodrošinot reformu pasākumu turpināšanos, tostarp apliecinot apņēmību un nodrošinot turpmāko rīcību saistībā ar strukturālajām reformām, ieguldījumiem un ekonomikas politikas saskaņošanu;

43.   atzinīgi vērtē stingrāku un efektīvāku uzraudzību, ko piemēro dalībvalstīm, kuras piedalās ERM II un vēlas pievienoties euro zonai, kā arī šo dalībvalstu ekonomiskai attīstībai; norāda, ka veiksmīgai dalībai ERM II joprojām ir jābūt galvenajam priekšnosacījumam, ne tikai sekundārai prasībai, lai pievienotos euro zonai; tās pašas pievienošanās prasības ir jāpiemēro visām dalībvalstīm, kas vēlas pievienoties euro zonai;

44.   uzskata, ka nākamo gadu galvenais uzdevums ir pastāvīga un sekmīga euro zonas paplašināšana un sakarā ar šīm pārmaiņām ir jāpielāgo gan ECB institucionālie noteikumi, gan lēmumu pieņemšanas process, savukārt, īstenojot rotācijas modeli, ir jāņem vērā dažādu dalībvalstu atšķirīgā ekonomiskā nozīme;

45.   saistībā ar euro zonas paplašināšanos uzsver, ka reālajā ekonomikā ir vēlams augsts konverģences līmenis, lai ierobežotu ar paplašināšanos saistīto slogu gan euro zonai, gan valstīm, kuras vēlas pievienoties; uzskata, ka šajā kontekstā ir jānosaka atvieglojumi tām euro zonas dalībvalstīm, kurās vienotai monetārai politika var būt īpaši kavējoša ietekme;

46.   uzsver, cik svarīgi ir nākamo paplašināšanās kārtu interesēs paredzēt mērķintervences pasākumus, lai atbalstītu tās dalībvalstis ārpus euro zonas, kuras īpaši smagi skārusi pašreizējā finanšu krīze;

Saziņa

47.   uzsver, ka, kaut arī euro zonā līdz šim ir uzturēts augsts cenu stabilitātes līmenis, “inflācijas uztvere” būtiski atšķiras no faktiski zemākiem inflācijas līmeņiem dalībvalstīs pēdējo desmit gadu laikā; tādēļ prasa labāk informēt iedzīvotājus un tiem izskaidrot EMS nozīmi un darbību, jo īpaši attiecībā uz cenu stabilitāti, starptautiskajiem finanšu tirgiem, kā arī euro zonas stabilitātes priekšrocībām starptautisku finanšu krīžu laikā;

48.   uzskata, ka vienotas valūtas ieviešana joprojām ir svarīgākais jautājums Eiropas Savienības saziņā; uzskata, ka ir jāturpina sabiedrībā popularizēt un iedzīvotājiem sīki izskaidrot euro un EMS sniegtās priekšrocības, t. i., cenu stabilitāti, zemas hipotekāro aizdevumu likmes, atvieglotu ceļošanu, aizsardzību pret valūtas maiņas kursa svārstībām un ārējiem satricinājumiem; uzskata, ka īpaša uzmanība jāveltī to Eiropas Savienības iedzīvotāju, patērētāju, mazo un vidēju uzņēmumu (MVU) informēšanai un ziņošanai par norisēm, kuriem nav pietiekamu iespēju uzreiz pielāgoties jaunajām norisēm un grūtībām, ko rada euro ieviešana;

49.   aicina ECB gada pārskatā vai īpašā ziņojumā veikt ikgadēju kvantitatīvu analīzi par priekšrocībām, ko euro ieviešana dod vidusmēra iedzīvotājiem, minot konkrētus piemērus, kā euro izmantošana pozitīvi ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi;

50.   uzskata, ka saziņa ir ļoti svarīga, lai sagatavotu euro ieviešanu dalībvalstīs, kuras gatavojas pievienoties euro zonai; norāda, ka saziņa par euro zonas paplašināšanu ir arī ļoti svarīga visām dalībvalstīm euro zonā;

51.   uzskata, ka Komisijai jāveltī vairāk pūļu, lai palīdzētu jaunajām dalībvalstīm sagatavot iedzīvotājus euro ieviešanai, izvēršot plašu informācijas kampaņu, uzraugot šādu kampaņu gaitu, ja tādas jau notiek, un regulāri ziņojot par pozitīvo pieredzi, īstenojot valsts rīcības plānus euro ieviešanai; uzskata arī, ka pašreizējo pārmaiņu laikā un ņemot vērā turpmāko paplašināšanos un sagatavošanos jaunu dalībvalstu uzņemšanai jaunajām dalībvalstīm ir noderīga arī iepriekšējo pārmaiņu laikā gūtā pozitīvā pieredze un zināšanas;

Euro starptautiskā nozīme un ārējā pārstāvība

52.   atzinīgi vērtē, ka euro tūlīt aiz ASV dolāra strauji kļūst par otru galveno uzkrājumu un darījumu valūtu un euro šobrīd veido jau 25 % no ārvalstu valūtas rezervēm; atzīmē euro kā finanšu valūtas nozīmi īpaši euro zonas kaimiņvalstīs, kā arī to, ka šajās valstīs attiecīgie valūtas maiņas kursi tiek saskaņoti ar euro; atzinīgi vērtē ECB atzinumu, ka euro ieviešana ir pēdējais solis uz strukturētu konverģences procesu Eiropas Savienībā un ka euro ieviešana ir iespējama tikai saskaņā ar EK līgumu;

53.   uzskata, ka EMS politikas darba kārtībā nākamajai desmitgadei kā viens no jautājumiem tiks iekļauts jautājums par problēmām, ko rada Āzijas jaunās tirgus ekonomikas valstis un pašreizējā pasaules finanšu krīze; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz pieaugošo euro nozīmi pasaulē, centieni uzlabot euro zonas valstu ārējo pārstāvību finanšu lietās un monetārajos jautājumos nav nodrošinājuši lielus panākumus; uzsver, ka euro zonā ir jāizstrādā starptautiska stratēģija, kas atbilstu šīs valūtas starptautiskajam statusam;

54.   atgādina, ka visefektīvākais veids, lai euro zonas ietekme būtu līdzvērtīga tās ekonomiskajai nozīmei, ir kopējas nostājas izstrāde un pārstāvības nostiprināšana, nodrošinot vienotu pārstāvību attiecīgās starptautiskās finanšu iestādēs un forumos; mudina euro zonas valstis, cita starpā, paust vienotu nostāju attiecībā uz valūtas maiņas kursa politiku;

55.   uzsver, ka euro kā valsts valūtu izmanto arī ārpus euro zonas; uzskata, ka ir jāanalizē šādas parādības ietekme;

56.   norāda, ka euro nozīme starptautiskajos finanšu tirgos ietver arī saistības un ka monetārās un izaugsmes politikas rezultātiem euro zonā ir globāla ietekme; uzsver pieaugušo euro nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā un pakalpojumos, jo tas stabilizē globālo vidi, veicina finanšu tirgus integrāciju un ir pamats, lai palielinātu tiešos ieguldījumus un uzņēmumu pārrobežu apvienošanos, jo tā ir iespējams būtiski samazināt darījumu izmaksas; aicina veikt pētījumu par globālo nelīdzsvarotību un euro nozīmi, kā arī iespējamiem pielāgošanas scenārijiem, lai labāk sagatavotu Eiropas Savienību pretdarbībai lielākiem ārējiem satricinājumiem;

57.   iesaka īstenot tālejošu sadarbību un raitāku starptautisko dialogu starp svarīgāko valūtu bloku atbildīgajām iestādēm, lai uzlabotu starptautisku krīžu pārvarēšanu un palīdzētu mazināt valūtas aprites sekas uz reālo ekonomiku; piemin kopējo veiksmīgo krīzes vadību nesenās ASV augsta riska kredītu tirgus krīzes sākumā, kā arī tūlīt pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem, kad tika novērsta ASV dolāra kursa tūlītēja krišanās;

58.   atbalsta Komisijas nodomu stiprināt EMS ietekmi starptautiskās finanšu iestādēs ar kopēju ES nostāju, ko pārstāvētu izvēlēti pārstāvji, piemēram, Eurogrupas priekšsēdētājs, Komisija un ECB priekšsēdētājs; norāda, ka praksē Eurogrupas priekšsēdētājam, Komisijai un ECB priekšsēdētājam ir jau atļauts kā novērotājiem piedalīties lielākajā daļā nozīmīgu starptautisku finanšu iestāžu; tomēr prasa labāku Eiropas nostājas koordināciju, lai nākotnē Eiropas kopējo monetāro politiku pārstāvētu tās likumīgie pārstāvji; sagaida, ka tiks pausta euro zonas nostāja par tās galveno partneru valūtas maiņas kursa politiku; aicina Eurogrupas priekšsēdētāju pārstāvēt euro zonu Finanšu stabilitātes forumā (FSF); ierosina izdarīt grozījumus Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) statūtos, lai būtu iespējama ekonomikas bloku un organizāciju pārstāvība;

59.   uzsver, ka ir vajadzīga kopīga Eiropas Savienības pieeja starptautisko finanšu iestāžu reformai, kurā tiktu ņemtas vērā gan grūtības pasaules ekonomikā, gan jaunu ekonomisko lielvaru rašanās;

60.   pauž nožēlu, ka Komisija savā EMU@10 ziņojumā nav sniegusi sīkāku un precīzāku analīzi par euro starptautisko nozīmi; aicina Komisiju sagatavot izsmeļošu ziņojumu par kopējās monetārās politikas ārējo dimensiju un par tās ietekmi uz euro zonas ekonomikas un tirdzniecības rādītājiem;

61.   uzsver, ka atsevišķas Eiropas Savienības partnervalstis īsteno tādu monetāro politiku, kuras mērķis ir novērtēt par zemu savu valūtu, ka šāda prakse negodīgi ietekmē tirdzniecību un ka to var uzskatīt par beztarifu barjeru starptautiskajai tirdzniecībai;

EMS ekonomiskie instrumenti un pārvaldība

62.   uzskata, ka visām attiecīgajām pusēm, t. i., Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eurogrupai un sociālajiem partneriem ES un dalībvalstu līmenī vajadzētu strādāt kopā, lai stiprinātu EMS turpmāko darbu attiecībā uz ekonomisko pārvaldību, pamatojoties uz šādiem ieteikumiem:

| a) | integrētās politikas pamatnostādnēm kā būtiskai Lisabonas stratēģijas sastāvdaļai un centrālajam ekonomiskajam instrumentam vajadzētu līdzsvarotas politiskās pieejas nolūkā turpināt savstarpēji rosinošas reformas nodarbinātības, vides un sociālās drošības jomās; |
| --- | --- |

a)

integrētās politikas pamatnostādnēm kā būtiskai Lisabonas stratēģijas sastāvdaļai un centrālajam ekonomiskajam instrumentam vajadzētu līdzsvarotas politiskās pieejas nolūkā turpināt savstarpēji rosinošas reformas nodarbinātības, vides un sociālās drošības jomās;

| b) | ar integrētajām pamatnostādnēm vajadzētu noteikt vispārēju ietvaru ciešākai ekonomikas politikas koordinācijai, lai saskaņotu valstu reformu programmas (VRP), tomēr ņemot vērā ekonomisko daudzveidību un atšķirīgās valstu tradīcijas; vajadzētu ieviest dalībvalstu parlamentu konsultēšanos par stabilitātes un konverģences programmām, kā arī par VRP; |
| --- | --- |

b)

ar integrētajām pamatnostādnēm vajadzētu noteikt vispārēju ietvaru ciešākai ekonomikas politikas koordinācijai, lai saskaņotu valstu reformu programmas (VRP), tomēr ņemot vērā ekonomisko daudzveidību un atšķirīgās valstu tradīcijas; vajadzētu ieviest dalībvalstu parlamentu konsultēšanos par stabilitātes un konverģences programmām, kā arī par VRP;

| c) | vajadzētu ieviest stingrāku saikni starp integrētajām pamatnostādnēm, īpaši ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP), un stabilitātes un konverģences programmām; stabilitātes un konverģences programmas un VRP varētu tikt iesniegtas vienlaicīgi (katru gadu rudens sākumā) pēc apspriešanas valsts parlamentā; ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs varētu būt iekļauti kopējie budžeta mērķi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu; |
| --- | --- |

c)

vajadzētu ieviest stingrāku saikni starp integrētajām pamatnostādnēm, īpaši ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP), un stabilitātes un konverģences programmām; stabilitātes un konverģences programmas un VRP varētu tikt iesniegtas vienlaicīgi (katru gadu rudens sākumā) pēc apspriešanas valsts parlamentā; ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs varētu būt iekļauti kopējie budžeta mērķi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu;

| d) | lemjot par savu valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli euro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, par naftas barela cenu, par procentu likmēm) un citus parametrus; aicina Komisiju, Eiropas Kopienu Statistikas biroju un dalībvalstis noteikt instrumentus, lai palielinātu dalībvalstu budžetu salīdzināmību no dažādu kategoriju izdevumu viedokļa; |
| --- | --- |

d)

lemjot par savu valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli euro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, par naftas barela cenu, par procentu likmēm) un citus parametrus; aicina Komisiju, Eiropas Kopienu Statistikas biroju un dalībvalstis noteikt instrumentus, lai palielinātu dalībvalstu budžetu salīdzināmību no dažādu kategoriju izdevumu viedokļa;

| e) | pēc iespējas vairāk vajadzētu izmantot formālus ieteikumus euro zonas dalībvalstīm, piemēram, par mērķiem attiecībā uz vidēja termiņa izdevumiem, īpašām strukturālām reformām, investīcijām, valsts finanšu kvalitāti; neierobežojot valsts reformu prioritātes, VRP kontekstā vajadzētu ievērot standartizētāku ziņošanas struktūru; lai uzlabotu ekonomiskās pārvaldības saskaņotību un efektivitāti, integrētajās pamatnostādnēs un VRP vajadzētu pilnībā iekļaut visas saistības, mērķus un standartus; |
| --- | --- |

e)

pēc iespējas vairāk vajadzētu izmantot formālus ieteikumus euro zonas dalībvalstīm, piemēram, par mērķiem attiecībā uz vidēja termiņa izdevumiem, īpašām strukturālām reformām, investīcijām, valsts finanšu kvalitāti; neierobežojot valsts reformu prioritātes, VRP kontekstā vajadzētu ievērot standartizētāku ziņošanas struktūru; lai uzlabotu ekonomiskās pārvaldības saskaņotību un efektivitāti, integrētajās pamatnostādnēs un VRP vajadzētu pilnībā iekļaut visas saistības, mērķus un standartus;

| f) | ekonomiskajā pārvaldībā labvēlīgu ekonomisko apstākļu laikposmos vajadzētu iekļaut ilgtermiņa stratēģiju, lai nodrošinātu, ka valsts parādi nepārsniedz 60 % no IKP, jo tādējādi tiktu samazinātas ar aizņēmumu apkalpošanu saistītās izmaksas un kapitāla izmaksas privātajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

f)

ekonomiskajā pārvaldībā labvēlīgu ekonomisko apstākļu laikposmos vajadzētu iekļaut ilgtermiņa stratēģiju, lai nodrošinātu, ka valsts parādi nepārsniedz 60 % no IKP, jo tādējādi tiktu samazinātas ar aizņēmumu apkalpošanu saistītās izmaksas un kapitāla izmaksas privātajiem ieguldījumiem;

| g) | vajadzētu ieviest saistošu ietvaru, kurā euro zonas dalībvalstis pirms galveno ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanas savstarpēji konsultējas, piemēram, par pasākumiem cīņā pret augstām pārtikas un enerģijas cenām; |
| --- | --- |

g)

vajadzētu ieviest saistošu ietvaru, kurā euro zonas dalībvalstis pirms galveno ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanas savstarpēji konsultējas, piemēram, par pasākumiem cīņā pret augstām pārtikas un enerģijas cenām;

| h) | ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt integrētas “Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijas” formā, pamatojoties uz ekonomikas politikas instrumentiem, jo īpaši, uz Lisabonas stratēģiju, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī uz konverģences un stabilitātes programmām; aicina dalībvalstu valdības Eurogrupas priekšsēdētāja vadībā kopīgi, tajā pašā brīdī un tajā pašā virzienā saskaņotā veidā atbalstīt ekonomisko aktivitāti; |
| --- | --- |

h)

ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt integrētas “Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijas” formā, pamatojoties uz ekonomikas politikas instrumentiem, jo īpaši, uz Lisabonas stratēģiju, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī uz konverģences un stabilitātes programmām; aicina dalībvalstu valdības Eurogrupas priekšsēdētāja vadībā kopīgi, tajā pašā brīdī un tajā pašā virzienā saskaņotā veidā atbalstīt ekonomisko aktivitāti;

| i) | Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijā, kas minēta h) punktā, vajadzētu atzīt jaunas un videi draudzīgas tehnoloģijas iespējas kļūt par vienu no ekonomiskās izaugsmes stūrakmeņiem, vienlaikus īstenojot makroekonomikas politikas pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

i)

Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijā, kas minēta h) punktā, vajadzētu atzīt jaunas un videi draudzīgas tehnoloģijas iespējas kļūt par vienu no ekonomiskās izaugsmes stūrakmeņiem, vienlaikus īstenojot makroekonomikas politikas pasākumu kopumu;

| j) | vajadzētu veicināt inovatīvu uzņēmumu finansēšanu, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, tostarp ar Eiropas Investīciju bankas izveidotā “Eiropas viedās izaugsmes fonda” palīdzību; |
| --- | --- |

j)

vajadzētu veicināt inovatīvu uzņēmumu finansēšanu, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, tostarp ar Eiropas Investīciju bankas izveidotā “Eiropas viedās izaugsmes fonda” palīdzību;

| k) | gada pārskatā par euro zonu vajadzētu piedāvāt praktiskākus instrumentus un novērtējumus, lai varētu uzturēt detalizētāku dialogu starp dažādām ES iestādēm, kas iesaistītas ekonomiskajā pārvaldībā; |
| --- | --- |

k)

gada pārskatā par euro zonu vajadzētu piedāvāt praktiskākus instrumentus un novērtējumus, lai varētu uzturēt detalizētāku dialogu starp dažādām ES iestādēm, kas iesaistītas ekonomiskajā pārvaldībā;

| l) | vajadzētu ieviest Komisijas, Padomes un Parlamenta rīcības kodeksu, kas garantētu attiecīgu sadarbību un pilnīgu visu trīs minēto ES iestāžu iesaistīšanos integrēto pamatnostādņu kā galveno ekonomisko instrumentu turpmākajā īstenošanā; |
| --- | --- |

l)

vajadzētu ieviest Komisijas, Padomes un Parlamenta rīcības kodeksu, kas garantētu attiecīgu sadarbību un pilnīgu visu trīs minēto ES iestāžu iesaistīšanos integrēto pamatnostādņu kā galveno ekonomisko instrumentu turpmākajā īstenošanā;

| m) | ekonomikas politikas koordinācijas institucionālo struktūru vajadzētu stiprināt šādi:






  — | Eurogrupas struktūrām vajadzētu būt izveidotām arī konkurētspējas/rūpniecības, vides, nodarbinātības un izglītības jomā; |
| --- | --- | --- |

m)

ekonomikas politikas koordinācijas institucionālo struktūru vajadzētu stiprināt šādi:

—

Eurogrupas struktūrām vajadzētu būt izveidotām arī konkurētspējas/rūpniecības, vides, nodarbinātības un izglītības jomā;

| — | Eurogrupas rīcībā vajadzētu būt stingrākai institucionālajai struktūrai un lielākam darbinieku skaitam; |
| --- | --- |

—

Eurogrupas rīcībā vajadzētu būt stingrākai institucionālajai struktūrai un lielākam darbinieku skaitam;

| — | Eurogrupas priekšsēdētāja mandātam vajadzētu būt saskaņotam ar integrēto pamatnostādņu ekonomiskajiem cikliem; |
| --- | --- |

—

Eurogrupas priekšsēdētāja mandātam vajadzētu būt saskaņotam ar integrēto pamatnostādņu ekonomiskajiem cikliem;

| — | Ekonomikas politikas komiteju vajadzētu iekļaut Ekonomikas un finanšu komitejā, lai izveidotu vienotu un saskaņotu sagatavošanas grupu Ekonomikas un finanšu padomes un Eurogrupas darbam; |
| --- | --- |

—

Ekonomikas politikas komiteju vajadzētu iekļaut Ekonomikas un finanšu komitejā, lai izveidotu vienotu un saskaņotu sagatavošanas grupu Ekonomikas un finanšu padomes un Eurogrupas darbam;

| — | Parlamenta pārstāvim Eurogrupā un neformālajās Padomes sanāksmēs vajadzētu piešķirt novērotāja statusu; |
| --- | --- |

—

Parlamenta pārstāvim Eurogrupā un neformālajās Padomes sanāksmēs vajadzētu piešķirt novērotāja statusu;

| — | trijotnes, Parlamenta un Komisijas un sanāksmes vajadzētu organizēt četrreiz gadā, nepieciešamības gadījumā pieaicinot Eurogrupu; |
| --- | --- |

—

trijotnes, Parlamenta un Komisijas un sanāksmes vajadzētu organizēt četrreiz gadā, nepieciešamības gadījumā pieaicinot Eurogrupu;

| n) | lai padziļinātu pašreizējo sadarbību un apspriestu turpmākos euro zonas ekonomikas uzdevumus, vismaz reizi ceturksnī, līdzīgi, kā pašlaik tiek rīkots monetārais dialogs starp Parlamentu un ECB, vajadzētu rīkot regulārāku un strukturētāku dialogu par makroekonomikas jautājumiem starp Parlamentu, Komisiju un Eurogrupu; kā arī |
| --- | --- |

n)

lai padziļinātu pašreizējo sadarbību un apspriestu turpmākos euro zonas ekonomikas uzdevumus, vismaz reizi ceturksnī, līdzīgi, kā pašlaik tiek rīkots monetārais dialogs starp Parlamentu un ECB, vajadzētu rīkot regulārāku un strukturētāku dialogu par makroekonomikas jautājumiem starp Parlamentu, Komisiju un Eurogrupu; kā arī

| o) | starp Parlamentu, Eurogrupu, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ir jāizveido aktīvs dialogs, lai spriestu par attiecīgu politikas pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

o)

starp Parlamentu, Eurogrupu, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ir jāizveido aktīvs dialogs, lai spriestu par attiecīgu politikas pasākumu kopumu;

63.   uzskata, ka EMS politikas darba kārtību nākamajai desmitgadei īpaši iezīmēs uzdevumi sakarā ar neseno finanšu tirgus satricinājumu un šā satricinājuma ietekmi uz reālo ekonomiku; šajā kontekstā atzinīgi vērtē, ka dalībvalstis euro zonā ir labāk sagatavotas lieliem satricinājumiem nekā agrāk, jo tiek īstenota kopēja monetārā politika un pēdējos gados ir veiktas attiecīgas reformas; tomēr, lai aktīvāk apkarotu ekonomikas lejupslīdi un augsto inflāciju, aicina:

| a) | rīkoties saskaņoti ES līmenī, pamatojoties uz kopīgu problēmu izpratni un kopīgiem turpmākajiem pasākumiem, pieņemot atsevišķas valstu specifiskās iezīmes, tostarp koordinēt VRP; |
| --- | --- |

a)

rīkoties saskaņoti ES līmenī, pamatojoties uz kopīgu problēmu izpratni un kopīgiem turpmākajiem pasākumiem, pieņemot atsevišķas valstu specifiskās iezīmes, tostarp koordinēt VRP;

| b) | pieņemt vērienīgas un pielāgotas VRP, kā arī apņemīgi tās īstenot, tostarp pārskatīt valsts budžetu, lai reaģētu uz jaunākajām ekonomiskajām prognozēm, pretdarbotos ekonomikas lejupslīdei un veicinātu izaugsmi, vienlaikus izveidojot intensīvu dialogu ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

b)

pieņemt vērienīgas un pielāgotas VRP, kā arī apņemīgi tās īstenot, tostarp pārskatīt valsts budžetu, lai reaģētu uz jaunākajām ekonomiskajām prognozēm, pretdarbotos ekonomikas lejupslīdei un veicinātu izaugsmi, vienlaikus izveidojot intensīvu dialogu ar sociālajiem partneriem;

| c) | veikt pasākumus MVU atbalstam, it īpaši, lai papildinātu neseno Eiropas Investīciju bankas darbību un ar banku sistēmas palīdzību MVU nodrošinātu ilgstošas kredītlīnijas; |
| --- | --- |

c)

veikt pasākumus MVU atbalstam, it īpaši, lai papildinātu neseno Eiropas Investīciju bankas darbību un ar banku sistēmas palīdzību MVU nodrošinātu ilgstošas kredītlīnijas;

| d) | noteikt mērķpasākumus mazaizsargātu grupu pasargāšanai no pašreizējās finanšu krīzes ietekmes; |
| --- | --- |

d)

noteikt mērķpasākumus mazaizsargātu grupu pasargāšanai no pašreizējās finanšu krīzes ietekmes;

| e) | pilnīgi un savlaicīgi īstenot finanšu pakalpojumu ceļvedi, tostarp nodrošinot turpmākos pasākumus un lielāku uzraudzības efektivitāti attiecībā uz pašreizējo finansiālo satricinājumu; |
| --- | --- |

e)

pilnīgi un savlaicīgi īstenot finanšu pakalpojumu ceļvedi, tostarp nodrošinot turpmākos pasākumus un lielāku uzraudzības efektivitāti attiecībā uz pašreizējo finansiālo satricinājumu;

| f) | uzlabot krīžu novēršanas noteikumus, uzlabojot ES noteikumus par likvidāciju un izstrādājot skaidri definētus un vienbalsīgi pieņemamus noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu starp attiecīgām dalībvalstīm pārrobežu finanšu grupu maksātnespējas gadījumos; |
| --- | --- |

f)

uzlabot krīžu novēršanas noteikumus, uzlabojot ES noteikumus par likvidāciju un izstrādājot skaidri definētus un vienbalsīgi pieņemamus noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu starp attiecīgām dalībvalstīm pārrobežu finanšu grupu maksātnespējas gadījumos;

| g) | pilnveidot rīkus, ko izmanto monetārās politikas plānošanai, veicot rūpīgu analīzi par faktoriem, kuri ietekmē finanšu sistēmu stabilitāti un darbību, tostarp attiecībā uz monetārās politikas tālāknodošanu, kredīta un finanšu aktīvu attīstību, jaunu produktu raksturīgajām iezīmēm, kā arī riska un likviditātes koncentrāciju; |
| --- | --- |

g)

pilnveidot rīkus, ko izmanto monetārās politikas plānošanai, veicot rūpīgu analīzi par faktoriem, kuri ietekmē finanšu sistēmu stabilitāti un darbību, tostarp attiecībā uz monetārās politikas tālāknodošanu, kredīta un finanšu aktīvu attīstību, jaunu produktu raksturīgajām iezīmēm, kā arī riska un likviditātes koncentrāciju;

| h) | īstenot proaktīvu Eiropas nostāju starptautiskos forumos, īpaši FSF un SVF, kā arī aktīvi īstenot kopējus politisko lēmumu pieņemšanas procesus; |
| --- | --- |

h)

īstenot proaktīvu Eiropas nostāju starptautiskos forumos, īpaši FSF un SVF, kā arī aktīvi īstenot kopējus politisko lēmumu pieņemšanas procesus;

| i) | formulēt Eiropas Savienības viedokli G8 sanāksmes laikā un apmainīties domām par Eiropas Savienības kā efektīvākas vispasaules ekonomikas lēmumu pieņemšanas iestādes lomu, pielāgojot šo lomu globalizācijas sekām un vairāk dominējošiem pasaules finanšu tirgiem; |
| --- | --- |

i)

formulēt Eiropas Savienības viedokli G8 sanāksmes laikā un apmainīties domām par Eiropas Savienības kā efektīvākas vispasaules ekonomikas lēmumu pieņemšanas iestādes lomu, pielāgojot šo lomu globalizācijas sekām un vairāk dominējošiem pasaules finanšu tirgiem;

| j) | panākt labāku un efektīvāku koordināciju starp Pasaules Tirdzniecības organizāciju un Bretonvudas iestādēm (SVF un Pasaules Bankas grupu), lai cīnītos pret spekulāciju un risinātu smagās krīzes radītās problēmas; |
| --- | --- |

j)

panākt labāku un efektīvāku koordināciju starp Pasaules Tirdzniecības organizāciju un Bretonvudas iestādēm (SVF un Pasaules Bankas grupu), lai cīnītos pret spekulāciju un risinātu smagās krīzes radītās problēmas;

| k) | ņemot vērā monetārās sistēmas pašreizējās nopietnās svārstības, organizēt SVF vadībā pasaules līmeņa monetāro konferenci, lai konsultētos par monetārās politikas jautājumiem; apsvērt arī iespēju ieviest SVF monetāro strīdu izšķiršanas mehānismu; |
| --- | --- |

k)

ņemot vērā monetārās sistēmas pašreizējās nopietnās svārstības, organizēt SVF vadībā pasaules līmeņa monetāro konferenci, lai konsultētos par monetārās politikas jautājumiem; apsvērt arī iespēju ieviest SVF monetāro strīdu izšķiršanas mehānismu;

*

- *

64.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Eurogrupas priekšsēdētājam, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0506.

(2)  OV C 314 E, 21.12.2006., 125. lpp.

(3)  OV C 175 E, 10.7.2008., 569. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0057.

(5)  OV C 282 E, 6.11.2008., 422. lpp.

(6)  OV C 287 E, 29.11.2007., 535. lpp.

(7)  OV C 304 E, 1.12.2005., 132. lpp.

(8)  OV C 74 E, 20.3.2008., 780. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0357.

(10)  OV C 298 E, 8.12.2006., 249. lpp.

(11)  OV C 146 E, 12.6.2008., 251. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0287.

(13)  OV C 291 E, 30.11.2006., 118. lpp.

(14)  OV C 157 E, 6.7.2006., 73. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0425.

(16)  OV C 35, 2.2.1998., 1. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/21

---

Principa par vienlīdzīgu atalgojumu sievietēm un vīriešiem piemērošana

P6_TA(2008)0544

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 192. panta otro ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro ievilkumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 2. panta un 141. panta trešo punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 2. panta un 141. panta trešo punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” (COM(2007)0424),

| — | ņemot vērā 2007. gada februāra ziņojumu “Darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma tiesiskie aspekti”, ko izstrādājis Komisijas juridisko ekspertu tīkls nodarbinātības, sociālo lietu un vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada februāra ziņojumu “Darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma tiesiskie aspekti”, ko izstrādājis Komisijas juridisko ekspertu tīkls nodarbinātības, sociālo lietu un vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Briseles Eiropadomes sanāksmē 2006. gada 23..— 24. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Briseles Eiropadomes sanāksmē 2006. gada 23..— 24. martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kuras pamatā ir EK līguma 141. pants, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kuras pamatā ir EK līguma 141. pants,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1994. gada konvenciju par nepilna darba laika darbu, kas paredz pienākumu valstīm savos publiskā iepirkuma līgumos ietvert klauzulu attiecībā uz vienlīdzīgu darba atalgojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1994. gada konvenciju par nepilna darba laika darbu, kas paredz pienākumu valstīm savos publiskā iepirkuma līgumos ietvert klauzulu attiecībā uz vienlīdzīgu darba atalgojumu,

| — | ņemot vērā ar ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 34/180 pieņemtās Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 34/180 pieņemtās Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 1. marta Eiropas sociālo partneru rīcības programmu dzimumu līdztiesībai un tās nākamos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 1. marta Eiropas sociālo partneru rīcības programmu dzimumu līdztiesībai un tās nākamos ziņojumus,

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (1) un 2008. gada 3. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību — 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006—2010) (1) un 2008. gada 3. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību — 2008 (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0389/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienībā sievietes salīdzinājumā ar vīriešiem nopelna vidēji par 15 % mazāk un līdz 25 % mazāk privātajā sektorā, tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma dalībvalstīs ir no 4 % līdz vairāk nekā 25 % un nav pazīmju, ka tā būtiski samazinās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībā sievietes salīdzinājumā ar vīriešiem nopelna vidēji par 15 % mazāk un līdz 25 % mazāk privātajā sektorā, tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma dalībvalstīs ir no 4 % līdz vairāk nekā 25 % un nav pazīmju, ka tā būtiski samazinās;

| B. | tā kā sievietēm būtu jāstrādā līdz 22.februārim (t. i., 418 kalendāra dienas), lai nopelnītu tikpat cik vīrieši gada laikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā sievietēm būtu jāstrādā līdz 22.februārim (t. i., 418 kalendāra dienas), lai nopelnītu tikpat cik vīrieši gada laikā;

| C. | tā kā vienlīdzīga atalgojuma par tādu pašu darbu un par vienlīdzīga nozīmīguma darbu principa piemērošana ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

C.

tā kā vienlīdzīga atalgojuma par tādu pašu darbu un par vienlīdzīga nozīmīguma darbu principa piemērošana ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību;

| D. | tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām pastāv, uz ko norāda ārkārtīgi lēnais samazinājums (no 17 % 1995. gadā līdz 15 % 2005. gadā), neskatoties uz vairāk nekā 30 gadus spēkā esošu tiesību aktu kopumu, veiktajiem pasākumiem un iztērētājiem resursiem, lai šo atšķirību samazinātu; tā kā ir jāanalizē cēloņi un jāizstrādā pieeja, lai mazinātu šo atšķirību, gan apturētu sieviešu darba tirgus segregāciju, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- |

D.

tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām pastāv, uz ko norāda ārkārtīgi lēnais samazinājums (no 17 % 1995. gadā līdz 15 % 2005. gadā), neskatoties uz vairāk nekā 30 gadus spēkā esošu tiesību aktu kopumu, veiktajiem pasākumiem un iztērētājiem resursiem, lai šo atšķirību samazinātu; tā kā ir jāanalizē cēloņi un jāizstrādā pieeja, lai mazinātu šo atšķirību, gan apturētu sieviešu darba tirgus segregāciju, kas ar to ir saistīta;

| E. | tā kā visās dalībvalstīs sievietēm bieži vien ir labāki rezultāti mācībās, un lielākā daļa no augstākās izglītības ieguvējiem ir sievietes, bet tas nerada salīdzinošu samaksas atšķirību ierobežojumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā visās dalībvalstīs sievietēm bieži vien ir labāki rezultāti mācībās, un lielākā daļa no augstākās izglītības ieguvējiem ir sievietes, bet tas nerada salīdzinošu samaksas atšķirību ierobežojumu;

| F. | tā kā atšķirīgas darba samaksas iemesli ir tieša un netieša diskriminācija, kā arī sociāli un ekonomiski faktori, darba tirgus segregācija un kopējā algu struktūra, un turklāt šīs atšķirības ir saistītas ar daudziem juridiskiem, sociāliem un ekonomiskiem faktoriem, kas sniedzas tālāk par vienkāršu līdzvērtīgas samaksas jautājumu par tādu pašu darbu; |
| --- | --- |

F.

tā kā atšķirīgas darba samaksas iemesli ir tieša un netieša diskriminācija, kā arī sociāli un ekonomiski faktori, darba tirgus segregācija un kopējā algu struktūra, un turklāt šīs atšķirības ir saistītas ar daudziem juridiskiem, sociāliem un ekonomiskiem faktoriem, kas sniedzas tālāk par vienkāršu līdzvērtīgas samaksas jautājumu par tādu pašu darbu;

| G. | tā kā darba samaksas atšķirību nevar skaidrot, tikai pamatojoties uz atšķirību bruto darba samaksā stundā, un tā kā ir arī jāņem vērā tādi elementi kā individuāla atsevišķa piemaksa, profesiju klasifikācija, darba organizācijas modeļi, profesionālā pieredze un darba ražīgums, kas ir jāmēra ne tikai kvantitatīvā izteiksmē (stundās, kuras darbinieks fiziski pavada darba vietā), bet arī kvalitatīvā izteiksmē un saistībā ar saīsināta darba laika, atvaļinājumu un prombūtnes veselības aprūpes dēļ ietekmi uz atalgojuma sistēmu darbību; |
| --- | --- |

G.

tā kā darba samaksas atšķirību nevar skaidrot, tikai pamatojoties uz atšķirību bruto darba samaksā stundā, un tā kā ir arī jāņem vērā tādi elementi kā individuāla atsevišķa piemaksa, profesiju klasifikācija, darba organizācijas modeļi, profesionālā pieredze un darba ražīgums, kas ir jāmēra ne tikai kvantitatīvā izteiksmē (stundās, kuras darbinieks fiziski pavada darba vietā), bet arī kvalitatīvā izteiksmē un saistībā ar saīsināta darba laika, atvaļinājumu un prombūtnes veselības aprūpes dēļ ietekmi uz atalgojuma sistēmu darbību;

| H. | tā kā darba samaksas atšķirību samazināšana bija viens no mērķiem Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, taču šis jautājums netika pienācīgi risināts lielākajā daļā dalībvalstu; |
| --- | --- |

H.

tā kā darba samaksas atšķirību samazināšana bija viens no mērķiem Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, taču šis jautājums netika pienācīgi risināts lielākajā daļā dalībvalstu;

| I. | tā kā uzlabotam ES tiesiskajam regulējumam būtu jāmudina dalībvalstis un sociālie partneri labāk noteikt iemeslus, kāpēc atšķirības darba samaksā nemainās; |
| --- | --- |

I.

tā kā uzlabotam ES tiesiskajam regulējumam būtu jāmudina dalībvalstis un sociālie partneri labāk noteikt iemeslus, kāpēc atšķirības darba samaksā nemainās;

| J. | tā kā profesijām un amatiem, kuros lielākoties strādā sievietes, ir tendence būt zemāk novērtētiem salīdzinājumā ar tiem, kuros lielākoties strādā vīrieši, nepamatojot to ar objektīviem kritērijiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā profesijām un amatiem, kuros lielākoties strādā sievietes, ir tendence būt zemāk novērtētiem salīdzinājumā ar tiem, kuros lielākoties strādā vīrieši, nepamatojot to ar objektīviem kritērijiem;

| K. | tā kā pastāv digitālā plaisa ar dzimumu saistītu iemeslu dēļ, kas izraisa neapstrīdamu ietekmi algu jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā pastāv digitālā plaisa ar dzimumu saistītu iemeslu dēļ, kas izraisa neapstrīdamu ietekmi algu jomā;

| L. | tā kā algu sistēma, kas aprēķina darba atalgojumu, ņemot vērā darba stāžu, nostāda nelabvēlīgākā situācijā sievietes, kurām ir (vairākkārt) jāpārtrauc karjera tādu ārēju faktoru dēļ kā pārtraukumi karjerā, kas saistīti ar bērniem, sieviešu atšķirīga profesionālā izvēle un ierobežots darba laiks, un ilgstoši un strukturāli kavē karjeru; |
| --- | --- |

L.

tā kā algu sistēma, kas aprēķina darba atalgojumu, ņemot vērā darba stāžu, nostāda nelabvēlīgākā situācijā sievietes, kurām ir (vairākkārt) jāpārtrauc karjera tādu ārēju faktoru dēļ kā pārtraukumi karjerā, kas saistīti ar bērniem, sieviešu atšķirīga profesionālā izvēle un ierobežots darba laiks, un ilgstoši un strukturāli kavē karjeru;

| M. | tā kā dati norāda, ka sieviešu iegūtā kvalifikācija un pieredze tiek apmaksāta zemāk nekā vīriešu kvalifikācija un pieredze; tā kā ir jāpiemēro “vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu” jēdziens, ko nedrīkst ietekmēt uz dzimumu balstīti aizspriedumi, un arī ir jāatbrīvojas no tradicionālās sabiedrības lomu piešķiršanas, kas līdz šim būtiski ietekmējušas profesionālo ievirzi un izglītību, turklāt dzemdību vai bērna kopšanas atvaļinājums nedrīkst būt par iemeslu sieviešu diskriminācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

M.

tā kā dati norāda, ka sieviešu iegūtā kvalifikācija un pieredze tiek apmaksāta zemāk nekā vīriešu kvalifikācija un pieredze; tā kā ir jāpiemēro “vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu” jēdziens, ko nedrīkst ietekmēt uz dzimumu balstīti aizspriedumi, un arī ir jāatbrīvojas no tradicionālās sabiedrības lomu piešķiršanas, kas līdz šim būtiski ietekmējušas profesionālo ievirzi un izglītību, turklāt dzemdību vai bērna kopšanas atvaļinājums nedrīkst būt par iemeslu sieviešu diskriminācijai darba tirgū;

| N. | tā kā atalgojuma atšķirības būtiski ietekmē sieviešu sociālo statusu visā viņu darba dzīvē un ārpus tās un tā kā sievietes sniedz ieguldījumu sabiedrībā nevis ar darbu, bet citiem līdzekļiem, piemēram, aprūpējot bērnus un vecāka gadagājuma cilvēkus, sievietēm bieži ir lielāks risks nonākt nabadzībā, un sievietes ir ekonomiski atkarīgākas; |
| --- | --- |

N.

tā kā atalgojuma atšķirības būtiski ietekmē sieviešu sociālo statusu visā viņu darba dzīvē un ārpus tās un tā kā sievietes sniedz ieguldījumu sabiedrībā nevis ar darbu, bet citiem līdzekļiem, piemēram, aprūpējot bērnus un vecāka gadagājuma cilvēkus, sievietēm bieži ir lielāks risks nonākt nabadzībā, un sievietes ir ekonomiski atkarīgākas;

| O. | tā kā ienākumu atšķirības vēl vairāk palielinās to sieviešu vidū, kuras ir imigrantes, invalīdes, pieder minoritātēm un ir nekvalificētas; |
| --- | --- |

O.

tā kā ienākumu atšķirības vēl vairāk palielinās to sieviešu vidū, kuras ir imigrantes, invalīdes, pieder minoritātēm un ir nekvalificētas;

| P. | tā kā ir īpaši būtiski, lai būtu pieejami dati, kas sadalīti pa dzimumiem, un atjaunināts tiesiskais regulējums, kas skata dzimumu līdztiesības aspektu un ļauj ietekmēt samaksas diskriminācijas cēloņus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir īpaši būtiski, lai būtu pieejami dati, kas sadalīti pa dzimumiem, un atjaunināts tiesiskais regulējums, kas skata dzimumu līdztiesības aspektu un ļauj ietekmēt samaksas diskriminācijas cēloņus;

| Q. | tā kā jau izglītības jomā var un ir nepieciešams veikt pasākumus, lai izskaustu ar dzimumu saistītus aizspriedumus sabiedrībā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jau izglītības jomā var un ir nepieciešams veikt pasākumus, lai izskaustu ar dzimumu saistītus aizspriedumus sabiedrībā;

| R. | tā kā tas ir atkārtoti aicinājis Komisiju uzņemties iniciatīvas, tostarp pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai palīdzētu risināt darba samaksas atšķirību jautājumu, novērstu pensionētu personu nonākšanu nabadzībā un nodrošinātu viņiem pienācīgus dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

R.

tā kā tas ir atkārtoti aicinājis Komisiju uzņemties iniciatīvas, tostarp pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai palīdzētu risināt darba samaksas atšķirību jautājumu, novērstu pensionētu personu nonākšanu nabadzībā un nodrošinātu viņiem pienācīgus dzīves apstākļus;

| S. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (3), nosaka, ka vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu princips ir īpaši būtiska un neatņemama aquis communautaire, tostarp Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras attiecībā uz diskrimināciju un dzimumiem sastāvdaļa, un ir nepieciešams turpmāk paredzēt noteikumus, lai īstenotu šo principu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (3), nosaka, ka vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu princips ir īpaši būtiska un neatņemama aquis communautaire, tostarp Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras attiecībā uz diskrimināciju un dzimumiem sastāvdaļa, un ir nepieciešams turpmāk paredzēt noteikumus, lai īstenotu šo principu;

| T. | tā kā dalībvalstu, sociālo partneru un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizāciju īstenotie pasākumi, piemēram, pasākumi, kas ir noteikti iepriekšminētajā 2005. gada 1. marta dzimumu līdztiesības programmā, ļautu patiesi ierobežot atalgojuma atšķirības, efektīvi izmantojot sociālo dialogu; |
| --- | --- |

T.

tā kā dalībvalstu, sociālo partneru un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizāciju īstenotie pasākumi, piemēram, pasākumi, kas ir noteikti iepriekšminētajā 2005. gada 1. marta dzimumu līdztiesības programmā, ļautu patiesi ierobežot atalgojuma atšķirības, efektīvi izmantojot sociālo dialogu;

| U. | tā kā stratēģijas noteikšana, kas palīdzēs novērst atalgojuma atšķirību, horizontālu un vertikālu darba tirgus segregāciju, aizspriedumus attiecībā uz darbu un nozarēm, kurās sievietes parasti dominē, ir nepieciešams tiesisku un citu pasākumu pamats dažādos līmeņos, nošķirot diskrimināciju atalgojuma jomā un atalgojuma atšķirību, kura rodas citu iemeslu dēļ un nav saistīta ar tiešu vai netiešu diskrimināciju, jo, kamēr pirmā ir pakļauta tieši tiesību aktu kopumam, tikmēr otra ir jārisina, izmantojot politikas virzienus ar konkrētiem mērķiem un īpašus pasākumus; |
| --- | --- |

U.

tā kā stratēģijas noteikšana, kas palīdzēs novērst atalgojuma atšķirību, horizontālu un vertikālu darba tirgus segregāciju, aizspriedumus attiecībā uz darbu un nozarēm, kurās sievietes parasti dominē, ir nepieciešams tiesisku un citu pasākumu pamats dažādos līmeņos, nošķirot diskrimināciju atalgojuma jomā un atalgojuma atšķirību, kura rodas citu iemeslu dēļ un nav saistīta ar tiešu vai netiešu diskrimināciju, jo, kamēr pirmā ir pakļauta tieši tiesību aktu kopumam, tikmēr otra ir jārisina, izmantojot politikas virzienus ar konkrētiem mērķiem un īpašus pasākumus;

| V. | tā kā Komisija atbilstīgi iepriekšminētajā 2007. gada 18. jūlija paziņojumā paustajam 2008. gadā analizē ES tiesisko regulējumu attiecībā uz vienlīdzīgu samaksu, un šajā analīzē ir jāiesaista visas attiecīgās puses, tā kā šīs analīzes rezultātiem būtu jābūt pienācīgi publiski pieejamiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisija atbilstīgi iepriekšminētajā 2007. gada 18. jūlija paziņojumā paustajam 2008. gadā analizē ES tiesisko regulējumu attiecībā uz vienlīdzīgu samaksu, un šajā analīzē ir jāiesaista visas attiecīgās puses, tā kā šīs analīzes rezultātiem būtu jābūt pienācīgi publiski pieejamiem;

| W. | tā kā vienlīdzība pensiju jomā starp vīriešiem un sievietēm, tostarp attiecībā uz pensionēšanās vecumu, ir noteikta par mērķi; |
| --- | --- |

W.

tā kā vienlīdzība pensiju jomā starp vīriešiem un sievietēm, tostarp attiecībā uz pensionēšanās vecumu, ir noteikta par mērķi;

| X. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam var būt īpaši būtiska nozīme samaksas atšķirību atkarībā no dzimuma attīstības uzraudzībā un šo atšķirību iemeslu analīzē, kā arī tiesību aktu ietekmes izvērtēšanā, |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam var būt īpaši būtiska nozīme samaksas atšķirību atkarībā no dzimuma attīstības uzraudzībā un šo atšķirību iemeslu analīzē, kā arī tiesību aktu ietekmes izvērtēšanā,

1.   prasa Komisijai līdz 2009. gada 31. decembrim, pamatojoties uz EK līguma 141. pantu, iesniegt Parlamentam tiesību akta priekšlikumu par pašreizējo tiesību aktu pārskatīšanu attiecībā uz vienlīdzīgas samaksas principu vīriešiem un sievietēm (4) saskaņā ar pievienotajiem sīki izstrādātiem ieteikumiem;

2.   apstiprina, ka šajos ieteikumos ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;

3.   uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nebūs finansiālas ietekmes;

4.   ir pārliecināts, ka ir būtiski nodrošināt labāku un ātrāku Direktīvas 2006/54/EK noteikumu ieviešanu attiecībā uz vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijām un sociālo dialogu ar mērķi atrisināt atalgojuma atšķirības, nodrošinot, ka dalībvalstis, sociālie partneri un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijas piemēro tādus pasākumus, kas noteikti iepriekšminētajā 2005. gada 1. marta dzimumu līdztiesības pasākumu programmā, paredzot informācijas un pamatnostādņu izplatīšanu praktiskiem atalgojuma atšķirības risinošiem pasākumiem (īpaši attiecībā uz MVU), kā arī valsts un nozaru koplīgumus,

5.   uzsver, ka, apkarojot sieviešu diskrimināciju, jo īpaši nodarbinātības pieejamības, darba algas, darba apstākļu, profesionālās izaugsmes un arodapmācības jomā, ļoti svarīga nozīme ir kolektīvajām sarunām un sarunām par koplīgumiem;

6.   aicina organizēt Eiropas vienlīdzīga darba atalgojuma dienu (diena, kurā Eiropas sievietes saņem (vidēji) tādu darba algu, kas atbilst (vidēji) vīriešu gada atalgojumam), kam ir jāuzlabo informētība par pastāvošo nevienlīdzību darba algu jomā un jāmudina visi iesaistītie dalībnieki uzņemties iniciatīvas, lai novērstu šo nevienlīdzību;

7.   aicina strādājošo un darba devēju organizācijas kopīgi izstrādāt objektīvus darba novērtējuma instrumentus, lai samazinātu darba samaksas atšķirības starp vīriešiem un sievietēm;

8.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  OV C 301 E, 13.12.2007., 56. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0399.

(3)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(4)  Padomes 1975. gada 10. februāra Direktīva 75/117/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, ievērojot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (OV L 45, 19.2.1975., 19. lpp.), ir iekļauta Direktīvā 2006/54/EK. Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK noteikumiem Direktīva 75/117/EEK ir atcelta no 2009. gada 15. augusta, kas ir arī pēdējais noteiktais termiņš, lai īstenotu šo direktīvu.

---

PIELIKUMS

DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

1. ieteikums: DEFINĪCIJAS

Direktīvā 2006/54/EK ir ietverta vienlīdzīgas samaksas definīcija, atkārtojot Direktīvas 75/117/EEK noteikumus. Lai iegūtu precīzākas kategorijas kā līdzekli, lai risinātu jautājumu par atšķirīgu darba samaksu atkarībā no dzimuma (GPG), ir svarīgi konkrētāk noteikt dažādus jēdzienus:

| — | GPG, kura definīcijai ir jāattiecas ne tikai uz bruto samaksu stundā; |
| --- | --- |

—

GPG, kura definīcijai ir jāattiecas ne tikai uz bruto samaksu stundā;

| — | tiešu diskrimināciju darba samaksas jomā; |
| --- | --- |

—

tiešu diskrimināciju darba samaksas jomā;

| — | netiešu diskrimināciju darba samaksas jomā; |
| --- | --- |

—

netiešu diskrimināciju darba samaksas jomā;

| — | atalgojums, kura definīcijai ir jāattiecas uz jebkādu neto algu, kā arī jebkādām ar darbu saistītām finanšu tiesībām un ieguvumiem natūrā; |
| --- | --- |

—

atalgojums, kura definīcijai ir jāattiecas uz jebkādu neto algu, kā arī jebkādām ar darbu saistītām finanšu tiesībām un ieguvumiem natūrā;

| — | pensiju atšķirības dažādos pensiju sistēmu pīlāros, t. i., tūlītējas apmaksas sistēmās, darba devēju pensijās (kā darba samaksas atšķirību turpinājums pēc aiziešanas pensijā). |
| --- | --- |

—

pensiju atšķirības dažādos pensiju sistēmu pīlāros, t. i., tūlītējas apmaksas sistēmās, darba devēju pensijās (kā darba samaksas atšķirību turpinājums pēc aiziešanas pensijā).

2. ieteikums: SITUĀCIJAS ANALĪZE UN REZULTĀTU PĀRREDZAMĪBA

2.1.   Darba devēju un darba ņēmēju informācijas un informētības trūkums par pašreizējām vai iespējamām samaksas atšķirībām uzņēmumos vājina Līgumā un pašreizējos tiesību aktos ietvertā principa īstenošanu.

2.2.   Atzīstot precīzu statistikas datu trūkumu un zemāka atalgojuma līmeni sievietēm, it īpaši profesijās, kurās tradicionāli strādā sievietes, dalībvalstīm to sociālās politikas virzienos ir pilnībā jāņem vērā darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma un jārisina šis jautājums kā būtiska problēma.

2.3.   Tādēļ ir īpaši būtiski, lai uzņēmumos (t. i., uzņēmumos, kuros ir vismaz 20 darbinieki) būtu obligāti jāveic regulāras revīzijas attiecībā uz samaksu un šo revīziju rezultāti jāpublicē. Šis pienākums ir arī jāattiecina uz informāciju par papildu atalgojumu, kas ir pievienots darba algai.

2.4.   Darba devējiem ir jāsniedz darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem algu statistikas rezultāti, kas sadalīti pēc dzimuma. Šie dati būtu jāapkopo katrā dalībvalstī nozares un valsts līmenī.

2.5.   Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāuzlabo statistikas dati un jāpievieno salīdzināmi dati attiecībā uz atalgojuma atšķirībām par nepilna darba laika darbu un pensiju atšķirībām atkarībā no dzimuma.

2.6.   Šiem statistikas datiem ir jābūt saskaņotiem, salīdzināmiem un pilnīgiem, lai varētu sasniegt mērķi novērst diskriminējošus elementus darba samaksā, un saistītiem ar darba organizāciju un klasifikāciju.

3. ieteikums: DARBA NOVĒRTĒJUMS UN FUNKCIJU KLASIFIKĀCIJA

3.1.   Darba vērtības jēdzienam ir jābalstās uz lietpratību cilvēku attiecībās vai atbildību, piešķirot vērtību darba kvalitātei, lai nodrošinātu iespēju vienlīdzības veicināšanu starp sievietēm un vīriešiem, un tas nedrīkst būt saistīts ar aizspriedumainu pieeju, kas ir pretrunā ar sieviešu interesēm, piemēram, augstāk vērtējot fizisko spēku, nevis lietpratību cilvēku attiecībās vai atbildību. Tādēļ sievietēm sarunās par darba algu ir jāsaņem informācija, palīdzība un/vai apmācība par funkciju klasifikāciju un algas līmeni. Ir jābūt iespējamam prasīt nozarēm un uzņēmumiem novērtēt, vai to funkciju klasifikācijas sistēmās atbilstīgi prasītajam ņem vērā dzimumu aspektu, un attiecīgā gadījumā veikt vajadzīgās korekcijas.

3.2.   Komisijas iniciatīvai ir jāaicina dalībvalstis ieviest tādus darba novērtējumus, kuros ievērots sieviešu un vīriešu līdztiesības princips, mudinot gan darba devējus, gan strādājošos noteikt iespējamu darba samaksas diskrimināciju, kuras pamatā ir uz aizspriedumiem balstīta samaksas līmeņa noteikšana. Joprojām ir svarīgi ievērot valstu tiesību aktus un tradīcijas attiecībā uz korporatīvo attiecību sistēmu. Šādiem darba novērtējuma elementiem un funkciju klasifikācijai būtu arī jābūt pārredzamiem, un tie būtu jāpadara pieejami visām iesaistītajām pusēm, kā arī darba inspekcijām un līdztiesības iestādēm.

3.3.   Dalībvalstīm ir jāveic padziļināts pētījums, visvairāk pievēršoties profesijām, kurās galvenokārt strādā sievietes.

3.4.   Nediskriminējošam darba novērtējumam ir jābalstās uz jaunām personāla klasifikācijas un darba organizācijas sistēmām, darba pieredzi un ražīgumu, ko īpaši novērtētu no kvalitātes viedokļa un izmantotu kā datu un novērtējuma tabulas avotu, lai noteiktu samaksu, pienācīgi ņemot vērā salīdzināmības principu.

4. ieteikums: LĪDZTIESĪBAS IESTĀDES

Līdztiesības un tās efektīvas īstenošanas iestādēm ir jābūt īpašai nozīmei GPG samazināšanā. Līdztiesības iestādēm ir jābūt pilnvarotām uzraudzīt un, ja iespējams, efektīvāk un neatkarīgāk īstenot dzimumu līdztiesības tiesību aktu piemērošanu. Ir jāpārskata Direktīvas 2006/54/EK 20. pants, lai pastiprinātu iestādes pilnvaras:

| — | atbalstot un konsultējot tos, kuri cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā, |
| --- | --- |

—

atbalstot un konsultējot tos, kuri cietuši no diskriminācijas darba samaksas jomā,

| — | veicot neatkarīgus apsekojumus par samaksas atšķirībām, |
| --- | --- |

—

veicot neatkarīgus apsekojumus par samaksas atšķirībām,

| — | publicējot neatkarīgus ziņojumus un sagatavojot ieteikumus par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar diskrimināciju (tiešu un netiešu) darba samaksas jomā, |
| --- | --- |

—

publicējot neatkarīgus ziņojumus un sagatavojot ieteikumus par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar diskrimināciju (tiešu un netiešu) darba samaksas jomā,

| — | izmantojot juridisku varu, lai vērstos tiesā ar prasībām par diskrimināciju darba algas jomā, |
| --- | --- |

—

izmantojot juridisku varu, lai vērstos tiesā ar prasībām par diskrimināciju darba algas jomā,

| — | sniedzot īpašu apmācību sociālajiem partneriem, kā arī advokātiem, tiesas pārstāvjiem un vidutājiem, pamatojoties uz analītisku instrumentu kopumu un pasākumiem ar konkrētiem mērķiem, kuri jāizmanto, sagatavojot līgumus un pārbaudot, vai tiek pareizi piemēroti tiesību akti un politikas virzieni atalgojuma atšķirību ierobežošanai. |
| --- | --- |

—

sniedzot īpašu apmācību sociālajiem partneriem, kā arī advokātiem, tiesas pārstāvjiem un vidutājiem, pamatojoties uz analītisku instrumentu kopumu un pasākumiem ar konkrētiem mērķiem, kuri jāizmanto, sagatavojot līgumus un pārbaudot, vai tiek pareizi piemēroti tiesību akti un politikas virzieni atalgojuma atšķirību ierobežošanai.

5. ieteikums: SOCIĀLAIS DIALOGS

Ir vajadzīga turpmāka koplīgumu, piemērojamo samaksas līmeņu un funkciju klasifikācijas shēmu izvērtēšana, galvenokārt attiecībā uz izturēšanos pret nepilnas slodzes darbu strādājošajiem un citos netipiskos darba režīmos strādājošajiem vai papildu samaksu/bonusiem, tostarp maksājumiem natūrā (ko daudz biežāk piešķir vīriešiem nekā sievietēm). Šiem pasākumiem ir jāattiecas ne tikai uz primārajiem, bet arī sekundārajiem darba apstākļiem un nodarbinātības sociālās aizsardzības sistēmām: atvaļinājumu noteikumiem, pensiju shēmām, dienesta automašīnām, bērnu aprūpi, elastīgu darba laiku utt. Dalībvalstīm, ievērojot savus tiesību aktus, koplīgumus un praksi, ir jāmudina sociālie partneri ieviest dzimumneitrālu funkciju klasifikāciju, ļaujot gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem noteikt iespējamu darba samaksas diskrimināciju, kuras pamatā ir uz aizspriedumiem balstīta samaksas līmeņa noteikšana.

6. ieteikums: DISKRIMINĀCIJAS NOVĒRŠANA

Direktīvas 2006/54/EK 26. pantam par diskriminācijas novēršanu ir jāpievieno īpaša norāde, lai dalībvalstis kopā ar sociālajiem partneriem un līdztiesības iestādēm pieņemtu:

| — | īpašus pasākumus apmācības un amatu vērtēšanas jomā, kas paredzēti profesionālās apmācības un skolu sistēmas vajadzībām, lai nepieļautu un novērstu diskrimināciju apmācībā, klasifikācijā un kompetenču ekonomiskajā novērtēšanā, |
| --- | --- |

—

īpašus pasākumus apmācības un amatu vērtēšanas jomā, kas paredzēti profesionālās apmācības un skolu sistēmas vajadzībām, lai nepieļautu un novērstu diskrimināciju apmācībā, klasifikācijā un kompetenču ekonomiskajā novērtēšanā,

| — | īpašus pasākumus darba dzīves un ģimenes un privātās dzīves apvienošanai, it īpaši bērna aprūpi un cita veida aprūpi, elastīgu darba organizāciju un darba laiku, bērna kopšanas atvaļinājumu mātei un tēvam, vecākiem un ģimenei, paredzot īpašu tēva atvaļinājumu un viņa aizsardzību, kā arī abiem vecākiem apmaksātus atvaļinājumus, |
| --- | --- |

—

īpašus pasākumus darba dzīves un ģimenes un privātās dzīves apvienošanai, it īpaši bērna aprūpi un cita veida aprūpi, elastīgu darba organizāciju un darba laiku, bērna kopšanas atvaļinājumu mātei un tēvam, vecākiem un ģimenei, paredzot īpašu tēva atvaļinājumu un viņa aizsardzību, kā arī abiem vecākiem apmaksātus atvaļinājumus,

| — | noteiktus un pozitīvus pasākumus (saskaņā ar EK Līguma 141. panta 4. punktu), lai novērstu atalgojuma atšķirības un dzimumu segregāciju, kas jāīsteno sociālajiem partneriem un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijām dažādos līmeņos, t. i., gan līgumu, gan nozaru līmenī, piemēram: veicinot samaksas līgumu slēgšanu, lai apkarotu darba samaksas atšķirības, veicot pētījumus par atalgojuma vienlīdzību, nosakot kvalitatīvus un kvantitatīvus mērķus un salīdzinošā novērtējuma sistēmas, apmainoties ar paraugpraksi, |
| --- | --- |

—

noteiktus un pozitīvus pasākumus (saskaņā ar EK Līguma 141. panta 4. punktu), lai novērstu atalgojuma atšķirības un dzimumu segregāciju, kas jāīsteno sociālajiem partneriem un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijām dažādos līmeņos, t. i., gan līgumu, gan nozaru līmenī, piemēram: veicinot samaksas līgumu slēgšanu, lai apkarotu darba samaksas atšķirības, veicot pētījumus par atalgojuma vienlīdzību, nosakot kvalitatīvus un kvantitatīvus mērķus un salīdzinošā novērtējuma sistēmas, apmainoties ar paraugpraksi,

| — | iekļaujot publiskā iepirkuma līgumos klauzulas, kas nosaka dzimumu līdztiesības ievērošanu un atalgojuma vienlīdzību. |
| --- | --- |

—

iekļaujot publiskā iepirkuma līgumos klauzulas, kas nosaka dzimumu līdztiesības ievērošanu un atalgojuma vienlīdzību.

7. ieteikums: INTEGRĒTA PIEEJA DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS ĪSTENOŠANAI

Ir labāk jāintegrē dzimumu perspektīva, pievienojot Direktīvas 2006/54/EK 29. pantam precīzas norādes dalībvalstīm attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes principu darba algu jomā un atalgojuma atšķirību novēršanu starp vīriešiem un sievietēm. Komisijai jābūt gatavai atbalstīt dalībvalstis un iesaistītās puses attiecībā uz konkrētiem pasākumiem atalgojuma atšķirību novēršanai, proti, veicot šādus pasākumus:

| — | izveidojot ziņošanas sistēmas, lai vērtētu sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības, |
| --- | --- |

—

izveidojot ziņošanas sistēmas, lai vērtētu sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības,

| — | izveidojot datu banku, kurā būtu informācija par izmaiņām profesionālās klasifikācijas sistēmās, |
| --- | --- |

—

izveidojot datu banku, kurā būtu informācija par izmaiņām profesionālās klasifikācijas sistēmās,

| — | apkopojot un izplatot darba organizācijas reformas pieredzi, |
| --- | --- |

—

apkopojot un izplatot darba organizācijas reformas pieredzi,

| — | nosakot īpašas pamatnostādnes, lai kontrolētu darba algu atšķirības saistībā ar koplīgumiem, un iekļaujot šos datus vairākās valodās visiem pieejamā interneta vietnē, |
| --- | --- |

—

nosakot īpašas pamatnostādnes, lai kontrolētu darba algu atšķirības saistībā ar koplīgumiem, un iekļaujot šos datus vairākās valodās visiem pieejamā interneta vietnē,

| — | izplatot informāciju un pamatnostādnes par noteiktiem instrumentiem (konkrēti mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām), kas ļautu novērst atalgojuma atšķirības, it īpaši saistībā ar koplīgumiem valstu un nozaru līmenī. |
| --- | --- |

—

izplatot informāciju un pamatnostādnes par noteiktiem instrumentiem (konkrēti mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām), kas ļautu novērst atalgojuma atšķirības, it īpaši saistībā ar koplīgumiem valstu un nozaru līmenī.

8. ieteikums: SANKCIJAS

8.1.   Tiesību akti šajā jomā dažādu iemeslu dēļ ir acīmredzami mazāk efektīvi, un, paturot prātā, ka problēmu kopumā nevar atrisināt vienīgi ar tiesību aktiem, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpastiprina pašreizējie tiesību akti ar atbilstoša veida sankcijām.

8.2.   Ir svarīgi, lai dalībvalstis veiktu pasākumus ar mērķi nodrošināt, ka par vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu principa pārkāpumu tiek piemērotas atbilstīgas sankcijas saskaņā ar spēkā esošajām tiesību normām.

8.3.   Ir atgādināts, ka saskaņā ar Direktīvu 2006/54/EK dalībvalstīm jau ir pienākums sniegt kompensāciju vai atlīdzinājumu (18. pants), ka arī piemērot sankcijas (25. pants), kas ir “efektīvas, samērīgas un atturošas”. Tomēr šie noteikumi ir nepietiekami, lai izvairītos no vienlīdzīgas darba samaksas principa pārkāpumiem. Tālab ir ierosināts veikt pētījumu par tādu sankciju iespējamību, efektivitāti un ietekmi kā:

| — | kompensācija vai atlīdzinājums, kas nebūtu jāierobežo, iepriekš nosakot maksimālo līmeni, |
| --- | --- |

—

kompensācija vai atlīdzinājums, kas nebūtu jāierobežo, iepriekš nosakot maksimālo līmeni,

| — | sodi, kuros ir jāietver kompensācijas maksājums cietušajam, |
| --- | --- |

—

sodi, kuros ir jāietver kompensācijas maksājums cietušajam,

| — | administratīvie sodi (piemēram, ja netiek paziņota, obligāti paziņota vai nav pieejama pa dzimumiem sadalīta algas statistikas analīze un novērtējums (saskaņā ar 2. ieteikumu), ko pieprasa darba inspekcijas vai kompetentās līdztiesības iestādes)), |
| --- | --- |

—

administratīvie sodi (piemēram, ja netiek paziņota, obligāti paziņota vai nav pieejama pa dzimumiem sadalīta algas statistikas analīze un novērtējums (saskaņā ar 2. ieteikumu), ko pieprasa darba inspekcijas vai kompetentās līdztiesības iestādes)),

| — | aizliegums saņemt valsts pabalstus un subsīdijas (tostarp ES finansējumu, ko pārvalda dalībvalstis) un piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās, ko jau paredz Direktīva 2004/17/EK (1) un Direktīva 2004/18/EK (2)attiecībā uz iepirkuma procedūrām, |
| --- | --- |

—

aizliegums saņemt valsts pabalstus un subsīdijas (tostarp ES finansējumu, ko pārvalda dalībvalstis) un piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās, ko jau paredz Direktīva 2004/17/EK (1) un Direktīva 2004/18/EK (2)attiecībā uz iepirkuma procedūrām,

| — | pārkāpēju identitāte, kas ir jāpublisko. |
| --- | --- |

—

pārkāpēju identitāte, kas ir jāpublisko.

9. ieteikums: EIROPAS SAVIENĪBAS NOTEIKUMU UN POLITIKAS RACIONALIZĒŠANA

9.1.   Ir nepieciešami steidzami pasākumi atalgojuma ierobežojumu jomā, jo tie varētu būt saistīti ar nepilna darba laika darbu. Šī situācija liek novērtēt un, iespējams, pārskatīt Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/81/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu — Pielikums: Pamatnolīgums par nepilna darba laika darbu (3), kas paredz vienlīdzīgu izturēšanos pret pilna un nepilna darba laika strādājošiem, kā arī mērķtiecīgākus un efektīvākus pasākumus koplīgumos.

9.2.   Nodarbinātības pamatnostādnēs ir steidzami jāievieš konkrēts mērķis samazināt atalgojuma atšķirības, tostarp attiecībā uz profesionālās apmācības pieejamību un sieviešu kvalifikācijas un prasmju atzīšanu.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

(3)  OV L 14, 20.1.1998., 9. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/28

---

Atbalsts ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiem

P6_TA(2008)0545

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par atbalstu ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiem (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu “Atbalsts ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiem” (COM(2008)0013), kā arī ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentu par ietekmes novērtējumu (SEC(2008)0047), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu “Atbalsts ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosilā kurināmā agrīniem demonstrējumiem” (COM(2008)0013), kā arī ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentu par ietekmes novērtējumu (SEC(2008)0047),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008)0016), kā arī ar to saistīto Komisijas darba dokumentu par ietekmes novērtēšanu (SEC(2008)0052), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008)0016), kā arī ar to saistīto Komisijas darba dokumentu par ietekmes novērtēšanu (SEC(2008)0052),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, kā arī Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu (COM(2008)0018), kā arī Komisijas darba dokumentu par ietekmes novērtēšanu (SEC(2008)0054), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, kā arī Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu (COM(2008)0018), kā arī Komisijas darba dokumentu par ietekmes novērtēšanu (SEC(2008)0054),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 22. novembra paziņojumu “Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns): Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni” (COM(2007)0723) un ar to saistīto Komisijas darba dokumentu par tehnoloģijas kartēšanu (SEC(2007)1510), kā arī par kapacitātes kartēšanu (SEC(2007)1511), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 22. novembra paziņojumu “Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns): Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni” (COM(2007)0723) un ar to saistīto Komisijas darba dokumentu par tehnoloģijas kartēšanu (SEC(2007)1510), kā arī par kapacitātes kartēšanu (SEC(2007)1511),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu “20 un 20 līdz 2020. gadam: Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu “20 un 20 līdz 2020. gadam: Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (COM(2008)0030),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumu “Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumu “Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0418/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar pašreizējām zinātniski tehnoloģiskajām atziņām, lielos apjomos neinvestējot pētniecībā un attīstībā, fosilā kurināmā izmantošana, lai garantētu apgādes drošumu ES būs nepieciešama vēl vairākus gadus; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar pašreizējām zinātniski tehnoloģiskajām atziņām, lielos apjomos neinvestējot pētniecībā un attīstībā, fosilā kurināmā izmantošana, lai garantētu apgādes drošumu ES būs nepieciešama vēl vairākus gadus;

| B. | tā kā ogles ir vienīgais ES rīcībā esošais fosilais enerģijas avots, kas var ierobežot arvien pieaugošo atkarību no naftas un gāzes importa no nedrošām trešām valstīm, un tādējādi tam ir stratēģiska nozīme; |
| --- | --- |

B.

tā kā ogles ir vienīgais ES rīcībā esošais fosilais enerģijas avots, kas var ierobežot arvien pieaugošo atkarību no naftas un gāzes importa no nedrošām trešām valstīm, un tādējādi tam ir stratēģiska nozīme;

| C. | tā kā daudzās dalībvalstīs oglēm ir ļoti liela nozīme dažādu enerģijas veidu starpā, taču ir nepieciešams modernizēt ogļu spēkstacijas un tajās ieguldīt lielus līdzekļus, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzās dalībvalstīs oglēm ir ļoti liela nozīme dažādu enerģijas veidu starpā, taču ir nepieciešams modernizēt ogļu spēkstacijas un tajās ieguldīt lielus līdzekļus, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| D. | tā kā daudzu ES dalībvalstu rīcībā ir diezgan lielas ogļu rezerves, kuras saskaņā ar novērtējumu būs ilgi pieejamas arī vēl nākamajā gadsimtā; |
| --- | --- |

D.

tā kā daudzu ES dalībvalstu rīcībā ir diezgan lielas ogļu rezerves, kuras saskaņā ar novērtējumu būs ilgi pieejamas arī vēl nākamajā gadsimtā;

| E. | tā kā plaša CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju (CCS) izmantošana spēkstacijās, kā arī ilgtermiņā tajās rūpniecības nozarēs, kuras rada lielu daudzumu CO2 izmešu, varētu palīdzēt sasniegt vērienīgos ES mērķus klimata jomā līdz 2020. gadam, tā kā šo tehnoloģiju izmantošana papildina pasākumus energoefektivitātes jomā saistībā ar piegādēm un pieprasījumu, kā arī ar atjaunojamajiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā plaša CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju (CCS) izmantošana spēkstacijās, kā arī ilgtermiņā tajās rūpniecības nozarēs, kuras rada lielu daudzumu CO2 izmešu, varētu palīdzēt sasniegt vērienīgos ES mērķus klimata jomā līdz 2020. gadam, tā kā šo tehnoloģiju izmantošana papildina pasākumus energoefektivitātes jomā saistībā ar piegādēm un pieprasījumu, kā arī ar atjaunojamajiem enerģijas avotiem;

| F. | tā kā enerģijas ražošana daudzās valstīs pasaulē, kuru ekonomika strauji attīstās, ir atkarīga no ogļu izmantošanas un tā kā veiksmīga klimata politika šajos reģionos ir cieši saistīta ar ogļu tādas izmantošanas iespēju, kura samazina emisiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā enerģijas ražošana daudzās valstīs pasaulē, kuru ekonomika strauji attīstās, ir atkarīga no ogļu izmantošanas un tā kā veiksmīga klimata politika šajos reģionos ir cieši saistīta ar ogļu tādas izmantošanas iespēju, kura samazina emisiju;

| G. | tā kā CSS tehnoloģiju izmantošana spēkstacijās sākot ar 2020. gadu būs iespējama tikai tad, ja demonstrējumu projektiem ir jauni un nepieciešami rezultāti tehnoloģiju jomā, kā arī tie uzlabo efektivitāti un tautsaimniecības dzīvotspēju, vienlaikus ievērojot vides saglabāšanas prasības; |
| --- | --- |

G.

tā kā CSS tehnoloģiju izmantošana spēkstacijās sākot ar 2020. gadu būs iespējama tikai tad, ja demonstrējumu projektiem ir jauni un nepieciešami rezultāti tehnoloģiju jomā, kā arī tie uzlabo efektivitāti un tautsaimniecības dzīvotspēju, vienlaikus ievērojot vides saglabāšanas prasības;

| H. | tā kā paraugiekārtu uzstādīšanas novilcināšana rada šaubas par CCS tehnoloģiju izmantošanu spēkstacijās un tādējādi arī par klimata politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā paraugiekārtu uzstādīšanas novilcināšana rada šaubas par CCS tehnoloģiju izmantošanu spēkstacijās un tādējādi arī par klimata politikas mērķu sasniegšanu;

| I. | tā kā pašreiz vēl nav pieņemts tiesiskais regulējums, kas nepieciešams CCS tehnoloģiju izmantošanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreiz vēl nav pieņemts tiesiskais regulējums, kas nepieciešams CCS tehnoloģiju izmantošanai;

| J. | tā kā cik vien iespējams drīz Kopienas tiesību akti jātransponē valstu vai reģionālajos tiesību aktos, kā arī tie jāpapildina ar jauniem priekšlikumiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz transporta infrastruktūru veidošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā cik vien iespējams drīz Kopienas tiesību akti jātransponē valstu vai reģionālajos tiesību aktos, kā arī tie jāpapildina ar jauniem priekšlikumiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz transporta infrastruktūru veidošanu;

| K. | tā kā tiesiskā regulējuma trūkums apgrūtina uzņēmumiem lēmumu pieņemšanu par ieguldījumu izdarīšanu un iespējamajiem investoriem — par darbošanos finanšu tirgos; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesiskā regulējuma trūkums apgrūtina uzņēmumiem lēmumu pieņemšanu par ieguldījumu izdarīšanu un iespējamajiem investoriem — par darbošanos finanšu tirgos;

| L. | tā kā ir jāatbalsta vismaz 12 paraugiekārtu uzstādīšana un tā kā Eiropas līmenī jāizvēlas tādi paraugprojekti, attiecībā uz kuriem varētu sagaidīt, ka tie nodrošinātu vajadzīgās atziņas par konkrētām tehnoloģijām un dažādām transporta un uzglabāšanas iespējām, |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāatbalsta vismaz 12 paraugiekārtu uzstādīšana un tā kā Eiropas līmenī jāizvēlas tādi paraugprojekti, attiecībā uz kuriem varētu sagaidīt, ka tie nodrošinātu vajadzīgās atziņas par konkrētām tehnoloģijām un dažādām transporta un uzglabāšanas iespējām,

1.   uzsver, ka siltumnīcas efektu izraisošo gāzu samazināšanai visā pasaulē ir jābūt ES klimata politikas mērķim;

2.   atgādina klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2005. gada īpašo ziņojumu, kurā (CCS) tiek atzīta par daudzsološu tehnoloģiju straujai siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanai visā pasaulē, kas dotu iespēju līdz 2100. gadam samazināt šīs emisijas līdz pat 55 %;

3.   atzīst to, ka CCS tehnoloģiju pielietošana var sekmēt paredzēto ES mērķu klimata jomā īstenošanu laika posmam pēc 2020. gada; tomēr norāda, ka atbalsts CCS tehnoloģiju izmantošanai papildina tos pasākumus, kas tiek veikti, lai uzlabotu energoefektivitāti un palielinātu atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu;

4.   atgādina par saistībām, kuras Eiropadome uzņēmās 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē, proti, izveidot sistēmu, lai laikā līdz 2015. gadam veicinātu līdz pat 12 tādu demonstrācijām paredzētu spēkstaciju izveidi un darbību, kurās tirgus vajadzībām veic elektroenerģijas ražošanu;

5.   uzsver nepieciešamību rīkot valstīs debates, iesaistot nozares speciālistus, lai sniegtu informāciju par to, cik svarīgi ir ilgtspējīgas enerģijas ražošanas no fosīlā kurināmā agrīnie demonstrējumi;

6.   uzsver viedokli, ka vismaz 12 paraugiekārtu uzstādīšana Eiropas Savienībā ir vajadzīga, lai panāktu CCS tehnoloģiju vēlamo pielietošanu spēkstacijās un drošo CO2 uzglabāšanu, sākot no 2020. gada; uzskata šajā kontekstā, ka CCS tehnoloģiju demonstrējumi līdz 2002. gadam jāatbalsta arī citos industriālos objektos, ja tas ir iespējams; norāda, ka CCS procesu demonstrēšana uztveršanas, transporta un uzglabāšanas posmā jānoskaidro, vai CCS tehnoloģiju izmantošana ir droša, vai tās ir rentabls klimata pārmaiņu problēmas risinājums;

7.   uzskata, ka CCS tehnoloģiju turpmāka attīstīšana un pielietošana rada iespēju vienādā mērā paātrināt apgādes drošuma, klimata aizsardzības un konkurētspējas mērķu īstenošanu;

8.   uzskata, ka saistībā ar lielo fosilā kurināmā nozīmi enerģijas avotu kombinācijā daudzās valstīs visā pasaulē, CCS tehnoloģijas ES papildus pasākumiem, kas tiek veikti energoefektivitātes paaugstināšanai un atjaunojamu energoavotu izmantošanai, varētu sekmēt piegāžu drošumu un vides aizsardzību;

9.   uzsver, ka glabāšanas vietu ilgtermiņa drošībai un noturībai ir jānosaka saistoši un stingri kritēriji;

10.   uzskata, ka uzglabāšana zem jūras gultnes avārijas gadījumā apdraud jūras ekosistēmu;

11.   uzskata, ka Komisijas norādītie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu vēlamos stimulus vismaz 12 paraugiekārtu uzstādīšanai;

12.   aicina Komisiju veikt precīzu visu divpadsmit paraugprojektu individuālu izmaksu novērtējumu attiecībā uz katra projekta finansējumu no privātā un valsts sektora puses;

13.   uzskata, ka nepieciešama tieša finansiāla iesaistīšanās, lai nodrošinātu 12 paraugiekārtu uzstādīšanu;

14.   vērš uzmanību uz to, ka lēmumus par ieguldījumu veikšanu un kapitāla nodrošināšanu paraugiekārtām finanšu tirgos apgrūtina tiesiskā regulējuma trūkums, jo īpaši dalībvalstu un reģionālajā līmenī, kā arī nedrošība attiecībā uz emisijas tirdzniecības sertifikātu cenu turpmākajam izmaiņām;

15.   uzskata, termiņa neievērošanu starp iespējamo atbalstu, kas gūts no emisiju tirdzniecības sākot ar 2013. gadu un nepieciešamo demonstrēšanas objektu plānošanas un uzstādīšanas posmu var pārvarēt, piešķirot finanšu līdzekļus;

16.   šajā sakarā ierosina, pieņemot 7. Pētniecības pamatprogrammu, līdz termiņa vidusposma pārskatam saistībā ar riska dalīšanas finanšu mehānismu rezervē atstātos līdzekļus piesaistīt CCS paraugiekārtām, lai iespējami drīz piešķirtu atbalsta finanšu līdzekļus un, ja iespējams, kā to paredzējusi Komisija, papildināt tos ar citiem finanšu līdzekļiem, sadarbojoties ar EIB;

17.   uzskata turklāt, ka saistībā ar ES emisiju tirdzniecības shēmu (EU ETS) iniciatīvas CCS tehnoloģiju ražošanai saistībā ar ES emisiju tirdzniecības shēmu jāpaplašina, piešķirot kvotas paātrinātai CCS tehnoloģiju ražošanai, sākot ar 2013. gadu to palielinot vismaz par 25 %, taču uzskata arī, ka šādas kvotas jāpiešķir vismaz divu gadus pirms iekārtu uzstādīšanas, lai tās varētu pārdot; uzskata arī, ka jāizskata arī 500 miljonu emisiju tirdzniecības kvotu piešķiršana projektu atbalstam ES; mudina dalībvalstis atbilstīgi ES emisiju tirdzniecības shēmai kvotu izsolēs iegūtos līdzekļus izmantot CCS tehnoloģijām un nepieciešamajai infrastruktūrai;

18.   uzskata, ka ir ārkārtīgi nepieciešams, lai vismaz 12 atbalstāmie paraugiekārtas aptvertu trīs CCS tehnoloģiju iespējamās kombinācijas ar dažādiem enerģijas avotiem un dažādām uzglabāšanas iespējām, un ka vietu izvēlei jānotiek tā, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku ģeogrāfisku izplatību ES;

19.   stingri iesaka iekļaut šajā atlasē spēkstaciju projektus, ar minimālo piedāvāto jaudu 180 MW;

20.   uzskata, ka nekavējoties jānodrošina nepieciešamie priekšnoteikumi transporta un uzglabāšanas atļauju piešķiršanas procedūras īstenošanai valsts un reģionālajā līmenī;

21.   uzskata, ka ES papildus jāiesaistās nepieciešamās transporta infrastruktūras izveidē, un atzīmē šajā sakarībā, ka atļauju izsniegšanas procedūras atsevišķās dalībvalstīs citām transporta infrastruktūrām var ilgt vairākus gadus; šajā sakarā norāda, ka ir svarīgi samazināt šādu procedūru ilgumu, lai līdz 2020. gadam nodrošinātu objektu būvniecību;

22.   uzskata, ka var izmantot struktūrfondu līdzekļus CCS paraugiekārtām kā alternatīvu tikai tad, ja atsevišķos reģionos šie līdzekļi līdz šim nav piesaistīti citiem ilgtermiņa projektiem vai nav iesniegti priekšlikumi šajā jomā, un uzsver, ka samazināsies izpratne par centieniem klimata aizsardzības jomā, ja jāapsver iespēja īstenot klimata aizsardzības pasākumus no līdzekļiem, kurus paredzēts izmantot, lai uzlabotu ekonomisko un sociālo kohēziju;

23.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 20. novembris

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/33

---

Eiropas Ombuda īpašais ziņojums Eiropas Parlamentam, kas sagatavots pēc ieteikuma projekta Eiropas Savienības Padomei sakarā ar sūdzību Nr. 1487/2005/GG

P6_TA(2008)0555

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam, kas sagatavots pēc ieteikuma projekta Eiropas Savienības Padomei sakarā ar sūdzību Nr. 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā EK līguma 195. panta 1. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 195. panta 1. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), un it īpaši tā 3. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), un it īpaši tā 3. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Special Eurobarometer 237. un 243. numurā publicēto informāciju par Eiropas Komisijas pētījumiem attiecībā uz valodu izplatību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Special Eurobarometer 237. un 243. numurā publicēto informāciju par Eiropas Komisijas pētījumiem attiecībā uz valodu izplatību Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda statūtu 3. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka ombuds kopā ar attiecīgo iestādi vai struktūrvienību, cik iespējams, meklē risinājumu, lai novērstu administratīvās kļūmes un sūdzību apmierinātu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda statūtu 3. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka ombuds kopā ar attiecīgo iestādi vai struktūrvienību, cik iespējams, meklē risinājumu, lai novērstu administratīvās kļūmes un sūdzību apmierinātu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 195. panta 2. punkta pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 195. panta 2. punkta pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0395/2008),

| A. | tā kā pārredzamības uzlabošana, daudzvalodības veicināšana un precīzas informācijas sniegšana sabiedrībai ir viens no ES un tās iestāžu prioritārajiem mērķiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā pārredzamības uzlabošana, daudzvalodības veicināšana un precīzas informācijas sniegšana sabiedrībai ir viens no ES un tās iestāžu prioritārajiem mērķiem;

| B. | tā kā viens no demokrātiskas leģitimitātes un pārredzamības vispārējo pamatprincipu svarīgiem priekšnoteikumiem un sastāvdaļām ir vienkāršota piekļuve informācijai visiem ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā viens no demokrātiskas leģitimitātes un pārredzamības vispārējo pamatprincipu svarīgiem priekšnoteikumiem un sastāvdaļām ir vienkāršota piekļuve informācijai visiem ES pilsoņiem;

| C. | cenšoties nodrošināt tiešu piekļuvi informācijai par ES iestāžu darbību visās to struktūrās pēc iespējas vairāk iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

C.

cenšoties nodrošināt tiešu piekļuvi informācijai par ES iestāžu darbību visās to struktūrās pēc iespējas vairāk iedzīvotājiem;

| D. | apzinoties, ka šī vēlme jāsaskaņo ar loģistikas problēmu, ko rada ES oficiālo valodu lielais skaits; |
| --- | --- |

D.

apzinoties, ka šī vēlme jāsaskaņo ar loģistikas problēmu, ko rada ES oficiālo valodu lielais skaits;

| E. | apzinoties, ka internets kļūst par arvien svarīgāku plašsaziņas līdzekli informācijas iegūšanai un tādēļ arī Eiropas Savienībai tas jāizmanto centienos nodrošināt pārredzamību un izplatīt informāciju, |
| --- | --- |

E.

apzinoties, ka internets kļūst par arvien svarīgāku plašsaziņas līdzekli informācijas iegūšanai un tādēļ arī Eiropas Savienībai tas jāizmanto centienos nodrošināt pārredzamību un izplatīt informāciju,

1.   atbalsta Eiropas ombuda secinājumus, saskaņā ar kuriem:

| a) | Padome, tāpat kā jebkura cita ES iestāde, pirmām kārtām pati ir atbildīga par prezidentūras tīmekļa vietnēm un tajās izmantotajām valodām; |
| --- | --- |

a)

Padome, tāpat kā jebkura cita ES iestāde, pirmām kārtām pati ir atbildīga par prezidentūras tīmekļa vietnēm un tajās izmantotajām valodām;

| b) | Padomes parasti tajās izmantotā pieeja nevar būt galēji atšķirīga no ES iestādēs un to struktūrvienībās īstenotās vienotās pieejas; |
| --- | --- |

b)

Padomes parasti tajās izmantotā pieeja nevar būt galēji atšķirīga no ES iestādēs un to struktūrvienībās īstenotās vienotās pieejas;

| c) | informāciju šajās tīmekļa vietnēs ideālā variantā vajadzētu padarīt savlaicīgi pieejamu visās Kopienas oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

c)

informāciju šajās tīmekļa vietnēs ideālā variantā vajadzētu padarīt savlaicīgi pieejamu visās Kopienas oficiālajās valodās;

| d) | ja valodu skaits jāierobežo, izmantojamo valodu izvēle jāpamato ar objektivitātes, saprātīguma, pārredzamības un iespējamības kritērijiem; |
| --- | --- |

d)

ja valodu skaits jāierobežo, izmantojamo valodu izvēle jāpamato ar objektivitātes, saprātīguma, pārredzamības un iespējamības kritērijiem;

| e) | Padomes atteikšanās apsvērt sūdzības iesniedzēja lūgumu pēc būtības ir administratīva kļūme; |
| --- | --- |

e)

Padomes atteikšanās apsvērt sūdzības iesniedzēja lūgumu pēc būtības ir administratīva kļūme;

2.   šajā sakarā ar izbrīnu pieņem zināšanai — Padome neuzskata, ka šā jautājuma izskatīšana būtu tās kompetencē, kaut gan tas attiecas uz visām dalībvalstīm, un tā varētu sniegt ieteikumus visām turpmākajām prezidējošām valstīm;

3.   pauž nožēlu, ka Padome atšķirībā no citām iestādēm, piemēram, Komisijas un Parlamenta, kas ievērojami palielinājušas to valodu skaitu, kurās notiek to saziņa ar iedzīvotājiem, līdz šim ir pilnībā izvairījusies no jautājuma izskatīšanas pēc būtības par to, kādās valodās tiek piedāvātas prezidējošo valstu tīmekļa vietnes;

4.   aicina Padomi visaptveroši pārskatīt jautājumu par prezidējošo valstu publikāciju piedāvāto valodu skaita palielināšanu tīmekļa vietnē, neatkarīgi no tā, kura iestāde ir atbildīga par tīmekļa vietni vai kura iestāde veido to, lai nodrošinātu visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem vienkāršu un tiešu piekļuvi informācijai par to darbībām; aicina Padomi informēt Parlamentu par apspriešanās rezultātiem;

5.   uzsver, ka varbūtējam nepieciešamam piedāvāto valodu skaita samazinājumam jānotiek, ievērojot objektīvus un pietiekami pamatotus kritērijus, kā arī lēmums par to jāpublisko, un privileģējoša attieksme pieļaujama vienīgi pret prezidējošās valsts valodu prezidentūras laikā;

6.   atbalsta ombuda ieteikumu Padomei pārbaudīt sūdzības iesniedzēja lūgumu padarīt Padomes prezidentūras tīmekļa vietnes pieejamas arī vācu valodā;

7.   atzinīgi vērtē to, ka pretēji līdzšinējai prezidentūru praksei, saskaņā ar kuru tīmekļa vietnes bija pieejamas tikai angļu, franču un attiecīgās prezidējošās valsts valodā, Francijas prezidentūra savu oficiālo tīmekļa vietni piedāvā Eiropas Savienības visvairāk lietotajās valodās (angļu, vācu, franču, itāļu un spāņu);

8.   vēršas pie visām turpmākajām prezidējošām valstīm, cerot, tās savas tīmekļa vietnes piedāvās pēc iespējas vairāk valodās un, ierobežojot valodu skaitu, prioritārā secībā izmantos visvairāk izplatītās valodas;

9.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/35

---

Sociālās drošības sistēmas un pensijas

P6_TA(2008)0556

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni — to finansēšana un individualizācijas tendence (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību Eiropas Savienībā (COM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību Eiropas Savienībā (COM(2006)0574),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 99. un 141. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 99. un 141. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, jo īpaši 1990. gada 17. maija spriedumu lietā Douglas Harvey Barber pret Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, jo īpaši 1990. gada 17. maija spriedumu lietā Douglas Harvey Barber pret Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1),

| — | ņemot vērā juridiski saistošo ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1979. gadā, un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā juridiski saistošo ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1979. gadā, un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2 006,—2010.” (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2 006,—2010.” (COM(2006)0092),

| — | ņemot vērā 2008. gada 13. un 14. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 13. un 14. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 17. oktobra paziņojumu par sociālās aizsardzības modernizēšanu, lai panāktu lielāku sociālo taisnīgumu un ekonomisko kohēziju — no darba tirgus atstumtu cilvēku aktīvas sociālās integrācijas pastiprināšanu (COM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 17. oktobra paziņojumu par sociālās aizsardzības modernizēšanu, lai panāktu lielāku sociālo taisnīgumu un ekonomisko kohēziju — no darba tirgus atstumtu cilvēku aktīvas sociālās integrācijas pastiprināšanu (COM(2007)0620),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1952. gada Konvenciju par sociālās drošības minimālajiem standartiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1952. gada Konvenciju par sociālās drošības minimālajiem standartiem,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 11. aprīļa darba dokumentu par Padomes 1980. gada 20. oktobra direktīvas 80/987/EEK 8. panta un saistīto noteikumu īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā, attiecībā uz papildu uzņēmumu vai starpuzņēmumu pensiju shēmām ārpus likumos noteiktajām sociālās drošības sistēmām (SEC(2008)0475), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 11. aprīļa darba dokumentu par Padomes 1980. gada 20. oktobra direktīvas 80/987/EEK 8. panta un saistīto noteikumu īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā, attiecībā uz papildu uzņēmumu vai starpuzņēmumu pensiju shēmām ārpus likumos noteiktajām sociālās drošības sistēmām (SEC(2008)0475),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo partneru ieteikumus 2007. gada 18. oktobra ziņojumā “Eiropas darba tirgus galvenās problēmas — Eiropas sociālo partneru kopīga analīze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo partneru ieteikumus 2007. gada 18. oktobra ziņojumā “Eiropas darba tirgus galvenās problēmas — Eiropas sociālo partneru kopīga analīze”,

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas (COM(2006)0708), un ar to saistīto Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas (COM(2006)0708), un ar to saistīto Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. februāra paziņojumu “Sociālās realitātes analīze — starpposma ziņojums 2007. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei” (COM(2007)0063) un Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par sociālās realitātes analīzi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. februāra paziņojumu “Sociālās realitātes analīze — starpposma ziņojums 2007. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei” (COM(2007)0063) un Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par sociālās realitātes analīzi (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu “Paaudžu solidaritātes veicināšana” (COM(2007)0244) un Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Eiropas demogrāfisko nākotni (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu “Paaudžu solidaritātes veicināšana” (COM(2007)0244) un Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Eiropas demogrāfisko nākotni (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A6-0409/2008),

| A. | tā kā:






  — | sociālo drošību ievieš, reglamentē, pārvalda un finansē (parasti daļēji) valsts, kā arī apdrošinātie kolektīvi ar maksātajiem nodokļiem un iemaksām, un valsts ir atbildīga par savu pilsoņu vajadzību apmierināšanu attiecībā uz sociālo drošību, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā:

—

sociālo drošību ievieš, reglamentē, pārvalda un finansē (parasti daļēji) valsts, kā arī apdrošinātie kolektīvi ar maksātajiem nodokļiem un iemaksām, un valsts ir atbildīga par savu pilsoņu vajadzību apmierināšanu attiecībā uz sociālo drošību,

| — | sociālo drošību raksturo pārskatatbildība un attiecīgas pamatdrošības nodrošināšana visiem pilsoņiem, |
| --- | --- |

—

sociālo drošību raksturo pārskatatbildība un attiecīgas pamatdrošības nodrošināšana visiem pilsoņiem,

| — | sociālā drošība pamatojas uz solidaritātes principu, |
| --- | --- |

—

sociālā drošība pamatojas uz solidaritātes principu,

| — | par sociālo drošību ir runa deviņās iepriekšminētās Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas jomās, |
| --- | --- |

—

par sociālo drošību ir runa deviņās iepriekšminētās Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas jomās,

| — | sociālās drošības mērķis ir nodrošināt pamatdrošību nodarbinātības jomā (apdrošināšana bezdarba gadījumā), ieņēmumu (pensijas izmaksas) un pelnītspējas (veselības apdrošināšanas) jomā; |
| --- | --- |

—

sociālās drošības mērķis ir nodrošināt pamatdrošību nodarbinātības jomā (apdrošināšana bezdarba gadījumā), ieņēmumu (pensijas izmaksas) un pelnītspējas (veselības apdrošināšanas) jomā;

| B. | tā kā līdz 2025. gadam ir gaidāms neliels Eiropas Savienības kopējā iedzīvotāju skaita pieaugums un neliela samazināšanās pēc 2025. gada, iedzīvotāju skaits līdz 2050. gadam mazliet saruks un sabiedrība jūtami novecos; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdz 2025. gadam ir gaidāms neliels Eiropas Savienības kopējā iedzīvotāju skaita pieaugums un neliela samazināšanās pēc 2025. gada, iedzīvotāju skaits līdz 2050. gadam mazliet saruks un sabiedrība jūtami novecos;

| C. | tā kā, saglabājoties imigrācijai pašreizējā līmenī, darbaspēks samazināsies no 227 miljoniem 2005. gadā līdz 183 miljoniem 2050. gadā, nodarbinātības līmenis pieaugs līdz 70 % 2020. gadā, galvenokārt pateicoties lielākai sieviešu nodarbinātībai, kopējais nodarbināto skaits palielināsies par 20 miljoniem līdz 2017. gadam, bet pēc tam samazināsies par 30 miljoniem līdz 2050. gadam, un prognozētā proporcija starp cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem, un cilvēkiem, kas ir darbspējas vecumā, palielināsies no 1:4 2005. gadā līdz 1:2 2050. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā, saglabājoties imigrācijai pašreizējā līmenī, darbaspēks samazināsies no 227 miljoniem 2005. gadā līdz 183 miljoniem 2050. gadā, nodarbinātības līmenis pieaugs līdz 70 % 2020. gadā, galvenokārt pateicoties lielākai sieviešu nodarbinātībai, kopējais nodarbināto skaits palielināsies par 20 miljoniem līdz 2017. gadam, bet pēc tam samazināsies par 30 miljoniem līdz 2050. gadam, un prognozētā proporcija starp cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem, un cilvēkiem, kas ir darbspējas vecumā, palielināsies no 1:4 2005. gadā līdz 1:2 2050. gadā;

| D. | tā kā, palielinot vispārējo pensionēšanās vecumu atbilstoši vispārējai tendencei par lielāku sagaidāmo dzīves ilgumu, nepietiekami tiek ņemts vērā fakts, ka joprojām ir daudzas nozares, kurās darbinieku sagaidāmais dzīves ilgums ir daudz mazāks; |
| --- | --- |

D.

tā kā, palielinot vispārējo pensionēšanās vecumu atbilstoši vispārējai tendencei par lielāku sagaidāmo dzīves ilgumu, nepietiekami tiek ņemts vērā fakts, ka joprojām ir daudzas nozares, kurās darbinieku sagaidāmais dzīves ilgums ir daudz mazāks;

| E. | tā kā sociālie partneri kopumā un tajās rūpniecības nozarēs, kurās darbinieku sagaidāmais dzīves ilgums ir mazāks par vidējo rādītāju, ir sevišķi atbildīgi attiecībā uz darbinieku pieņemšanu un atlaišanu, un tiem var būt svarīga atbalstoša nozīme, lai nodrošinātu efektīvu personāla politiku, ņemot vērā vecumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā sociālie partneri kopumā un tajās rūpniecības nozarēs, kurās darbinieku sagaidāmais dzīves ilgums ir mazāks par vidējo rādītāju, ir sevišķi atbildīgi attiecībā uz darbinieku pieņemšanu un atlaišanu, un tiem var būt svarīga atbalstoša nozīme, lai nodrošinātu efektīvu personāla politiku, ņemot vērā vecumu;

| F. | tā kā sakarā ar zemāku bezdarbnieku proporciju izdevumi bezdarbnieku pabalstiem līdz 2050. gadam samazināsies par aptuveni 0,6 procentu punktiem no IKP un šī samazināšanās ir ļoti niecīga un nekompensē lielākus izdevumus citās nozarēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā sakarā ar zemāku bezdarbnieku proporciju izdevumi bezdarbnieku pabalstiem līdz 2050. gadam samazināsies par aptuveni 0,6 procentu punktiem no IKP un šī samazināšanās ir ļoti niecīga un nekompensē lielākus izdevumus citās nozarēs;

| G. | tā kā Eiropas Savienība tērē 27,2 % no IKP sociālajai aizsardzībai (2008. gadā), lielāko daļu no tā novirzot vecuma pabalstiem un pensijām (46 %); |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienība tērē 27,2 % no IKP sociālajai aizsardzībai (2008. gadā), lielāko daļu no tā novirzot vecuma pabalstiem un pensijām (46 %);

| H. | tā kā sociālās drošības jautājumu nedrīkst skatīt tikai kā izmaksu lietderības aprēķinu, bet gan kā sabiedrības līgumu, kā pilsoņu un valsts tiesību un pienākumu kopsakarību, un šis jautājums tā arī jāskata; tā kā tomēr nekādā gadījumā nedrīkst atstāt bez ievērības sociālās drošības budžeta aspektu; |
| --- | --- |

H.

tā kā sociālās drošības jautājumu nedrīkst skatīt tikai kā izmaksu lietderības aprēķinu, bet gan kā sabiedrības līgumu, kā pilsoņu un valsts tiesību un pienākumu kopsakarību, un šis jautājums tā arī jāskata; tā kā tomēr nekādā gadījumā nedrīkst atstāt bez ievērības sociālās drošības budžeta aspektu;

| I. | tā kā ir paredzams, ka, pieturoties pie pašreizējās politikas, sabiedrības novecošanās fakts līdz 2050. gadam vairumā dalībvalstu palielinās valsts izdevumus īpaši pensijām, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, sasniedzot lielākos izdevumus laikā no 2020. gada līdz 2040. gadam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir paredzams, ka, pieturoties pie pašreizējās politikas, sabiedrības novecošanās fakts līdz 2050. gadam vairumā dalībvalstu palielinās valsts izdevumus īpaši pensijām, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, sasniedzot lielākos izdevumus laikā no 2020. gada līdz 2040. gadam;

| J. | tā kā Lisabonas stratēģijas mērķi attiecībā uz sieviešu, jauniešu un vecu cilvēku nodarbinātību, kā arī Barselonas mērķi attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski pensiju sistēmu dzīvotspējai; |
| --- | --- |

J.

tā kā Lisabonas stratēģijas mērķi attiecībā uz sieviešu, jauniešu un vecu cilvēku nodarbinātību, kā arī Barselonas mērķi attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski pensiju sistēmu dzīvotspējai;

| K. | tā kā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķos, jo īpaši 3. mērķī, ir paredzēts dzimumu līdztiesības princips; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķos, jo īpaši 3. mērķī, ir paredzēts dzimumu līdztiesības princips;

| L. | tā kā kopumā vērojama tendence, ka sieviešu nodarbinātība ir nevienmērīgāka, tai raksturīgs lēnāks atalgojuma pieaugums, turpretim vīriešu nodarbinātība ir ilgstošāka un tai raksturīgs pastāvīgāks atalgojuma pieaugums, kas rada atšķirības iemaksu ziņā pensiju sistēmā, kā arī paaugstinātu nabadzības risku sievietēm, kas ir arī ilgtermiņa risks, ņemot vērā, ka sieviešu paredzamais mūža ilgums ir garāks, |
| --- | --- |

L.

tā kā kopumā vērojama tendence, ka sieviešu nodarbinātība ir nevienmērīgāka, tai raksturīgs lēnāks atalgojuma pieaugums, turpretim vīriešu nodarbinātība ir ilgstošāka un tai raksturīgs pastāvīgāks atalgojuma pieaugums, kas rada atšķirības iemaksu ziņā pensiju sistēmā, kā arī paaugstinātu nabadzības risku sievietēm, kas ir arī ilgtermiņa risks, ņemot vērā, ka sieviešu paredzamais mūža ilgums ir garāks,

Vispārēji apsvērumi

1.   sakarā ar Lisabonas stratēģiju un vajadzību nosegt sociālos riskus, nodrošināt sociālās drošības un pensiju sistēmu ilgtspēju, kā arī uzturēt galvenos Eiropas sociālos modeļus mudina dalībvalstis panākt lielāku progresu attiecībā uz izdevumu līdzsvarošanu sociālajā jomā un sociālo aktivizēšanu, iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku kvalitatīvās, drošās un obligātās sociālās apdrošināšanas darbavietās, veicinot izaugsmi un darbavietu radīšanu, kā arī pieeju darbavietām, pamatojoties uz lielāku tirgus pārredzamību, modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas (piemēram, pabalstu piešķiršanas kārtību un fondēšanas mehānismus) un palielināt ieguldījumus cilvēku kapitālā, veicinot pētniecību, attīstību, inovācijas un labāku izglītību un arodapmācību kontekstā ar mūžizglītību visiem iedzīvotājiem;

2.   aicina Komisiju cieši uzraudzīt sociālās drošības un pensiju sistēmas reformas dalībvalstīs, salīdzinot ietekmi, kāda tām līdz šim bijusi uz sieviešu nodarbinātības stāvokli, un pievēršot uzmanību labākajai praksei, jo īpaši dzimumu diskriminācijas samazināšanai saistībā ar atalgojumu, kā arī profesionālo un ģimenes saistību apvienošanai;

3.   uzsver, ka demogrāfisko izmaiņu rezultātā mainīsies ekonomiskās izaugsmes avoti un ka darba ražīguma pieaugums un tehnoloģiskās inovācijas būs ekonomiskās izaugsmes avoti; atzīst, ka augstāka ražīguma līmeņa saglabāšanai būs nepieciešams ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecībā un attīstībā, kā arī labākās pārvaldības metodēs, kur augsta prioritāte ir tehnoloģisko un sociālo inovāciju sinerģijai;

4.   pašreizējo demogrāfisko, ekonomisko un sociālo tendenču, kā arī paaudžu un sociālo grupu konfliktu novēršanas kontekstā uzsver, ka ir svarīgi rast jaunas izdevumu un pabalstu sadalīšanas metodes, kas nodrošinātu to efektīvu un vienlīdzīgu sadali starp mazāko ekonomiski aktīvo un lielāko ekonomiski neaktīvo iedzīvotāju daļu; Eiropas un dalībvalstu līmenī ir jāuztur līdzsvars starp sociālās drošības sistēmu un pensiju ekonomisko dzīvotspēju un sociālo risku nosegšanu;

5.   atgādina, ka ekonomiski dzīvotspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas veicināšanai Kopienas darba tiesībām ir jāsekmē beztermiņa darba līgumu noslēgšana kā galvenais nodarbinātības veids, saskaņā ar kuru nodrošina atbilstošu sociālo un veselības aizsardzību un pamattiesību ievērošanu; tomēr atzīst, ka ir jāaizsargā to darbinieku tiesības, kuri strādā pēc citiem darba modeļiem, ieskaitot tiesības uz pensiju, kas ļauj pensionāram dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;

6.   atgādina, ka Eiropas sociālo modeļu pamatā ir solidaritātes princips starp paaudzēm un sociālajām grupām un ka tos galvenokārt finansē no ieņēmumiem, kas saistīti ar nodarbinātību, piemēram, nodarbināto un darba devēju iemaksām, kā arī darbaspēka aplikšanas ar nodokli; tomēr norāda, ka iedzīvotāju novecošana ļoti iespaido aktīvo darbaspēku un demogrāfisko pārmaiņu risināšanai ir jābūt politiskai prioritātei; uzsver, ka demogrāfiskās pārmaiņas pretējā gadījumā varētu pakļaut briesmām solidaritātes principu un Eiropas sociālos modeļus; tādēļ uzsver arī, ka ir svarīgi nostiprināt solidaritātes principu, tostarp taisnīgu finansiālu kompensāciju;

7.   atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 141. pantu var veikt pasākumus, lai aktīvi veicinātu atalgojuma vienlīdzību, un ka Kopienas tiesu praksē sociālās drošības iemaksas tiek uzskatītas par atalgojuma daļu;

8.   norāda, ka saskaņā ar aplēsēm demogrāfisko pārmaiņu rezultātā līdz 2030. gadam ekonomiski aktīvo un neaktīvo cilvēku attiecība būs 2:1; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt politiskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji, no kuriem daudzi bijuši spiesti izstāties no darba tirgus aprūpes pienākumu dēļ, nenonāk neizdevīgā situācijā sakarā ar nedrošību attiecībā uz pensiju;

9.   atgādina, ka individualizācijas tendence veicina otrā un trešā pīlāra modernizāciju, neskarot pirmo, sociālās drošības sistēmu pīlāru; tas veicina, ka cilvēkiem, īpaši sievietēm un citām mazāk aizsargātām grupām, ir lielāka izvēles brīvība, ļauj tiem kļūt neatkarīgākiem un uzkrāt pašiem savas papildu pensijas tiesības;

10.   aicina Komisiju veikt padziļinātus pētījumus par to, kā sociālo tiesību individualizācija ietekmē vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem;

11.   uzskata, ka vīriešu un sieviešu līdztiesībai ir jābūt vienai no sociālās drošības un pensiju sistēmas reformas mērķiem, vienlaikus uzsverot, ka nevienlīdzība šajās sistēmās ir būtībā netieša un to izraisa pastāvīgā nevienlīdzība darba tirgū, atalgojuma un karjeras perspektīvu jomā, kā arī nevienlīdzība attiecībā uz ģimenes un mājsaimniecības pienākumu sadali, un tāpēc to var novērst tikai ar vispārēju pasākumu palīdzību;

12.   aicina Komisiju un dalībvalstis celt informētības līmeni starp (jauniešiem) pieaugušajiem par savlaicīgas pensiju uzkrāšanas svarīgumu;

Darbaspēks

13.   uzskata, ka, saglabājoties pašreizējai situācijai, darbaspēka samazināšanās novedīs pie kopējā nostrādāto darba stundu skaita samazināšanās; uzskata, ka šīs tendences mazināšanai varētu veikt pasākumus, lai samazinātu bezdarba līmeni un palielinātu pieņemšanu darbā (kopā ar apmācību un pārkvalificēšanos) arī cilvēkiem ar augstu darba potenciālu, piemēram, invalīdiem, sievietēm un veciem cilvēkiem; uzsver nepieciešamību veicināt elastīgu pensionēšanos uz brīvprātības pamata, nomainīt darba metožu organizāciju un saprātīgi izmantot jaunās tehnoloģijas; uzsver, ka, lai samazinātu to cilvēku skaitu, kuri pēc pašu velēšanās strādā nepilnu slodzi, ir jāuzlabo palīgdienesti un dienesti bērnu un ģimenes apgādājamo aprūpei;

14.   atgādina, ka augsts nodarbinātības līmenis ir visnotaļ atkarīgs no visu grupu aktivitātes un jo īpaši no to grupu aktivitātes, kas izslēgtas no darba tirgus; tādēļ uzsver, ka ir jācīnās pret diskrimināciju darba tirgū un jāpiedāvā darbavietas neaktīvam darbaspēkam; uzsver arī, ka ir jānodrošina saprātīga izmitināšana, lai veicinātu invalīdu un personu ar smagām veselības problēmām nodarbinātību, un jānodrošina invalīdu un garīgi slimu personu piekļuve darba vietām;

15.   šajā ziņā uzsver, ka ir nepieciešama aktīva sieviešu, jauniešu un vecu cilvēku nodarbinātības politika, lai ar tās palīdzību efektīvi izmantotu darbaspēku un uzņēmējdarbības potenciālu, kā arī cita starpā nodrošinātu, ka iemaksas pensiju sistēmās dod pensionāriem tiesības uz pienācīgu pensiju;

16.   uzsver nepieciešamību apsvērt valsts līmenī likumā paredzētā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu; uzskata, ka ir jāveicina, lai darbinieki neatkarīgi no atšķirīgiem pensionēšanās vecumiem dalībvalstīs ir nodarbināti pēc pašu vēlēšanās un kamēr apstākļi to atļauj, līdz noteiktajam pensionēšanās vecumam vai ilgāk;

17.   aicina sociālos partnerus cita starpā, izmantojot pieredzi, kas gūta dažādās nozarēs, apspriest nozarēm pielāgotus pasākumus attiecībā uz veciem darbiniekiem kopumā un jo īpaši attiecībā uz personāla politiku, kas ņem vērā vecumu;

18.   aicina dalībvalstis radīt finansiālus un sociālus stimulus, lai veicinātu darbinieku vēlmi turpināt darbu pēc savas vēlēšanās arī pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas;

19.   aicina dalībvalstis īstenot aktīvu politiku, lai uzlabotu perspektīvas drošiem darba apstākļiem, lai samazinātu risku noteiktās profesijās un novērstu lielas kvalificētu darbinieku daļas priekšlaicīgu pensionēšanos;

20.   atgādina, ka jebkāda proaktīva ekonomiskās migrācijas politika, kas īpaši attiecas uz iespējamiem migrantiem darba spējīgajā vecumā un piedāvā atvieglotu imigrāciju kvalificētam darbaspēkam, ir jāpapildina ar migrantu labāku integrāciju darba tirgū un sabiedrībā kopumā; uzsver, ka pastiprināti centieni palielināt imigrāciju varētu novest pie intelektuālā darbaspēka aizplūšanas no izcelsmes valstīm, kam varētu būt negatīva ietekme uz šo valstu ekonomisko un sociālo attīstību un kas varētu izraisīt jaunus nekontrolētas migrācijas viļņus;

21.   atzīst, ka ir jārunā arī par “intelektuālā potenciāla izniekošanu” gan no visas ekonomikas, gan no konkrēto privātpersonu viedokļa, kad kvalificētus migrējošos darbiniekus izmanto, lai aizpildītu darbavietas, kur prasības pēc kvalifikācijas ir zemākas; uzsver, ka migrējošajiem darbiniekiem ir jābūt iespējai gūt labumu no savām iemaksām pensiju sistēmās;

22.   aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Savienības pilsoņi, kuri strādā un dzīvo kādā citā dalībvalstī, pilnībā vai daļēji nezaudē savas sociālās drošības tiesības;

23.   uzskata, ka imigrācijas ilgtermiņa ietekme uz iedzīvotāju novecošanos nav prognozējama, jo šis process ir atkarīgs no migrācijas plūsmām, jaunu ģimeņu veidošanās, kā arī imigrantu dzimstības koeficienta; uzskata, ka imigranti var veicināt līdzsvarotākas sociālās apdrošināšanas sistēmas izveidi, ja viņi tiek legāli nodarbināti un līdz ar to dod ieguldījumu tās finansēšanā;

Pensijas

24.   vērš uzmanību uz pašreizējo diskrimināciju pret visām mazāk aizsargātajām grupām attiecībā uz piekļuvi un nosacījumiem darba tirgū (jo īpaši darbiniekiem, kuru darbavietās sociālās drošības iemaksas nav obligātas), kā rezultātā ir zemāks nodarbinātības līmenis, zemākas algas, kā arī šīm grupām ir mazāk iespēju uzkrāt pienācīgas pensijas; uzstāj, ka visiem ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas, tādējādi nodrošinot augstāku nodarbinātības līmeni, vienādu atalgojumu un pienācīgas pensijas tiesības;

25.   norāda uz faktu, ka valsts pensiju sistēmas stiprina sociālo solidaritāti, par tām ir atbildīgas dalībvalstis un šo sistēmu aizsardzībai ir jābūt politiskai prioritātei; uzskata, ka lielāka valsts fondēto pensiju alternatīvu, piemēram, papildu shēmu izmantošana, varētu būt dzīvotspējīga alternatīva; norāda, ka privātajās pensijās varētu iekļaut darba devēju vai kolektīvo organizāciju un apvienību papildu pensiju shēmas, kā arī individuālās papildu pensijas, kas pamatojas uz uzkrājumiem; uzsver, ka privāto pensiju pastāvēšana varētu palielināt vajadzību pēc attiecīgas privāto pensiju fondu reglamentēšanas, šādu pensiju pārnesamības un šo alternatīvu reklāmas un nepārtrauktas modernizācijas (ieskaitot lielāku elastību); uzskata šajā sakarībā, ka ir jāņem vērā risks, ka sievietes pašreizējās valsts pensiju sistēmas kontekstā var zaudēt apdrošināšanu, ja šo sistēmu nomaina ar privātiem noteikumiem, bet šo risku var mazināt, kreditējot tiesības uz pensiju, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu, kā arī darba pārtraukumus personīgu iemeslu dēļ;

26.   aicina dalībvalstis ņemt nopietni vērā nepieciešamību pārveidot tradicionālās pensiju sistēmas, kas pamatojas uz sistemātiskiem riska novērtējumiem un pieņēmumu par tipisku, standarta dzīves gājumu, un pielāgot sociālās drošības sistēmu sakarā ar pensiju sistēmas reformām, jo pieņemtais standarta dzīves gājums strauji mainās un tā sauktās “sadrumstalotās biogrāfijas” kļūst arvien ierastākas; tas varētu novest pie jauna pieaugošas nenoteiktības sociālā riska privātpersonām un mazāk aizsargātajām grupām, īpaši imigrantiem, mazkvalificētiem darbiniekiem, vientuļiem vecākiem un tiem, kuriem nepieciešama cita veida aprūpe; uzsver, ka tas var izraisīt priekšlaicīgu darba tirgus pamešanu vai samazināt dalību šajā tirgū; norāda, ka pensiju sistēmu pārveide ir nepieciešama arī elastīga darba tirgus izveidei;

27.   norāda, ka ilgtspējīga pensiju sistēma ir jāpielāgo demokrātiskiem un ekonomiskiem uzdevumiem, un uzsver, ka trīs pīlāru struktūra ir izsvērts risinājums, ja vien šī struktūra ir plaši pieejama; iesaka papildināt valsts noteiktās pensijas (pirmais pīlārs) ar kolektīvi fondētām darba devēju pensiju sistēmām (otrais pīlārs) un atsevišķiem papildproduktiem no trešā pīlāra; uzsver, ka liela nozīme ir kolektīvi fondēto pensiju sistēmām, kas apvieno solidaritāti ar nereti lielo peļņu sakarā ar apjomu, ilglaicīgām un piesardzīgām, bet arī ienesīgām ieguldījumu stratēģijām; aicina Komisiju sākt gatavot atbilstošu un īstenojamu ietvaru Viseiropas pensiju produktu reglamentēšanai un pārraudzībai; uzsver, ka iekšējs tirgus darba devēju un trešā pīlāra pensijām ļautu privātpersonām izmantot noteikumus par darba devēju pensiju pārvedamību, veicinātu konkurenci un samazinātu pensijas uzkrājumu izmaksas;

28.   konstatē, ka sakarā ar kultūras paražām un sociālajām normām, kā arī sakarā ar bērnu aprūpes iestāžu un citu aprūpes iestāžu (ilgtermiņa aprūpes iestāžu) trūkumu vai slikto kvalitāti par bērniem pārsvarā brīvprātīgi vai apstākļu spiestas rūpējas sievietes, kā arī vecāka gadagājuma, slimi ģimenes locekļi vai invalīdi; uzsver nepieciešamību pēc kompensācijas sievietēm un viņu profesijām, kā arī nodrošināt viņām reālas izvēles iespējas attiecībā uz bērniem un aprūpes pienākumiem, nebaidoties no finansiāliem zaudējumiem vai iespējamā kaitējuma profesionālajai izaugsmei; atzinīgi vērtē dalībvalstu pasākumus šīs situācijas profilaksei un kompensēšanai, piemēram, kreditējot bērna un ģimenes aprūpes laiku ar likumu noteiktajā pensijas apdrošināšanā;

29.   aicina dalībvalstis, sociālos partnerus un sieviešu organizāciju pārstāvjus pievērst ciešu uzmanību iespējamajai vai esošajai pensiju sistēmu reformu uz ietekmei uz sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī nodrošināt koriģējošus pasākumus līdztiesības garantēšanai;

30.   pieprasa, lai Komisija un dalībvalstis nekavējoties veiktu pasākumus, kas aizliedz tiešo diskrimināciju darba devēju pensiju sistēmās, tostarp maksājumu un ar aktuārajiem faktoriem saistīto iemaksu līmeņa samazināšanu, pamatojoties uz dzimumu;

31.   atgādina Eiropas Parlamenta 1997. gada 21. februāra rezolūciju par pašnodarbinātajiem darba ņēmējiem palīdzošo dzīvesbiedru situāciju (5), kurā cita starpā prasīts veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka palīdzību saņemošās personas obligātā kārtā veic iemaksas savu partneru pensijas apdrošināšanas sistēmā;

32.   piemin Eiropas Parlamenta 2008. gada 12. marta rezolūciju par sieviešu stāvokli ES lauku apvidos (6), kas atkārtoti aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām iesniegt grozījumu priekšlikumu 1986. gada 11. decembra Direktīvai 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (7), nodrošinot neatkarīgas sociālās un pensiju tiesības sievietēm, kuras palīdz lauku saimniecībās;

33.   atgādina Eiropas Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (8) un uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt pārredzamu un elastīgu Eiropas sociālās drošības un pensiju tirgu, samazinot fiskālās barjeras un šķēršļus, kas kavē pārnest pensijas tiesības no vienas dalībvalsts uz citu; pauž viedokli, ka iekšējā pensiju tirgus izveidei ir vajadzīgs Eiropas ietvars, kas reglamentētu pensijas produktus;

34.   mudina Komisiju nekavējoties pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (9), lai nodrošinātu stabilu, kapitāla uzkrāšanas institūcijām piemērotu maksātspējas režīmu, pamatojoties uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komitejas ieteikumiem un rūpīgu ietekmes novērtējumu, pārbaudot līdztiesības principa ievērošanu gadījumos, kad aprēķini atšķiras no pieņēmumiem, kas ir saistību noteikšanas pamatā; uzsver, ka šāda režīma pamatā varētu būt dažu Komisijas 2008. gada 26. februāra priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzīvības apdrošināšanu par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (COM(2008)0119) aspektu attiecināšana uz pensiju fondiem, ņemot vērā kapitāla uzkrāšanas institūciju specifiku, piemēram, pensiju sistēmu ilgtermiņa raksturu un veidu, kā pensiju fondi sedz risku, vai kādas garantijas tie piedāvā; uzskata, ka šāds īpašs maksātspējas režīms nostiprinātu finansiālo stabilitāti un novērstu regulējuma arbitrāžu;

35.   atgādina, ka Eiropas Kopienu Tiesa ir nolēmusi, ka nav pieļaujami šķēršļi nodokļu atbrīvojumiem pārrobežu pensiju iemaksām; uzsver, ka nodokļu atvieglojums ir labākais stimuls ilgtermiņa uzkrājumiem un ka varētu būt nepieciešama turpmāka saskaņošana, lai novērstu visus šķēršļus pārrobežu iemaksām pensiju sistēmās;

36.   atzīmē pašreizējo tendenci pāriet no noteiktu pabalstu pensiju sistēmām uz noteiktu iemaksu pensiju sistēmām, kā arī pauž bažas par darba devēju iemaksu krasu samazināšanos, kādu novēro sakarā ar šo tendenci; uzsver vajadzību palielināt darbinieku dalību un iemaksu apmērus pašreizējās pensiju sistēmās, lai nodrošinātu privātpersonām atbilstošus pensiju ienākumus, un uzsver, ka darba devējiem ir nepārtraukti jāveic attiecīgas iemaksas, jo īpaši noteiktu iemaksu pensiju sistēmās; pauž bažas, ka paredzētā starptautisko grāmatvedības standartu (IAS 19) par darbinieku iemaksām pārskatīšana, piemēram, tā dēvētās “koridora metodes” iespējamas atcelšanas gadījumā, varētu ienest pensiju sistēmās būtiskas izmaiņas, kas ir rūpīgi jānovērtē, jo īpaši sakarā ar iespējami nelabvēlīgo ietekmi uz noteikto pabalstu shēmu pievilcību;

37.   norāda, ka, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus invalīdiem un izvairītos no “pabalstu lamatām”, ir jākompensē ar invaliditāti saistītais papildu iztikas minimums un tas jākoordinē ar pensiju sistēmām un sociālās integrācijas politiku;

Finansiālā stabilitāte

38.   uzsver nepieciešamību dalībvalstīm saglabāt atbilstošu finansējuma līmeni sociālās drošības un pensiju sistēmām un nepieciešamību izveidot alternatīvas un spēcīgas nodokļu bāzes, ņemot vērā pieaugošo konkurenci, ko rada globalizācija; uzsver, ka ir svarīgi samazināt atkarību no darba devēja nodokļiem, lai palielinātu dalībvalstu ekonomiku konkurētspēju un vairāk stimulētu nodarbinātības uzsākšanu; atzīst sarežģītību kapitāla aplikšanai ar lielāku nodokli, pamatojoties uz mazāku kapitāla nodokļu bāzi un lielāku kapitāla mobilitāti; iesaka apsvērt iespēju pāriet uz jaunām nodokļu formām un/vai citām alternatīvām, lai uzlabotu sociālo izdevumu finansiālo stabilitāti, kas mazinātu nodokļu slogu cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem; uzskata, ka darba devēja sociālās drošības iemaksas ir kā ieguldījums, jo rezultātā palielinās ražīgums, šis ir viens no iemesliem, kādēļ valstis ar augstiem sociālajiem izdevumiem ir arī viskonkurētspējīgākās;

39.   uzsver, ka dalībvalstīm galvenā uzmanība ir jāpievērš Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķiem un ir jānodrošina ilgtspējīgas valsts finanses, lai reaģētu uz pieaugošo spiedienu, ko rada iedzīvotāju novecošanās; norāda, ka 2008. gada 5. aprīlī Brdo (Slovēnijā) notikušajā ES Ministru padomes ekonomikas un finanšu lietās (ECOFIN) neformālā sanāksmē tika nolemts, ka uzsvars sociālajos izdevumos ir jāpārvieto no izdevumu apjoma uz sasniegumiem un rezultātiem; ierosina Padomei apsvērt turpmākos SIP uzlabojumus, piemēram, ļaujot par ilgtermiņa ieguldījumiem atskaitīties ilgākā laika periodā;

40.   uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu plānot savu finanšu politiku ilgtspējīgā veidā, godīgi sadalot nodokļu slogu starp darbiniekiem, patērētājiem, uzņēmumiem un ienākumiem no kapitāla, kā arī paaudžu starpā;

41.   uzskata, ka reglamentācijai jābūt vērstai uz to, lai nodrošinātu maksātspēju un aizsargātu darba devēju pensiju sistēmas arī pārņemšanas vai citu būtisku īpašumtiesību vai pārvaldības izmaiņu gadījumā;

42.   aicina dalībvalstis iekļaut savos gada budžetos fondu turpmāko pensiju izmaksai;

43.   uzsver nepieciešamību apsvērt pakāpenisku pāreju no pensiju sistēmām, ko finansē no kopējām iemaksām, uz fondētam apdrošināšanas tipa pensiju sistēmām;

Veselības aprūpe un ilgtermiņa aprūpe

44.   pauž pārliecību, ka pasākumi veselības uzlabošanai nozīmē ieguldījumus, kas var samazināt izmaksas sakarā ar iedzīvotāju novecošanu un uzlabot valsts finanšu stabilitāti; pieprasa saglabāt tās vērtības un principus, uz kuriem pamatojas visas veselības aprūpes sistēmas Eiropas Savienībā un kuri ietver vispārēju pārklājumu, solidaritāti finansējuma jomā, vienlīdzīgu pieeju un augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanu, lai gan bieži ir jāiztiek, racionāli izmantojot ierobežotus resursus; uzsver, ka organizācijas uzlabošana un pakalpojumu nodrošināšana saskaņā ar subsidiaritātes principiem ietver potenciālu, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un finansiālo efektivitāti;

45.   ņemot vērā paredzamās veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes augstās izmaksas, uzskata, ka dalībvalstīm ir jāpārdomā finansējums un jāņem vērā fakts, ka, ja neprofesionāla aprūpe kļūs mazāk pieejama, jo ģimenes kļūst mazākas un sieviešu līdzdalība darba tirgū lielāka, tad pieprasījums pēc ilgtermiņa aprūpes varētu būt lielāks par paredzēto;

46.   norāda, ka ir jāliek uzsvars uz cilvēkiem, kam vajadzīga dārga vai ilgstoša veselības aprūpe, uz personām un grupām, kam ir īpašas iekļaušanās problēmas, piemēram, mazākumtautībām un cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, uz aprūpi cilvēkiem, kuri slimo ar hroniskām slimībām, un uz atvērtu atbalsta struktūru attīstīšanu rehabilitācijai, sociālajai integrācijai un fizisku vai garīgu invalīdu un vecu cilvēku atbalstam, lai novērstu to, ka šie cilvēki uzturas ārstniecības iestādēs, un palīdzētu viņiem dzīvot neatkarīgu dzīvi;

47.   norāda, ka valsts finansējums veselības aprūpei neatkarīgi no personīgā veselības riska palīdz aizsargāties pret finansiālu risku un tādējādi atbalsta vienlīdzību un sociālo drošību, kaut arī privātie iemaksu mehānismi, tieši pretēji, iekļauj ierobežotus vai vispār nekādus riskus un parasti ir saistīti ar slimnieka veselības un slimnieka maksātspējas risku, tomēr vienlaicīgi garantējot stabilu finansējumu neatkarīgi no demogrāfiskām pārmaiņām;

48.   atzīst valsts finansējuma nozīmi, lai sasniegtu solidaritātes mērķi, kā arī lielās atšķirības valsts un privātā veselības aprūpes finansējuma līmeņos dalībvalstīs; iesaka Komisijai veikt pētījumu, lai noteiktu, kāds valsts finansējuma līmenis un/vai apjoms atbilst solidaritātes mērķim gan attiecībā uz sistēmu kopumā, gan arī noteiktām pakalpojumu jomām;

49.   atzīst, ka veselības aprūpes finansēšanā aizvien lielāku popularitāti gūst uz tirgu balstīti risinājumi un privatizācija kā universāls līdzeklis pret straujo izmaksu kāpumu, neefektivitāti un aprūpes kvalitātes problēmām, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; atzīst, ka sociālo veselības apdrošināšanas sistēmu funkcionālā privatizācija, orientēšanās uz peļņu un konkurence starp finanšu starpniekiem parasti sadārdzina veselības aprūpes sistēmu pārvaldi, bet to noderīgums attiecībā uz izmaksu samazināšanu, efektivitāti un aprūpes kvalitāti ir apšaubāms; tādēļ iesaka dalībvalstīm, kurās ir viena maksātāja modelis, saglabāt šo modeli;

50.   norāda, ka veselības aprūpes sistēmas, ko pārsvarā finansē, izmantojot ar nodarbinātību saistītas sociālās apdrošināšanas iemaksas, var gūt labumu no ieņēmumu bāzes paplašināšanas, lai ietvertu no ieņēmumiem neatkarīgus ienākumus;

51.   norāda, ka saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvības principu un apdrošinātās personas tiesībām izvēlēties pēc saviem ieskatiem ārstu vai ārstniecības iestādi no veselības apdrošināšanas sistēmas nav pieļaujams, ka dalībvalstis atsakās atmaksāt savu pilsoņu ārstēšanu ārzemēs, bet dalībvalstis var noteikt šīm izmaksām (fiksētas) individuālas robežas, kā arī dalībvalstīm nav jāatmaksā ārstēšana, ko tās pilsoņi nebūtu saņēmuši savā valstī;

52.   aicina dalībvalstis izvairīties no tīri finansiāliem apsvērumiem, pieņemot reformu politiku, kuras mērķis ir pārveidot tiesisko regulējumu, kas ir to attiecīgās valsts veselības aprūpes sistēmu pamatā;

53.   pauž dziļu pārliecību, ka ikviena reforma jāsāk ar rūpīgu pašreizējās veselības aprūpes (finansēšanas) sistēmas analīzi, lai noskaidrotu vājos un problemātiskos punktus, kā arī jāizprot konteksta faktori, kas var vai nu veicināt, vai kavēt reformas sekmīgu norisi; sagaida, ka dalībvalstis pilnībā apzināsies veselības aprūpes reformu lielo ietekmi uz to veselības aprūpes sistēmu darbību, kapacitāti un efektivitāti, kā arī risku, ko nepietiekoši vai nepienācīgi sagatavoti reformas pasākumi var radīt attiecībā uz aprūpes pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, uz iedzīvotāju veselības stāvokli un līdz ar to uz viņu nodarbinātības iespējām;

54.   aicina dalībvalstis vērst uzmanību nevis tikai uz iemaksu mehānismu, bet gan ņemt vērā visu veselības aizsardzības funkciju un politiku spektru; pauž pārliecību, ka to iemaksu, kas attiecināmas uz nodarbinātību, vai pacienta privātās iemaksas veselības aizsardzības pakalpojumu izmaksās palielināšana ir kļūdaina politika, kurai var būt nelabvēlīgas sekas, jo tādējādi tiek nepieņemamā veidā ierobežota iedzīvotāju ar zemiem ienākumiem piekļuve visam veselības aizsardzības pakalpojumu spektram;

55.   pauž pārliecību, ka iedzīvotāju ar maziem ienākumiem piekļuve kvalitatīviem veselības aizsardzības pakalpojumiem noteikti būtu jāuzskata par prioritāru, tai ir jābūt cieši saistītai ar Eiropas solidaritātes un vienlīdzīgu tiesību vērtībām un tai ir jābūt priekšnoteikumam Lisabonas mērķa attiecībā uz pilnu nodarbinātību sasniegšanai;

56.   aicina Komisiju ņemt vērā visu Savienības pilsoņu vienlīdzīgās tiesības uz kvalitatīvām veselības aprūpes sistēmām un Eiropas tiesību aktos, kas vērsti pret diskrimināciju, vai katrā jaunā tiesību aktā attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem iekļaut arī vajadzīgās garantijas attiecībā pret iedzīvotāju nevienlīdzīgu aprūpi;

57.   iesaka dalībvalstīm uzlabot savu veselības aprūpes sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, ierobežojot atbildīgo iestāžu skaitu vai, vēl labāk, izveidojot valstī vienu centrālo iestādi, kas var atvieglot stratēģisko vadību un koordinēšanu visā veselības aprūpes sistēmā;

*

- *

58.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Nodarbinātības komitejai, Sociālās aizsardzības komitejai un dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Lieta C-262/88, EKT [1990] I-1889. lpp.

(2)  OV C 175 E, 10.7.2008., 401. lpp.

(3)  OV C 282 E, 6.11.2008., 463. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0066.

(5)  OV C 85, 17.3.1997., 186. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0094.

(7)  OV L 359, 19.12.1986., 56. lpp.

(8)  OV C 175 E, 10.7.2008., 392. lpp.

(9)  OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/44

---

Eiropas Savienība un pasažieru datu reģistrs

P6_TA(2008)0561

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem

(2010/C 16 E/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu 2008. gada 21. oktobra sarunās pēc mutiskā jautājuma B6-0476/2008 par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem (COM(2007)0654), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu 2008. gada 21. oktobra sarunās pēc mutiskā jautājuma B6-0476/2008 par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem (COM(2007)0654),

| — | ņemot vērā Padomē — gan ministru, gan darba grupu apspriedēs — patlaban notiekošās debates par minēto priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomē — gan ministru, gan darba grupu apspriedēs — patlaban notiekošās debates par minēto priekšlikumu,

| — | ņemot vērā atzinumus, ko sniegusi Pamattiesību aģentūra, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, Datu aizsardzības darba grupa (Article 29 Working Party) un Darba grupa policijas un tieslietu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumus, ko sniegusi Pamattiesību aģentūra, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, Datu aizsardzības darba grupa (Article 29 Working Party) un Darba grupa policijas un tieslietu jomā,

| — | ņemot vērā iepriekšējās Eiropas Parlamenta rezolūcijas (1) par ES un ASV PDR nolīgumu (2), ES un Kanādas PDR nolīgumu (3) un ES un Austrālijas PDR nolīgumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās Eiropas Parlamenta rezolūcijas (1) par ES un ASV PDR nolīgumu (2), ES un Kanādas PDR nolīgumu (3) un ES un Austrālijas PDR nolīgumu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā datu aizsardzības principi, kas jāievēro ES institūcijām un dalībvalstīm, ir izklāstīti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECHR) 8. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Pamattiesību harta) 7. un 52. pantā, EK līguma 286. pantā, Eiropas Padomes 108. konvencijas par indivīda aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (108. konvencija) 5. pantā un sekundārā līmenī 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Padomes Pamatlēmuma projektā par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās; |
| --- | --- |

A.

tā kā datu aizsardzības principi, kas jāievēro ES institūcijām un dalībvalstīm, ir izklāstīti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECHR) 8. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Pamattiesību harta) 7. un 52. pantā, EK līguma 286. pantā, Eiropas Padomes 108. konvencijas par indivīda aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (108. konvencija) 5. pantā un sekundārā līmenī 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Padomes Pamatlēmuma projektā par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās;

| B. | tā kā ikvienam jaunam ES tiesību aktam ir jāatbilst proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem, kas izklāstīti EK līguma 5. pantā un tā Protokolā Nr. 30, |
| --- | --- |

B.

tā kā ikvienam jaunam ES tiesību aktam ir jāatbilst proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem, kas izklāstīti EK līguma 5. pantā un tā Protokolā Nr. 30,

Procedūras aspekti

1.   atzīst, ka terorisma un smagu noziegumu apkarošanā ir vajadzīga ciešāka sadarbība gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī; atzīst, ka datu vākšana un apstrāde var būt noderīgs līdzeklis tiesībaizsardzības mērķiem;

2.   uzskata, ka tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā jābūt visiem līdzekļiem, kas tām nepieciešami, lai pienācīgi veiktu savas funkcijas, tostarp vajadzīga arī pieeja datiem; tomēr uzsver — tā kā šādi pasākumi ievērojami ietekmē Savienības iedzīvotāju privāto dzīvi, ir vajadzīgs pārliecinošs pamatojums šo pasākumu nepieciešamībai un jāpamato to proporcionalitāte un saderība, ņemot vērā sasniedzamos mērķus, tāpat uzsver, ka jāievieš efektīvi pasākumi privātās dzīves aizsardzības un tiesiskās aizsardzības nodrošināšanai; uzskata, ka minētais ir priekšnoteikums tam, lai piešķirtu nepieciešamo politisko leģitimitāti tādiem pasākumiem, ko iedzīvotāji varētu uzskatīt par neatbilstīgu iejaukšanos privātajā dzīvē;

3.   pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikuma formulējumā un pamatojumā valda tik liela juridiska nenoteiktība attiecībā uz atbilstību Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Pamattiesību hartai, kā arī attiecībā uz juridisko pamatu, un tas rada jautājumus par Parlamenta atbilstīgo lomu likumdošanas procedūrā; atzīmē, ka tādas pašas bažas par juridiskās noteiktības trūkumu minētajā priekšlikumā

| — | ir paustas atzinumos, ko sniegusi Pamattiesību aģentūra, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, Datu aizsardzības darba grupa (Article 29 Working Party) un Darba grupa policijas un tieslietu jomā; |
| --- | --- |

—

ir paustas atzinumos, ko sniegusi Pamattiesību aģentūra, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, Datu aizsardzības darba grupa (Article 29 Working Party) un Darba grupa policijas un tieslietu jomā;

| — | liek Padomei būtiski izvērtēt turpmākas Eiropas iniciatīvas šajā jomā iespējamo apmēru un ietekmi, kā arī apkopot ievērojamu daudzumu papildinformācijas, tostarp iepriekš minētos atzinumus; |
| --- | --- |

—

liek Padomei būtiski izvērtēt turpmākas Eiropas iniciatīvas šajā jomā iespējamo apmēru un ietekmi, kā arī apkopot ievērojamu daudzumu papildinformācijas, tostarp iepriekš minētos atzinumus;

4.   uzskata, ka Parlamentam, ņemot vērā minētos apstākļus, jāatliek saskaņā ar apspriežu procedūru paredzētā oficiālā atzinuma sniegšanu, kamēr nav rasts pienācīgs risinājums šajā rezolūcijā paustajām bažām un saņemta nepieciešamā obligātā informācija;

5.   neraugoties uz Komisijas un Padomes līdzšinējiem skaidrojumiem un precizējumiem, kas sniegti gan mutiski, gan rakstveidā, turpina nopietni apšaubīt priekšlikuma par ES PDR izveidi, kā arī tajā paredzēto drošības pasākumu nepieciešamību un pievienoto vērtību; turklāt konstatē, ka nav sniegtas apmierinošas atbildes uz daudziem Parlamenta, Datu aizsardzības darba grupas (Article 29 Working Party), Darba grupas policijas un tieslietu jomā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Pamattiesību aģentūras jautājumiem;

6.   ir vienisprātis ar Pamattiesību aģentūru, ka komerciālo datubāzu pieejamība automātiski neattaisno to izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem, turklāt tādus pašus vai vēl labākus rezultātus var iegūt, uzlabojot tiesībaizsardzības iestāžu savstarpējo juridisko palīdzību;

7.   aicina Padomi, ja tā plāno turpināt Komisijas teksta izvērtējumu, ņemt vērā šajā rezolūcijā minētos ieteikumus un pienācīgi pamatot neatliekamas sociālās vajadzības nosacījumus, ar kuriem saskaņā šis jaunais ES pasākums būtu “nepieciešams”, kā paredzēts ECHR 8. pantā; uzskata tos par obligātiem nosacījumiem, lai atbalstītu ES PDR sistēmas ieviešanu; pauž gatavību visos līmeņos dot savu ieguldījumu un iesaistīties šajā darbā;

8.   atkārtoti prasa precizēt saistību starp PDR izmantošanu un citiem pasākumiem, piemēram, Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/82/EK par pārvadātāju pienākumu paziņot pasažieru datus (6), ierosināto ieceļošanas un izceļošanas shēmu, elektronisko ceļojumu apstiprināšanas sistēmu, biometrisko datu izmantošanu pasēs un vīzās, Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), Vīzu informācijas sistēmu (VIS), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2320/2002, ar ko nosaka kopīgus noteikumus aviācijas drošības jomā (7) un valstu robežaizsardzības sistēmām; ar nožēlu konstatē, ka dažu minēto pasākumu īstenošana ir ievērojami aizkavējusies, un uzskata, ka ierosinātā ES PDR pievienoto vērtību būtu iespējams labāk novērtēt, pilnīgi un sistemātiski izvērtējot pašreizējos ES un Šengenas drošības sadarbības mehānismus, kā arī līdzekļus, kas paredzēti aviācijas drošības nodrošināšanai, ārējo robežu apsardzībai un terorisma apkarošanai;

9.   atgādina, ka vēl joprojām norisinās debates par šim priekšlikumam piemērotu juridisko pamatu, un atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 47. pantu, pieņemot tiesību aktus tiesu iestāžu un policijas sadarbības jomā, līdztekus sadarbībā ar Eiropas Parlamentu koplēmuma procedūrā ir jāpieņem nepieciešamie Kopienas mēroga pasākumi, lai noteiktu visus ar pirmo pīlāru saistītos aspektus, īpaši to pienākumu apjomu, kuri jāpilda uzņēmējiem (8);

10.   atgādina, ka Eiropas Kopienu Tiesa jau ir apstrīdējusi ES un ASV PDR nolīgumu, jo tam ir nepareizs juridiskais pamats; tāpēc aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, kāds juridiskais pamats būtu piemērots;

11.   uzskata, ka saistībā ar jaunā tiesību akta iesniegšanu dalībvalstu parlamenti ir pilnā mērā jāiesaista likumdošanas procesā, ņemot vērā šā priekšlikuma ietekmi tiklab uz iedzīvotājiem, kā arī uz dalībvalstu tiesību sistēmām;

12.   uzsver, ka iespējamajā tiesību aktā, ar ko izveidos ES PDR, radot jaunu pamatu ES policijas sadarbībai, ir jāiekļauj noteikumi par tā īstenošanas, piemērošanas un lietderīguma un drošības pasākumu neievērošanas periodisku novērtēšanu; uzskata, ka gan pārskatīšanā, gan novērtēšanā jāaicina līdzdarboties dalībvalstu parlamenti, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, Datu aizsardzības darba grupa (Article 29 Working Party) un Pamattiesību aģentūra; tāpēc uzskata, ka jaunajā tiesību aktā ir jāiekļauj turpināmības klauzula;

13.   šajā sakarībā uzsver, ka katra dalībvalsts uzņemas sākotnējo atbildību par šādu PDR datu vākšanu un šo datu aizsardzību; uzsver, ka, veicot PDR datu nosūtīšanu vai pārsūtīšanu uz citu dalībvalsti vai dalībvalstīm savstarpēji apmainoties ar šiem datiem, ir obligāti nepieciešami datu aizsardzības pasākumi; tāpēc uzskata, ka piekļuve dalībvalstu savstarpēji nosūtītajiem PDR datiem ir stingri jāierobežo, ļaujot piekļūt šiem datiem tikai tām iestādēm, kuru darbība ir saistīta ar terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu; uzskata, ka pārējām tiesībaizsardzības iestādēm piekļuvi šiem datiem var piešķirt, ja saņemta attiecīga atļauja no tiesu iestādēm;

Subsidiaritāte

14.   ar bažām atzīmē, ka vēl nav pietiekami konstatēta nepieciešamība īstenot Kopienas mēroga pasākumus; šajā sakarībā apšauba Komisijas apgalvojumu, ka priekšlikuma izvirzītais mērķis ir dalībvalstu sistēmu saskaņošana, jo tikai dažās dalībvalstīs ir sistēma PDR datu izmantošanai tiesībaizsardzības un citiem mērķiem un dažas dalībvalstis plāno ieviest šādu sistēmu; tādējādi uzskata, ka Komisijas priekšlikums nenodrošina dalībvalstu sistēmu saskaņošanu (jo šādas sistēmas nepastāv), bet tikai rada pienākumu visām dalībvalstīm izveidot šādu sistēmu;

15.   atzīmē, ka Komisijas ierosinātā sistēma ir “decentralizēta”, tādēļ Eiropas pievienotā vērtība ir vēl mazāk skaidra;

Proporcionalitāte

16.   atgādina, ka ECHR 8. pantā un Pamattiesību hartas 52. pantā ir noteikts, ka tik apjomīgas iejaukšanās personas tiesībās uz datu aizsardzību pamatā jābūt neatliekamai sociālai vajadzībai, tai jābūt leģitīmai, paredzētai likumā, samērīgai ar sasniedzamo mērķi un leģitīmai demokrātiskā sabiedrībā; šajā sakarībā nosoda to, ka iecerētajiem policijas sadarbības pasākumiem nav noteikts mērķa ierobežojums, attiecinot tos tikai uz tādiem jautājumiem kā terorisma un organizētās noziedzības apkarošana;

17.   pauž bažas, ka priekšlikums būtībā piešķir tiesībaizsardzības iestādēm beznosacījumu piekļuvi visiem datiem; uzsver, ka Komisija nepierāda nedz to, ka nepieciešamas jaunas tiesībaizsardzības pilnvaras, nedz arī to, ka šādu mērķi nevarētu sasniegt ar mazāk tālejošiem pasākumiem; pauž kritiku, ka nav pieejama informācija par to, kādā ziņā pašreizējās tiesībaizsardzības pilnvaras nav pietiekamas vai kādi ir to trūkumi, un kur un kad minēto pilnvaru trūkums kavēja iestādes sasniegt izvirzītos mērķus; pirms ES PDR sistēma tiek attīstīta tālāk, prasa pārskatīt turpmākajā tekstā minētos pašreizējos pasākumus;

18.   ņem vērā Komisijas apgalvojumu, ka “ES varēja novērtēt PDR datu vērtību un apzināties iespējas, ko tie sniedz tiesībaizsardzības mērķu realizēšanai”, bet uzsver, ka līdz pat šai dienai nav zināmi nekādi fakti, kas šo apgalvojumu pamatotu, jo:

| — | visa ASV līdz šim sniegtā informācija ir nenopietna, un ASV nekad nav pārliecinoši pierādījusi, ka masveida un sistemātiska PDR datu izmantošana ir nepieciešama terorisma un smagu noziegumu apkarošanā; |
| --- | --- |

—

visa ASV līdz šim sniegtā informācija ir nenopietna, un ASV nekad nav pārliecinoši pierādījusi, ka masveida un sistemātiska PDR datu izmantošana ir nepieciešama terorisma un smagu noziegumu apkarošanā;

| — | ir veikta tikai viena ASV un ES PDR nolīguma kopēja pārskatīšana, kurā izvērtēja tikai tā īstenošanu, nevis rezultātus; |
| --- | --- |

—

ir veikta tikai viena ASV un ES PDR nolīguma kopēja pārskatīšana, kurā izvērtēja tikai tā īstenošanu, nevis rezultātus;

| — | provizoriskajos secinājumos par PDR datu izmantošanas sistēmu Apvienotajā Karalistē ir norādes uz dažādiem citiem Komisijas priekšlikuma darbības jomā neietilpstošiem tiesībaizsardzības mērķiem, taču ne uz terorisma apkarošanu, kā arī ir norādes uz PDR datu izmantošanu konkrētos gadījumos, kad tiek veikta izmeklēšana, pamatojoties uz orderi un ar pienācīgu iemeslu; līdz šim šajos secinājumos nav nekādu pierādījumu par PDR datu masveida apkopošanas un izmantošanas lietderību terorisma apkarošanai; |
| --- | --- |

—

provizoriskajos secinājumos par PDR datu izmantošanas sistēmu Apvienotajā Karalistē ir norādes uz dažādiem citiem Komisijas priekšlikuma darbības jomā neietilpstošiem tiesībaizsardzības mērķiem, taču ne uz terorisma apkarošanu, kā arī ir norādes uz PDR datu izmantošanu konkrētos gadījumos, kad tiek veikta izmeklēšana, pamatojoties uz orderi un ar pienācīgu iemeslu; līdz šim šajos secinājumos nav nekādu pierādījumu par PDR datu masveida apkopošanas un izmantošanas lietderību terorisma apkarošanai;

Mērķa ierobežojums

19.   uzsver, ka viens no datu aizsardzības pamatprincipiem ir mērķa ierobežošanas princips; norāda, ka jo īpaši 108. konvencijā ir noteikts, ka personas datus “(..) saglabā noteiktiem un leģitīmiem nolūkiem, un tos nedrīkst izmantot tādā veidā, kas nav savienojams ar šiem nolūkiem.” (5. panta b) punkts); tāpat norāda, ka atkāpes no minētā principa ir pieļaujamas vien tad, ja tās ir paredzētas tiesību aktos un ir demokrātiskā sabiedrībā nepieciešami pasākumi, lai cita starpā “cīnītos ar noziedzību” (9. pants); norāda, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksē ir skaidri noteikts, ka saskaņā ar ECHR 8. panta 2. punktu tādām atkāpēm jābūt samērīgām, precīzām un paredzamām;

20.   pauž nožēlu, ka mērķa ierobežošana nav precīzi noteikta, jo tā būtu svarīga garantija, piemērojot ierobežojošus pasākumus, un uzskata, ka šāda aizsardzība ir vēl jo vairāk svarīga attiecībā uz slepeniem novērošanas pasākumiem, jo šādos apstākļos ir paaugstināts patvaļīgas rīcības risks; uzskata, ka tā kā minētie mērķi un definīcijas ir neprecīzas un nepilnīgas, tie jāpadara daudz konkrētāki, lai nepieļautu ES PDR sistēmas apstrīdēšanu tiesā;

21.   atkārtoti pauž pārliecību, ka PDR dati varētu būt ļoti noderīgi kā papildu pierādījumi atsevišķu izmeklēšanu gaitā par konkrētiem terorismā aizdomās turētajiem un viņu līdzzinātājiem; tomēr norāda, ka nav pierādījumu par PDR datu noderību iespējamo teroristu meklēšanā, veicot apjomīgu datorizētu meklēšanu un analīzi un ņemot vērā riska kritērijus vai modeļus (t. i., profilu izstrāde vai datu ieguve) (9);

22.   turklāt uzsver, ka ES datu aizsardzības noteikumos ir aizliegta profilu izstrāde, pamatojoties uz personas datiem (Pamattiesību hartas 8. pants un ECHR); tāpēc piekrīt Pamattiesību aģentūras viedoklim, ka PDR datu izmantošana profilu izstrādei veicama vienīgi izlūkošanas vajadzībām, to var darīt tikai individuālos gadījumos un pamatojoties uz konkrētiem faktiem;

23.   atkārtoti pauž bažas par pasākumiem, ar kuriem paredzēts veikt neprognozējamu PDR datu izmantošanu profilu un riska novērtēšanas parametru izstrādei; atgādina, ka kategoriski jāaizliedz jebkāda veida profilu izstrāde, pamatojoties uz etnisko piederību, valstspiederību, reliģiju, seksuālo orientāciju, dzimumu, vecumu vai medicīnisko stāvokli, jo šādu profilu izstrāde it pretrunā ar Līgumos un Pamattiesību hartā noteikto jebkādas diskriminācijas aizliegumu;

24.   gadījumā, ja Komisija un Padome plāno paplašināt priekšlikuma darbības jomu, prasa šīm iestādēm attiecībā uz katru izvirzīto mērķi sniegt detalizētu paskaidrojumu par PDR datu izmantošanas veidu un par to, kāpēc pašreizējās tiesībaizsardzības pilnvaras nav pietiekamas; uzskata, ka katram konkrētajam mērķim ir jāparedz atbilstīgs juridiskais pamats;

Personas datu aizsardzība

25.   uzsver, ka jebkuras ES PDR sistēmas neatņemams priekšnoteikums ir atbilstošas datu aizsardzības sistēmas radīšana saskaņā ar 3. pīlāru, turklāt jāparedz arī īpaši noteikumi par to PDR datu nodošanu un izmantošanu, uz kuriem pašreiz neattiecas ES datu aizsardzības sistēma saskaņā ar 1. un 3. pīlāru; uzsver nepieciešamību precizēt, kādi datu aizsardzības noteikumi attiecas uz pasažieru informācijas nodaļu darbību, kā arī nodrošināt, lai jebkāda veida piekļuve PDR datiem, šo datu nodošana un izmantošana būtu izsekojama;

26.   uzsver, ka šos konfidenciālos datus var izmantot tikai konkrētos gadījumos, kad notiek izmeklēšana vai kriminālvajāšana, turklāt šie dati iegūstami tikai ar attiecīgu orderi; atzīmē aviosabiedrību bažas, ka nav iespējams nošķirt paaugstināta riska datus no vispārīgām piezīmēm; tāpēc aicina izstrādāt stingrus noteikumus šo datu apstrādei pasažieru informācijas nodaļās, kā to savā atzinumā prasa Pamattiesību aģentūra;

Detalizēti īstenošanas aspekti

27.   uzsver, ka Komisija nav spējusi sniegt pamatojumu ierosinātajiem datu glabāšanas termiņiem; turklāt uzskata, ka lai izstrādātu riska kritērijus un noteiktu ceļošanas un uzvedības modeļus, ir pietiekami arī ar anonīmiem datiem; uzskata arī, ka gadījumā, ja PDR sistēmas darbības jomu paplašinās, datu glabāšanas termiņi ir jāpamato attiecībā uz katru atsevišķu mērķi;

28.   atkārtoti atzīmē, ka datu nodošanā jāizmanto tikai “push” metode, bet trešām valstīm nedrīkst būt tieša piekļuve ES rezervācijas sistēmu PDR datiem;

29.   attiecībā uz piekļuvi PDR datiem atzinīgi vērtē priekšlikumā noteikto, ka visaptverošā sarakstā jāiekļauj pilnīgi visas struktūras, kam ir piekļuve PDR datiem;

30.   uzsver, ka datu nodošanu trešām valstīm drīkst veikt tikai tad, ja attiecīgā trešā puse garantē pienācīgu datu aizsardzības līmeni (kā noteikts Direktīvā 95/46/EK un juridiskajos instrumentos, ar ko izveido Europol un Eurojust) vai atbilstošus aizsardzības pasākumus (saskaņā ar 108. Konvenciju), un ka šādu nodošanu var veikt tikai atsevišķos gadījumos;

31.   atkārtoti pauž viedokli, ka pasažieri ir pilnībā un viņiem pieejamā veidā jāinformē par sistēmas principiem un viņu tiesībām, un ka par šīs informācijas sniegšanu ir atbildīgas dalībvalstu iestādes; ierosina lidostās izvietot iekāpšanas atteikuma informācijas paraugus; uzskata, ka ir ļoti svarīgi noteikt pasažieru tiesības attiecībā uz piekļuvi datiem, šo datu labošanu, kā arī attiecībā uz apelāciju iesniegšanu;

32.   prasa, lai tiktu izstrādāti detalizēti un saskaņoti noteikumi par PDR datu drošību gan attiecībā uz IT risinājumiem, gan attiecībā uz apstiprināšanas un piekļuves principiem;

Sekas attiecībā uz pārvadātājiem

33.   atzīmē, ka aviācijas uzņēmumi apkopo PDR datus komerciālos nolūkos, taču tie neapkopo šos datus sistemātiski, lai aizpildītu visus PDR datu laukus; prasa, lai aviosabiedrībām netiktu izvirzīta prasība apkopot vēl papildu datus, izņemot tos, kurus tās apkopo komerciālos nolūkos; uzskata, ka nevar prasīt, lai aviācijas uzņēmumi pārbaudītu, vai reģistrētie dati ir pilnīgi un precīzi, nedz arī piemērot tiem sankcijas par nepilnīgu vai neprecīzu datu sniegšanu; prasa precīzi noteikt visas ar ES PDR saistītās izmaksas; uzskata, ka visas papildu izmaksas jāsedz prasītājām pusēm;

Starpnieki/pasažieru informācijas nodaļas

34.   aicina skaidri noteikt pasažieru informācijas nodaļu funkcijas un pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz pārskatāmību un demokrātisko atbildību, lai varētu noteikt atbilstošus datu aizsardzības noteikumus; prasa noteikt, ka pasažieru informācijas nodaļu loma ir vienīgi datu nodošana kompetentām iestādēm, lai nodrošinātu, ka riska novērtējumu veic tikai kompetentās iestādes saskaņā ar izmeklēšanu; aicina precizēt tiesību aktus, ar kuriem reglamentēs pasažieru informācijas nodaļu veikto riska novērtējumu un datu aizsardzības iestāžu atbildību gadījumos, kad dalībvalstis sadarbojas kopējas pasažieru informācijas nodaļas izveidē;

*

- *

35.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, Pamattiesību aģentūrai, Datu aizsardzības darba grupai (Article 29 Working Party) un Darba grupai policijas un tieslietu jomā.

---

(1)  OV C 61 E, 10.3.2004., 381. lpp.; OV C 81 E, 31.3.2004., 105. lpp.; OV C 103 E, 29.4.2004., 665. lpp.; OV C 157 E, 6.7.2006., 464. lpp.; OV C 305 E, 14.12.2006., 250. lpp.; OV C 287 E, 29.11.2007., 349. lpp.; OV C 175 E, 10.7.2008., 564. lpp.; Pieņemtie teksti, 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  OV L 204, 4.8.2007., 18. lpp.

(3)  OV L 82, 21.3.2006., 15. lpp.

(4)  OV L 213, 8.8.2008., 49. lpp.

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(6)  OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.

(7)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp.

(8)  Sk. jo īpaši Padomes Juridiskā dienesta atzinumu par šo jautājumu un ģenerāladvokāta 2008. gada 14. oktobra atzinumu lietā C-301/06 Īrija/Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome par datu saglabāšanas direktīvu 2006/24/EK.

(9)  CRS ziņojums ASV kongresam “Data Mining and Homeland Security: An Overview”, sagatavojis Jeffrey Seifert; “Effective Counter-terrorism and the Limited Role of Predicative Data Mining”, sagatavojis CATO institūts; “Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment”, “No dream ticket to security”, sagatavojis Frank Kuipers, Clingendael Institute, 2008. gada augusts.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/49

---

Finansiāls atbalsts attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm

P6_TA(2008)0562

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par mehānisma izveidi vidēja termiņa finansiālai palīdzībai attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm

(2010/C 16 E/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 31. oktobra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 31. oktobra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (COM(2008)0717),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 31. oktobra ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir savstarpējo palīdzību Ungārijai, un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību Ungārijai (COM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 31. oktobra ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir savstarpējo palīdzību Ungārijai, un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību Ungārijai (COM(2008)0716),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), un Parlamenta 2001. gada 6. septembra rezolūciju par vidēja termiņa finansiālu palīdzību attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), un Parlamenta 2001. gada 6. septembra rezolūciju par vidēja termiņa finansiālu palīdzību attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 100. un 119. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 100. un 119. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Komisija iesaka piešķirt Ungārijai vidēja termiņa finansiālu palīdzību līdz pat 6 500 000 000 euro apmērā, pamatojoties uz Līguma 119. pantu un kopā ar SVF aizdevumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija iesaka piešķirt Ungārijai vidēja termiņa finansiālu palīdzību līdz pat 6 500 000 000 euro apmērā, pamatojoties uz Līguma 119. pantu un kopā ar SVF aizdevumu;

| B. | tā kā ir vēlama vispusīga pieeja vidēja termiņa finansiālai palīdzībai visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir vēlama vispusīga pieeja vidēja termiņa finansiālai palīdzībai visām dalībvalstīm;

| C. | tā kā ir jāņem vērā ietekme, ko rada pašreizējā pasaules finanšu un ekonomiskā krīze; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir jāņem vērā ietekme, ko rada pašreizējā pasaules finanšu un ekonomiskā krīze;

| D. | tā kā to dalībvalstu ekonomikai, kuras Eiropas Savienībai pievienojušās pavisam nesen, nav priekšrocību, ko nodrošina pašām sava rezerves valūta; |
| --- | --- |

D.

tā kā to dalībvalstu ekonomikai, kuras Eiropas Savienībai pievienojušās pavisam nesen, nav priekšrocību, ko nodrošina pašām sava rezerves valūta;

| E. | tā kā minēto dalībvalstu valūtas pēdējā laikā ir piedzīvojušas iespaidīgas spekulatīvas darbības un tā kā pašreizējos apjomīgos ārējos traucējumus pirmām kārtām izraisījis ievērojams nevalstisku kredītu pieaugums; |
| --- | --- |

E.

tā kā minēto dalībvalstu valūtas pēdējā laikā ir piedzīvojušas iespaidīgas spekulatīvas darbības un tā kā pašreizējos apjomīgos ārējos traucējumus pirmām kārtām izraisījis ievērojams nevalstisku kredītu pieaugums;

| F. | tā kā ir vajadzīga politika, lai risinātu tieši šo dalībvalstu ekonomikas īpašās problēmas pasaules finanšu krīzes un aizvien plašākas lejupslīdes apstākļos Eiropā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir vajadzīga politika, lai risinātu tieši šo dalībvalstu ekonomikas īpašās problēmas pasaules finanšu krīzes un aizvien plašākas lejupslīdes apstākļos Eiropā;

| G. | tā kā iespējas manevrēt, lai risinātu iespaidīgu ārējo traucējumu radītās problēmas un novērstu finanšu nestabilitāti, budžeta politikas jomā varētu būt diezgan ierobežotas, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes izplatīšanos Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

G.

tā kā iespējas manevrēt, lai risinātu iespaidīgu ārējo traucējumu radītās problēmas un novērstu finanšu nestabilitāti, budžeta politikas jomā varētu būt diezgan ierobežotas, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes izplatīšanos Eiropas Savienībā,

1.   uzskata, ka ir jāmudina tās dalībvalstis, kuras nav pievienojušās euro zonai, vidēja termiņa finansiālas palīdzības iespējas attiecībā uz savas maksājumu bilances deficītu vispirms meklēt Kopienā un tikai pēc tam — starptautiskā līmenī;

2.   uzskata, ka pašreizējais stāvoklis ir vēl viens apliecinājums tam, cik euro ir nozīmīgs euro zonas dalībvalstu aizsardzībai, un aicina dalībvalstis, kuras nav pievienojušās euro zonai, to izdarīt, tiklīdz tās būs nodrošinājušas atbilstību Māstrihtas kritērijiem;

3.   aicina Komisiju sīki analizēt to, kā Ungārijas maksājumu bilanci ir ietekmējusi atsevišķu banku rīcība, kuras savus aktīvus no Ungārijas pārvietoja, tiklīdz citas dalībvalstis bija pieņēmušas glābšanas plānus;

4.   aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt spekulatīvās darbības (nomātu finanšu instrumentu pārdošanu nolūkā tos vēlāk nopirkt par pazeminātu cenu) to dalībvalstu valūtām, kas Eiropas Savienībai pievienojušās pavisam nesen, kā arī iespējamo rīcību, lai novērstu krasu uzticības mazināšanos šo valstu valūtām un vietējām banku sistēmām;

5.   aicina Komisiju šīs analīzes rezultātus darīt zināmus Jacques de Larosière vadītajai darba grupai un Parlamenta atbildīgajai komitejai;

6.   atzīst, ka ir ievērojami jāpalielina Regulā (EK) Nr. 332/2002 noteiktā maksimālā kopējā summa, ko var aizdot dalībvalstīm, jo kopš minētās regulas pieņemšanas ir krietni pieaudzis to dalībvalstu skaits, kuras nav pievienojušās euro zonai; uzsver, ka šāds palielinājums arī ļautu Kopienai elastīgāk reaģēt uz turpmākiem pieprasījumiem pēc vidēja termiņa finansiālas palīdzības, piemēram, saistībā ar pašreizējo pasaules finanšu krīzi;

7.   norāda, ka šāds aizdevumu maksimālā apjoma palielinājums neietekmētu budžetu, jo attiecīgos līdzekļus finanšu tirgos aizņemtos Komisija un saņēmējām dalībvalstīm tie būtu jāatmaksā; uzsver, ka ietekme uz budžetu iespējama vienīgi tad, ja dalībvalsts nepilda savas parādsaistības;

8.   atgādina, ka pirms pašreizējām Ungārijas finanšu grūtībām Regula (EK) Nr. 332/2002 ne reizi nav piemērota, kopš tā 2002. gadā tika pieņemta, un ka tiesību aktu, kuru ar šo regulu aizstāja, proti, Regulu (EEK) Nr. 1969/88 (3), ar ko īstenoja Līguma 119. pantā noteikto mehānismu, piemēroja divreiz — vienreiz attiecībā uz Grieķiju (1991. gadā) un vienreiz attiecībā uz Itāliju (1993. gadā) —, un ka Grieķija un Itālija izpildīja visas savas saistības pret Komisiju;

9.   atgādina, ka Parlaments prasīja, lai Padome reizi divos gados, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu un pēc tam, kad ir apspriedusies ar Parlamentu un ir sniegts Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums, pārbaudītu, vai izveidotais mehānisms atbilst vajadzībām, kuru dēļ tas izveidots; prasa, vai kopš Regulas (EK) Nr. 332/2002 pieņemšanas šādi ziņojumi ir sagatavoti;

10.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eurogrupas priekšsēdētājam un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 72 E, 21.3.2002., 312. lpp.

(3)  OV L 178, 8.7.1988., 1. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/51

---

ES atbildes reakcija uz stāvokļa pasliktināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā

P6_TA(2008)0563

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par ES atbildi uz stāvokļa pasliktināšanos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā

(2010/C 16 E/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2008. gada 11. novembra secinājumus par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2008. gada 11. novembra secinājumus par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Kongo — sadursmes Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu pierobežas zonās (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Kongo — sadursmes Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu pierobežas zonās (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Ziemeļkivu reģionu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Ziemeļkivu reģionu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošanu kā kara noziegumu (3), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošanu kā kara noziegumu (3), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem KDR,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības atbildi uz nestabilām situācijām jaunattīstības valstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības atbildi uz nestabilām situācijām jaunattīstības valstīs (4),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju KDR, jo īpaši valsts austrumu daļā, un tās ietekmi uz reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju KDR, jo īpaši valsts austrumu daļā, un tās ietekmi uz reģionu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu “ES atbilde uz nestabilām situācijām — iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti” (COM(2007)0643) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim paziņojumam (SEC(2007)1417), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu “ES atbilde uz nestabilām situācijām — iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti” (COM(2007)0643) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim paziņojumam (SEC(2007)1417),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules sammita rezultātiem, jo īpaši šās rezolūcijas 138.—140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules sammita rezultātiem, jo īpaši šās rezolūcijas 138.—140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus,

| — | ņemot vērā Dienvidāfrikas Attīstības kopienas sammita secinājumus, kuros pausta gatavība “vajadzības gadījumā” nosūtīt uz Ziemeļkivu miera uzturēšanas spēkus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidāfrikas Attīstības kopienas sammita secinājumus, kuros pausta gatavība “vajadzības gadījumā” nosūtīt uz Ziemeļkivu miera uzturēšanas spēkus,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. oktobra paziņojumu par stāvokli KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. oktobra paziņojumu par stāvokli KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā ziņojumu par Attīstības komitejas misiju Ziemeļkivu reģionā 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par Attīstības komitejas misiju Ziemeļkivu reģionā 2008. gadā,

| — | ņemot vērā 2007. gada 18. decembrī parakstīto Eiropas Konsensu par humāno palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 18. decembrī parakstīto Eiropas Konsensu par humāno palīdzību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā starp KDR armiju, Mai Mai kaujiniekiem, gāztā ģenerāļa Laurent Nkunda dumpinieku karaspēku (Nacionālo kongresu tautas aizstāvībai(CNDP)) un Ruandas atbrīvošanas demokrātisko spēku (FDLR) cīnītājiem, kā arī Ugandas Tā Kunga pretošanās armijas karaspēku risinās arvien sīvākas kaujas, kas sagādā ārkārtīgas ciešanas civiliedzīvotājiem Ziemeļkivu reģionā; |
| --- | --- |

A.

tā kā starp KDR armiju, Mai Mai kaujiniekiem, gāztā ģenerāļa Laurent Nkunda dumpinieku karaspēku (Nacionālo kongresu tautas aizstāvībai(CNDP)) un Ruandas atbrīvošanas demokrātisko spēku (FDLR) cīnītājiem, kā arī Ugandas Tā Kunga pretošanās armijas karaspēku risinās arvien sīvākas kaujas, kas sagādā ārkārtīgas ciešanas civiliedzīvotājiem Ziemeļkivu reģionā;

| B. | tā kā 2008. gada 16. novembrī ANO sūtnis, bijušais Nigērijas valsts prezidents Olusegun Obasanjo, tikās ar dumpinieku vadītāju Laurent Nkunda un panāca ar viņu vienošanos izveidot trīspusēju komisiju, lai uzraudzītu karadarbības pārtraukšanu starp armiju un dumpiniekiem, un to, ka steidzami jāatbalsta partnerspēki iesaistītajās valstīs ar mērķi rast risinājumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2008. gada 16. novembrī ANO sūtnis, bijušais Nigērijas valsts prezidents Olusegun Obasanjo, tikās ar dumpinieku vadītāju Laurent Nkunda un panāca ar viņu vienošanos izveidot trīspusēju komisiju, lai uzraudzītu karadarbības pārtraukšanu starp armiju un dumpiniekiem, un to, ka steidzami jāatbalsta partnerspēki iesaistītajās valstīs ar mērķi rast risinājumu;

| C. | tā kā pašlaik starptautiskā mērogā, iesaistot reģionālos un Eiropas vidutājus, aktīvi risinās diplomātu centieni novērst kauju paplašināšanos Ziemeļkivu reģionā un 1998.—2003. gada kara atkārtošanos Kongo teritorijā, kurā bija iesaistītas sešas kaimiņvalstis; tā kā 2008. gada 7. novembrī Nairobi notika augstākā līmeņa reģionālā sanāksme par krīzi KDR austrumu daļā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašlaik starptautiskā mērogā, iesaistot reģionālos un Eiropas vidutājus, aktīvi risinās diplomātu centieni novērst kauju paplašināšanos Ziemeļkivu reģionā un 1998.—2003. gada kara atkārtošanos Kongo teritorijā, kurā bija iesaistītas sešas kaimiņvalstis; tā kā 2008. gada 7. novembrī Nairobi notika augstākā līmeņa reģionālā sanāksme par krīzi KDR austrumu daļā;

| D. | tā kā kopš vardarbības sākuma ir nogalināti un pārvietoti miljoniem cilvēku un tā kā aptuveni 250 000 iedzīvotāju ir pārvietoti KDR, kopš 2008. gada augustā atsākās ģenerāļa Laurent Nkunda vadītās kaujas, izraisot humanitāru katastrofu Kongo austrumu daļā; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš vardarbības sākuma ir nogalināti un pārvietoti miljoniem cilvēku un tā kā aptuveni 250 000 iedzīvotāju ir pārvietoti KDR, kopš 2008. gada augustā atsākās ģenerāļa Laurent Nkunda vadītās kaujas, izraisot humanitāru katastrofu Kongo austrumu daļā;

| E. | tā kā, neraugoties uz to, ka saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļu, ar ko pilnvaro izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai nepieļautu nekādus spēka izmantošanas mēģinājumus un aizsargātu civiliedzīvotājus,






  — | ANO misijai Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) nebija vajadzīgo līdzekļu, lai aizsargātu civiliedzīvotājus pēc nesenās kauju atsākšanās KDR austrumu daļā, atbruņotu un repatriētu Ruandas hutu kaujiniekus, kuri atrodas KDR teritorijā, |
| --- | --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz to, ka saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļu, ar ko pilnvaro izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai nepieļautu nekādus spēka izmantošanas mēģinājumus un aizsargātu civiliedzīvotājus,

—

ANO misijai Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) nebija vajadzīgo līdzekļu, lai aizsargātu civiliedzīvotājus pēc nesenās kauju atsākšanās KDR austrumu daļā, atbruņotu un repatriētu Ruandas hutu kaujiniekus, kuri atrodas KDR teritorijā,

| — | MONUC nekas cits neatlika kā gaidīt “zaļo gaismu” no Indijas un Pakistānas, pirms sūtīt kaujās Indijas un Pakistānas karavīrus, kas ir pretēji pilnvaru nosacījumiem, pamatojoties uz kuriem MONUC ir izvietota KDR, |
| --- | --- |

—

MONUC nekas cits neatlika kā gaidīt “zaļo gaismu” no Indijas un Pakistānas, pirms sūtīt kaujās Indijas un Pakistānas karavīrus, kas ir pretēji pilnvaru nosacījumiem, pamatojoties uz kuriem MONUC ir izvietota KDR,

| — | MONUC nemēģināja izbeigt vairāk nekā 200 iedzīvotāju slaktiņu, kas notika 2008. gada 5. novembrīKiwandja, lai gan tajā atrodas viena no tās militārajām bāzēm; |
| --- | --- |

—

MONUC nemēģināja izbeigt vairāk nekā 200 iedzīvotāju slaktiņu, kas notika 2008. gada 5. novembrīKiwandja, lai gan tajā atrodas viena no tās militārajām bāzēm;

| F. | tā kā ANO Drošības padomē 2008. gada 11. novembrī atkārtoti apsprieda stāvokli KDR austrumu daļā un neatbalstīja MONUC lūgumu papildus atsūtīt 3 000 karavīru MONUC pastiprināšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Drošības padomē 2008. gada 11. novembrī atkārtoti apsprieda stāvokli KDR austrumu daļā un neatbalstīja MONUC lūgumu papildus atsūtīt 3 000 karavīru MONUC pastiprināšanai;

| G. | tā kā no kopējā skaita — 17 000 karavīriem, kas atrodas KDR teritorijā — tikai 6 000MONUC karavīru ir izvietoti Ziemeļkivu reģionā; |
| --- | --- |

G.

tā kā no kopējā skaita — 17 000 karavīriem, kas atrodas KDR teritorijā — tikai 6 000MONUC karavīru ir izvietoti Ziemeļkivu reģionā;

| H. | tā kā ANO Drošības padomes dalībvalstis — tostarp Beļģija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste — ir vienmēr atteikušās sniegt papildu finansējumu MONUC tās uzdevumu izpildei; tā kā Eiropas Savienības Padome aicina pastiprināt sadarbību starp ES, tās dalībvalstīm un MONUC; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO Drošības padomes dalībvalstis — tostarp Beļģija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste — ir vienmēr atteikušās sniegt papildu finansējumu MONUC tās uzdevumu izpildei; tā kā Eiropas Savienības Padome aicina pastiprināt sadarbību starp ES, tās dalībvalstīm un MONUC;

| I. | tā kā pēc Eiropas Komisijas komisāra Louis Michel ierosmes Nairobi notika reģionāla augstākā līmeņa sanāksme, kurā KDR valsts prezidents Joseph Kabila un Ruandas valsts prezidents Paul Kagame piekrita nekavējoties īstenot visas iepriekš panāktās vienošanās, lai nodrošinātu mieru un noturīgu politisku stabilitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc Eiropas Komisijas komisāra Louis Michel ierosmes Nairobi notika reģionāla augstākā līmeņa sanāksme, kurā KDR valsts prezidents Joseph Kabila un Ruandas valsts prezidents Paul Kagame piekrita nekavējoties īstenot visas iepriekš panāktās vienošanās, lai nodrošinātu mieru un noturīgu politisku stabilitāti;

| J. | tā kā pēc minētās sanāksmes tomēr nav panākta tūlītēja karadarbības pārtraukšana KDR austrumu daļā un tā kā sīvas kaujas starp konfliktā iesaistītajām pusēm turpinās, kas smagi ietekmē civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc minētās sanāksmes tomēr nav panākta tūlītēja karadarbības pārtraukšana KDR austrumu daļā un tā kā sīvas kaujas starp konfliktā iesaistītajām pusēm turpinās, kas smagi ietekmē civiliedzīvotājus;

| K. | tā kā MONUC ir noskaidrojusi, ka Laurent Nkunda kaujinieki saņem atbalstu no Ruandas, un tā kā ANO ģenerālsekretārs Bans Kimūns aicinājis Āfrikas valstu vadītājus uzņemties “vēsturisku atbildību šajā reģionā Āfrikai un pasaulei tik kritiskajā brīdī”; |
| --- | --- |

K.

tā kā MONUC ir noskaidrojusi, ka Laurent Nkunda kaujinieki saņem atbalstu no Ruandas, un tā kā ANO ģenerālsekretārs Bans Kimūns aicinājis Āfrikas valstu vadītājus uzņemties “vēsturisku atbildību šajā reģionā Āfrikai un pasaulei tik kritiskajā brīdī”;

| L. | tā kā nometnēs ap Gomas pilsētu humānās palīdzības organizācijas pašlaik aprūpē 200 000 bēgļu un aplēses liecina, ka apmēram 1 mlj. civiliedzīvotāju, iespējams, slapstās mežos, lai izvairītos no vardarbības; tā kā stāvoklis bēgļu nometnēs dienu no dienas pasliktinās un ANO augstais komisārs bēgļu lietās pauž bažas par bēgļu nometņu iespējamu militarizāciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā nometnēs ap Gomas pilsētu humānās palīdzības organizācijas pašlaik aprūpē 200 000 bēgļu un aplēses liecina, ka apmēram 1 mlj. civiliedzīvotāju, iespējams, slapstās mežos, lai izvairītos no vardarbības; tā kā stāvoklis bēgļu nometnēs dienu no dienas pasliktinās un ANO augstais komisārs bēgļu lietās pauž bažas par bēgļu nometņu iespējamu militarizāciju;

| M. | tā kā kopš konflikta eskalācijas KDR austrumu daļā ievērojami pieaugusi bērnu karavīru iesaistīšana karadarbībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš konflikta eskalācijas KDR austrumu daļā ievērojami pieaugusi bērnu karavīru iesaistīšana karadarbībā;

| N. | tā kā, šķiet, ka gan KDC armija, gan ar FDLR saistītie kaujinieki ir iesaistīti KDR austrumu daļā sastopamo minerālu iegūšanā un tirdzniecībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā, šķiet, ka gan KDC armija, gan ar FDLR saistītie kaujinieki ir iesaistīti KDR austrumu daļā sastopamo minerālu iegūšanā un tirdzniecībā;

| O. | tā kā Kongo parlamenta deputāti izstrādāja plānu, lai izbeigtu krīzi KDR austrumu daļā, un tajā ietverts aicinājums apvienot visus spēkus, lai atbalstītu konfliktā iesaistīto pušu militāro pārstāvju, politiķu un diplomātu dialogu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Kongo parlamenta deputāti izstrādāja plānu, lai izbeigtu krīzi KDR austrumu daļā, un tajā ietverts aicinājums apvienot visus spēkus, lai atbalstītu konfliktā iesaistīto pušu militāro pārstāvju, politiķu un diplomātu dialogu;

| P. | tā kā Francijas un Apvienotās Karalistes ārlietu ministri Bernard Kouchner un David Milliband iesaka stiprināt MONUC, nevis sūtīt Eiropas spēkus uz Ziemeļkivu, taču vienlaikus apstiprina, ka Eiropas spēkus varētu nosūtīt nepieciešamības gadījumā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Francijas un Apvienotās Karalistes ārlietu ministri Bernard Kouchner un David Milliband iesaka stiprināt MONUC, nevis sūtīt Eiropas spēkus uz Ziemeļkivu, taču vienlaikus apstiprina, ka Eiropas spēkus varētu nosūtīt nepieciešamības gadījumā;

| Q. | ņemot vērā arvien sliktāko epidemioloģisko stāvokli Ziemeļkivu reģionā, kur izplatās holera, masalas un garais klepus, jo milzīgs pārvietoto personu skaits mitinās pagaidu mājokļos, |
| --- | --- |

Q.

ņemot vērā arvien sliktāko epidemioloģisko stāvokli Ziemeļkivu reģionā, kur izplatās holera, masalas un garais klepus, jo milzīgs pārvietoto personu skaits mitinās pagaidu mājokļos,

1.   pauž dziļas bažas par sadursmju paplašināšanos Ziemeļkivu reģionā un par to sekām, kas skar KDR austrumu daļas iedzīvotājus un visu reģionu kopumā, jo īpaši par humanitārajām sekām, kas radušās neseno CNDP kaujinieku uzbrukumu dēļ, izraisot liela iedzīvotāju skaita pārvietošanu un bojāeju;

2.   pauž sašutumu par masveida slepkavībām, noziegumiem pret cilvēci un seksuālās vardarbības aktiem pret sievietēm un meitenēm KDR austrumu provincēs un aicina attiecīgās valsts un starptautiskās iestādes regulāri saukt vainīgos pie atbildības; aicina ANO Drošības padomi steidzami veikt visus pasākumus, kas patiešām var novērst turpmākus uzbrukumus civiliedzīvotājiem KDR austrumu provincēs;

3.   atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu lēmumus palielināt humāno palīdzību krīzes skartajiem civiliedzīvotājiem; pievērš uzmanību grūtībām, ar kādām humānās palīdzības organizācijas piegādā humāno palīdzību, ņemot vērā nedrošo stāvokli Ziemeļkivu reģionā; aicina visas iesaistītās puses garantēt piekļuvi neaizsargātām iedzīvotāju grupām un nodrošināt palīdzības darbinieku drošību, lai varētu turpināt humāno palīdzību; atgādina, ka militāro spēku un munīciju drīkst izmantot humānās palīdzības pasākumu atbalstam tikai īpašos gadījumos un kā pēdējo līdzekli;

4.   atkārtoti uzsver stingro pārliecību, ka Amani un Nairobi process joprojām ir atbilstīgs pamats stāvokļa ilgtermiņa stabilizācijai KDR austrumu daļā;

5.   mudina Laurent Nkunda ievērot savu deklarāciju miera procesa atbalstam KDR austrumos, kas sniegta pēc sarunām ar ANO ģenerālsekretāra īpašo sūtni un bijušo Nigērijas Republikas valsts prezidentu Olusegun Obasanjo; šajā sakarā aicina CNDP no jauna un bez kavēšanās iesaistīties Amani miera procesā; atkārtoti pauž atbalstu KDR iestādēm krīzes politiska risinājuma meklējumos; atzinīgi vērtē KDR parlamenta deputātu iesniegto plānu, kas ietver aicinājumu apvienot visus spēkus, lai atbalstītu militāro pārstāvju, politiķu un diplomātu dialogu;

6.   uzskata, ka ir jāsarīko Lielo ezeru reģiona valstu starptautiska konference, lai rastu ilgtspējīgu politisku konflikta risinājumu un sekmētu stabilu reģiona ekonomisko integrāciju, kas būtu izdevīga visām reģiona valstīm;

7.   uzsver, ka ir jāturpina centieni, lai izbeigtu ārvalstu bruņotu grupējumu, jo īpaši FDLR, darbību KDR austrumos; aicina KDR un citu valstu valdības reģionā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu šo mērķi; atzinīgi vērtē KDR un Ruandas vienošanos, ko pasludinājuši abu valstu ārlietu ministri un saskaņā ar kuru Ruandas izlūkošanas grupas var doties uz KDR un sadarboties ar KDR armiju, lai izbeigtu FDLR darbību šajā reģionā;

8.   aicina Āfrikas Savienību, ANO Drošības padomi un galvenos starptautiskos partnerus, tostarp ES, ASV un Ķīnu, palielināt spiedienu uz visām iesaistītajām pusēm, lai veicinātu miera procesu, risinot problēmu, kas saistīta ar kontroli pār derīgo izrakteņu resursiem, un panākot vispārēju miera nolīgumu, nevis tikai karadarbības pārtraukšanu, un arī aicina minētos dalībniekus izdarīt spiedienu uz Ruandu un Ugandu, lai tās apņemtos izbeigt Nkunda kaujas vienību brīvu pārvietošanos un darbību savā teritorijā;

9.   mudina visas iesaistītās puses atjaunot tiesiskumu un cīnīties pret nesodāmību, jo īpaši saistībā ar sieviešu un meiteņu masveida izvarošanas gadījumiem un bērnu vervēšanu armijā;

10.   aicina KDR valdību kopā ar Ruandu un MONUC izstrādāt plānu ar mērķi izolēt un notvert par genocīdu atbildīgos FDRL līderus, kā arī piedāvāt izmitināšanu KDR teritorijā vai reintegrāciju Ruandā tiem, kas nebija iesaistīti genocīda noziegumos un vēlas demobilizēties;

11.   aicina KDR iestādes nekavējoties izbeigt laupīšanu un vardarbību, ko veic valsts armijas karavīri, par ko liecina ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja pārstāvji;

12.   aicina ES dalībvalstis īstenot ANO Nelikumīgas dabas resursu izmantošanas Kongo Demokrātiskajā Republikā ekspertu grupas ieteikumus, tostarp par sankcijām pret personām un uzņēmumiem, kuru līdzdalība dabas resursu izlaupīšanā ir pierādīta, lai tādējādi sekmētu valsts stabilizāciju;

13.   norāda, ka dabas resursu nelegāla iegūšana KDR austrumos ir nemiernieku grupu finansēšanas un tātad arī reģiona nestabilitātes avots; atkārtoti norāda, cik svarīgi ir apkarot šādu nelegālu iegūšanu, ko veic nemiernieku grupas un valdības šajā reģionā; šajā sakarībā aicina Kongo iestādes, sadarbojoties ar MONUC, likvidēt nemiernieku grupu ekonomisko pamatu, liedzot tām piekļuvi minerālu krājumiem (īpaši dimantiem, rūdām un zeltam) un tirdzniecības tīkliem;

14.   aicina Padomi un Komisiju sarunās ar KDR un tās kaimiņvalstu valdībām uzstāt uz to, lai tiktu izveidotas efektīvas sistēmas tādu dabas resursu izcelsmes uzraudzībai un noteikšanai kā zelts, alvas rūda, koltans, kobalts, dimanti, pirohlors un koksne, cita starpā paredzot, ka šīs valstis piekrīt izvietot savā teritorijā ANO uzraugus, kas novērotu dabas resursu importu no KDR un nodrošinātu ANO uzraugu aizsardzību;

15.   atkārtoti aicina izveidot efektīvus uzraudzības mehānismus, kas līdzinās Kimberli procesam, lai sertificētu uz ES tirgu importēto KDR dabas resursu izcelsmi;

16.   aicina Komisiju un dalībvalstis panākt, ka uzņēmumi Eiropā netirgo, nepārvieto un neimportē produktus, kas ražoti no minerāliem, kuri iegūti KDR atradnēs tādā veidā, ka labumu gūst bruņoti grupējumi, un saukt pie atbildības ikvienu, kas turpina šādus darījumus;

17.   aicina Padomi un Komisiju darīt visu, lai rastu politisku risinājumu, kas ir vienīgais veids, kā izbeigt konfliktus Kongo Demokrātiskajā Republikā; atzinīgi vērtē komisāra Louis Michel iniciatīvu rīkot Nairobi sanāksmi, kurā tiktos KDR valsts prezidents un Ruandas Republikas valsts prezidents; aicina Komisiju uzsākt sarunas ar KDR iestādēm ar nolūku īstenot nolīgumu par FDLR kaujinieku atgriešanos Ruandā; mudina KDR un Ruandas Republikas iestādes aktīvāk sadarboties, lai īstenotu Nairobi tikšanās laikā paredzētās saistības, un dot priekšroku dialogam un apspriedēm, kas palīdzēs panākt ilgstošu mieru KDR austrumos un stabilitāti reģionā;

18.   aicina ar absolūtu neiecietību izturēties pret seksuālo vardarbību, kas vērsta pret meitenēm un sievietēm un ko izmanto kā kara ieroci, un šo noziegumu veicējiem piespriest bargus kriminālsodus; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi konfliktu situācijās un bēgļu nometnēs, jo īpaši ņemot vērā nesenos holēras, garā klepus un masalu uzliesmojumus, nodrošināt veselības pakalpojumu pieejamību;

19.   atkārtoti apliecina atbalstu MONUC pašreizējos dramatiskajos apstākļos, kuros tās klātbūtne bija nepieciešama, neraugoties uz nepilnībām, un aicina izdarīt visu iespējamo, lai tā varētu pilnvērtīgi pildīt savas pilnvaras un izmantot bruņotu spēku apdraudētu cilvēku aizsardzībai; šajā sakarībā aicina Padomi un jo īpaši Beļģiju, Franciju, Itāliju un Apvienoto Karalisti uzņemties vadošo lomu, lai nodrošinātu ANO Drošības Padomes un Miera uzturēšanas operāciju nodaļas atbalstu MONUC nostiprināšanai, palielinot tās operatīvo kapacitāti attiecībā uz ekipējumu un personālsastāvu;

20.   aicina Padomi mudināt ANO Drošības padomi piešķirt MONUC pilnvaras un līdzekļus, lai cīnītos pret minerālu iegūšanu, ko veic bruņoti grupējumi, cita starpā uzraugot un kontrolējot svarīgākos robežkontroles punktus, lauku aerodromus, atsevišķas minerālu ieguves vietas un piegādes ceļus;

21.   uzstāj, ka, ja būs jāizvieto papildu karaspēks, tā pilnvarām jābūt vērstam uz civiliedzīvotāju aizsardzību, kā arī uz iespējamu jaunu miera nolīgumu atbalstīšanu un veicināšanu;

22.   aicina Padomi un Komisiju kopā ar KDR valdību, ANO un citiem nozīmīgākajiem līdzekļu devējiem izstrādāt jaunu plānu par plaša mēroga atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju (DDR) Kongo Demokrātiskajā Republikā, kas balstīts uz ES koncepciju DDR atbalstam un nopietnu šīs valsts aizsardzības sektora reformēšanas stratēģiju, kas pamatojas uz ES politikas pamatnostādnēm attiecībā uz aizsardzības sektora reformēšanu, abus projektus pienācīgi finansējot no Kopienas, gan KĀDP līdzekļiem;

23.   aicina KDR valdību darīt visu iespējamo, lai noteiktu atbildīgos par šajā reģionā izdarītajiem kara noziegumiem un nodotu tos tiesai;

24.   lai apmierinātu tūlītējās vajadzības un gatavojoties vajadzīgajam atjaunošanas procesam, aicina Padomi un Komisiju nekavējoties sniegt apjomīgu humāno un medicīnisko palīdzību un īstenot reintegrācijas programmas KDR austrumu daļas iedzīvotājiem, īpašu uzmanību pievēršot atbalsta sniegšanai sievietēm un meitenēm, kas cietušas no seksuālās vardarbības; atzīmē svarīgo lomu, kas sagrauto kopienu atjaunošanā piemīt sievietēm;

25.   ar interesi pieņem zināšanai informāciju par vidutāju grupas izraudzīšanu, kurā iekļauts Nigērijas Republikas bijušais valsts prezidents Olusegun Obasanjo un Apvienotās Tanzānijas Republikas bijušais valsts prezidents Benjamin Mkapa; aicina Padomi strādāt kopā ar Lielo ezeru reģiona starptautisko konferenci un Āfrikas Savienību, lai stabilizētu situāciju KDR austrumu daļā;

26.   aicina Padomi strādāt ar starptautiskajiem un reģionālajiem vidutājiem, lai risinātu karojošo pušu ekonomikas programmās paredzētos uzdevumus, precīzi saistot tos ar vidutāju pašreiz īstenotajiem centieniem;

27.   aicina Padomi un Komisiju cieši sekot cilvēktiesību un drošības situācijai KDR austrumu daļā, lai sīkāk noteiktu dažādus rīcības plānus, kas var būt vajadzīgi atkarībā no apstākļiem;

28.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības komisijas priekšsēdētājam, Visāfrikas Parlamenta priekšsēdētājam un Kongo demokrātiskās republikas un citu Dienvidāfrikas attīstības kopienas dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0526.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0072.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0022.

(4)  OV C 282 E, 6.11.2008., 460. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/57

---

Eiropas kosmosa politika — kosmosa izpētes attīstība

P6_TA(2008)0564

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas kosmosa politiku — kosmosa izpētes attīstību

(2010/C 16 E/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 26. septembra rezolūciju “Attīstot Eiropas kosmosa politiku” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 26. septembra rezolūciju “Attīstot Eiropas kosmosa politiku” (1),

| — | ņemot vērā ANO Līgumu par principiem, kas reglamentē valstu darbību, pētot un izmantojot Kosmosu, tostarp Mēnesi un citus debesu ķermeņus (Rezolūcija 2222 (XXI) — “Kosmosa līgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Līgumu par principiem, kas reglamentē valstu darbību, pētot un izmantojot Kosmosu, tostarp Mēnesi un citus debesu ķermeņus (Rezolūcija 2222 (XXI) — “Kosmosa līgums”),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. jūlija rezolūciju par kosmosu un drošību (2) un 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas kosmosa politikas īstenošanā (3), un debates atklātajā izskatīšanā, ko 2007. gada 16. jūlijā rīkoja Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. jūlija rezolūciju par kosmosu un drošību (2) un 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas kosmosa politikas īstenošanā (3), un debates atklātajā izskatīšanā, ko 2007. gada 16. jūlijā rīkoja Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 21. maija rezolūciju par Eiropas kosmosa politiku (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 21. maija rezolūciju par Eiropas kosmosa politiku (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. septembra dokumentu ar nosaukumu “Ziņojums par Eiropas kosmosa politiku” (COM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. septembra dokumentu ar nosaukumu “Ziņojums par Eiropas kosmosa politiku” (COM(2008)0561),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. oktobra lēmumu par Pamatnolīguma noslēgšanu starp EK un Eiropas Kosmosa aģentūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. oktobra lēmumu par Pamatnolīguma noslēgšanu starp EK un Eiropas Kosmosa aģentūru,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Līgumu par Eiropas Savienību (LES), ko groza ar Lisabonas līgumu, un attiecīgos noteikumus par Eiropas kosmosa politiku (LESD 189. pants), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Līgumu par Eiropas Savienību (LES), ko groza ar Lisabonas līgumu, un attiecīgos noteikumus par Eiropas kosmosa politiku (LESD 189. pants),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā kosmoss ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas neatkarībai, drošībai un labklājībai un tā kā politiskā attīstība šajā jomā jāvada Padomei kopā ar Parlamentu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kosmoss ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas neatkarībai, drošībai un labklājībai un tā kā politiskā attīstība šajā jomā jāvada Padomei kopā ar Parlamentu;

| B. | tā kā Savienība un virkne dalībvalstu vairāk nekā 30 gadus ir piedalījušās kosmosa tehnoloģijas un zinātniskās darbības finansēšanā un izstrādē un tā rezultātā ir izveidojies skatījums par Eiropas kosmosa politiku un auglīga sadarbība ar Eiropas Kosmosa aģentūru; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienība un virkne dalībvalstu vairāk nekā 30 gadus ir piedalījušās kosmosa tehnoloģijas un zinātniskās darbības finansēšanā un izstrādē un tā rezultātā ir izveidojies skatījums par Eiropas kosmosa politiku un auglīga sadarbība ar Eiropas Kosmosa aģentūru;

| C. | tā kā aug interese par spēcīgu un vadošu Savienības lomu Eiropas kosmosa politikā, lai sekmētu risinājumu atrašanu vides, transporta, pētniecības, aizsardzības un drošības jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā aug interese par spēcīgu un vadošu Savienības lomu Eiropas kosmosa politikā, lai sekmētu risinājumu atrašanu vides, transporta, pētniecības, aizsardzības un drošības jomā;

| D. | tā kā ar spēcīgu Eiropas kosmosa politiku, jo īpaši tās pielietojumu, saistītajiem pakalpojumiem un infrastruktūru, tiks palielināta Savienības ietekme sabiedrības, kultūras, ekonomikas un zinātnes jomā, veicināta tās rūpnieciskās un zinātniskās bāzes attīstība, sekmēta izaugsme un nodarbinātība, kā arī konsekventi un reāli nodrošināta tās politiskā un tehnoloģiskā autonomija; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar spēcīgu Eiropas kosmosa politiku, jo īpaši tās pielietojumu, saistītajiem pakalpojumiem un infrastruktūru, tiks palielināta Savienības ietekme sabiedrības, kultūras, ekonomikas un zinātnes jomā, veicināta tās rūpnieciskās un zinātniskās bāzes attīstība, sekmēta izaugsme un nodarbinātība, kā arī konsekventi un reāli nodrošināta tās politiskā un tehnoloģiskā autonomija;

| E. | tā kā Eiropa, veicot visas darbības kosmosā, pilnībā ievēro principu, ka kosmosa izpēte un izmantošana ir paredzēta visu valstu labumam un visu valstu interesēs un ka kosmoss tiek uzskatīts par visai cilvēcei piederošu teritoriju, kas jāizmanto tikai mierīgos nolūkos; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropa, veicot visas darbības kosmosā, pilnībā ievēro principu, ka kosmosa izpēte un izmantošana ir paredzēta visu valstu labumam un visu valstu interesēs un ka kosmoss tiek uzskatīts par visai cilvēcei piederošu teritoriju, kas jāizmanto tikai mierīgos nolūkos;

| F. | tā kā Savienība ir apņēmusies veicināt starptautisku sadarbību kosmosa izpētē un izmantošanā, esot vienisprātis ar Padomi, ka Eiropai darbības attiecībā uz kosmosa izpēti būtu jāveic pasaules mēroga programmas ietvaros; |
| --- | --- |

F.

tā kā Savienība ir apņēmusies veicināt starptautisku sadarbību kosmosa izpētē un izmantošanā, esot vienisprātis ar Padomi, ka Eiropai darbības attiecībā uz kosmosa izpēti būtu jāveic pasaules mēroga programmas ietvaros;

| G. | tā kā ir svarīgi pilnveidot Eiropas kosmosa politiku, pastiprinot sabiedrības izpratni un atbalstu kosmosa tehnoloģiju izstrādei, nodrošinot darbību papildināmību un maksimāli izmantojot sinerģiju ar tehnoloģijām, kuras nav paredzētas izmantošanai kosmosā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir svarīgi pilnveidot Eiropas kosmosa politiku, pastiprinot sabiedrības izpratni un atbalstu kosmosa tehnoloģiju izstrādei, nodrošinot darbību papildināmību un maksimāli izmantojot sinerģiju ar tehnoloģijām, kuras nav paredzētas izmantošanai kosmosā;

| H. | ņemot vērā Eiropas stratēģiskās vajadzības garantēt autonomu, drošu, ilgtspējīgu un finansiāli izdevīgu piekļuvi kosmosam, kuras pamatā ir gan piemērotu un konkurētspējīgu pasaules līmeņa starta iekārtu kompleksa, gan funkcionējoša Eiropas kosmodroma pieejamība; |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā Eiropas stratēģiskās vajadzības garantēt autonomu, drošu, ilgtspējīgu un finansiāli izdevīgu piekļuvi kosmosam, kuras pamatā ir gan piemērotu un konkurētspējīgu pasaules līmeņa starta iekārtu kompleksa, gan funkcionējoša Eiropas kosmodroma pieejamība;

| I. | tā kā ir nepieciešams atrast piemērotus Savienības instrumentus un finansēšanas sistēmas Eiropas kosmosa politikai, lai papildinātu līdzekļus, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā (2007—2013), lai tādējādi ļautu dažādajiem uzņēmējdarbības pārstāvjiem veidot programmas vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešams atrast piemērotus Savienības instrumentus un finansēšanas sistēmas Eiropas kosmosa politikai, lai papildinātu līdzekļus, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā (2007—2013), lai tādējādi ļautu dažādajiem uzņēmējdarbības pārstāvjiem veidot programmas vidējā termiņā un ilgtermiņā;

| J. | ā kā, lai nodrošinātu, ka Eiropas kosmosa politika sniedz rezultātus atbilstoši Savienības, Eiropas Kosmosa aģentūras un to dalībvalstu vērienīgajiem mērķiem, ir būtiski radīt atbilstošu pārvaldības struktūru un pasākumus kosmosa politikas jomā, kā arī piemērotus reglamentējošos noteikumus, lai sekmētu novatorisku un konkurētspējīgu lejupējo pakalpojumu attīstību, jo īpaši, lai garantētu to pastāvīgu pieejamību visām kosmosa programmām; |
| --- | --- |

J.

ā kā, lai nodrošinātu, ka Eiropas kosmosa politika sniedz rezultātus atbilstoši Savienības, Eiropas Kosmosa aģentūras un to dalībvalstu vērienīgajiem mērķiem, ir būtiski radīt atbilstošu pārvaldības struktūru un pasākumus kosmosa politikas jomā, kā arī piemērotus reglamentējošos noteikumus, lai sekmētu novatorisku un konkurētspējīgu lejupējo pakalpojumu attīstību, jo īpaši, lai garantētu to pastāvīgu pieejamību visām kosmosa programmām;

| K. | tā kā ir jānosaka precīzs kalendāra grafiks, lai sasniegtu mērķus, ko paredz Galileo, EGNOS un Vides un drošības globālā monitoringa iniciatīva Copernicus (GMES) un ir jāizveido ceļvedis dažādajām struktūrām, kas iesaistītas šo programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir jānosaka precīzs kalendāra grafiks, lai sasniegtu mērķus, ko paredz Galileo, EGNOS un Vides un drošības globālā monitoringa iniciatīva Copernicus (GMES) un ir jāizveido ceļvedis dažādajām struktūrām, kas iesaistītas šo programmu īstenošanā;

| L. | tā kā kosmoss mūsdienu sabiedrībai piedāvā unikālas iespējas acumirklī savākt un pārsūtīt visai pasaulei liela apjoma datus, kā arī būtisku iespēju izprast un uzraudzīt pasaules klimata pārmaiņas — jomu, kurā Eiropa ir uzņēmusies vadošo lomu, kā arī aicināt citus starptautiskos partnerus uzņemties lielāku atbildību pret nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā kosmoss mūsdienu sabiedrībai piedāvā unikālas iespējas acumirklī savākt un pārsūtīt visai pasaulei liela apjoma datus, kā arī būtisku iespēju izprast un uzraudzīt pasaules klimata pārmaiņas — jomu, kurā Eiropa ir uzņēmusies vadošo lomu, kā arī aicināt citus starptautiskos partnerus uzņemties lielāku atbildību pret nākamajām paaudzēm;

| M. | tā kā ir iespējams panākt ievērojamus pavērsienus attiecībā uz drošības aspektiem kosmosā, galvenokārt telekomunikāciju, uzraudzības un Zemes novērošanas jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir iespējams panākt ievērojamus pavērsienus attiecībā uz drošības aspektiem kosmosā, galvenokārt telekomunikāciju, uzraudzības un Zemes novērošanas jomā;

| N. | tā kā rezolūcijā, ko 2007. gada 22. maijā pieņēma Kosmosa padomes ceturtajā sanāksmē (kopīga Eiropas Padomes un Eiropas Kosmosa aģentūras sanāksme), ir iekļauts aicinājums optimizēt lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienības Padomē un citās Savienības iestādēs attiecībā uz kosmosa jomas jautājumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā rezolūcijā, ko 2007. gada 22. maijā pieņēma Kosmosa padomes ceturtajā sanāksmē (kopīga Eiropas Padomes un Eiropas Kosmosa aģentūras sanāksme), ir iekļauts aicinājums optimizēt lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienības Padomē un citās Savienības iestādēs attiecībā uz kosmosa jomas jautājumiem;

| O. | tā kā nākamajā finanšu plānā jāparedz piemēroti Savienības instrumenti un finansēšanas sistēmas, lai nodrošinātu Kopienas ilgtermiņa ieguldījumus ar kosmosu saistītā izpētē un ilgtspējīgu, ar kosmosu saistītu pasākumu veikšanā, kas sniegtu labumu Eiropai un tās pilsoņiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā nākamajā finanšu plānā jāparedz piemēroti Savienības instrumenti un finansēšanas sistēmas, lai nodrošinātu Kopienas ilgtermiņa ieguldījumus ar kosmosu saistītā izpētē un ilgtspējīgu, ar kosmosu saistītu pasākumu veikšanā, kas sniegtu labumu Eiropai un tās pilsoņiem;

| P. | tā kā Savienībai ir jāpastiprina sadarbība ar jaunattīstības valstīm, |
| --- | --- |

P.

tā kā Savienībai ir jāpastiprina sadarbība ar jaunattīstības valstīm,

1.   atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 26. septembra secinājumus kā lietderīgu politisku apņemšanos attiecībā uz Eiropas kosmosa politikas attīstību, kura sniedz spēcīgu ieguldījumu Eiropas identitātes veidošanā, un atkārtoti pauž nodomu būt konstruktīvam un pilnībā piedalīties tās īstenošanā tā, it kā Lisabonas līgums jau būtu stājies spēkā;

2.   piekrīt Padomei, ka pašreizējās prioritātes ir Galileo un EGNOS programmu un GMES/Copernicus savlaicīga īstenošana;

3.   īpaši atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Iestāžu Galileo komiteja, kura varētu kalpot kā paraugs Eiropas kosmosa politikas attīstībai;

4.   aicina Komisiju un Padomi noteikt precīzu efektīvas pārvaldes struktūras izveidošanas grafiku GMES/Copernicus programmai un skaidri noteikt šai programmai ceļvedi nolūkā uzlabot tās efektivitāti un precizēt tās budžeta dotāciju;

5.   pastāv uz to, ka izšķiroša nozīme ir GMES/Copernicus kā lietotāju virzītai iniciatīvai, kuru īsteno, pateicoties izveidoto Zemes un kosmosa novērošanās infrastruktūru sniegtajām priekšrocībām; uzsver, ka ir obligāti nepieciešama datu un pakalpojumu nepārtrauktība; īpaši pauž viedokli, ka Komisijai vispirms jāpasūta ietekmes novērtējums par GMES/Copernicus iniciatīvas iespējamām priekšrocībām, gaidāmajiem izdevumiem un ilgtermiņa attīstību un tad jāiesniedz Parlamentam un Padomei rīcības plāns, kurā cita starpā ietverti šādi aspekti:

| — | GMES/Copernicus programmas tiesiskais regulējums, |
| --- | --- |

—

GMES/Copernicus programmas tiesiskais regulējums,

| — | GMES/Copernicus programmas pārvaldība, ieskaitot Savienībā un organizācijas ārpus Savienības, |
| --- | --- |

—

GMES/Copernicus programmas pārvaldība, ieskaitot Savienībā un organizācijas ārpus Savienības,

| — | GMES/Copernicus programmas finansējums, |
| --- | --- |

—

GMES/Copernicus programmas finansējums,

| — | īstenošanas plāns, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāns,

| — | tas, kāda loma ir līdzīgām, bet papildinošām iniciatīvām, kas var būt gan starpvaldību, gan vienpusējas iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

tas, kāda loma ir līdzīgām, bet papildinošām iniciatīvām, kas var būt gan starpvaldību, gan vienpusējas iniciatīvas,

| — | GMES/Copernicus starptautiskie aspekti un tādējādi arī nepieciešamā sadarbība; |
| --- | --- |

—

GMES/Copernicus starptautiskie aspekti un tādējādi arī nepieciešamā sadarbība;

6.   pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz lietotāju skaidrajiem ieteikumiem, pēc jau orbītā esošā satelīta “Jason 2” nolietošanas netiek turpināta nodrošināšana ar maza noliekuma altimetra datiem, un lūdz Komisiju atrisināt “Jason 3” finansējuma problēmas, kas apdraud Copernicus sniegto pakalpojumu īstermiņa ilgtspēju, kā arī informēt Parlamentu par lēmumiem, kas pieņemti saistībā ar šiem jautājumiem;

7.   mudina izveidot Eiropas iestāžu un valdību pārstāvju strukturētu dialogu, nodrošinot visām dalībvalstīm brīvu un vienlīdzīgu piekļuvi EKP sniegtajām priekšrocībām;

8.   aicina Padomi un Komisiju veicināt civilās un drošības attīstības sinerģiju kosmosa izpētes jomā; norāda, ka Eiropas drošības un aizsardzības spējas cita starpā ir atkarīgas no satelīta sistēmu pieejamības un piekļuve tām Savienībai ir būtiska;

9.   lūdz Padomi un Komisiju panākt progresu starptautisko attiecību jautājumā, proti, par konkurenci starptautiskajos komerciālajos un publiskajos tirgos, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu Galileo sistēmas vajadzībām, lai nodrošinātu, ka Eiropa ieņem vienotu nostāju un ievēro stratēģiju, par kuru panākta vienošanās;

10.   ir vienisprātis ar Padomi, ka starptautiskajai sadarbībai kosmosa jomā jākalpo Eiropas interesēm un šādā nolūkā tai būtu jāsniedz ieguldījums pasaules mēroga iniciatīvās; uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt Eiropas politisko un tehnoloģisko autonomiju;

11.   atgādina Padomei un Komisijai par to pausto nodomu — saistībā ar EKP īstenošanas plānu iesniegt Eiropas Parlamentam detalizētus ieteikumus vai priekšlikumus četrās prioritāšu jomās par:

| — | kosmosu un klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

kosmosu un klimata pārmaiņām,

| — | EKP devumu Lisabonas stratēģijā, |
| --- | --- |

—

EKP devumu Lisabonas stratēģijā,

| — | kosmosu un drošību, balstoties uz 2008. gada 10. jūlija rezolūciju, |
| --- | --- |

—

kosmosu un drošību, balstoties uz 2008. gada 10. jūlija rezolūciju,

| — | kosmosa izpēti, ieskaitot cilvēku klātbūtni un kosmisko lidojumu, kurā piedalītos cilvēki; |
| --- | --- |

—

kosmosa izpēti, ieskaitot cilvēku klātbūtni un kosmisko lidojumu, kurā piedalītos cilvēki;

12.   uzsver to, cik svarīgi ir attīstīt ar kosmosu saistītu rūpniecības politiku — šīs politikas būtisks elements ir reglamentējoši noteikumi kosmosa jomā un standartizācijas programma, kas veicina jaunu pakārtotu Eiropas tirgu rašanos, un atgādina, ka Galileo regulā ir noteikti kritēriji mazo un vidējo uzņēmumu iesaistīšanai ar kosmosu saistītas rūpniecības politikā;

13.   atzīst unikālās priekšrocības, ko sniedz kosmosa programmas, kuras, ilgtermiņā nodrošinot pasaules mēroga pārklājumu, ļauj piekļūt klimata pārmaiņu izpētei svarīgiem datiem un rada zinātnisko pamatojumu svarīgiem lēmumiem, ko jāpieņem vides aizsardzības jomā;

14.   atzīst, ka kosmosa izmantošana var veicināt Lisabonas mērķu sasniegšanu, īstenojot Savienības centienus ekonomikas, izglītības, sociālajā un vides jomā un attaisnojot tās pilsoņu cerības;

15.   atzīst to, ka Savienībai ir jāveic praktiski pasākumi, lai samazinātu Eiropas atkarību attiecībā uz atsevišķām būtiski svarīgām kosmosa tehnoloģijām, elementiem un darbībām;

16.   uzskata, ka Eiropai jāizstrādā kopīgs skatījums un stratēģiski ilgtermiņa plāni attiecībā uz kosmosa izpēti, lai iesaistītos starptautiskās izpētes programmās, kurās izmanto cilvēkus vai robotus (piemēram, Globālajā izpētes stratēģijā), tai skaitā iespējamā cilvēku vadītā ekspedīcijā uz Marsu;

17.   uzstāj, ka ir jālemj par iespējamu jaunu īpašu budžeta pozīciju ES budžetā, kas paredzēta EKP, lai atspoguļotu ES ciešās saistības par labu EKP un uzlabotu šīs politikas skaidrību un pārredzamību, stājoties spēkā Lisabonas līguma noteikumiem par kosmosa politiku;

18.   aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ieguldījumus zinātnē un tehnoloģijā kosmosa jomā;

19.   aicina Komisiju uzsākt piemērotas iniciatīvas, lai pilnveidotu kosmosa izmantošanu informācijas ievākšanā un izplatīšanā, un norāda uz nepieciešamību stimulēt tehnoloģisko attīstību kosmosa uzraudzības un novērošanas jomā;

20.   aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no kosmosa piesārņošanas;

21.   aicina Komisiju izstrādāt pētījumu par kosmosa tūrisma ietekmi un tam nepieciešamo atbilstošo regulējumu attiecībā uz drošību un tiesisko regulējumu;

22.   aicina Padomi un Komisiju uzsākt kosmosa izpētes plaša mēroga izvērtēšanu, definējot skatījumu uz to, kādai vajadzētu būt Eiropas vietai turpmākajos pasaules mēroga izpētes centienos un cik lielus līdzekļus tam vajadzētu atvēlēt; saistībā ar šo vēlas būt cieši iesaistīts darbā pie Komisijas ierosinātās augsta līmeņa konferences par kosmosa izpēti;

23.   uzsver kosmosa izpētes vērtību, iedvesmojot Eiropas jauniešus izvēlēties karjeru zinātnes un tehnoloģijas jomā un stiprinot pētniecības iespējas Eiropā;

24.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kosmosa aģentūrai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 268, 23.10.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0365.

(3)  OV C 96 E, 21.4.2004., 136. lpp.

(4)  OV C 136, 20.6.2007., 1. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/61

---

Šķembu munīcija

P6_TA(2008)0565

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu

(2010/C 16 E/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu (CCM), kuru diplomātu konferencē no 2008. gada 19. maija līdz 30. maijam Dublinā pieņēmušas 107 valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu (CCM), kuru diplomātu konferencē no 2008. gada 19. maija līdz 30. maijam Dublinā pieņēmušas 107 valstis,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra 2008. gada 30. maija ziņojumu, kurā mudināts, lai “valstis nekavējoties paraksta un ratificē šo svarīgo vienošanos” un ka viņš cer — “tā ātri stāsies spēkā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra 2008. gada 30. maija ziņojumu, kurā mudināts, lai “valstis nekavējoties paraksta un ratificē šo svarīgo vienošanos” un ka viņš cer — “tā ātri stāsies spēkā”,

| — | ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju “Ceļā uz vispārēju līgumu par visu veidu šķembu munīcijas aizliegšanu” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju “Ceļā uz vispārēju līgumu par visu veidu šķembu munīcijas aizliegšanu” (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu, kura tiks parakstīta 2008. gada 3. decembrī Oslo un pēc tam Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā un kura stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad to būs ratificējušas 30 valstis; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu, kura tiks parakstīta 2008. gada 3. decembrī Oslo un pēc tam Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā un kura stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad to būs ratificējušas 30 valstis;

| B. | tā kā ar Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu šīs munīcijas izmantošana, ražošana, uzkrāšana un pārvietošana tiks aizliegta pilnībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu šīs munīcijas izmantošana, ražošana, uzkrāšana un pārvietošana tiks aizliegta pilnībā;

| C. | tā kā Konvencijā par šķembu munīcijas aizliegumu tiks izvirzīta prasība, lai konvencijas dalībvalstis iznīcinātu šādas munīcijas krājumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Konvencijā par šķembu munīcijas aizliegumu tiks izvirzīta prasība, lai konvencijas dalībvalstis iznīcinātu šādas munīcijas krājumus;

| D. | tā kā ar Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu noteiks jaunus cilvēktiesību standartus attiecībā uz palīdzību cietušajam personām un valstīm paredzēs saistības novākt neeksplodējušās šķembu munīcijas atliekas, kas palikušas pēc konfliktiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu noteiks jaunus cilvēktiesību standartus attiecībā uz palīdzību cietušajam personām un valstīm paredzēs saistības novākt neeksplodējušās šķembu munīcijas atliekas, kas palikušas pēc konfliktiem;

1.   atzinīgi vērtējot pilsoniskās sabiedrības paveikto, īpaši Šķembu munīcijas aizlieguma koalīciju (CMC), mēģinot izbeigtu cilvēku ciešanas, ko rada šķembu munīcija;

2.   aicina visas valstis cik vien iespējams ātri parakstīt, ratificēt un ieviest Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu;

3.   aicina visas valstis veikt valsts mēroga pasākumus, lai uzsāktu Konvencijas par šķembu munīcijas aizliegumu īstenošanu, pirms tā ir pat parakstīta un ratificēta;

4.   aicina valstis šķembu munīciju neizmantot, neizdarīt ieguldījumus saistībā ar to, neuzkrāt, neražot, nepārvietot vai neeksportēt to, kamēr Konvencija par šķembu munīcijas aizliegumu nav stājusies spēkā;

5.   aicina visas ES dalībvalstis, kuras izmantojušas šķembu munīciju, lai sniegtu palīdzību konfliktu skartajiem iedzīvotājiem, un Komisiju palielināt finansiālo atbalstu kopienām un indivīdiem, kuri cietuši no neeksplodējušas šķembu munīcijas;

6.   aicina visas ES šķembu munīciju izmantojušās dalībvalstis tehniski un finansiāli palīdzēt novākt un iznīcināt šķembu munīcijas atliekas, un Komisiju, izmantojot visus tai pieejamos līdzekļus, palielināt finansiālo atbalstu tā paša mērķa īstenošanai;

7.   aicina visas ES dalībvalstis neveikt nekādas darbības, ar kurām varētu apiet vai apdraudēt Konvenciju par šķembu munīcijas aizliegumu un tās noteikumus; īpaši aicina visas ES dalībvalstis nepieņemt, neapstiprināt un pēc tam neratificēt iespējamo Konvencijas par atsevišķiem konvencionālajiem ieročiem (CCW) protokolu, ar kuru atļautu šķembu munīcijas izmantošanu, kas nav savienojama ar šādas munīcijas nepieļaujamību saskaņā 1. un 2. pantu Konvencijā par šķembu munīcijas aizliegumu;

8.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Kopējās ārējās un drošības politikas Augstajam pārstāvim, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Šķembu munīcijas koalīcijai.

---

(1)  OV C 263 E, 16.10.2008., 648. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/62

---

HIV/AIDS: atklāšana un ārstēšana agrīnā stadijā

P6_TA(2008)0566

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par HIV/AIDS — agrīna diagnostika un aprūpe

(2010/C 16 E/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 24. aprīļa rezolūciju par HIV/AIDS apkarošanu ES un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 24. aprīļa rezolūciju par HIV/AIDS apkarošanu ES un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (1),

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. martā pieņemto Brēmenes deklarāciju par kopīgu atbildību un partnerību cīņā pret HIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. martā pieņemto Brēmenes deklarāciju par kopīgu atbildību un partnerību cīņā pret HIV/AIDS,

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju “HIV/AIDS: laiks rīkoties” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju “HIV/AIDS: laiks rīkoties” (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 30. novembra rezolūciju par AIDS (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 30. novembra rezolūciju par AIDS (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 6. jūnija secinājumus par HIV/AIDS apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 6. jūnija secinājumus par HIV/AIDS apkarošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. decembra paziņojumu par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. decembra paziņojumu par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (COM(2005)0654),

| — | ņemot vērā Dublinas deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā, kuru pieņēma Īrijas ES prezidentūras laikā rīkotajā ministru konferencē “Pārvarēt šķēršļus — partnerība HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”2004. gada 23. un 24. februārī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dublinas deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā, kuru pieņēma Īrijas ES prezidentūras laikā rīkotajā ministru konferencē “Pārvarēt šķēršļus — partnerība HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”2004. gada 23. un 24. februārī;

| — | ņemot vērā ANO Kopējās HIV/AIDS apkarošanas programmas (UNAIDS) ziņojumu un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģiona biroja 2008. gada ziņojumu “Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Kopējās HIV/AIDS apkarošanas programmas (UNAIDS) ziņojumu un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģiona biroja 2008. gada ziņojumu “Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un kaimiņvalstu ministru un valdību pārstāvju konferencē “Eiropa un HIV/AIDS — jauni uzdevumi, jaunas iespējas”, kura notika Lietuvā 2004. gada 16. un 17. septembrī, pieņemto Viļņas deklarāciju par pasākumiem cīņas stiprināšanai pret HIV/AIDS Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un kaimiņvalstu ministru un valdību pārstāvju konferencē “Eiropa un HIV/AIDS — jauni uzdevumi, jaunas iespējas”, kura notika Lietuvā 2004. gada 16. un 17. septembrī, pieņemto Viļņas deklarāciju par pasākumiem cīņas stiprināšanai pret HIV/AIDS Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2006. gada programmu HIV/AIDS apkarošanai “Ceļā uz vispārēju piekļuvi līdz 2010. gadam” |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2006. gada programmu HIV/AIDS apkarošanai “Ceļā uz vispārēju piekļuvi līdz 2010. gadam”

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2006. gada februāra apsekojuma rezultātus par AIDS profilaksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2006. gada februāra apsekojuma rezultātus par AIDS profilaksi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumā sniegtie dati liecina, ka laikā no 1999. gada līdz 2006. gadam Eiropas Savienībā HIV infekcija diagnosticēta 269 152 cilvēkiem un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionā HIV infekcija diagnosticēta 806 258 cilvēkiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumā sniegtie dati liecina, ka laikā no 1999. gada līdz 2006. gadam Eiropas Savienībā HIV infekcija diagnosticēta 269 152 cilvēkiem un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionā HIV infekcija diagnosticēta 806 258 cilvēkiem;

| B. | tā kā saskaņā ar EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumu Eiropas Savienībā 11 % no visiem inficēšanās gadījumiem konstatē cilvēkiem, kuri ir jaunāki par 25 gadiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumu Eiropas Savienībā 11 % no visiem inficēšanās gadījumiem konstatē cilvēkiem, kuri ir jaunāki par 25 gadiem;

| C. | tā kā EuroHIV un UNAIDS ziņojumi liecina, ka Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs joprojām ārkārtīgi strauji pieaug jaunu inficēšanās gadījumu skaits un tiek lēsts, ka dažās valstīs patiesais ar HIV inficēto cilvēku skaits gandrīz trīs reizes pārsniedz oficiāli zināmo skaitu; |
| --- | --- |

C.

tā kā EuroHIV un UNAIDS ziņojumi liecina, ka Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs joprojām ārkārtīgi strauji pieaug jaunu inficēšanās gadījumu skaits un tiek lēsts, ka dažās valstīs patiesais ar HIV inficēto cilvēku skaits gandrīz trīs reizes pārsniedz oficiāli zināmo skaitu;

| D. | tā kā, neraugoties uz HIV inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu, pēdējos gados reģistrēto AIDS saslimšanas gadījumu skaits ir pastāvīgi samazinājies un šī tendence ir turpinājusies arī 2006. gadā — saskaņā ar EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumu Eiropas Savienībā 2006. gadā reģistrēto saslimšanas gadījumu skaits ir par 40 % mazāks nekā 1999. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz HIV inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu, pēdējos gados reģistrēto AIDS saslimšanas gadījumu skaits ir pastāvīgi samazinājies un šī tendence ir turpinājusies arī 2006. gadā — saskaņā ar EuroHIV 2006. gada noslēguma ziņojumu Eiropas Savienībā 2006. gadā reģistrēto saslimšanas gadījumu skaits ir par 40 % mazāks nekā 1999. gadā;

| E. | tā kā liela daļa HIV inficēšanās gadījumu netiek diagnosticēti; tā kā daudzi cilvēki nezina, vai ir inficēti vai ne, un infekcija, visticamāk, tiek atklāta tikai tad, kad cilvēks saslimst ar kādu no slimībām, kas saistītas ar HIV/AIDS; |
| --- | --- |

E.

tā kā liela daļa HIV inficēšanās gadījumu netiek diagnosticēti; tā kā daudzi cilvēki nezina, vai ir inficēti vai ne, un infekcija, visticamāk, tiek atklāta tikai tad, kad cilvēks saslimst ar kādu no slimībām, kas saistītas ar HIV/AIDS;

| F. | tā kā iespējas inficēties ar HIV ievērojami pieaug, ja cilvēks jau slimo ar kādu citu seksuāli transmisīvu slimību (piemēram, gonoreju, hlamīdijām, herpesvīrusu un sifilisu); |
| --- | --- |

F.

tā kā iespējas inficēties ar HIV ievērojami pieaug, ja cilvēks jau slimo ar kādu citu seksuāli transmisīvu slimību (piemēram, gonoreju, hlamīdijām, herpesvīrusu un sifilisu);

| G. | tā kā viens no HIV infekcijas ārkārtīgi straujās izplatības iemesliem daudzās Austrumeiropas valstīs ir infekcijas epidēmiskais raksturs intravenozo narkotiku lietotāju vidū; |
| --- | --- |

G.

tā kā viens no HIV infekcijas ārkārtīgi straujās izplatības iemesliem daudzās Austrumeiropas valstīs ir infekcijas epidēmiskais raksturs intravenozo narkotiku lietotāju vidū;

| H. | tā kā HIV/AIDS ir infekcijas slimība un tādēļ pastāv risks, ka cilvēks, kura infekcija nav diagnosticēta, var inficēt citus; |
| --- | --- |

H.

tā kā HIV/AIDS ir infekcijas slimība un tādēļ pastāv risks, ka cilvēks, kura infekcija nav diagnosticēta, var inficēt citus;

| I. | ņemot vērā UNAIDS un PVO Eiropas reģiona biroja ziņojums “Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību cīņā pret HIV/AIDS Eiropā un Vidusāzijā” atklāj, ka tikai nedaudzas no 53 Eiropas reģiona valstīm ir pieņēmušas tādu pieeju stigmatizācijai, diskriminācijai un cilvēktiesībām, kura atbilst Dublinas deklarācijā izklāstītajām saistībām; |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā UNAIDS un PVO Eiropas reģiona biroja ziņojums “Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību cīņā pret HIV/AIDS Eiropā un Vidusāzijā” atklāj, ka tikai nedaudzas no 53 Eiropas reģiona valstīm ir pieņēmušas tādu pieeju stigmatizācijai, diskriminācijai un cilvēktiesībām, kura atbilst Dublinas deklarācijā izklāstītajām saistībām;

| J. | tā kā ikvienā HIV apkarošanas aspektā ļoti būtiska nozīme ir neierobežotai cilvēktiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā ikvienā HIV apkarošanas aspektā ļoti būtiska nozīme ir neierobežotai cilvēktiesību aizsardzībai;

| K. | tā kā šīs epidēmijas apkarošanā ir absolūti nepieciešama pārrobežu sadarbība; |
| --- | --- |

K.

tā kā šīs epidēmijas apkarošanā ir absolūti nepieciešama pārrobežu sadarbība;

| L. | tā kā ir jāievieš efektīvi sabiedrības veselības pasākumi, lai savlaicīgi noteiktu HIV infekciju, |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāievieš efektīvi sabiedrības veselības pasākumi, lai savlaicīgi noteiktu HIV infekciju,

1.   aicina Padomi un Komisiju izstrādāt HIV apkarošanas stratēģiju, lai

| — | veicinātu agrīnu diagnostiku un samazinātu šķēršļus testu veikšanai; |
| --- | --- |

—

veicinātu agrīnu diagnostiku un samazinātu šķēršļus testu veikšanai;

| — | nodrošinātu agrīnu terapiju un informāciju par agrīni uzsāktas terapijas priekšrocībām; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu agrīnu terapiju un informāciju par agrīni uzsāktas terapijas priekšrocībām;

2.   aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs veic rūpīgu kontroli un uzraudzību, tostarp precizējot datu aprēķinus par nereģistrēto inficēto personu kopumu (skaits, raksturojošie rādītāji utt.), ievērojot konfidencialitāti un personas datu aizsardzību;

3.   aicina, lai Komisija paredz būtiskus politiskos resursus, finanšu resursus un cilvēkresursus šādas stratēģijas īstenošanas atbalstam;

4.   aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt piekļuvi testēšanai, kurai jābūt par brīvu un jāpaliek anonīmai;

5.   aicina Komisiju izstrādāt HIV/AIDS inficēšanās riska samazināšanas stratēģiju, kuras mērķauditorija būtu mazāk aizsargātās grupas un augsta riska grupas;

6.   aicina, lai Padome uzdod Komisijai izstrādāt Padomes ieteikumus visām dalībvalstīm par to, kā īstenot testu veikšanas un terapijas pamatnostādnes, kas balstītas uz klīniskos pētījumos gūtām atziņām;

7.   aicina, lai Padome uzdod Komisijai nodrošināt, ka turpmāk pasākumos, kas paredzēti HIV/AIDS apkarošanas progresa uzraudzībai Eiropā un kaimiņvalstīs, tiek iekļauti rādītāji, ar kuru palīdzību iespējams tieši risināt un novērtēt ar HIV/AIDS saistītos cilvēktiesību jautājumus;

8.   aicina dalībvalstis ieviest to jurisdikcijā noteikumus, ar kuru palīdzību varētu efektīvi apkarot HIV/AIDS skarto personu diskrimināciju, tostarp ierobežojumus, kas ietekmē viņu pārvietošanās brīvību;

9.   aicina dalībvalstis pastiprināt informatīvas un izglītojošas kampaņas par HIV/AIDS profilaksi, infekcijas noteikšanas testiem un ārstēšanu;

10.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram, ANO Kopējai HIV/AIDS apkarošanas programmai un Pasaules Veselības organizācijai.

---

(1)  OV C 74 E, 20.3.2008., 348. lpp.

(2)  OV C 303 E, 13.12.2006., 871. lpp.

(3)  OV C 316 E, 20.12.2006., 366. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/65

---

Stāvoklis biškopības nozarē

P6_TA(2008)0567

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par stāvokli biškopības nozarē

(2010/C 16 E/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā biškopības nozarē visā pasaulē un jo īpaši Eiropā ir ļoti nopietnas problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā biškopības nozarē visā pasaulē un jo īpaši Eiropā ir ļoti nopietnas problēmas;

| B. | tā kā biškopība labvēlīgi ietekmē visu ekosistēmu un ir jo īpaši būtiska lauksaimniecības ekosistēmai; |
| --- | --- |

B.

tā kā biškopība labvēlīgi ietekmē visu ekosistēmu un ir jo īpaši būtiska lauksaimniecības ekosistēmai;

| C. | tā kā ir svarīgi saglabāt bioloģisko daudzveidību un biškopība to lielā mērā veicina, nodrošinot svešapputi; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir svarīgi saglabāt bioloģisko daudzveidību un biškopība to lielā mērā veicina, nodrošinot svešapputi;

| D. | tā kā Eiropā ir tūkstošgadīgas biškopības tradīcijas un šīs tradīcijas ir daļa no kultūras un lauksaimniecības mantojuma; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropā ir tūkstošgadīgas biškopības tradīcijas un šīs tradīcijas ir daļa no kultūras un lauksaimniecības mantojuma;

| E. | tā kā biškopības produktiem ir augsta uzturvērtība, kā arī ārstnieciskā nozīme; |
| --- | --- |

E.

tā kā biškopības produktiem ir augsta uzturvērtība, kā arī ārstnieciskā nozīme;

| F. | tā kā Eiropas biškopības nozarē ražotā medus un citu biškopības produktu, piemēram, peru pieniņa, propolisa, bišu indes un bišu vaska daudzveidību un augsto kvalitāti saistībā ar šīs nozares uzkrāto pieredzi, kā arī tik atšķirīgajiem klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas biškopības nozarē ražotā medus un citu biškopības produktu, piemēram, peru pieniņa, propolisa, bišu indes un bišu vaska daudzveidību un augsto kvalitāti saistībā ar šīs nozares uzkrāto pieredzi, kā arī tik atšķirīgajiem klimatiskajiem apstākļiem;

| G. | tā kā šajā nozarē vērojama negodīga konkurence, jo Kopienas tirgū tiek ievesti produkti no trešām valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā šajā nozarē vērojama negodīga konkurence, jo Kopienas tirgū tiek ievesti produkti no trešām valstīm;

| H. | tā kā medu var ievest no dažādiem pasaules reģioniem, bet apputeksnēšanu var garantēt tikai bites, turklāt to skaitam jābūt pietiekamam; |
| --- | --- |

H.

tā kā medu var ievest no dažādiem pasaules reģioniem, bet apputeksnēšanu var garantēt tikai bites, turklāt to skaitam jābūt pietiekamam;

| I. | tā kā bišu saimes ir nopietni apdraudētas, jo būtiski samazinās ziedputekšņu un nektāra resursi; |
| --- | --- |

I.

tā kā bišu saimes ir nopietni apdraudētas, jo būtiski samazinās ziedputekšņu un nektāra resursi;

| J. | tā kā pasaulē novēro strauju bišu saimju skaita samazināšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā pasaulē novēro strauju bišu saimju skaita samazināšanos;

| K. | tā kā pie bišu veselības krīzes cēloņiem jāmin bišu ērce (Varroa spp.) stropos, bišu saimju bojāeja, kā arī nozematozes (Nosema ceranae) izplatīšanās; |
| --- | --- |

K.

tā kā pie bišu veselības krīzes cēloņiem jāmin bišu ērce (Varroa spp.) stropos, bišu saimju bojāeja, kā arī nozematozes (Nosema ceranae) izplatīšanās;

| L. | tā kā 76 % no cilvēku uzturam paredzētās pārtikas ražošanas ir atkarīgi no biškopības nozares; |
| --- | --- |

L.

tā kā 76 % no cilvēku uzturam paredzētās pārtikas ražošanas ir atkarīgi no biškopības nozares;

| M. | tā kā 84 % no Eiropā kultivētajām augu šķirnēm ir atkarīgi no apputeksnēšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā 84 % no Eiropā kultivētajām augu šķirnēm ir atkarīgi no apputeksnēšanas;

| N. | tā kā pārāk bieži tiek ignorēti norādījumi un atzītā prakse attiecībā uz biocīdu lietošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pārāk bieži tiek ignorēti norādījumi un atzītā prakse attiecībā uz biocīdu lietošanu;

| O. | tā kā līdz šim nav metožu, lai izskaustu noteiktas bišu slimības, kuru dēļ samazinās bišu pretestības spēja un saimes iet bojā, |
| --- | --- |

O.

tā kā līdz šim nav metožu, lai izskaustu noteiktas bišu slimības, kuru dēļ samazinās bišu pretestības spēja un saimes iet bojā,

1.   uzskata, ka ir svarīgi tūlīt attiecīgi reaģēt uz bišu veselības krīzi, turklāt tas jādara ar efektīviem līdzekļiem;

2.   uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai novērstu negodīgu konkurenci, ko izraisa no trešām valstīm ievestie biškopības produkti, kuriem ir zemākas ražošanas izmaksas, jo īpaši saistībā ar cukura cenu un darbaspēka izmaksām;

3.   aicina Komisiju, piešķirot papildu budžeta līdzekļus, nekavējoties uzsākt pētniecību par parazītiem un slimībām, kas masveidā iznīcina bišu saimes, kā arī par citiem iespējamiem iemesliem kā ģenētiskās daudzveidības izzušanu un ģenētiski modificētu kultūru audzēšanu;

4.   uzskata, ka bišu medus marķējumos obligāti jānorāda izcelsmes valsts;

5.   aicina Komisiju KLP veselības pārbaudes ietvaros ieviest pasākumus, lai veicinātu ekoloģiskās kompensācijas zonu izveidi (piemēram, biškopības atmatas), īpaši lielākajos lauksaimniecības reģionos; aicina izveidot šādas zonas lauku daļās, kur grūti audzēt kultūraugus, un audzēt tur, piemēram, facēlijas, gurķu mētru, savvaļas sinepes un balto āboliņu, kuri nodrošina nektāra resursus rajonos, kur ievāc medu;

6.   aicina Padomi un Komisiju pienācīgi ņemt vērā bišu veselību, tirdzniecību ar bišu produktiem un ekonomisko ietekmi uz biškopības nozari visās diskusijās un turpmākos tiesību aktos, kas skar ģenētiski modificētu kultūru audzēšanu Eiropas Savienībā;

7.   aicina Komisiju veicināt nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu nepietiekamas apputeksnēšanas risku gan biškopjiem, gan lauksaimniekiem, kuri varētu ievērojami palielināt ražošanu;

8.   aicina Komisiju nodrošināt virszemes ūdeņu uzraudzību un kontroli, jo bites ir ļoti jutīgas uz vides pasliktināšanos;

9.   aicina Komisiju veikt pētījumu, kā bišu mirstība ir saistīta ar pesticīdu, piemēram, tiametoksama, imidakloprīda, klotianidīna un fipronila lietošanu, lai būtu iespējams veikt attiecīgos pasākumus attiecībā uz šo produktu apstiprināšanu;

10.   aicina Komisiju saskaņot visu informāciju, kas par pašreizējo stāvokli pieejama katrā dalībvalstī; uzskata, ka Komisijai jāsadarbojas ar atzītām organizācijām, lai apmainītos ar zinātnisko informāciju, kas ir šo iestāžu rīcībā par pesticīdu ietekmi uz bitēm;

11.   uzskata, ka ir svarīgi ieviest prasību veikt ievestā medus analīzi, lai noteiktu, vai tajā nav Amerikas peru puves baktēriju;

12.   mudina Komisiju ierosināt finansiāla atbalsta mehānismu biškopības uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās saistībā ar bišu bojāeju;

13.   aicina Komisiju iekļaut veterinārās politikas jomā pētījumus un pasākumus cīņai ar bišu slimībām;

14.   aicina Komisiju mudināt visas dalībvalstis nekavējoties sniegt lielāku atbalstu biškopības nozarei;

15.   uzdod Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/67

---

Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšana

P6_TA(2008)0568

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanu

(2010/C 16 E/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumu 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumu 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. novembra paziņojumu par to, kā īsteno Ieteikumu 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs (COM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. novembra paziņojumu par to, kā īsteno Ieteikumu 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs (COM(2007)0707),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2001. gadā pieņēma Ieteikumu 2001/331/EK, kurā tika sniegti nesaistoši kritēriji vides pārbaužu plānošanai, veikšanai, rezultātu apkopošanai un ziņojumu sagatavošanai, atzīstot, ka starp dalībvalstu pārbaužu sistēmām pastāv būtiskas atšķirības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2001. gadā pieņēma Ieteikumu 2001/331/EK, kurā tika sniegti nesaistoši kritēriji vides pārbaužu plānošanai, veikšanai, rezultātu apkopošanai un ziņojumu sagatavošanai, atzīstot, ka starp dalībvalstu pārbaužu sistēmām pastāv būtiskas atšķirības;

| B. | tā kā minētā Ieteikuma mērķis bija uzlabot atbilstību Kopienas vides tiesību aktiem un veicināt šo tiesību aktu saskaņotāku īstenošanu un izpildi visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā minētā Ieteikuma mērķis bija uzlabot atbilstību Kopienas vides tiesību aktiem un veicināt šo tiesību aktu saskaņotāku īstenošanu un izpildi visās dalībvalstīs;

| C. | tā kā iepriekšminētajā paziņojumā izklāstīti Komisijas uzskati par minētā ieteikuma turpmāku pilnveidošanu, tostarp pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem par ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekšminētajā paziņojumā izklāstīti Komisijas uzskati par minētā ieteikuma turpmāku pilnveidošanu, tostarp pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem par ieteikuma īstenošanu;

| D. | tā kā šajā paziņojumā ir norādīts, ka dalībvalstu sniegtā informācija par minētā ieteikuma īstenošanu “nebija pilnīga vai arī tā bija grūti salīdzināma”; |
| --- | --- |

D.

tā kā šajā paziņojumā ir norādīts, ka dalībvalstu sniegtā informācija par minētā ieteikuma īstenošanu “nebija pilnīga vai arī tā bija grūti salīdzināma”;

| E. | tā kā saskaņā ar dalībvalstu sniegto informāciju noskaidrojās, ka “tikai dažas dalībvalstis ir panākušas ieteikuma pilnīgu īstenošanu” un “pastāv lielas atšķirības starp to, kā Kopienā tiek veiktas vides pārbaudes”; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar dalībvalstu sniegto informāciju noskaidrojās, ka “tikai dažas dalībvalstis ir panākušas ieteikuma pilnīgu īstenošanu” un “pastāv lielas atšķirības starp to, kā Kopienā tiek veiktas vides pārbaudes”;

| F. | tā kā saskaņā ar Komisijas viedokli nepilnīgā īstenošana daļēji ir izskaidrojama ar to, ka dalībvalstis atšķirīgi interpretēja ieteikumā iekļautās definīcijas un kritērijus, kā arī ziņojumu sniegšanas prasības; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Komisijas viedokli nepilnīgā īstenošana daļēji ir izskaidrojama ar to, ka dalībvalstis atšķirīgi interpretēja ieteikumā iekļautās definīcijas un kritērijus, kā arī ziņojumu sniegšanas prasības;

| G. | tā kā Komisija atzīst, ka ieteikuma darbības joma ir neatbilstīga un tajā nav iekļauti daudzi nozīmīgi pasākumi, piemēram, Natura 2000, nelegālu atkritumu pārvadājumu kontrole, ķīmisko vielu reģistrēšana, novērtēšana, licencēšana un ierobežošana (REACH), bīstamu vielu ierobežošana izstrādājumos (piemēram, Direktīva par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās — RoHS direktīva), tirdzniecība ar apdraudētu sugu dzīvniekiem un augiem, kā arī pasākumi, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem organismiem un ražotāju atbildības sistēmām, |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija atzīst, ka ieteikuma darbības joma ir neatbilstīga un tajā nav iekļauti daudzi nozīmīgi pasākumi, piemēram, Natura 2000, nelegālu atkritumu pārvadājumu kontrole, ķīmisko vielu reģistrēšana, novērtēšana, licencēšana un ierobežošana (REACH), bīstamu vielu ierobežošana izstrādājumos (piemēram, Direktīva par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās — RoHS direktīva), tirdzniecība ar apdraudētu sugu dzīvniekiem un augiem, kā arī pasākumi, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem organismiem un ražotāju atbildības sistēmām,

1.   pauž bažas par Komisijas secinājumu, ka Kopienā nav iespējams nodrošināt pilnīgu vides tiesību aktu īstenošanu, jo šā iemesla dēļ ne vien turpinās vides postīšana, bet notiek arī konkurences kropļošana;

2.   uzsver, ka kvalitatīva un vienmērīga Kopienas vides tiesību aktu īstenošana ir izšķiroši svarīga un jebkādas atkāpes izraisa sabiedrības vilšanos un apdraud Kopienas kā efektīva vides sarga reputāciju;

3.   iebilst pret Komisijas nodomu risināt šo problēmu tikai ar nesaistoša ieteikuma palīdzību un ar atsevišķu juridiski saistošu prasību iekļaušanu nozaru tiesību aktos;

4.   tā vietā mudina Komisiju līdz 2009. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumu direktīvai par vides pārbaudēm, precizējot Ieteikumā 2001/331/EK noteiktās definīcijas un kritērijus un paplašinot tā darbības jomu;

5.   uzskata, ka ir ļoti svarīgi stiprināt Eiropas Savienības tīklu vides tiesību aktu ieviešanai un īstenošanai (IMPEL) un mudina Komisiju līdz 2009. gada beigām ziņot par iespējamiem veidiem, kā to izdarīt, tostarp izveidojot Kopienas vides inspekciju;

6.   iesaka vairāk koncentrēties uz atbalstu izglītojošiem un informatīviem pasākumiem par vides aizsardzību, kuru precīzais saturs būtu jānosaka vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, pamatojoties uz vajadzībām un konkrētajā teritorijā novērotajām problēmām;

7.   uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 118, 27.4.2001., 41. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/68

---

Somālija

P6_TA(2008)0569

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Somāliju

(2010/C 16 E/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā rezolūcijas par situāciju Somālijā, jo īpaši 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Somāliju (1) un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadījumiem Somālijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā rezolūcijas par situāciju Somālijā, jo īpaši 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Somāliju (1) un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadījumiem Somālijā (2),

| — | ņemot vērā Amnesty International2008. gada 1. novembra ziņojumu “Cilvēktiesību stāvoklis pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amnesty International2008. gada 1. novembra ziņojumu “Cilvēktiesību stāvoklis pasaulē”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālsekretāra īpašās pārstāves jautājumos par bērniem bruņotos konfliktos Radhika Coomaraswamy2008. gada 8. novembra paziņojumu, kurā nosodīta trīspadsmitgadīgās Aisha Ibrahim Duhulow nomētāšana ar akmeņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālsekretāra īpašās pārstāves jautājumos par bērniem bruņotos konfliktos Radhika Coomaraswamy2008. gada 8. novembra paziņojumu, kurā nosodīta trīspadsmitgadīgās Aisha Ibrahim Duhulow nomētāšana ar akmeņiem,

| — | ņemot vērā dažādus reģionālos cilvēktiesību instrumentus, un, jo īpaši 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un tam pievienoto 2003. gada protokolu par Āfrikas sieviešu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādus reģionālos cilvēktiesību instrumentus, un, jo īpaši 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un tam pievienoto 2003. gada protokolu par Āfrikas sieviešu tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2008. gada 27. oktobrī Somālijā trīspadsmit gadus vecā meitene Aisha Ibrahim Duhulow tika nomētāta ar akmeņiem līdz nāvei; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 27. oktobrī Somālijā trīspadsmit gadus vecā meitene Aisha Ibrahim Duhulow tika nomētāta ar akmeņiem līdz nāvei;

| B. | tā kā nomētāšanu ar akmeņiem veica 50 vīrieši dienvidu ostas pilsētas Kismaijo stadionā, 1 000 skatītāju acu priekšā; |
| --- | --- |

B.

tā kā nomētāšanu ar akmeņiem veica 50 vīrieši dienvidu ostas pilsētas Kismaijo stadionā, 1 000 skatītāju acu priekšā;

| C. | tā kā viņa tika apsūdzēta laulības pārkāpšanā, tādējādi noziegumā pret islāma likumu, bet patiesībā viņu bija izvarojuši trīs vīrieši; |
| --- | --- |

C.

tā kā viņa tika apsūdzēta laulības pārkāpšanā, tādējādi noziegumā pret islāma likumu, bet patiesībā viņu bija izvarojuši trīs vīrieši;

| D. | tā kā al-Shabah militārais grupējums, kas kontrolē Kismaijo, apcietināja Aisha Ibrahim Duhulow un pavēlēja nomētāt viņu ar akmeņiem, bet neaizturēja vai neapcietināja tos, kas bija vainojami izvarošanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā al-Shabah militārais grupējums, kas kontrolē Kismaijo, apcietināja Aisha Ibrahim Duhulow un pavēlēja nomētāt viņu ar akmeņiem, bet neaizturēja vai neapcietināja tos, kas bija vainojami izvarošanā;

| E. | tā kā stadionā militārā grupējuma locekļi atklāja uguni, kad daži no cilvēkiem stadionā mēģināja glābt Aisha Ibrahim Duhulow dzīvību, un nošāva zēnu, kas atradās netālu; |
| --- | --- |

E.

tā kā stadionā militārā grupējuma locekļi atklāja uguni, kad daži no cilvēkiem stadionā mēģināja glābt Aisha Ibrahim Duhulow dzīvību, un nošāva zēnu, kas atradās netālu;

| F. | tā kā ir uzticami ziņojumi par to, ka Kismaijo cilvēktiesību aktīvistiem al-Shabah militāristi ir draudējuši atņemt dzīvību, jo viņi izplatot nepatiesu informāciju par notikušo; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir uzticami ziņojumi par to, ka Kismaijo cilvēktiesību aktīvistiem al-Shabah militāristi ir draudējuši atņemt dzīvību, jo viņi izplatot nepatiesu informāciju par notikušo;

| G. | tā kā briesmīgi cilvēktiesību pārkāpumi Somālijā notiek ikdienas, kuru iemesls ir dramatiskā situācija Somālijā, kā arī plaši izplatītā vardarbība, kuru pastrādā daži Somālijas Atkalatbrīvošanas frontes (tā sauktās Islāma tiesu savienības) grupējumi, kas cenšas gāzt Somālijas likumīgo valdību; |
| --- | --- |

G.

tā kā briesmīgi cilvēktiesību pārkāpumi Somālijā notiek ikdienas, kuru iemesls ir dramatiskā situācija Somālijā, kā arī plaši izplatītā vardarbība, kuru pastrādā daži Somālijas Atkalatbrīvošanas frontes (tā sauktās Islāma tiesu savienības) grupējumi, kas cenšas gāzt Somālijas likumīgo valdību;

| H. | tā kā starp cilvēktiesību pārkāpumiem ir arī nesenā divu Itālijas Romas katoļu mūķeņu nolaupīšana no Kenijas, kuras vēlāk tika pārvestas uz Somāliju, kā arī pašnāvnieku uzbrukumu skaita palielināšanās, kuros pēdējās nedēļās valsts ziemeļu daļā dzīvību zaudējuši vismaz 30 cilvēki; |
| --- | --- |

H.

tā kā starp cilvēktiesību pārkāpumiem ir arī nesenā divu Itālijas Romas katoļu mūķeņu nolaupīšana no Kenijas, kuras vēlāk tika pārvestas uz Somāliju, kā arī pašnāvnieku uzbrukumu skaita palielināšanās, kuros pēdējās nedēļās valsts ziemeļu daļā dzīvību zaudējuši vismaz 30 cilvēki;

| I. | tā kā valstī strādājošo starptautisko organizāciju darbinieki pēdējā laikā ir pakļauti vardarbībai un arī nogalināti, un tā kā lielākā daļa šo noziegumu tiek saistīta ar bruņoto opozīcijas grupējumu locekļiem, tostarp al-Shabah grupējumu un Islāma tiesu savienības grupējumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā valstī strādājošo starptautisko organizāciju darbinieki pēdējā laikā ir pakļauti vardarbībai un arī nogalināti, un tā kā lielākā daļa šo noziegumu tiek saistīta ar bruņoto opozīcijas grupējumu locekļiem, tostarp al-Shabah grupējumu un Islāma tiesu savienības grupējumiem;

| J. | tā kā islāmistu nemiernieki galvaspilsētā Mogadišā ir veikuši publiskas nopēršanas, tādējādi cenšoties demonstrēt savu pieaugošo spēku; |
| --- | --- |

J.

tā kā islāmistu nemiernieki galvaspilsētā Mogadišā ir veikuši publiskas nopēršanas, tādējādi cenšoties demonstrēt savu pieaugošo spēku;

| K. | tā kā šādi brutāli nodarījumi parāda, kādas ir šo militāristu metodes, kā arī plašākā perspektīvā demonstrē tās briesmas cilvēktiesībām, kādas sagaidāmas, ja viņi paplašinās savu ietekmi valstī; |
| --- | --- |

K.

tā kā šādi brutāli nodarījumi parāda, kādas ir šo militāristu metodes, kā arī plašākā perspektīvā demonstrē tās briesmas cilvēktiesībām, kādas sagaidāmas, ja viņi paplašinās savu ietekmi valstī;

| L. | tā kā Somālijas Federālā pagaidu valdība un Somālijas Atkalatbrīvošanas alianse parakstīja līgumu par kaujas darbību pārtraukšanu 2008. gada 26. oktobrī Džibutijā, un tā kā Starpvaldību reģionālās attīstības iestādes (IGAD) reģionālie līderi 2008. gada 28.—29. oktobrī īpašā augstākā līmeņa sanāksmē Nairobi nāca klajā ar Somālijas miera plānu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Somālijas Federālā pagaidu valdība un Somālijas Atkalatbrīvošanas alianse parakstīja līgumu par kaujas darbību pārtraukšanu 2008. gada 26. oktobrī Džibutijā, un tā kā Starpvaldību reģionālās attīstības iestādes (IGAD) reģionālie līderi 2008. gada 28.—29. oktobrī īpašā augstākā līmeņa sanāksmē Nairobi nāca klajā ar Somālijas miera plānu;

| M. | tā kā ir ļoti svarīgi atbalstīt Somālijas Pagaidu federālo valdību un tās prezidentu Abdullahi Yusuf, |
| --- | --- |

M.

tā kā ir ļoti svarīgi atbalstīt Somālijas Pagaidu federālo valdību un tās prezidentu Abdullahi Yusuf,

1.   asi nosoda Aisha Ibrahim Duhulow nomētāšanu ar akmeņiem un nogalināšanu un pauž visdziļāko sašutumu par šādu šausminošu barbarisku rīcību pret 13 gadus vecu izvarošanas upuri;

2.   aicina Somālijas valdību nosodīt šo nogalināšanu un rīkoties, lai novērstu šādus brutālus noziegumus nākotnē;

3.   aicina Somālijas valdību izsniegt dokumentus un sniegt paziņojumus, lai reabilitētu Aisha Ibrahim Duhulow pēc nāves;

4.   atbalsta Somālijas valdības centienus nostiprināt kontroli pār Kismaijo ostu un aicina atbilstoši noteiktai kārtībai saukt pie atbildības tos, kas vainojami Aisha Ibrahim Duhulow izvarošanā;

5.   aicina ES nodrošināt visu nepieciešamo palīdzību, lai Somālijā izveidotu paliekošu demokrātisku valdību un turpināt palīdzību Somālijas valdībai, lai tā nostiprinātu savu kontroli pār visu valsti un izveidotu tiesiskumu, kas būtu savienojams ar tās starptautiskajām cilvēktiesību saistībām, tādējādi novēršot šādas slepkavības nākotnē;

6.   neatlaidīgi mudina Āfrikas Savienības misijai Somālijā (AMISOM) piešķirt visaptverošas pilnvaras aizstāvēt civiliedzīvotājus, īpašu uzmanību veltot sievietēm un bērniem, un aicina tās mandātā iekļaut cilvēktiesību pārkāpumu uzraudzību, izmeklēšanu un ziņošanu par tiem;

7.   aicina gan Somālijas, gan Kenijas vara iestādes darīt visu iespējamo un uzņemties visas iespējamās politiskās un diplomātiskās iniciatīvas, lai nodrošinātu divu itāļu Romas katoļu mūķeņu atbrīvošanu;

8.   stingri atbalsta Džibutijas nolīgumu starp Somālijas valdību un Somālijas Atkalatbrīvošanas aliansi, kura mērķis ir izbeigt gadiem ilgo karadarbību Somālijā un izstrādāt paliekošus risinājumus, lai atjaunotu mieru un izbeigtu noziegumus, kādi minēti šajā rezolūcijā;

9.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Apvienot Nāciju Organizācijas un Āfrikas Savienības ģenerālsekretāriem, IGAD valdībām, AMISOM un Somālijas valdībai.

---

(1)  OV C 282 E, 6.11.2008., 479. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/71

---

Nāvessods Nigērijā

P6_TA(2008)0570

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par nāvessodu Nigērijā

(2010/C 16 E/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Nigērijā,

| — | ņemot vērā Nigērijas federālās valdības pašreizējo moratoriju nāvessoda izmantošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nigērijas federālās valdības pašreizējo moratoriju nāvessoda izmantošanai,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Nigērija ratificējusi 1993. gada 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Nigērija ratificējusi 1993. gada 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru Nigērija ratificējusi 1983. gada 22. jūnijā |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru Nigērija ratificējusi 1983. gada 22. jūnijā

| — | ņemot vērā 1990. gada Āfrikas Bērnu tiesību un labklājības hartu, kuru Nigērija ratificējusi 2001. gada 23. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Āfrikas Bērnu tiesību un labklājības hartu, kuru Nigērija ratificējusi 2001. gada 23. jūlijā,

| — | ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kuru Nigērija ratificējusi 2001. gada 28. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kuru Nigērija ratificējusi 2001. gada 28. jūlijā,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas likvidāciju, kuru Nigērija ratificējusi 1985. gada 13. jūnijā un tās 1999. gada fakultatīvo protokolu, kuru Nigērija ratificējusi 2004. gada 22. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas likvidāciju, kuru Nigērija ratificējusi 1985. gada 13. jūnijā un tās 1999. gada fakultatīvo protokolu, kuru Nigērija ratificējusi 2004. gada 22. novembrī,

| — | ņemot vērā 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, kuru Nigērija ratificējusi 1991. gada 19. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, kuru Nigērija ratificējusi 1991. gada 19. aprīlī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā vairāk nekā 720 vīrieši un 11 sievietes Nigērijas cietumos sagaida nāvessodu; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā 720 vīrieši un 11 sievietes Nigērijas cietumos sagaida nāvessodu;

| B. | tā kā Nigērijas Valsts nāvessoda izpētes grupa un Prezidenta tiesvedības reformas komisija ir atklājusi, ka gandrīz visi ieslodzītie ir nabadzīgi un viņiem nav pieejama juridiskā palīdzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā Nigērijas Valsts nāvessoda izpētes grupa un Prezidenta tiesvedības reformas komisija ir atklājusi, ka gandrīz visi ieslodzītie ir nabadzīgi un viņiem nav pieejama juridiskā palīdzība;

| C. | tā kā, lai gan starptautiskās tiesības aizliedz piespriest nāvessodu nepilngadīgiem likumpārkāpējiem, vismaz 40 uz nāvi notiesātie iespējamā nodarījuma izdarīšanas brīdī bija vecumā no 13 līdz 17 gadiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai gan starptautiskās tiesības aizliedz piespriest nāvessodu nepilngadīgiem likumpārkāpējiem, vismaz 40 uz nāvi notiesātie iespējamā nodarījuma izdarīšanas brīdī bija vecumā no 13 līdz 17 gadiem;

| D. | tā kā islāma šariata tiesas pārziņā ir krimināllietas 12 no 36 Nigērijas štatiem; tā kā šīs tiesas turpina piespriest nāvessodus, kā arī nopēršanu un amputācijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā islāma šariata tiesas pārziņā ir krimināllietas 12 no 36 Nigērijas štatiem; tā kā šīs tiesas turpina piespriest nāvessodus, kā arī nopēršanu un amputācijas;

| E. | tā kā 47 % uz nāvi notiesāto gaida apelācijas spriedumu, ceturtā daļa ieslodzīto gaida apelācijas spriedumu piecus gadus, 6 % ieslodzīto ir gaidījuši apelācijas spriedumu vairāk nekā 20 gadus un viens ieslodzītais ir pavadījis 24 gadus, gaidot nāves soda izpildi; |
| --- | --- |

E.

tā kā 47 % uz nāvi notiesāto gaida apelācijas spriedumu, ceturtā daļa ieslodzīto gaida apelācijas spriedumu piecus gadus, 6 % ieslodzīto ir gaidījuši apelācijas spriedumu vairāk nekā 20 gadus un viens ieslodzītais ir pavadījis 24 gadus, gaidot nāves soda izpildi;

| F. | tā kā Nigērijas kriminālās tiesvedības sistēmai raksturīga korupcija un nolaidība un tā cieš no ievērojama resursu trūkuma; |
| --- | --- |

F.

tā kā Nigērijas kriminālās tiesvedības sistēmai raksturīga korupcija un nolaidība un tā cieš no ievērojama resursu trūkuma;

| G. | tā kā spīdzināšana, kas Nigērijā ir aizliegta, notiek ikdienā un vismaz 80 % Nigērijas cietumos ieslodzīto apgalvo, ka ir piekauti, iebiedēti ar ieročiem vai spīdzināti policijas kamerās; |
| --- | --- |

G.

tā kā spīdzināšana, kas Nigērijā ir aizliegta, notiek ikdienā un vismaz 80 % Nigērijas cietumos ieslodzīto apgalvo, ka ir piekauti, iebiedēti ar ieročiem vai spīdzināti policijas kamerās;

| H. | tā kā no daudziem ieslodzītajiem, kas gaida tiesu un ir notiesāti uz nāvi, policisti izspiež naudu apmaiņā pret atbrīvošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā no daudziem ieslodzītajiem, kas gaida tiesu un ir notiesāti uz nāvi, policisti izspiež naudu apmaiņā pret atbrīvošanu;

| I. | tā kā vairāk nekā 40 000 valsts cietumos ieslodzīto lietas nav uzsākts izskatīt vai šie ieslodzītie nav notiesāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā vairāk nekā 40 000 valsts cietumos ieslodzīto lietas nav uzsākts izskatīt vai šie ieslodzītie nav notiesāti;

| J. | tā kā cietumos ir arī sastopamas hroniskas slimības, no kurām var izvairīties, piemēram, HIV, malārija, tuberkuloze, gripa un plaušu karsonis; |
| --- | --- |

J.

tā kā cietumos ir arī sastopamas hroniskas slimības, no kurām var izvairīties, piemēram, HIV, malārija, tuberkuloze, gripa un plaušu karsonis;

| K. | tā kā Nigērijas iestādes ir dažas reizes mēģinājušas risināt šīs valsts tiesu sistēmas problēmas; tā kā 2004. gadā Valsts nāvessoda izpētes grupa un 2007. gadā Prezidenta tiesvedības reformas komisija pauda šaubas par to, vai nāvessods palīdz samazināt noziedzības rādītājus un izplatību Nigērijā; tā kā, tomēr, ne federālā valdība, ne štatu valdības nav rīkojušās, lai atrisinātu šo abu pētniecības grupu aktualizētās neatliekamās problēmas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Nigērijas iestādes ir dažas reizes mēģinājušas risināt šīs valsts tiesu sistēmas problēmas; tā kā 2004. gadā Valsts nāvessoda izpētes grupa un 2007. gadā Prezidenta tiesvedības reformas komisija pauda šaubas par to, vai nāvessods palīdz samazināt noziedzības rādītājus un izplatību Nigērijā; tā kā, tomēr, ne federālā valdība, ne štatu valdības nav rīkojušās, lai atrisinātu šo abu pētniecības grupu aktualizētās neatliekamās problēmas;

| L. | tā kā Nigērija kopš 2002. gada nav oficiāli ziņojusi par nāvessodu izpildi; |
| --- | --- |

L.

tā kā Nigērija kopš 2002. gada nav oficiāli ziņojusi par nāvessodu izpildi;

| M. | tā kā ir zināms, ka 2007. gadā tikai septiņas no 53 Āfrikas Savienības dalībvalstīm ir izpildījušas nāvessodu, bet 13 Āfrikas valstīs nāvessods ir oficiāli atcelts un 22 valstīs to nepiemēro praksē; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir zināms, ka 2007. gadā tikai septiņas no 53 Āfrikas Savienības dalībvalstīm ir izpildījušas nāvessodu, bet 13 Āfrikas valstīs nāvessods ir oficiāli atcelts un 22 valstīs to nepiemēro praksē;

| N. | tā kā 1977. gadā tikai 16 valstis ir atcēlušas nāvessodu par jebkādiem noziegumiem, tā kā pašlaik 137 no 192 ANO dalībvalstīm ir atcēlušas nāvessodu oficiāli vai to neizpilda praksē, |
| --- | --- |

N.

tā kā 1977. gadā tikai 16 valstis ir atcēlušas nāvessodu par jebkādiem noziegumiem, tā kā pašlaik 137 no 192 ANO dalībvalstīm ir atcēlušas nāvessodu oficiāli vai to neizpilda praksē,

1.   aicina Nigērijas federālo valdību un štatu valdības atcelt nāvessodu;

2.   aicina Nigērijas federālo valdību un štatu valdības, kamēr nav atcelts nāvessods, nekavējoties pasludināt moratoriju jebkādu nāvessodu izpildei, kā to paredz ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 26. februāra Rezolūcija Nr. 62/149, un aizstāt visus nāvessodus ar brīvības atņemšanu;

3.   aicina Nigērijas federālo valdību un štatu valdības izstrādāt visaptverošu pieeju noziedzībai un nākt klajā ar skaidrojumu, kā risināt situāciju noziedzības jomā;

4.   prasa Nigērijas federālajai valdībai un štatu valdībām gan federālajos, gan štatu tiesību aktos atcelt visus noteikumus, kas paredz nāvessodu cilvēkiem, kuri iespējamā nozieguma izdarīšanas brīdī bija jaunāki par 18 gadiem;

5.   aicina Nigērijas federālo valdību un štatu valdības nodrošināt, ka par noziegumiem, par kuriem paredzēts augstākais sodamērs, tiek ievēroti visstingrākie starptautiski atzīti un konstitucionāli standarti attiecībā uz taisnīgu tiesu, it īpaši reģionos, kuros ir nepietiekami juridiski aizsargāti nabadzīgākie ieslodzītie, kuros atzīšanās un pierādījumi tiek iegūti, izmantojot vardarbību, piespiešanu vai spīdzināšanu, kuros ir nesamērīgi ilgi jāgaida tiesas un apelācijas spriedumi un kuros notiesā nepilngadīgos;

6.   aicina Nigērijas federālo valdību ratificēt Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 1989. gada otro fakultatīvo protokolu un ANO Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu 2002. gada fakultatīvo protokolu;

7.   mudina Nigērijas štatu valdībām atcelt visus noteikumus, kas paredz obligātu nāvessodu;

8.   aicina Nigērijas federālo valdību un štatu valdības īstenot Valsts nāvessoda izpētes grupas 2004. gada un prezidenta tiesvedības reformas komisijas 2007. gada ieteikumus un it īpaši noteikt moratoriju nāvessoda izpildei un aizstāt visus nāvessodus ar citiem soda veidiem;

9.   aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis sniegt tehnisku atbalstu Nigērijas iestādēm, lai pārskatītu tiesību aktus, kas paredz nāvessodu, atceļot nāvessodu un uzlabojot Nigērijas policijas izmeklēšanas procedūras;

10.   aicina atbalstīt Āfrikas Komisijas par cilvēku un iedzīvotāju tiesībām darba grupas par nāvessodu darbību, lai izstrādātu protokolu Āfrikas hartai nāvessoda aizliegšanai un padarītu neiespējamu nāvessoda atjaunošanu;

11.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu vparlamentiem un valdībām, Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienībai, Nigērijas federālajai valdībai un parlamentam, Āfrikas Savienībai un Panāfrikas parlamentam.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/73

---

Al-Kurd ģimenes lieta

P6_TA(2008)0571

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija lietā par
  Al-Kurd
  ģimeni

(2010/C 16 E/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvajiem Austrumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvajiem Austrumiem,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja Eiropas Parlamenta ad hoc delegācija pēc vizītes Izraēlā un palestīniešu teritorijās no 2008. gada 30. maija līdz 2. jūnijam, un šīs delegācijas izdarītos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja Eiropas Parlamenta ad hoc delegācija pēc vizītes Izraēlā un palestīniešu teritorijās no 2008. gada 30. maija līdz 2. jūnijam, un šīs delegācijas izdarītos secinājumus,

| — | ņemot vērā Ceturto Ženēvas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ceturto Ženēvas konvenciju,

| — | ņemot vērā attiecīgās Apvienot Nāciju Organizācijas (ANO) rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās Apvienot Nāciju Organizācijas (ANO) rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ES un Izraēlas Asociācijas nolīgumu, un jo īpaši tā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Izraēlas Asociācijas nolīgumu, un jo īpaši tā 2. pantu,

| — | ņemot vērā prezidentūras 2008. gada 10. novembra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par māju nojaukšanu Austrumjeruzalemē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras 2008. gada 10. novembra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par māju nojaukšanu Austrumjeruzalemē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā naktī uz svētdienu, 2008. gada 9. novembri, Izraēlas policija un bruņotie spēki izlika Al-Kurd ģimeni no mājām Sheikh Jarrah rajonā Austrumjeruzalemē, kur šī ģimene dzīvoja jau vairāk nekā 50 gadus; tā kā uzreiz pēc tam tie ļāva šīs ģimenes mājā ienākt kolonistiem un tad rajonu noslēdza; |
| --- | --- |

A.

tā kā naktī uz svētdienu, 2008. gada 9. novembri, Izraēlas policija un bruņotie spēki izlika Al-Kurd ģimeni no mājām Sheikh Jarrah rajonā Austrumjeruzalemē, kur šī ģimene dzīvoja jau vairāk nekā 50 gadus; tā kā uzreiz pēc tam tie ļāva šīs ģimenes mājā ienākt kolonistiem un tad rajonu noslēdza;

| B. | tā kā šī izlikšana notika, balstoties uz Izraēlas Augstākās tiesas rīkojumu, kuru tā bija izdevusi 2008. gada 16. jūlijā pēc ilgiem un pretrunīgiem tiesas procesiem par apstrīdētām īpašumtiesībām Izraēlas tiesās un iestādēs; |
| --- | --- |

B.

tā kā šī izlikšana notika, balstoties uz Izraēlas Augstākās tiesas rīkojumu, kuru tā bija izdevusi 2008. gada 16. jūlijā pēc ilgiem un pretrunīgiem tiesas procesiem par apstrīdētām īpašumtiesībām Izraēlas tiesās un iestādēs;

| C. | tā kā ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) ir deklarējusi, ka tā turpinās sniegt atbalstu ģimenei; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) ir deklarējusi, ka tā turpinās sniegt atbalstu ģimenei;

| D. | uzsverot, ka izlikšana notika, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības iebildumiem; tā kā ASV šo jautājumu ir izvirzījušas Izraēlas iestādēm; tā kā šis lēmums var bruģēt ceļu vēl 26 citu māju pārņemšanai Austrumjeruzalemes Sheikh Jarrah rajonā, kur par izlikšanas mērķi kļūst vēl 26 ģimenes; tā kā tam ir politiskās sekas attiecībā uz Austrumjeruzalemes turpmāko statusu; |
| --- | --- |

D.

uzsverot, ka izlikšana notika, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības iebildumiem; tā kā ASV šo jautājumu ir izvirzījušas Izraēlas iestādēm; tā kā šis lēmums var bruģēt ceļu vēl 26 citu māju pārņemšanai Austrumjeruzalemes Sheikh Jarrah rajonā, kur par izlikšanas mērķi kļūst vēl 26 ģimenes; tā kā tam ir politiskās sekas attiecībā uz Austrumjeruzalemes turpmāko statusu;

| E. | vērš uzmanību uz attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, un to, ka starptautiskā sabiedrība nav atzinusi Izraēlas suverēno varu pār Austrumjeruzalemi; |
| --- | --- |

E.

vērš uzmanību uz attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, un to, ka starptautiskā sabiedrība nav atzinusi Izraēlas suverēno varu pār Austrumjeruzalemi;

| F. | tā kā Eiropas Parlamenta delegācija 2008. gada 3. novembrī apmeklēja Sheikh Jarrah rajonu un tai bija iespēja tikties ar Al-Kurd ģimeni, |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlamenta delegācija 2008. gada 3. novembrī apmeklēja Sheikh Jarrah rajonu un tai bija iespēja tikties ar Al-Kurd ģimeni,

1.   pauž dziļas bažas par Al-Kurd ģimenes izlikšanu, par to, ka Izraēlas varasiestādes nesen nojauca palestīniešu ģimeņu mājas vairākos Austrumjeruzalemes rajonos, kā arī par iespējamām nopietnajām sekām, ko var izraisīt šie pasākumi;

2.   norāda, ka šīs darbības, kas būtiski ietekmē šo rajonu iedzīvotāju dzīvi, ir pretrunā starptautiskajām tiesību normām, un aicina Izraēlas varasiestādes izbeigt šīs darbības, cik drīz vien iespējams;

3.   norāda, atzīstot Izraēlas tiesu iestāžu neatkarību starptautiski atzītajās Izraēlas Valsts robežās, ka saskaņā ar starptautisko tiesību normām Austrumjeruzaleme nav pakļauta Izraēlas tiesu iestāžu jurisdikcijai;

4.   aicina Padomi, Komisiju un starptautisko sabiedrību, ieskaitot Kvartetu, darīt visu iespējamo, lai aizsargātu palestīniešu iedzīvotājus Sheikh Jarrah rajonā un citos Austrumjeruzalemes rajonos, un aicina Kvartetu aktīvāk rīkoties šajā virzienā;

5.   atkārtoti aicina Izraēlas iestādes nekavējoties apturēt jebkādu apmetņu paplašināšanu un drošības žoga būvniecību ārpus Izraēlas 1967. gada robežām — darbības, kas ir pretrunā starptautiskajām tiesību normām un kas apdraud miera centienus;

6.   apstiprina, ka ar šādām darbībām var tikai apdraudēt izredzes panākt miera līguma noslēgšanu starp palestīniešiem un Izraēlu; neatlaidīgi aicina Izraēlu atturēties no vienpusējiem pasākumiem, kas varētu jau iepriekš negatīvi ietekmēt rezultātus sarunām par galīgo statusu, jo īpaši Jeruzalemē;

7.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kvarteta īpašajam sūtnim Tuvajos Austrumos, Izraēlas valdībai, Knesetam, Palestīniešu pašpārvaldes priekšsēdētājam un Palestīnas Likumdošanas padomei.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 18. novembris

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/76

---

Pieprasījums atcelt
  Frank Vanhecke
  imunitāti

P6_TA(2008)0537

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra lēmums par pieprasījumu atcelt
  Frank Vanhecke
  imunitāti (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu par Frank Vanhecke imunitātes atcelšanu, ko pēc Dendermondes prokurora vietnieka prasības Parlamentam iesniedza Beļģijas Karalistes tieslietu ministrs un par ko 2008. gada 10. aprīlī paziņoja plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu par Frank Vanhecke imunitātes atcelšanu, ko pēc Dendermondes prokurora vietnieka prasības Parlamentam iesniedza Beļģijas Karalistes tieslietu ministrs un par ko 2008. gada 10. aprīlī paziņoja plenārsēdē,

| — | pēc Frank Vanhecke uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Frank Vanhecke uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 9. un 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. 1976. punktu. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 9. un 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. 1976. punktu. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Beļģijas Konstitūcijas 58. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Beļģijas Konstitūcijas 58. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0421/2008),

1.   nolemj atcelt Frank Vanhecke imunitāti;

2.   uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Beļģijas Karalistes attiecīgajai iestādei.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner pret Fohrmann un Krier, 1964. g. Recueil, 383. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot pret Faure un citiem, 1986. g. Recueil, 2391. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/77

---

Pieprasījums atcelt
  Massimo D'Alema
  imunitāti

P6_TA(2008)0538

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra lēmums par pieprasījumu atcelt
  Massimo D'Alema
  imunitāti (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Massimo D'Alema deputāta imunitāti, ko Itālijas Republikas prokurors ir nosūtījis Milānas tiesai 2008. gada 30. maijā, kā arī paziņojumu 2008. gada 16. jūnija plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Massimo D'Alema deputāta imunitāti, ko Itālijas Republikas prokurors ir nosūtījis Milānas tiesai 2008. gada 30. maijā, kā arī paziņojumu 2008. gada 16. jūnija plenārsēdē,

| — | ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0422/2008),

1.   nolemj neatļaut izmantot noklausītās telefonsarunas un neatcelt Massimo D'Alema imunitāti;

2.   lūdz priekšsēdētaju nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un attiecīgās komitejas ziņojumu kompetentām Itālijas iestādēm.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann et Krier, 1964. g. krājums (Recueil), 195. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, 1986. g. krājums (Recueil), 2391. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 18. novembris

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/78

---

Partnerības un sadarbības nolīguma Protokols starp EK un Kazahstānu *

P6_TA(2008)0528

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, parakstīšanu, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2007)0105),

| — | ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu ar Kazahstānas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu ar Kazahstānas Republiku,

| — | ņemot vērā EK līguma 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu, kā arī 300. panta 2. punkta otro teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu, kā arī 300. panta 2. punkta otro teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 101. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 101. pantu,

| — | ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0328/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0416/2008),

1.   apstiprina nolīguma slēgšanu;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Kazahstānas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/79

---

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (
  SESAR
  ) *

P6_TA(2008)0529

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (COM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0483),

| — | ņemot vērā EK līguma 171. un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 171. un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0305/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0439/2008),

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

3.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/79

---

Divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteiktais marķējums (kodificēta redakcija) ***I

P6_TA(2008)0530

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteikto marķējumu (kodificēta redakcija) (COM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0318) Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0318) Eiropas Parlamentam un Padomei,

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0205/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0382/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/80

---

Uzņēmējdarbības tiesības attiecībā uz viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (kodificēta redakcija) ***I

P6_TA(2008)0531

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai uzņēmējdarbības tiesību jomā par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (kodificēta redakcija) (COM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0344),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0217/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0383/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/81

---

Vadītāja sēdeklis lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta redakcija) ***I

P6_TA(2008)0532

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vadītāja sēdekli lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta redakcija) (COM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0351),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0243/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0384/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/82

---

Garantiju fonds ārējai darbībai (kodificēta redakcija) *

P6_TA(2008)0533

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (kodificēta redakcija) (COM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0365),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0273/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0387/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/82

---

Konvencija par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās ***

P6_TA(2008)0534

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmumam projektu (9196/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmumam projektu (9196/2008),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu saistībā ar EK līguma 61. panta c) punktu (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu saistībā ar EK līguma 61. panta c) punktu (C6-0215/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A6-0428/2008),

1.   dod piekrišanu noslēgt konvenciju;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/83

---

Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma Kopienā ***I

P6_TA(2008)0535

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (COM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0776),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0452/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0376/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0376/2008),

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/84

---

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšana

P6_TA(2008)0536

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0609 — C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0609 — C6-0345/2008),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0430/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi;

| C. | tā kā Itālija ir lūgusi palīdzību četros gadījumos saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Sardīnijā, Pjemontā, Lombardijā un Toskānā (3), |
| --- | --- |

C.

tā kā Itālija ir lūgusi palīdzību četros gadījumos saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Sardīnijā, Pjemontā, Lombardijā un Toskānā (3),

1.   prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu Fonda izmantošanu atbilstīgi iepriekšminētajai kopīgajai deklarācijai, kurā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzīst, ka ir svarīgi nodrošināt ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu, pienācīgi ievērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

2.   apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

3.   uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

4.   uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Pieteikumi ar atsauces numuriem EGF/2007/005 IT/Sardegna, EGF/2007/006 IT/Piemonte, EGF/2007/007 IT/Lombardia un EGF/2008/001 IT/Toscana.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS PAR EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANAS FONDA IZMANTOŠANU SASKAŅĀ AR 28. PUNKTU EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMĀ PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk — “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistiem darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk — “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistiem darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (3) | Saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Itālija iesniedza četrus pieteikumus Fonda izmantošanai: 2007. gada 9. augustā attiecībā uz Sardīniju, 2007. gada 10. augustā attiecībā uz Pjemontu, 2007. gada 17. augustā attiecībā uz Lombardiju un 2008. gada 12. februārī attiecībā uz Toskānu. Šie pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu; |
| --- | --- |

(3)

Saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Itālija iesniedza četrus pieteikumus Fonda izmantošanai: 2007. gada 9. augustā attiecībā uz Sardīniju, 2007. gada 10. augustā attiecībā uz Pjemontu, 2007. gada 17. augustā attiecībā uz Lombardiju un 2008. gada 12. februārī attiecībā uz Toskānu. Šie pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu;

| (4) | Tāpēc Fonds ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumiem, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Fonds ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai piešķirtu EUR 35 158 075 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada ... novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/86

---

Akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējā kārtība *

P6_TA(2008)0541

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējo kārtību (COM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0078),

| — | ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0099/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0417/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Direktīvas priekšlikums


  2.a apsvērums (jauns) |
| | (2a) | Lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību, būtu jāturpina pakāpeniski saskaņot akcīzes nodokli Eiropas Savienībā, ņemot vērā tādus jautājumus kā sabiedrības veselība, vides aizsardzība un budžeta apsvērumi. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

(2a)

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Īpašos nolūkos akcīzes precēm var uzlikt citus netiešos nodokļus. Tomēr tādā gadījumā, lai neapdraudētu to Kopienas noteikumu vēlamo ietekmi, kas attiecas uz netiešiem nodokļiem, dalībvalstīm jāievēro minēto noteikumu konkrēti būtiski elementi. |
| --- | --- |

(4)

Īpašos nolūkos akcīzes precēm var uzlikt citus netiešos nodokļus. Tomēr tādā gadījumā, lai neapdraudētu to Kopienas noteikumu vēlamo ietekmi, kas attiecas uz netiešiem nodokļiem, dalībvalstīm jāievēro minēto noteikumu konkrēti būtiski elementi.

| (4) | Īpašos nolūkos akcīzes precēm var uzlikt citus netiešos nodokļus. Tomēr tādā gadījumā, lai neapdraudētu to Kopienas noteikumu vēlamo ietekmi, kas attiecas uz netiešiem nodokļiem, dalībvalstīm būtu jāievēro minēto noteikumu konkrēti būtiskie elementi,
  jo īpaši saistībā ar nodokļa bāzi un tās aprēķināšanas veidu, nodokļa piemērojamību un uzraudzību
  . |
| --- | --- |

(4)

Īpašos nolūkos akcīzes precēm var uzlikt citus netiešos nodokļus. Tomēr tādā gadījumā, lai neapdraudētu to Kopienas noteikumu vēlamo ietekmi, kas attiecas uz netiešiem nodokļiem, dalībvalstīm būtu jāievēro minēto noteikumu konkrēti būtiskie elementi,
  jo īpaši saistībā ar nodokļa bāzi un tās aprēķināšanas veidu, nodokļa piemērojamību un uzraudzību
  .

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā, ka ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(4a)

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| (9) | Tā kā akcīzes nodoklis ir nodoklis par konkrētu preču patēriņu, nodoklis nav jāuzliek tām akcīzes precēm, kas ir iznīcinātas vai neatgriezeniski zudušas, neatkarīgi no iznīcināšanas vai zuduma apstākļiem. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā akcīzes nodoklis ir nodoklis par konkrētu preču patēriņu, nodoklis nav jāuzliek tām akcīzes precēm, kas ir iznīcinātas vai neatgriezeniski zudušas, neatkarīgi no iznīcināšanas vai zuduma apstākļiem.

| (9) | Tā kā akcīzes nodoklis ir nodoklis par konkrētu preču patēriņu, nodoklis nav jāuzliek tām akcīzes precēm, kas ir
  nepārprotami
  iznīcinātas vai neatgriezeniski zudušas, neatkarīgi no iznīcināšanas vai zuduma apstākļiem. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā akcīzes nodoklis ir nodoklis par konkrētu preču patēriņu, nodoklis nav jāuzliek tām akcīzes precēm, kas ir
  nepārprotami
  iznīcinātas vai neatgriezeniski zudušas, neatkarīgi no iznīcināšanas vai zuduma apstākļiem.

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| (14) | Ir skaidri jānosaka situācijas, kurās
  pieļaujama
  preču
  beznodokļu pārdošana ceļotājiem,
  kuri
  atstāj Kopienas teritoriju. |
| --- | --- |

(14)

Ir skaidri jānosaka situācijas, kurās
  pieļaujama
  preču
  beznodokļu pārdošana ceļotājiem,
  kuri
  atstāj Kopienas teritoriju.

| (14) | Preču
  beznodokļu pārdošana ceļotājiem,
  kas
  atstāj Kopienas teritoriju
  pa sauszemi, ir
  pieļaujama,
  ja beznodokļu veikali, kuri atrodas pie tās robežām, spēj garantēt dalībvalstīm, ka tie atbilst visiem nosacījumiem, kas ļauj novērst jebkādu iespējamo krāpšanos, nodokļu nemaksāšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu
  . |
| --- | --- |

(14)

Preču
  beznodokļu pārdošana ceļotājiem,
  kas
  atstāj Kopienas teritoriju
  pa sauszemi, ir
  pieļaujama,
  ja beznodokļu veikali, kuri atrodas pie tās robežām, spēj garantēt dalībvalstīm, ka tie atbilst visiem nosacījumiem, kas ļauj novērst jebkādu iespējamo krāpšanos, nodokļu nemaksāšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu
  .

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| (14a) | Ceļotājiem, kas dodas gaisa vai jūras braucienā uz ārpuskopienas teritoriju vai trešo valsti un kam ir braukšanas dokuments, kurā kā galamērķis ir norādīta lidosta vai osta, kas atrodas ārpuskopienas teritorijā vai trešā valstī, ir jādod iespēja izmantot atbrīvojumu no akcīzes nodokļa, pērkot akcīzes preces beznodokļu veikalos. |
| --- | --- |

(14a)

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| (19a) | Noteikumos, kas piemērojami akcīzes preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, atsevišķos gadījumos jāparedz, ka vispārējo nodrošinājumu iesniedz par samazinātu akcīzes nodokļa summu vai neiesniedz vispār. |
| --- | --- |

(19a)

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| (21a) | Nodrošinot datorizētās sistēmas darbības efektivitāti, dalībvalstīm būtu jāizveido savai iekšzemes lietojumprogrammatūrai vienots datu katalogs un datu struktūra, lai uzņēmējiem būtu drošs pieslēgums. |
| --- | --- |

(21a)

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

24. apsvērums

| (24) | Jānosaka procedūras, ko izmanto gadījumā, kad datorizētā sistēma nav pieejama. |
| --- | --- |

(24)

Jānosaka procedūras, ko izmanto gadījumā, kad datorizētā sistēma nav pieejama.

| (24) | Jānosaka procedūras, ko izmanto gadījumā, kad datorizētā sistēma nav pieejama
  tādu iemeslu dēļ, kas nav atkarīgi no uzņēmējiem, kuri saistīti ar akcīzes preču pārvietošanu, vai citu nekontrolējamu iemeslu dēļ
  . |
| --- | --- |

(24)

Jānosaka procedūras, ko izmanto gadījumā, kad datorizētā sistēma nav pieejama
  tādu iemeslu dēļ, kas nav atkarīgi no uzņēmējiem, kuri saistīti ar akcīzes preču pārvietošanu, vai citu nekontrolējamu iemeslu dēļ
  .

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| (28a) | Ja privātpersonas iegādājas akcīzes preces pašu lietošanai un pašas tās pārvadā, būtu jānosaka šo akcīzes preču daudzums. |
| --- | --- |

(28a)

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

36. apsvērums

| (36) | Lai atvēlētu laiku pārejai uz elektronisko kontroles sistēmu preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot pārejas posmu, kura laikā pārvietošanu var veikt saskaņā ar Direktīvā 92/12/EEK izklāstītajām formalitātēm. |
| --- | --- |

(36)

Lai atvēlētu laiku pārejai uz elektronisko kontroles sistēmu preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot pārejas posmu, kura laikā pārvietošanu var veikt saskaņā ar Direktīvā 92/12/EEK izklāstītajām formalitātēm.

| (36) | Lai atvēlētu laiku pārejai uz elektronisko kontroles sistēmu preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, dalībvalstīm būtu jābūt iespējai izmantot pārejas posmu, kura laikā pārvietošanu var veikt saskaņā ar Direktīvā 92/12/EEK izklāstītajām formalitātēm.
  Šāda pārejas posma ilgums būtu jānosaka, pienācīgi ņemot vērā reālās iespējas ieviest datorizētu sistēmu katrā konkrētā dalībvalstī
  . |
| --- | --- |

(36)

Lai atvēlētu laiku pārejai uz elektronisko kontroles sistēmu preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, dalībvalstīm būtu jābūt iespējai izmantot pārejas posmu, kura laikā pārvietošanu var veikt saskaņā ar Direktīvā 92/12/EEK izklāstītajām formalitātēm.
  Šāda pārejas posma ilgums būtu jānosaka, pienācīgi ņemot vērā reālās iespējas ieviest datorizētu sistēmu katrā konkrētā dalībvalstī
  .

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 4.a punkts (jauns)

| 4.a) | “akcīzes preču ievešana” ir šo preču nokļūšana Kopienas teritorijā, ja akcīzes precēm, tās ievedot Kopienā, nav piemērota muitas maksājuma atlikšanas procedūra vai režīms, vai arī šādas muitas maksājuma atlikšanas procedūras vai režīma atcelšana akcīzes precēm; |
| --- | --- |

4.a)

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 4.b punkts (jauns)

| 4.b) | “reģistrēts preču saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, ko galamērķa dalībvalsts kompetentās iestādes ir apstiprinājušas, ievērojot šo iestāžu paredzētos nosacījumus, lai minētā persona saņemtu akcīzes preces, kas no citas dalībvalsts nosūtītas, piemērojot atlikto nodokļa maksājumu; |
| --- | --- |

4.b)

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 4.c punkts (jauns)

| 4.c) | “reģistrēts preču sūtītājs” ir fiziska vai juridiska persona, ko ievešanas dalībvalsts kompetentās iestādes ir apstiprinājušas, ievērojot šo iestāžu paredzētos nosacījumus, lai minētā persona nosūtītu akcīzes preces, kurām piemērots atliktās nodokļa maksāšanas režīms, pēc izlaišanas brīvam apgrozījumam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (1); |
| --- | --- |

4.c)

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 4.d punkts (jauns)

| 4.d) | “apstiprināts noliktavas turētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kam, veicot uzņēmējdarbību, ir dalībvalsts kompetento iestāžu atļauja ražot, pārstrādāt, glabāt, saņemt vai nosūtīt akcīzes preces un akcīzes nodokļa nomaksa ir atlikta, piemērojot nodokļu atlikšanas režīmu; |
| --- | --- |

4.d)

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 4.e punkts (jauns)

| 4.e) | “akcīzes preču noliktava” ir vieta, kur ražo, pārstrādā, glabā, saņem vai pārsūta akcīzes preces, kurām piemērojams atliktās nodokļu maksāšanas režīms, apstiprinātam noliktavas turētājam veicot uzņēmējdarbību saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, ko paredzējušas kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā atrodas šī akcīzes preču noliktava; |
| --- | --- |

4.e)

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 4.f punkts (jauns)

| 4.f) | “preču ievešanas vieta” ir vieta, kurā atrodas preces, tās izlaižot brīvam apgrozījumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 450/2008. |
| --- | --- |

4.f)

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

7. pants — 2. punkts — 1. daļa — c) apakšpunkts

| c) | akcīzes preču ievešana. |
| --- | --- |

c)

akcīzes preču ievešana.

| c) | akcīzes preču ievešana,
  arī nelikumīga preču ievešana, ja attiecīgajām akcīzes precēm uzreiz pēc ievešanas nepiemēro atliktās nodokļa maksāšanas režīmu
  . |
| --- | --- |

c)

akcīzes preču ievešana,
  arī nelikumīga preču ievešana, ja attiecīgajām akcīzes precēm uzreiz pēc ievešanas nepiemēro atliktās nodokļa maksāšanas režīmu
  .

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

7. pants — 4. punkts

| 4. | Pilnīgu
  akcīzes preču iznīcināšanu vai neatgriezenisku zudumu,
  ieskaitot zudumu, kas rodas šo preču rakstura dēļ, neuzskata par izlaišanu brīvam apgrozījumam
  . |
| --- | --- |

4.

Pilnīgu
  akcīzes preču iznīcināšanu vai neatgriezenisku zudumu,
  ieskaitot zudumu, kas rodas šo preču rakstura dēļ, neuzskata par izlaišanu brīvam apgrozījumam
  .

| 4. | Par
  attiecīgo akcīzes preču
  pilnīgu
  iznīcināšanu vai neatgriezenisku zudumu sniedz pienācīgus pierādījumus
  tās dalībvalsts kompetentajām
  iestādēm,
  kurā notika šī pilnīgā iznīcināšana vai neatgriezeniskais zudums
  . |
| --- | --- |

4.

Par
  attiecīgo akcīzes preču
  pilnīgu
  iznīcināšanu vai neatgriezenisku zudumu sniedz pienācīgus pierādījumus
  tās dalībvalsts kompetentajām
  iestādēm,
  kurā notika šī pilnīgā iznīcināšana vai neatgriezeniskais zudums
  .

Kompetentajām
  iestādēm sniedz pienācīgus pierādījumus par attiecīgo
  akcīzes preču zudumu vai iznīcināšanu
  .

Ja, pārvietojot preces atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, nav iespējams noteikt, kur notikusi to pilnīga iznīcināšana vai neatgriezenisks zudums, uzskata, ka tas noticis dalībvalstī, kurā tas ir atklāts.

Pirmās daļas nozīmē preces uzskata par neatgriezeniski zudušām, ja neviena persona tās vairs nevar izmantot.

Dalībvalstis var noteikt, ka ir jāsaņem kompetento iestāžu iepriekšēja atļauja, lai apzināti iznīcinātu preces, kurām piemērots atliktās nodokļu maksāšanas režīms.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 1. punkts

| 1. | Ja, pārvietojot preces atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, ir izdarīts pārkāpums, kura rezultātā akcīzes preces ir izlaistas brīvam apgrozījumam, un nav iespējams konstatēt, kur notikusi izlaišana brīvam apgrozījumam, uzskata, ka tā notikusi nosūtītājā dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.

Ja, pārvietojot preces atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, ir izdarīts pārkāpums, kura rezultātā akcīzes preces ir izlaistas brīvam apgrozījumam, un nav iespējams konstatēt, kur notikusi izlaišana brīvam apgrozījumam, uzskata, ka tā notikusi nosūtītājā dalībvalstī.

| 1. | Ja, pārvietojot preces atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, ir izdarīts pārkāpums, kura rezultātā akcīzes preces ir izlaistas brīvam apgrozījumam
  saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  , un nav iespējams konstatēt, kur notikusi izlaišana brīvam apgrozījumam, uzskata, ka tā notikusi nosūtītājā dalībvalstī
  pārkāpuma atklāšanas brīdī
  . |
| --- | --- |

1.

Ja, pārvietojot preces atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, ir izdarīts pārkāpums, kura rezultātā akcīzes preces ir izlaistas brīvam apgrozījumam
  saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  , un nav iespējams konstatēt, kur notikusi izlaišana brīvam apgrozījumam, uzskata, ka tā notikusi nosūtītājā dalībvalstī
  pārkāpuma atklāšanas brīdī
  .

Ja akcīzes preces, kurām piemērots atliktās nodokļu maksāšanas režīms, nesasniedz galamērķi, un nav atklāts pārkāpums, kura rezultātā preces ir izlaistas brīvam apgrozījumam saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu, uzskata, ka akcīzes preces nonākušas apgrozībā dalībvalstī, kurā tās atklātas, un tas noticis to atklāšanas brīdī.

Taču ja dalībvalsti, kurā faktiski notika izlaišana brīvam apgrozījumam, nosaka, pirms ir pagājuši trīs gadi no dienas, kad pārvietošana tika uzsākta saskaņā ar 19. panta 1. punktu,
  minētā dalībvalsts
  informē nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes.

Taču ja ir noskaidrots, kurā dalībvalstī faktiski notika izlaišana brīvam apgrozījumam, pirms ir pagājuši trīs gadi no dienas, kad pārvietošana tika uzsākta saskaņā ar 19. panta 1. punktu,
  uzskata, ka preču izlaišana brīvam apgrozījumam notikusi minētajā dalībvalstī, un tā
  informē
  atklājējas vai
  nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes.

Ja nosūtītāja dalībvalsts ir uzlikusi akcīzes nodokli, to atmaksā vai atlaiž, tiklīdz ir sniegts pierādījums par
  nodokļa iekasēšanu
  citā dalībvalstī.

Ja
  atklājēja vai
  nosūtītāja dalībvalsts ir uzlikusi akcīzes nodokli, to atmaksā vai atlaiž, tiklīdz ir sniegts pierādījums par
  preču izlaišanu brīvam apgrozījumam
  citā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Ja ir iespējams, izmantojot pienācīgus pierādījumus, nešaubīgi noteikt, kur izdarīts pārkāpums, pārvietojot preces atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, kā rezultātā akcīzes preces ir izlaistas brīvam apgrozījumam, akcīzes nodoklis ir maksājams dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums. |
| --- | --- |

1.a

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Ja var pierādīt, ka pārkāpums ir izdarīts noteiktā dalībvalstī, kā rezultātā brīvam apgrozījumam ir izlaistas akcīzes preces ar galamērķa dalībvalsts akcīzes nodokļa markām, akcīzes nodoklis ir maksājams dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums, tikai tad, ja galamērķa dalībvalsts atmaksā akcīzes nodokli uzņēmējam. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 2.b punkts (jauns)

| 2.b | Ja galamērķa dalībvalsts akcīzes nodokļa iekasēšanai neizmanto akcīzes markas, pārkāpuma gadījumā akcīzes nodoklis nekavējoties maksājams dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums. |
| --- | --- |

2.b

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 3. punkts

| 3. | Par pārkāpumu šā panta 1. punktā nozīmē uzskata situāciju, kad pārvietošana nav pabeigta saskaņā ar 19. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

3.

Par pārkāpumu šā panta 1. punktā nozīmē uzskata situāciju, kad pārvietošana nav pabeigta saskaņā ar 19. panta 2. punktu.

| 3. | Par pārkāpumu šā panta 1. punkta nozīmē uzskata situāciju, kad,
  atšķirībā no 7. panta 4. punktā minētā gadījuma
  , pārvietošana nav pabeigta
  vai daļēji nav pabeigta
  saskaņā ar 19. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

3.

Par pārkāpumu šā panta 1. punkta nozīmē uzskata situāciju, kad,
  atšķirībā no 7. panta 4. punktā minētā gadījuma
  , pārvietošana nav pabeigta
  vai daļēji nav pabeigta
  saskaņā ar 19. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

11. pants — 1. punkts — ea) apakšpunkts (jauns)

| ea) | piegādei apstiprinātai pētniecības un attīstības iestādei, laboratorijai, valdības iestādei vai citai struktūrai, lai pārbaudītu kvalitāti, sākotnējai pirmsrealizācijas pārbaudei un iespējamās viltošanas pārbaudei, ja attiecīgo preču daudzums nav uzskatāms par komerciālu un |
| --- | --- |

ea)

| i) | dalībvalstis var noteikt, kāds preču daudzums ir uzskatāms par “komerciālu daudzumu”, kā arī |
| --- | --- |

i)

| ii) | dalībvalstis var noteikt vienkāršotu kārtību, lai atvieglotu preču kustību saskaņā ar šo punktu. |
| --- | --- |

ii)

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

11. pants — 2. punkts

| 2. | Atbrīvojumus no nodokļa piemēro saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu, paredzot akcīzes nodokļa atmaksāšanu. |
| --- | --- |

2.

Atbrīvojumus no nodokļa piemēro saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu, paredzot akcīzes nodokļa atmaksāšanu.

| 2. | Atbrīvojumus no nodokļa piemēro saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu, paredzot akcīzes nodokļa atmaksāšanu.
  Dalībvalstu noteiktie atmaksāšanas nosacījumi nedrīkst pārlieku apgrūtināt atbrīvojuma piešķiršanas procedūras
  . |
| --- | --- |

2.

Atbrīvojumus no nodokļa piemēro saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu, paredzot akcīzes nodokļa atmaksāšanu.
  Dalībvalstu noteiktie atmaksāšanas nosacījumi nedrīkst pārlieku apgrūtināt atbrīvojuma piešķiršanas procedūras
  .

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

11. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Akcīzes nodokli, arī nodokli par naftu, var atmaksāt vai atlaist saskaņā ar katrā dalībvalstī noteikto procedūru. Dalībvalstis piemēro vienādas procedūras vietējām precēm un precēm no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 63/rev.

Direktīvas priekšlikums

13. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis no akcīzes nodokļa var atbrīvot akcīzes preces, kas pārdotas beznodokļu veikalos un ko personīgajā bagāžā ved ceļotāji, kuri dodas lidojumā
  vai
  jūrasbraucienā uz trešo teritoriju vai trešo valsti. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis no akcīzes nodokļa var atbrīvot akcīzes preces, kas pārdotas beznodokļu veikalos un ko personīgajā bagāžā ved ceļotāji, kuri dodas lidojumā
  vai
  jūrasbraucienā uz trešo teritoriju vai trešo valsti.

| 1. | Dalībvalstis no akcīzes nodokļa var atbrīvot akcīzes preces, kas pārdotas beznodokļu veikalos un ko personīgajā bagāžā ved ceļotāji, kuri dodas lidojumā, jūrasbraucienā
  vai šķērso sauszemes robežu
  uz ārpuskopienas teritoriju vai trešo valsti. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis no akcīzes nodokļa var atbrīvot akcīzes preces, kas pārdotas beznodokļu veikalos un ko personīgajā bagāžā ved ceļotāji, kuri dodas lidojumā, jūrasbraucienā
  vai šķērso sauszemes robežu
  uz ārpuskopienas teritoriju vai trešo valsti.

Grozījums Nr. 65/rev.

Direktīvas priekšlikums

13. pants — 4. punkts

| 4. | Šajā pantā piemēro šādas definīcijas: |
| --- | --- |

4.

Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

| 4. | Šajā pantā piemēro šādas definīcijas: |
| --- | --- |

4.

Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “trešā teritorija” ir 5. panta 2. un 3. punktā minēta teritorija; |
| --- | --- |

a)

“trešā teritorija” ir 5. panta 2. un 3. punktā minēta teritorija;

| a) | “ārpuskopienas teritorija” ir 5. panta 2. un 3. punktā minēta teritorija; |
| --- | --- |

a)

“ārpuskopienas teritorija” ir 5. panta 2. un 3. punktā minēta teritorija;

| b) | “beznodokļu veikals” ir jebkurš uzņēmums, kas atrodas lidostā
  vai
  ostā un
  kas
  atbilst nosacījumiem, kurus paredzējušas kompetentās valsts iestādes, jo īpaši saskaņā ar 3. punktu paredzētiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

“beznodokļu veikals” ir jebkurš uzņēmums, kas atrodas lidostā
  vai
  ostā un
  kas
  atbilst nosacījumiem, kurus paredzējušas kompetentās valsts iestādes, jo īpaši saskaņā ar 3. punktu paredzētiem nosacījumiem;

| b) | “beznodokļu veikals” ir jebkurš uzņēmums, kas atrodas lidostā, ostā
  vai pie trešās valsts vai ārpuskopienas teritorijas robežas
  un atbilst nosacījumiem, kurus paredzējušas kompetentās valsts iestādes, jo īpaši saskaņā ar 3. punktu paredzētiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

“beznodokļu veikals” ir jebkurš uzņēmums, kas atrodas lidostā, ostā
  vai pie trešās valsts vai ārpuskopienas teritorijas robežas
  un atbilst nosacījumiem, kurus paredzējušas kompetentās valsts iestādes, jo īpaši saskaņā ar 3. punktu paredzētiem nosacījumiem;

| c) | “ceļotājs uz trešo teritoriju vai trešo valsti” ir jebkurš pasažieris, kam ir braukšanas dokuments, kurš derīgs braucienam pa gaisa vai jūras ceļiem un kurā norādīts, ka brauciena
  tiešais mērķis
  ir lidosta vai osta, kas atrodas trešā teritorijā vai trešā valstī. |
| --- | --- |

c)

“ceļotājs uz trešo teritoriju vai trešo valsti” ir jebkurš pasažieris, kam ir braukšanas dokuments, kurš derīgs braucienam pa gaisa vai jūras ceļiem un kurā norādīts, ka brauciena
  tiešais mērķis
  ir lidosta vai osta, kas atrodas trešā teritorijā vai trešā valstī.

| c) | “ceļotājs uz ārpuskopienas teritoriju vai trešo valsti” ir jebkurš pasažieris, kam ir braukšanas dokuments, kurš derīgs braucienam pa gaisa vai jūras ceļiem un kurā norādīts, ka brauciena
  galamērķis
  ir lidosta vai osta, kas atrodas ārpuskopienas teritorijā vai trešā valstī,
  kā arī jebkurš pasažieris, kas izbrauc no Kopienas pa sauszemi
  . |
| --- | --- |

c)

“ceļotājs uz ārpuskopienas teritoriju vai trešo valsti” ir jebkurš pasažieris, kam ir braukšanas dokuments, kurš derīgs braucienam pa gaisa vai jūras ceļiem un kurā norādīts, ka brauciena
  galamērķis
  ir lidosta vai osta, kas atrodas ārpuskopienas teritorijā vai trešā valstī,
  kā arī jebkurš pasažieris, kas izbrauc no Kopienas pa sauszemi
  .

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

14. pants — 2. punkts

| 2. | Akcīzes
  preču
  ražošanai, pārstrādei un uzglabāšanai atlikto nodokļa maksāšanu piemēro tikai tad, ja minētās darbības veic saskaņā ar 3. punktu apstiprinātās telpās
  . |
| --- | --- |

2.

Akcīzes
  preču
  ražošanai, pārstrādei un uzglabāšanai atlikto nodokļa maksāšanu piemēro tikai tad, ja minētās darbības veic saskaņā ar 3. punktu apstiprinātās telpās
  .

| 2. | Ja akcīzes nodoklis nav nomaksāts, akcīzes
  preču
  ražošana, pārstrāde un uzglabāšana notiek akcīzes preču noliktavā
  . |
| --- | --- |

2.

Ja akcīzes nodoklis nav nomaksāts, akcīzes
  preču
  ražošana, pārstrāde un uzglabāšana notiek akcīzes preču noliktavā
  .

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

14. pants — 3. punkts

| 3. | Dalībvalstu kompetentās iestādes kā “akcīzes preču noliktavas” apstiprina tās telpas, ko izmanto akcīzes preču ražošanai, pārstrādei un uzglabāšanai, kā arī to saņemšanai vai nosūtīšanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā. |
| --- | --- |

3.

svītrots

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

15. pants — 1. punkts — 2. un 3. daļa

Atļaujas izdošanu nedrīkst atteikt vienīgi tāpēc, ka fiziska vai juridiska persona ir reģistrēta citā dalībvalstī
  un akcīzes preču noliktavas turēšanu atļaujas izsniedzējas dalībvalstī plāno veikt ar pārstāvja vai filiāles starpniecību
  .

Šādu atļauju piešķir, ievērojot šo iestāžu paredzētos nosacījumus, lai nepieļautu iespējamo izvairīšanos no nodokļu nomaksas vai apstākļu ļaunprātīgu izmantošanu
  . Atļaujas izdošanu
  tomēr
  nedrīkst atteikt vienīgi tāpēc, ka fiziska vai juridiska persona ir reģistrēta citā dalībvalstī.

Atļauja aptver 14. panta 3. punktā minētās darbības.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

16. pants — 1. punkts — ievaddaļa

| 1. | Piemērojot atlikto nodokļa maksāšanu, akcīzes preces Kopienas teritorijā drīkst pārvietot: |
| --- | --- |

1.

Piemērojot atlikto nodokļa maksāšanu, akcīzes preces Kopienas teritorijā drīkst pārvietot:

| 1. | Piemērojot atlikto nodokļa maksāšanu, akcīzes preces drīkst pārvietot
  starp diviem punktiem
  Kopienas teritorijā,
  arī šķērsojot trešo valsti vai trešās valsts reģionu
  : |
| --- | --- |

1.

Piemērojot atlikto nodokļa maksāšanu, akcīzes preces drīkst pārvietot
  starp diviem punktiem
  Kopienas teritorijā,
  arī šķērsojot trešo valsti vai trešās valsts reģionu
  :

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

16. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — ii) apakšpunkts

| ii) | galamērķa dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinātai fiziskai vai juridiskai personai saskaņā ar minēto iestāžu paredzētiem nosacījumiem, lai minētā persona saņemtu akcīzes preces, kas no citas dalībvalsts nosūtītas, piemērojot atlikto nodokļa maksāšanu (turpmāk tekstā — “reģistrēts preču saņēmējs”); |
| --- | --- |

ii)

| ii) | uz
  reģistrēta preču saņēmēja
  telpām
  ; |
| --- | --- |

ii)

uz
  reģistrēta preču saņēmēja
  telpām
  ;

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

16. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| b) | no ievešanas vietas uz jebkuru no a) apakšpunktā minētajiem galamērķiem, ja
  fiziska vai juridiska persona, ko šim nolūkam apstiprinājušas ievešanas dalībvalsts kompetentās iestādes
  , nosūta šīs preces
  saskaņā ar minēto iestāžu paredzētiem nosacījumiem (turpmāk tekstā
  — “reģistrēts preču nosūtītājs”
  )
  . |
| --- | --- |

b)

no ievešanas vietas uz jebkuru no a) apakšpunktā minētajiem galamērķiem, ja
  fiziska vai juridiska persona, ko šim nolūkam apstiprinājušas ievešanas dalībvalsts kompetentās iestādes
  , nosūta šīs preces
  saskaņā ar minēto iestāžu paredzētiem nosacījumiem (turpmāk tekstā
  — “reģistrēts preču nosūtītājs”
  )
  .

| b) | no ievešanas vietas uz jebkuru no a) apakšpunktā minētajiem galamērķiem
  vai preču saņēmējiem
  , ja šīs preces nosūta reģistrēts preču sūtītājs. |
| --- | --- |

b)

no ievešanas vietas uz jebkuru no a) apakšpunktā minētajiem galamērķiem
  vai preču saņēmējiem
  , ja šīs preces nosūta reģistrēts preču sūtītājs.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

17. pants — 1. punkts — ievaddaļa

| 1. | Nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar to paredzētajiem nosacījumiem pieprasa, lai risks, kas saistīts ar preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, būtu segts ar nodrošinājumu, ko var iesniegt viena vai vairākas šādas personas: |
| --- | --- |

1.

Nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar to paredzētajiem nosacījumiem pieprasa, lai risks, kas saistīts ar preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, būtu segts ar nodrošinājumu, ko var iesniegt viena vai vairākas šādas personas:

| 1. | Nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar to paredzētajiem nosacījumiem pieprasa, lai risks, kas saistīts ar preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, būtu segts ar nodrošinājumu, ko var iesniegt viena vai vairākas šādas personas
  vai kāds cits šo personu vārdā
  : |
| --- | --- |

1.

Nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar to paredzētajiem nosacījumiem pieprasa, lai risks, kas saistīts ar preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, būtu segts ar nodrošinājumu, ko var iesniegt viena vai vairākas šādas personas
  vai kāds cits šo personu vārdā
  :

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

17. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Nodrošinājums ir derīgs visā Kopienā. |
| --- | --- |

2.

Nodrošinājums ir derīgs visā Kopienā.

| 2. | Nodrošinājums ir derīgs visā Kopienā,
  un to var sniegt
  : |
| --- | --- |

2.

Nodrošinājums ir derīgs visā Kopienā,
  un to var sniegt
  :

| a) | uzņēmums, kam atļauts veikt kredītiestādes funkcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (2), vai |
| --- | --- |

a)

| b) | uzņēmums, kam atļauts veikt apdrošināšanas uzņēmējdarbību saskaņā ar Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu 92/49/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (3). |
| --- | --- |

b)

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

17.a pants (jauns)

17.a pants

1.
     
  Pēc 17. panta 1. punktā minētās personas lūguma nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes, ievērojot šo iestāžu paredzētos nosacījumus, var atļaut iesniegt vispārēju nodrošinājumu, kas atbilst samazinātai akcīzes nodokļa summai, vai to neiesniegt vispār, ja finansiālo atbildību par sūtījumu vienlaikus uzņemas persona, kura atbildīga par preču pārvadāšanu.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto atļauju piešķir tikai personām:

| a) | kas veic uzņēmējdarbību Kopienas muitas teritorijā; |
| --- | --- |

a)

kas veic uzņēmējdarbību Kopienas muitas teritorijā;

| b) | kam ir pietiekami laba reputācija, sniedzot nodrošinājumu saistībā ar akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā; kā arī |
| --- | --- |

b)

kam ir pietiekami laba reputācija, sniedzot nodrošinājumu saistībā ar akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā; kā arī

| c) | kas regulāri sniedz nodrošinājumu saistībā ar akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā vai kam ir laba reputācija muitas iestādēs, jo tās apzinīgi pilda saistības, ko paredz šīs procedūras. |
| --- | --- |

c)

kas regulāri sniedz nodrošinājumu saistībā ar akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā vai kam ir laba reputācija muitas iestādēs, jo tās apzinīgi pilda saistības, ko paredz šīs procedūras.

3.
     
  Pasākumus, kas reglamentē atļaujas piešķiršanas procedūru, piemērojot 1. un 2. punktu, nosaka saskaņā ar 40. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

18. pants — 2. punkts — 2. daļa — ievaddaļa

Reģistrēts
  preču saņēmējs, kas saņēmis atļauju pirmās daļas nozīmē, ievēro šādas prasības:

Īslaicīgi reģistrēts
  preču saņēmējs, kas saņēmis atļauju pirmās daļas nozīmē, ievēro šādas prasības:

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

19. pants — 1. punkts

| 1. | Akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā uzskata par uzsāktu, kad preces tiek izvestas no akcīzes preču nosūtīšanas noliktavas vai ievešanas vietas. |
| --- | --- |

1.

Akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā uzskata par uzsāktu, kad preces tiek izvestas no akcīzes preču nosūtīšanas noliktavas vai ievešanas vietas.

| 1. | Akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā uzskata par uzsāktu, kad preces tiek izvestas no akcīzes preču nosūtīšanas noliktavas vai ievešanas vietas.
  Laiku, kad preces ir izvestas no akcīzes preču noliktavas vai ievešanas vietas, nosaka pēc papildu informatīvā ziņojuma, ko apstiprinātais noliktavas turētājs vai reģistrētais preču sūtītājs nekavējoties nosūta kompetentajai iestādei
  . |
| --- | --- |

1.

Akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā uzskata par uzsāktu, kad preces tiek izvestas no akcīzes preču nosūtīšanas noliktavas vai ievešanas vietas.
  Laiku, kad preces ir izvestas no akcīzes preču noliktavas vai ievešanas vietas, nosaka pēc papildu informatīvā ziņojuma, ko apstiprinātais noliktavas turētājs vai reģistrētais preču sūtītājs nekavējoties nosūta kompetentajai iestādei
  .

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

19. pants — 2. punkts

| 2. | Akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā
  uzskata par pabeigtu
  , kad preču saņēmējs ir saņēmis preču sūtījumu
  vai
  — 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā minētajā gadījumā — kad preces ir izvestas no Kopienas teritorijas. |
| --- | --- |

2.

Akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā
  uzskata par pabeigtu
  , kad preču saņēmējs ir saņēmis preču sūtījumu
  vai
  — 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā minētajā gadījumā — kad preces ir izvestas no Kopienas teritorijas.

| 2. | Akcīzes preču pārvietošana atliktās nodokļa maksāšanas režīmā ir pabeigta: |
| --- | --- |

2.

Akcīzes preču pārvietošana atliktās nodokļa maksāšanas režīmā ir pabeigta:

| — | kad preču saņēmējs ir saņēmis preču sūtījumu.
  Laiku, kad preču saņēmējs ir saņēmis preču sūtījumu, nosaka pēc papildu informatīvā ziņojuma, ko preču saņēmējs tūlīt pēc preču saņemšanas nosūta kompetentajai iestādei
  ; |
| --- | --- |

—

kad preču saņēmējs ir saņēmis preču sūtījumu.
  Laiku, kad preču saņēmējs ir saņēmis preču sūtījumu, nosaka pēc papildu informatīvā ziņojuma, ko preču saņēmējs tūlīt pēc preču saņemšanas nosūta kompetentajai iestādei
  ;

| — | kad
  preces ir izvestas no Kopienas teritorijas 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā minētajā gadījumā
  vai tām piemērota muitas maksājumu atlikšanas procedūra vai režīms
  . |
| --- | --- |

—

kad
  preces ir izvestas no Kopienas teritorijas 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā minētajā gadījumā
  vai tām piemērota muitas maksājumu atlikšanas procedūra vai režīms
  .

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

19.a pants (jauns)

19.a pants

Noteikumi, kas piemērojami akcīzes preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, ievērojot nosūtītājas dalībvalsts kompetento iestāžu paredzētos nosacījumus, pieļauj iespēju iesniegt vispārēju nodrošinājumu, kas atbilst samazinātai akcīzes nodokļa summai, vai to neiesniegt vispār, ja finansiālo atbildību par sūtījumu vienlaikus uzņemas persona, kura atbildīga par preču pārvadāšanu.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

20. pants — 1. punkts

| 1. | Akcīzes preču pārvietošanu uzskata par veiktu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā tikai tad, ja tiek izmantots elektronisks administratīvais dokuments, kas apstrādāts saskaņā ar 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

1.

Akcīzes preču pārvietošanu uzskata par veiktu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā tikai tad, ja tiek izmantots elektronisks administratīvais dokuments, kas apstrādāts saskaņā ar 2. un 3. punktu.

| 1. | Akcīzes preču pārvietošanu uzskata par veiktu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā tikai tad, ja tiek izmantots elektronisks administratīvais dokuments, kas apstrādāts saskaņā ar 2. un 3. punktu.
  Dalībvalstis un Komisija veic vajadzīgos pasākumus, kas ļauj valsts līmenī izveidot publiski pieejamu pamatinfrastruktūru un nodrošināt tās savstarpēju izmantojamību
  . |
| --- | --- |

1.

Akcīzes preču pārvietošanu uzskata par veiktu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā tikai tad, ja tiek izmantots elektronisks administratīvais dokuments, kas apstrādāts saskaņā ar 2. un 3. punktu.
  Dalībvalstis un Komisija veic vajadzīgos pasākumus, kas ļauj valsts līmenī izveidot publiski pieejamu pamatinfrastruktūru un nodrošināt tās savstarpēju izmantojamību
  .

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

20. pants — 6. punkts

| 6. | Preču nosūtītājs administratīvās atsauces kodu paziņo personai, kas pavada
  preces. |
| --- | --- |

6.

Preču nosūtītājs administratīvās atsauces kodu paziņo personai, kas pavada
  preces.

| 6. | Sūtījumam pievieno informācijas lapu, kas ļauj identificēt
  preces pārvietošanas laikā. |
| --- | --- |

6.

Sūtījumam pievieno informācijas lapu, kas ļauj identificēt
  preces pārvietošanas laikā.

Kods ir pieejams visā
  pārvietošanas laikā,
  ko veic atliktās nodokļa maksāšanas režīmā
  .

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

22. pants

Nosūtītājas dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar minētās dalībvalsts paredzētiem nosacījumiem var atļaut preču nosūtītājam, kas izmanto datorizēto sistēmu, energoproduktu pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā veikt divās vai vairākās daļās, ja akcīzes preču kopējais apjoms nemainās.

Nosūtītājas dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar minētās dalībvalsts paredzētiem nosacījumiem var atļaut preču sūtītājam, kas izmanto datorizēto sistēmu, energoproduktu pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā veikt divās vai vairākās daļās, ja:

| a) | akcīzes preču kopējais daudzums nemainās,
  un |
| --- | --- |

a)

akcīzes preču kopējais daudzums nemainās,
  un

| b) | preces sadala tādas dalībvalsts teritorijā, kurā minētā procedūra ir atļauta. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstis
  var arī paredzēt, ka
  šāda pārvietošana pa daļām to teritorijā
  nav
  atļauta.

Dalībvalstis
  informē Komisiju par to, vai
  šāda pārvietošana pa daļām to teritorijā
  ir
  atļauta
  un ar kādiem nosacījumiem. Komisija šo informāciju pārsūta pārējām dalībvalstīm
  .

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

23. pants — 1. punkts — 1. daļa

| 1. | Saņemot akcīzes preces kādā no 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iv) daļā vai 16. panta 2. punktā minētajiem galamērķiem, preču saņēmējs, izmantojot datorizēto sistēmu,
  nekavējoties
  iesniedz galamērķa dalībvalsts kompetentajām iestādēm ziņojumu par saņemšanu, turpmāk tekstā — “saņemšanas ziņojums”. |
| --- | --- |

1.

Saņemot akcīzes preces kādā no 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iv) daļā vai 16. panta 2. punktā minētajiem galamērķiem, preču saņēmējs, izmantojot datorizēto sistēmu,
  nekavējoties
  iesniedz galamērķa dalībvalsts kompetentajām iestādēm ziņojumu par saņemšanu, turpmāk tekstā — “saņemšanas ziņojums”.

| 1. | Saņemot akcīzes preces kādā no 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iv) daļā vai 16. panta 2. punktā minētajiem galamērķiem, preču saņēmējs, izmantojot datorizēto sistēmu,
  vēlākais nākamajā darbdienā pēc saņemšanas
  iesniedz galamērķa dalībvalsts kompetentajām iestādēm ziņojumu par saņemšanu, turpmāk tekstā — “saņemšanas ziņojums”. |
| --- | --- |

1.

Saņemot akcīzes preces kādā no 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iv) daļā vai 16. panta 2. punktā minētajiem galamērķiem, preču saņēmējs, izmantojot datorizēto sistēmu,
  vēlākais nākamajā darbdienā pēc saņemšanas
  iesniedz galamērķa dalībvalsts kompetentajām iestādēm ziņojumu par saņemšanu, turpmāk tekstā — “saņemšanas ziņojums”.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

24. pants — 3. punkts

| 3. | Nosūtītājas
  dalībvalsts kompetentās iestādes pārsūta izvešanas ziņojumu preču nosūtītājam. |
| --- | --- |

3.

Nosūtītājas
  dalībvalsts kompetentās iestādes pārsūta izvešanas ziņojumu preču nosūtītājam.

| 3. | Vēlākais nākamajā darbdienā pēc dokumenta saņemšanas, kurā apliecināts, ka akcīzes preces ir izvestas no Kopienas teritorijas, nosūtītājas
  dalībvalsts kompetentās iestādes pārsūta izvešanas ziņojumu preču sūtītājam. |
| --- | --- |

3.

Vēlākais nākamajā darbdienā pēc dokumenta saņemšanas, kurā apliecināts, ka akcīzes preces ir izvestas no Kopienas teritorijas, nosūtītājas
  dalībvalsts kompetentās iestādes pārsūta izvešanas ziņojumu preču sūtītājam.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

26. pants — 1. punkts — 2. un 3. daļa

Kad sistēmas pieejamība ir atjaunota, preču nosūtītājs nekavējoties iesniedz elektroniskā administratīvā dokumenta projektu. Minētais dokuments aizstāj papīra dokumentu, kas minēts pirmās daļas a) apakšpunktā, tiklīdz tas ir apstrādāts saskaņā ar 20. panta 3. punktu, un tam piemēro procedūru, kas attiecas uz elektronisko administratīvo dokumentu.

Šos sūtījumus turpina pārvietot saskaņā ar īpašo atkāpprocedūru līdz tās pabeigšanai, arī tad, ja elektroniskā sistēma kļūst atkal pieejama pārvietošanas laikā.

Kamēr šāds elektroniskais administratīvais dokuments tiek apstrādāts saskaņā ar 20. panta 3. punktu, uzskata, ka pārvietošana atliktās nodokļa maksāšanas režīmā notiek, pamatojoties uz papīra dokumentu.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

26. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Ja datorizētā sistēma nav pieejama, apstiprināts noliktavas turētājs vai reģistrēts preču nosūtītājs 20. panta 8. punktā vai 22. pantā minēto informāciju var darīt zināmu, izmantojot alternatīvus sakaru līdzekļus. Lai izpildītu šo prasību, viņš nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes informē tad, kad tiek ierosināts mainīt galamērķi vai veikt pārvietošanu pa daļām. |
| --- | --- |

2.

Ja datorizētā sistēma nav pieejama, apstiprināts noliktavas turētājs vai reģistrēts preču nosūtītājs 20. panta 8. punktā vai 22. pantā minēto informāciju var darīt zināmu, izmantojot alternatīvus sakaru līdzekļus. Lai izpildītu šo prasību, viņš nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes informē tad, kad tiek ierosināts mainīt galamērķi vai veikt pārvietošanu pa daļām.

| 2. | Ja datorizētā sistēma nav pieejama, apstiprināts noliktavas turētājs vai reģistrēts preču sūtītājs 20. panta 8. punktā vai 22. pantā minēto informāciju var darīt zināmu, izmantojot alternatīvus sakaru līdzekļus,
  kurus nosaka dalībvalstis
  . Lai izpildītu šo prasību, viņš nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes informē tad, kad tiek ierosināts mainīt galamērķi vai veikt pārvietošanu pa daļām. |
| --- | --- |

2.

Ja datorizētā sistēma nav pieejama, apstiprināts noliktavas turētājs vai reģistrēts preču sūtītājs 20. panta 8. punktā vai 22. pantā minēto informāciju var darīt zināmu, izmantojot alternatīvus sakaru līdzekļus,
  kurus nosaka dalībvalstis
  . Lai izpildītu šo prasību, viņš nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes informē tad, kad tiek ierosināts mainīt galamērķi vai veikt pārvietošanu pa daļām.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

28. pants

Dalībvalstis var ieviest vienkāršotas procedūras attiecībā uz pārvietošanu, ko veic atliktās nodokļa maksāšanas režīmā un kas pilnībā notiek to teritorijā.

Dalībvalstis var ieviest vienkāršotas procedūras attiecībā uz pārvietošanu, ko veic atliktās nodokļa maksāšanas režīmā un ko pilnībā veic to teritorijā,
  cita starpā paredzēt iespēju atteikties no prasības elektroniski pārraudzīt tādu pārvietošanu
  .

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

29. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a) | preču pārvietošana saskaņā ar 11. panta 1. punkta ea) apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.a)

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

30. pants — 1. punkts — 2. daļa

Attiecībā uz akcīzes precēm, kas nav tabakas izstrādājumi, kurus iegādājušās privātpersonas, pirmo daļu piemēro arī tad, ja minētās preces tiek pārvestas šo personu vārdā.

svītrots

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

30. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2. | a Piemērojot 2. punkta e) apakšpunktu, dalībvalstis var noteikt aptuvenu daudzumu, kas kalpo tikai kā atsauces kritērijs. Šis ieteicamais daudzums nedrīkst būt mazāks par norādīto. |
| --- | --- |

2.

| a) | Tabakas izstrādājumiem: |
| --- | --- |

a)

| — | 400 cigaretes, |
| --- | --- |

—

| — | 200 cigarilli (cigāri, kas sver ne vairāk kā 3 gramus), |
| --- | --- |

—

| — | 100 cigāri, |
| --- | --- |

—

| — | 0,5 kg smēķējamās tabakas. |
| --- | --- |

—

| b) | Alkoholiskajiem dzērieniem: |
| --- | --- |

b)

| — | 5 l stipro alkoholisko dzērienu, |
| --- | --- |

—

| — | 10 l vidēji stipro dzērienu, |
| --- | --- |

—

| — | 45 l vīna (tai skaitā ne vairāk kā 30 l dzirkstošā vīna), |
| --- | --- |

—

| — | 55 l alus. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

30. pants — 2.b punkts (jauns)

| 2.b | Dalībvalstis var arī noteikt, ka akcīzes nodoklis ir uzliekams, patēriņa dalībvalstī iegādājoties minerāleļļu, kas jau izlaista brīvam apgrozījumam citā dalībvalstī, ja šo preci neierastā veidā pārvieto privātpersonas vai privātpersonu uzdevumā. Par neierastu pārvietošanu var uzskatīt arī tādu degvielas pārvadāšanu, ja to neveic transportlīdzekļu degvielas tvertnē vai piemērotā rezerves degvielas tvertnē, kā arī tādu šķidrā kurināmā pārvadāšanu, ja to neveic autocisternās, ko izmanto profesionālu uzņēmēju uzdevumā. |
| --- | --- |

2.b

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

34. pants — 4. punkts — a) apakšpunkts

| a) | reģistrē identitāti nosūtītājas dalībvalsts nodokļu iestādē; |
| --- | --- |

a)

reģistrē identitāti nosūtītājas dalībvalsts nodokļu iestādē;

| a) | reģistrējas akcīzes preču nosūtītājas dalībvalsts nodokļu iestādē 
  un no minētās nodokļu iestādes saņem reģistrācijas dokumentu
  ; |
| --- | --- |

a)

reģistrējas akcīzes preču nosūtītājas dalībvalsts nodokļu iestādē 
  un no minētās nodokļu iestādes saņem reģistrācijas dokumentu
  ;

Grozījums Nr. 51 un Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

37. pants

| 1. | Neskarot 7. panta 1. punktu, dalībvalstis var pieprasīt, lai tad, kad preces tiek izlaistas brīvam apgrozījumam šo dalībvalstu teritorijā vai — 31. panta 1. punkta pirmajā daļā un 34. panta 1. punktā paredzētajos gadījumos — kad preces tiek ievestas šo dalībvalstu teritorijā, uz akcīzes precēm būtu akcīzes nodokļa marka
  vai
  valsts identifikācijas zīmes, ko izmanto fiskālos nolūkos. |
| --- | --- |

1.

Neskarot 7. panta 1. punktu, dalībvalstis var pieprasīt, lai tad, kad preces tiek izlaistas brīvam apgrozījumam šo dalībvalstu teritorijā vai — 31. panta 1. punkta pirmajā daļā un 34. panta 1. punktā paredzētajos gadījumos — kad preces tiek ievestas šo dalībvalstu teritorijā, uz akcīzes precēm būtu akcīzes nodokļa marka
  vai
  valsts identifikācijas zīmes, ko izmanto fiskālos nolūkos.

| 1. | Neskarot 7. panta 1. punktu, dalībvalstis var pieprasīt, lai tad, kad preces tiek izlaistas brīvam apgrozījumam šo dalībvalstu teritorijā vai — 31. panta 1. punkta pirmajā daļā un 34. panta 1. punktā paredzētajos gadījumos — kad preces tiek ievestas šo dalībvalstu teritorijā, uz akcīzes precēm būtu akcīzes nodokļa marka, valsts identifikācijas zīmes
  vai jebkāds cits klasifikācijas vai apliecinošs marķējums
  , ko izmanto fiskālos nolūkos. |
| --- | --- |

1.

Neskarot 7. panta 1. punktu, dalībvalstis var pieprasīt, lai tad, kad preces tiek izlaistas brīvam apgrozījumam šo dalībvalstu teritorijā vai — 31. panta 1. punkta pirmajā daļā un 34. panta 1. punktā paredzētajos gadījumos — kad preces tiek ievestas šo dalībvalstu teritorijā, uz akcīzes precēm būtu akcīzes nodokļa marka, valsts identifikācijas zīmes
  vai jebkāds cits klasifikācijas vai apliecinošs marķējums
  , ko izmanto fiskālos nolūkos.

| 2. | Visas dalībvalstis, kuras pieprasa izmantot akcīzes nodokļa markas
  vai
  valsts identifikācijas zīmes saskaņā ar 1. punktu, minētās markas
  vai
  zīmes dara
  pieejamas
  apstiprinātiem noliktavu īpašniekiem no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.

Visas dalībvalstis, kuras pieprasa izmantot akcīzes nodokļa markas
  vai
  valsts identifikācijas zīmes saskaņā ar 1. punktu, minētās markas
  vai
  zīmes dara
  pieejamas
  apstiprinātiem noliktavu īpašniekiem no citām dalībvalstīm.

| 2. | Visas dalībvalstis, kuras pieprasa izmantot akcīzes nodokļa markas, valsts identifikācijas zīmes
  vai jebkādu citu klasifikācijas vai apliecinošu marķējumu
  saskaņā ar 1. punktu, minētās markas, zīmes
  vai marķējumu
  dara
  pieejamu
  apstiprinātiem noliktavu īpašniekiem no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.

Visas dalībvalstis, kuras pieprasa izmantot akcīzes nodokļa markas, valsts identifikācijas zīmes
  vai jebkādu citu klasifikācijas vai apliecinošu marķējumu
  saskaņā ar 1. punktu, minētās markas, zīmes
  vai marķējumu
  dara
  pieejamu
  apstiprinātiem noliktavu īpašniekiem no citām dalībvalstīm.

| 3. | Neskarot noteikumus, ko dalībvalstis var noteikt, lai nodrošinātu šā panta pareizu īstenošanu un novērstu krāpšanu, nodokļa nemaksāšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, dalībvalstis nodrošina to, ka šīs markas vai zīmes nerada šķēršļus akcīzes preču brīvai apritei. |
| --- | --- |

3.

Neskarot noteikumus, ko dalībvalstis var noteikt, lai nodrošinātu šā panta pareizu īstenošanu un novērstu krāpšanu, nodokļa nemaksāšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, dalībvalstis nodrošina to, ka šīs markas vai zīmes nerada šķēršļus akcīzes preču brīvai apritei.

| 3. | Neskarot noteikumus, ko dalībvalstis var noteikt, lai nodrošinātu šā panta pareizu piemērošanu un novērstu krāpšanos, nodokļa nemaksāšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, dalībvalstis nodrošina to, ka šīs markas vai zīmes nerada šķēršļus akcīzes preču brīvai apritei. |
| --- | --- |

3.

Neskarot noteikumus, ko dalībvalstis var noteikt, lai nodrošinātu šā panta pareizu piemērošanu un novērstu krāpšanos, nodokļa nemaksāšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, dalībvalstis nodrošina to, ka šīs markas vai zīmes nerada šķēršļus akcīzes preču brīvai apritei.

Ja akcīzes precēm ir piestiprinātas šādas markas vai zīmes, tā dalībvalsts, kura tās izsniegusi, atmaksā, atlaiž vai atbrīvo visas summas, kas samaksātas vai garantētas par šādu marku vai zīmju saņemšanu, ja akcīzes nodokļa uzlikšanas iespēja ir radusies un nodoklis ir iekasēts citā dalībvalstī.

Ja akcīzes precēm ir piestiprinātas šādas markas vai zīmes, tā dalībvalsts, kura tās izsniegusi, atmaksā, atlaiž vai atbrīvo visas summas, kas samaksātas vai garantētas par šādu marku vai zīmju saņemšanu, ja akcīzes nodokļa uzlikšanas iespēja ir radusies un nodoklis ir iekasēts citā dalībvalstī.

Dalībvalsts, kas ir izsniegusi akcīzes markas vai zīmes, var tomēr pieprasīt minēto marku vai zīmju noņemšanas vai iznīcināšanas pierādījumus, pirms tā atmaksā, atlaiž vai atbrīvo iemaksāto vai garantēto summu.

| 4. | Nodokļa markas
  vai
  identifikācijas zīmes 1. punkta nozīmē ir
  derīgas
  tajā dalībvalstī, kura
  tās
  izsniegusi. Tomēr dalībvalstis var vienoties par šo marku vai zīmju savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

4.

Nodokļa markas
  vai
  identifikācijas zīmes 1. punkta nozīmē ir
  derīgas
  tajā dalībvalstī, kura
  tās
  izsniegusi. Tomēr dalībvalstis var vienoties par šo marku vai zīmju savstarpēju atzīšanu.

| 4. | Nodokļa markas,
  valsts
  identifikācijas zīmes,
  kā arī jebkāds cits klasifikācijas vai apliecinošs marķējums
  1. punkta nozīmē ir
  derīgs
  tajā dalībvalstī, kura
  to
  izsniegusi. Tomēr dalībvalstis var vienoties par šo marku vai zīmju savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

4.

Nodokļa markas,
  valsts
  identifikācijas zīmes,
  kā arī jebkāds cits klasifikācijas vai apliecinošs marķējums
  1. punkta nozīmē ir
  derīgs
  tajā dalībvalstī, kura
  to
  izsniegusi. Tomēr dalībvalstis var vienoties par šo marku vai zīmju savstarpēju atzīšanu.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

39. pants

Kamēr Padome nav pieņēmusi Kopienas noteikumus par kuģu un gaisakuģu krājumiem, dalībvalstis var turpināt piemērot savus noteikumus šajā jomā.

Kamēr Padome nav pieņēmusi Kopienas noteikumus par kuģu un gaisakuģu krājumiem, dalībvalstis var turpināt piemērot savus noteikumus šajā jomā.
  Par šiem valsts noteikumiem katrai valstij jāziņo pārējām dalībvalstīm, lai tos varētu izmantot attiecīgo valstu uzņēmēji
  .

---

(1)  

  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(2)  

  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(3)  

  OV L 228, 11.8.1992., 1. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/103

---

Programma augļu patēriņa veicināšanai skolās *

P6_TA(2008)0542

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem (COM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0442),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0315/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu A6-0391/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  2. apsvērums |
| (2) | EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar
  augļu, dārzeņu
  un
  banānu produktiem
  , kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem. Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus un lietos tos lielākā daudzumā arī turpmāk, tādējādi nodrošinot ienākumus lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas arī ir viens no KLP mērķiem. Turklāt saskaņā ar EK līguma 35. panta b) punktu kopējā lauksaimniecības politikā var paredzēt kopīgus pasākumus, tādus kā Programma skolu apgādei ar augļiem, lai veicinātu konkrētu produktu patēriņu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. apsvērums

(2)

EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar
  augļu, dārzeņu
  un
  banānu produktiem
  , kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem. Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus un lietos tos lielākā daudzumā arī turpmāk, tādējādi nodrošinot ienākumus lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas arī ir viens no KLP mērķiem. Turklāt saskaņā ar EK līguma 35. panta b) punktu kopējā lauksaimniecības politikā var paredzēt kopīgus pasākumus, tādus kā Programma skolu apgādei ar augļiem, lai veicinātu konkrētu produktu patēriņu.

| (2) | EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar
  ES izcelsmes augļiem, dārzeņiem banāniem un produktiem
  ,
  kam jābūt pēc iespējas svaigiem, atbilstošiem gadalaikam un ar zemām iegādes izmaksām un
  kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem.
  Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstīm, nosakot mērķgrupu, nepieciešamas pietiekamas elastības iespējas, lai tās, ņemot vērā savas vajadzības, varētu piegādāt skolās augļus pēc iespējas lielākam patērētāju lokam
  . Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus un lietos tos vēl lielākā daudzumā arī turpmāk,
  kam būs pavairojuma efekts, jo tiks iesaistīti ne tikai skolēni, bet arī vecāki un skolotāji
  , tādējādi
  ļoti labvēlīgi ietekmējot sabiedrības veselību un cīņu pret bērnu nabadzību un
  nodrošinot ienākumus lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas arī ir viens no KLP mērķiem. Turklāt saskaņā ar EK līguma 35. panta b) punktu kopējā lauksaimniecības politikā var paredzēt kopīgus pasākumus, tādus kā Programma skolu apgādei ar augļiem, lai veicinātu konkrētu produktu patēriņu,
  to apvienotu ar papildu veselības un uztura mācības elementu un nodrošinātu stimulu attiecībā uz reģionālajiem produktiem, jo īpaši produktus no kalnu reģioniem
  . |
| --- | --- |

(2)

EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar
  ES izcelsmes augļiem, dārzeņiem banāniem un produktiem
  ,
  kam jābūt pēc iespējas svaigiem, atbilstošiem gadalaikam un ar zemām iegādes izmaksām un
  kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem.
  Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstīm, nosakot mērķgrupu, nepieciešamas pietiekamas elastības iespējas, lai tās, ņemot vērā savas vajadzības, varētu piegādāt skolās augļus pēc iespējas lielākam patērētāju lokam
  . Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus un lietos tos vēl lielākā daudzumā arī turpmāk,
  kam būs pavairojuma efekts, jo tiks iesaistīti ne tikai skolēni, bet arī vecāki un skolotāji
  , tādējādi
  ļoti labvēlīgi ietekmējot sabiedrības veselību un cīņu pret bērnu nabadzību un
  nodrošinot ienākumus lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas arī ir viens no KLP mērķiem. Turklāt saskaņā ar EK līguma 35. panta b) punktu kopējā lauksaimniecības politikā var paredzēt kopīgus pasākumus, tādus kā Programma skolu apgādei ar augļiem, lai veicinātu konkrētu produktu patēriņu,
  to apvienotu ar papildu veselības un uztura mācības elementu un nodrošinātu stimulu attiecībā uz reģionālajiem produktiem, jo īpaši produktus no kalnu reģioniem
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | Būtu skaidri jānorāda, ka Programma skolu apgādei ar svaigiem augļiem ir ES iniciatīva, kuras mērķis ir cīņa ar lieko svaru bērniem un jauniešiem un viņu garšas izjūtas attīstīšana attiecībā uz svaigiem augļiem un dārzeņiem. Tai arī, izmantojot attiecīgas izglītības programmas, jāpalīdz bērniem apzināties gadalaiku maiņu. Šim nolūkam izglītības iestādēm prioritāri būtu jānodrošina sezonai atbilstošu augļu izdalīšana, priekšroku dodot plašam augļu sortimentam, lai bērni varētu iepazīties ar dažādām garšām. |
| --- | --- |

(2a)

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

3. apsvērums

| (3) | Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem, ir aspekti, kas jāintegrē KLP īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem, ir aspekti, kas jāintegrē KLP īstenošanā.

| (3) | Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem, ir aspekti, kas
  kopumā
  jāintegrē
  ES politikas īstenošanā un jo īpaši
  KLP īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem, ir aspekti, kas
  kopumā
  jāintegrē
  ES politikas īstenošanā un jo īpaši
  KLP īstenošanā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

3.a apsvērums (jauns)

| (3a) | Eiropas rīcības plānā attiecībā uz bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību ierosināts sākt daudzgadu ES mēroga informācijas un popularizēšanas kampaņu vairāku gadu garumā, lai informētu skolas par bioloģiskās lauksaimniecības priekšrocībām un panāktu, ka patērētāji ir labāk informēti un atpazīst bioloģiskos produktus, kā arī pazīst ES logotipu. Programmai skolu apgādei ar augļiem ir jāatbalsta šie mērķi, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskajā lauksaimniecībā audzētiem augļiem, un papildu pasākumiem jāaptver arī informācijas sniegšana par bioloģisko lauksaimniecību. |
| --- | --- |

(3a)

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Tāpēc ir jāparedz Kopienas atbalsta
  līdzfinansējums
  mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem veselīgiem augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kā arī attiecībā uz dažām saistītajām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām. Komisijai jānosaka programmas nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir jāparedz Kopienas atbalsta
  līdzfinansējums
  mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem veselīgiem augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kā arī attiecībā uz dažām saistītajām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām. Komisijai jānosaka programmas nosacījumi.

| (6) | Tāpēc ir jāparedz Kopienas atbalsta
  finansējums
  mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem veselīgiem augļu un dārzeņu, un banānu produktiem, kā arī attiecībā uz dažām saistītajām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām,
  kā arī papildu pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu programmas iedarbīgumu
  . Komisijai jānosaka programmas nosacījumi.
  Īpaša vērība jāvelta programmā ietverto produktu kvalitātes un ilgtspējas prasībām — šiem produktiem jāatbilst visaugstākajiem standartiem, vēlams, jāatbilst gadalaikam un, ja iespējams, jābūt ražotiem uz vietas vai ES
  . |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir jāparedz Kopienas atbalsta
  finansējums
  mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem veselīgiem augļu un dārzeņu, un banānu produktiem, kā arī attiecībā uz dažām saistītajām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām,
  kā arī papildu pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu programmas iedarbīgumu
  . Komisijai jānosaka programmas nosacījumi.
  Īpaša vērība jāvelta programmā ietverto produktu kvalitātes un ilgtspējas prasībām — šiem produktiem jāatbilst visaugstākajiem standartiem, vēlams, jāatbilst gadalaikam un, ja iespējams, jābūt ražotiem uz vietas vai ES
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

7. apsvērums

| (7) | Lai nodrošinātu, ka Programma skolu apgādei ar augļiem tiek īstenota pareizi, dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms ir jāizstrādā stratēģija. Tām ir jāparedz arī vajadzīgie papildu pasākumi, lai programma būtu vēl iedarbīgāka. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka Programma skolu apgādei ar augļiem tiek īstenota pareizi, dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms ir jāizstrādā stratēģija. Tām ir jāparedz arī vajadzīgie papildu pasākumi, lai programma būtu vēl iedarbīgāka.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka Programma skolu apgādei ar augļiem tiek īstenota pareizi, dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms ir jāizstrādā stratēģija,
  tostarp izglītības jomā mērķgrupām
  . Tām ir jāparedz arī vajadzīgie papildu
  izglītības un loģistikas
  pasākumi, lai programma būtu vēl iedarbīgāka,
  un Komisijai jāsniedz pamatnostādnes šīs regulas īstenošanai. Dalībvalstis var šos papildu pasākumus didaktiski iekļaut skolās mācību priekšmetu moduļos veselības un uztura mācībā
  . |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka Programma skolu apgādei ar augļiem tiek īstenota pareizi, dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms ir jāizstrādā stratēģija,
  tostarp izglītības jomā mērķgrupām
  . Tām ir jāparedz arī vajadzīgie papildu
  izglītības un loģistikas
  pasākumi, lai programma būtu vēl iedarbīgāka,
  un Komisijai jāsniedz pamatnostādnes šīs regulas īstenošanai. Dalībvalstis var šos papildu pasākumus didaktiski iekļaut skolās mācību priekšmetu moduļos veselības un uztura mācībā
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

8. apsvērums

| (8) | Lai neierobežotu līdzīgu valsts pasākumu vispārējo ietekmi,
  dalībvalstīm jābūt atļaujai
  piešķirt papildu valsts atbalstu par produktu piegādes un saistītajām izmaksām un papildu pasākumiem, un Kopienas Programma skolu apgādei ar augļiem nedrīkst skart citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tomēr, lai nodrošinātu Kopienas programmas iedarbību praksē, tā nedrīkst aizstāt pašreizējo finansējumu, kas piešķirts
  dalībvalstu
  spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās paredzēta augļu piegāde. |
| --- | --- |

(8)

Lai neierobežotu līdzīgu valsts pasākumu vispārējo ietekmi,
  dalībvalstīm jābūt atļaujai
  piešķirt papildu valsts atbalstu par produktu piegādes un saistītajām izmaksām un papildu pasākumiem, un Kopienas Programma skolu apgādei ar augļiem nedrīkst skart citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tomēr, lai nodrošinātu Kopienas programmas iedarbību praksē, tā nedrīkst aizstāt pašreizējo finansējumu, kas piešķirts
  dalībvalstu
  spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās paredzēta augļu piegāde.

| (8) | Lai neierobežotu līdzīgu valsts pasākumu vispārējo ietekmi,
  dalībvalstis jāmudina
  piešķirt papildu valsts atbalstu par produktu piegādes un saistītajām izmaksām un papildu pasākumiem, un Kopienas Programma skolu apgādei ar augļiem nedrīkst skart citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tomēr, lai nodrošinātu Kopienas programmas iedarbību praksē, tā nedrīkst aizstāt pašreizējo
  valstu
  finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām
  daudzgadu
  skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās paredzēta augļu piegāde.
  Kopienas finansējumam jābūt papildinošam, un to rezervē jaunām programmām vai pašreizējo programmu paplašināšanai
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai neierobežotu līdzīgu valsts pasākumu vispārējo ietekmi,
  dalībvalstis jāmudina
  piešķirt papildu valsts atbalstu par produktu piegādes un saistītajām izmaksām un papildu pasākumiem, un Kopienas Programma skolu apgādei ar augļiem nedrīkst skart citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tomēr, lai nodrošinātu Kopienas programmas iedarbību praksē, tā nedrīkst aizstāt pašreizējo
  valstu
  finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām
  daudzgadu
  skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās paredzēta augļu piegāde.
  Kopienas finansējumam jābūt papildinošam, un to rezervē jaunām programmām vai pašreizējo programmu paplašināšanai
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

9. apsvērums

| (9) | Lai nodrošinātu pareizu budžeta vadību, ir jānosaka Kopienas atbalsta maksimālais apjoms un maksimālās līdzfinansējuma likmes, un Kopienas finansiālais ieguldījums programmā ir jāpievieno to pasākumu sarakstam, kas var saņemt finansējumu no ELGF, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu pareizu budžeta vadību, ir jānosaka Kopienas atbalsta maksimālais apjoms un maksimālās līdzfinansējuma likmes, un Kopienas finansiālais ieguldījums programmā ir jāpievieno to pasākumu sarakstam, kas var saņemt finansējumu no ELGF, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu.

| (9) | Lai nodrošinātu pareizu budžeta vadību, ir jānosaka Kopienas atbalsta maksimālais apjoms un maksimālās līdzfinansējuma likmes, un Kopienas finansiālais ieguldījums programmā ir jāpievieno to pasākumu sarakstam, kas var saņemt finansējumu no ELGF, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu.
  Ja viena vai vairākas dalībvalstis neapgūst Kopienas finansējumu, līdzekļus var pārcelt un izmantot citās dalībvalstīs
  . |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu pareizu budžeta vadību, ir jānosaka Kopienas atbalsta maksimālais apjoms un maksimālās līdzfinansējuma likmes, un Kopienas finansiālais ieguldījums programmā ir jāpievieno to pasākumu sarakstam, kas var saņemt finansējumu no ELGF, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu.
  Ja viena vai vairākas dalībvalstis neapgūst Kopienas finansējumu, līdzekļus var pārcelt un izmantot citās dalībvalstīs
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Lai atvēlētu laiku programmas sekmīgai īstenošanai, tā jāpiemēro no 2009./2010. mācību gada.
  Pēc
  trīs gadu laikposma jāiesniedz ziņojums
  par programmu
  . |
| --- | --- |

(10)

Lai atvēlētu laiku programmas sekmīgai īstenošanai, tā jāpiemēro no 2009./2010. mācību gada.
  Pēc
  trīs gadu laikposma jāiesniedz ziņojums
  par programmu
  .

| (10) | Lai atvēlētu laiku programmas sekmīgai īstenošanai, tā jāpiemēro no 2009./2010. mācību gada.
  Dalībvalstīm jāveic ikgadēja programmas īstenošanas un ietekmes novērtēšana, un
  pēc trīs gadu laikposma
  Komisijai
  jāiesniedz ziņojums
  Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā kā ilgstošas priekšrocības sniedz tikai ilgtermiņa programma, ir svarīgi nodrošināt programmas uzraudzību un novērtēšanu, lai noteiktu, cik tā ir iedarbīga, un ierosinātu iespējamos uzlabojumus
  . |
| --- | --- |

(10)

Lai atvēlētu laiku programmas sekmīgai īstenošanai, tā jāpiemēro no 2009./2010. mācību gada.
  Dalībvalstīm jāveic ikgadēja programmas īstenošanas un ietekmes novērtēšana, un
  pēc trīs gadu laikposma
  Komisijai
  jāiesniedz ziņojums
  Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā kā ilgstošas priekšrocības sniedz tikai ilgtermiņa programma, ir svarīgi nodrošināt programmas uzraudzību un novērtēšanu, lai noteiktu, cik tā ir iedarbīga, un ierosinātu iespējamos uzlabojumus
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

11. apsvērums

| (11) | Lai programma būtu iedarbīgāka, Kopienai jābūt iespējai finansēt informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kuri vērsti uz sabiedrības informētības palielināšanu par Programmu skolu apgādei ar augļiem un tās mērķiem un saistītajiem sadarbības izvēršanas pasākumiem, neskarot Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs paredzētās Kopienas pilnvaras līdzfinansēt papildu pasākumus, kuri vajadzīgi, lai palielinātu informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi uz veselību. |
| --- | --- |

(11)

Lai programma būtu iedarbīgāka, Kopienai jābūt iespējai finansēt informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kuri vērsti uz sabiedrības informētības palielināšanu par Programmu skolu apgādei ar augļiem un tās mērķiem un saistītajiem sadarbības izvēršanas pasākumiem, neskarot Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs paredzētās Kopienas pilnvaras līdzfinansēt papildu pasākumus, kuri vajadzīgi, lai palielinātu informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi uz veselību.

| (11) | Lai programma būtu iedarbīgāka, Kopienai jābūt iespējai finansēt informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kuri vērsti uz sabiedrības informētības palielināšanu par Programmu skolu apgādei ar augļiem un tās mērķiem un saistītajiem sadarbības izvēršanas pasākumiem, neskarot Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs paredzētās Kopienas pilnvaras līdzfinansēt papildu pasākumus, kuri vajadzīgi, lai palielinātu informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi uz veselību.
  Komisijai būs svarīgi īstenot plaša ES mēroga kampaņu programmas popularizēšanai
  . |
| --- | --- |

(11)

Lai programma būtu iedarbīgāka, Kopienai jābūt iespējai finansēt informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kuri vērsti uz sabiedrības informētības palielināšanu par Programmu skolu apgādei ar augļiem un tās mērķiem un saistītajiem sadarbības izvēršanas pasākumiem, neskarot Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs paredzētās Kopienas pilnvaras līdzfinansēt papildu pasākumus, kuri vajadzīgi, lai palielinātu informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi uz veselību.
  Komisijai būs svarīgi īstenot plaša ES mēroga kampaņu programmas popularizēšanai
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 1. punkts

| 1. | Saskaņā ar nosacījumiem, kurus nosaka Komisija, no 2009./2010. mācību gada piešķir Kopienas atbalstu
  mācību iestāžu
  audzēkņu apgādei ar konkrētiem augļu un dārzeņu,
  pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu
  produktiem,
  ko nosaka Komisija
  , un atbalstu
  var piešķirt
  arī par dažām saistītām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar nosacījumiem, kurus nosaka Komisija, no 2009./2010. mācību gada piešķir Kopienas atbalstu
  mācību iestāžu
  audzēkņu apgādei ar konkrētiem augļu un dārzeņu,
  pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu
  produktiem,
  ko nosaka Komisija
  , un atbalstu
  var piešķirt
  arī par dažām saistītām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām.

| 1. | Saskaņā ar nosacījumiem, kurus nosaka Komisija, no 2009./2010. mācību gada piešķir Kopienas atbalstu mācību
  un pirmsskolas
  iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem
  Komisijas noteiktiem ES izcelsmes
  augļu un dārzeņu un banānu produktiem,
  kas detalizētāk jānosaka dalībvalstīm
  , un atbalstu
  piešķir
  arī par dažām saistītām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām,
  kā arī papildu pasākumu finansēšanai, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu programmas iedarbīgumu
  . |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar nosacījumiem, kurus nosaka Komisija, no 2009./2010. mācību gada piešķir Kopienas atbalstu mācību
  un pirmsskolas
  iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem
  Komisijas noteiktiem ES izcelsmes
  augļu un dārzeņu un banānu produktiem,
  kas detalizētāk jānosaka dalībvalstīm
  , un atbalstu
  piešķir
  arī par dažām saistītām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām,
  kā arī papildu pasākumu finansēšanai, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu programmas iedarbīgumu
  .

Komisija un dalībvalstis izvēlas augļus un dārzeņus, kam jābūt pēc iespējas svaigiem, atbilstošiem gadalaikam un ar zemām iegādes izmaksām, balstoties uz tādiem veselīguma kritērijiem kā mazākais iespējamais mākslīgo un neveselīgo piedevu saturs.

Prioritāri jālieto vietēji produkti, lai novērstu nevajadzīgu pārvadāšanu un no tās izrietošu vides piesārņojumu.

Veicot izvēli, īpaši apsver jautājumu par bioloģiskās lauksaimniecības un vietējiem augļiem un dārzeņiem, ja tādi ir pieejami.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 2. punkts

| 2. | Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms izstrādā stratēģiju programmas īstenošanai.
  Tās
  paredz arī vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms izstrādā stratēģiju programmas īstenošanai.
  Tās
  paredz arī vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka.

| 2. | Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms izstrādā stratēģiju programmas īstenošanai,
  ņemot vērā augsnes un klimata nosacījumus, kādos augļi un dārzeņi tiek ražoti. Šajā saistībā attiecīgo produktu izvēlē tiek nodrošināta Kopienas prioritāte. Šīs dalībvalstis
  paredz arī
  īstenošanai nepieciešamos Kopienas un valsts finanšu resursus un veic
  vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka,
  par prioritāti nosakot pirmsskolas un pamatskolas audzēkņus, kuriem augļus izdalīs par brīvu katru dienu
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms izstrādā stratēģiju programmas īstenošanai,
  ņemot vērā augsnes un klimata nosacījumus, kādos augļi un dārzeņi tiek ražoti. Šajā saistībā attiecīgo produktu izvēlē tiek nodrošināta Kopienas prioritāte. Šīs dalībvalstis
  paredz arī
  īstenošanai nepieciešamos Kopienas un valsts finanšu resursus un veic
  vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka,
  par prioritāti nosakot pirmsskolas un pamatskolas audzēkņus, kuriem augļus izdalīs par brīvu katru dienu
  .

Šajā stratēģijā dalībvalstis cita starpā nosaka:

| — | izsniedzamos produktus, ņemot vērā produktu sezonālo un vietējo raksturu, |
| --- | --- |

—

| — | skolu audzēkņu vecuma grupas, kuri tos saņems, |
| --- | --- |

—

| — | izglītības iestādes, kas piedalās programmā. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar objektīviem kritērijiem dalībvalstis dod priekšroku tradicionāliem vietējā ražojuma augļiem un dārzeņiem un atbalsta mazākas lauku saimniecības šīs programmas īstenošanā.

Papildu pasākumi ietver nodrošināšanu ar veselības un diētas konsultācijām, audzēkņu vecumam atbilstošu informāciju par augļu labvēlīgo ietekmi uz veselību, kā arī informāciju par bioloģiskās lauksaimniecības raksturīgajām īpašībām.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 3. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | nepārsniedz EUR
  90 miljonus
  vienā mācību gadā, |
| --- | --- |

(a)

nepārsniedz EUR
  90 miljonus
  vienā mācību gadā,

| (a) | nepārsniedz EUR
  500 miljonus
  vienā mācību gadā, |
| --- | --- |

(a)

nepārsniedz EUR
  500 miljonus
  vienā mācību gadā,

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 3. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | nepārsniedz
  50 % no
  1. punktā
  minētajām
  piegādes un
  saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, uz kuriem attiecas konverģences mērķis
  , |
| --- | --- |

(b)

nepārsniedz
  50 % no
  1. punktā
  minētajām
  piegādes un
  saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, uz kuriem attiecas konverģences mērķis
  ,

| (b) | nepārsniedz 1. punktā
  minētās
  piegādes un
  saistītās izmaksas un papildpasākumu izmaksas
  , |
| --- | --- |

(b)

nepārsniedz 1. punktā
  minētās
  piegādes un
  saistītās izmaksas un papildpasākumu izmaksas
  ,

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 3. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | sedz tikai piegādes un saistītās izmaksas,
  kas minētas 1. punktā
  , un |
| --- | --- |

(c)

sedz tikai piegādes un saistītās izmaksas,
  kas minētas 1. punktā
  , un

| (c) | sedz tikai
  1. punktā minētās
  piegādes un saistītās izmaksas
  un programmas iedarbīguma nodrošināšanai nepieciešamo papildpasākumu izmaksas
  un |
| --- | --- |

(c)

sedz tikai
  1. punktā minētās
  piegādes un saistītās izmaksas
  un programmas iedarbīguma nodrošināšanai nepieciešamo papildpasākumu izmaksas
  un

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 3. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | netiek izmantots, lai aizstātu pašreizējo finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kas ietver augļu piegādi. |
| --- | --- |

(d)

netiek izmantots, lai aizstātu pašreizējo finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kas ietver augļu piegādi.

| (d) | netiek izmantots, lai aizstātu pašreizējo
  valsts
  finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kas ietver augļu piegādi. |
| --- | --- |

(d)

netiek izmantots, lai aizstātu pašreizējo
  valsts
  finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kas ietver augļu piegādi.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

103.ga pants — 5. punkts

| 5. | Kopienas programma skolu apgādei ar augļiem neskar citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

5.

Kopienas programma skolu apgādei ar augļiem neskar citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| 5. | Kopienas programma skolu apgādei ar
  svaigiem
  augļiem neskar citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
  Izmēģinājumprojekti, ko veic eksperimentāli nedaudzās mācību iestādēs ierobežotu laika posmu, nav uzskatāmi par valsts programmām, kā minēts 3. punkta d) apakšpunktā
  . |
| --- | --- |

5.

Kopienas programma skolu apgādei ar
  svaigiem
  augļiem neskar citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
  Izmēģinājumprojekti, ko veic eksperimentāli nedaudzās mācību iestādēs ierobežotu laika posmu, nav uzskatāmi par valsts programmām, kā minēts 3. punkta d) apakšpunktā
  .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

184. pants — 6. punkts

| (6) | līdz 2012. gada 31. augustam — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota 103.ga pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši jāapraksta, cik lielā mērā programma ir veicinājusi labi funkcionējošu skolu augļu patēriņa veicināšanas programmu izveidi dalībvalstīs un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

(6)

līdz 2012. gada 31. augustam — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota 103.ga pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši jāapraksta, cik lielā mērā programma ir veicinājusi labi funkcionējošu skolu augļu patēriņa veicināšanas programmu izveidi dalībvalstīs un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu.

| (6) | līdz 2012. gada 31. augustam — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota 103.ga pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši jāapraksta: |
| --- | --- |

(6)

līdz 2012. gada 31. augustam — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota 103.ga pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši jāapraksta:

| — | cik lielā mērā programma ir veicinājusi labi funkcionējošu skolu augļu patēriņa veicināšanas programmu izveidi dalībvalstīs un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā programma ir veicinājusi labi funkcionējošu skolu augļu patēriņa veicināšanas programmu izveidi dalībvalstīs un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu;

| — | cik lielā mērā izvēle par labu valsts līdzfinansējumam, izmantojot skolēnu vecāku ieguldījumu, ir vai nav ietekmējusi programmas vērienu un efektivitāti; |
| --- | --- |

—

| — | cik samērīgi ir valsts papildu pasākumi un kāda ir to ietekme, jo īpaši — kādā veidā programma skolu apgādei ar augļiem un ar to saistītā informācija par veselīgu diētu tiek iekļauta valsts programmā; |
| --- | --- |

—

---

Trešdiena, 2008. gada 19. novembris

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/111

---

Kopienas statistika par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā ***II

P6_TA(2008)0546

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2007)0046), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2007)0046),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0425/2008),

1.   apstiprina kopējo nostāju;

2.   konstatē, ka tiesību akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

3.   uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt tiesību aktu saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

4.   uzdod ģenerālsekretāram parakstīt tiesību aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 280 E, 4.11.2008., 1. lpp.

(2)  OV C 282 E, 6.11.2008., 109. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/112

---

Dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumi ***I

P6_TA(2008)0547

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 68/151/EEK un 89/666/EEK attiecībā uz dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem (COM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0194),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0171/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0400/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EKar ko groza Padomes Direktīvu 68/151/EEK, 77/91/EEK un 89/666/EEK attiecībā uz dažu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2007. gada 8.—9. marta sanāksmē vienojās, ka līdz 2012. gadam uzņēmumu administratīvais slogs jāsamazina par 25 %, lai vairotu Kopienas uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2007. gada 8.—9. marta sanāksmē vienojās, ka līdz 2012. gadam uzņēmumu administratīvais slogs jāsamazina par 25 %, lai vairotu Kopienas uzņēmumu konkurētspēju.

| (2) | Konstatēts, ka uzņēmējdarbības tiesības ir viena no jomām, kurā uzņēmumiem paredzēti ļoti daudzi informēšanas pienākumi, no kuriem vairāki ir novecojuši vai pārmērīgi. |
| --- | --- |

(2)

Konstatēts, ka uzņēmējdarbības tiesības ir viena no jomām, kurā uzņēmumiem paredzēti ļoti daudzi informēšanas pienākumi, no kuriem vairāki ir novecojuši vai pārmērīgi.

| (3) | Šie informēšanas pienākumi ir jāpārskata, lai slogu, kurš gulstas uz Kopienas uzņēmumiem, samazinātu līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu citu ieinteresētu personu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Šie informēšanas pienākumi ir jāpārskata, lai slogu, kurš gulstas uz Kopienas uzņēmumiem, samazinātu līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu citu ieinteresētu personu interešu aizsardzību.

| (4) | Saskaņā ar Padomes 1968. gada 9. martaPirmo direktīvu 68/151/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3), sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir publicējot jāatklāj noteikta informācija, kas iekļauta dalībvalsts centrālajā reģistrā, komercreģistrā vai uzņēmējsabiedrību reģistrā. Daudzās dalībvalstīs šīs ziņas jāpublicē valsts oficiālā izdevumā un dažkārt arī valsts un reģionālos laikrakstos. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Padomes 1968. gada 9. martaPirmo direktīvu 68/151/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3), sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir publicējot jāatklāj noteikta informācija, kas iekļauta dalībvalsts centrālajā reģistrā, komercreģistrā vai uzņēmējsabiedrību reģistrā. Daudzās dalībvalstīs šīs ziņas jāpublicē valsts oficiālā izdevumā un dažkārt arī valsts un reģionālos laikrakstos.

| (5) | Vairumā gadījumu publicēšanas pienākums attiecīgajiem uzņēmumiem rada papildu izmaksas, taču reāla labuma no tā nav, jo uzņēmējsabiedrību reģistri to rīcībā esošo informāciju dara pieejamu tiešsaistē. Iniciatīvas,
  piemēram, topošais Eiropas e-tiesiskuma portāls
  , kuru mērķis ir sekmēt Kopienas mēroga piekļuvi šādiem reģistriem, vēl vairāk mazina vajadzību pēc šādas informācijas publicēšanas valsts oficiālā izdevumā vai citos preses izdevumos. |
| --- | --- |

(5)

Vairumā gadījumu publicēšanas pienākums attiecīgajiem uzņēmumiem rada papildu izmaksas, taču reāla labuma no tā nav, jo uzņēmējsabiedrību reģistri to rīcībā esošo informāciju dara pieejamu tiešsaistē. Iniciatīvas,
  piemēram, topošais Eiropas e-tiesiskuma portāls
  , kuru mērķis ir sekmēt Kopienas mēroga piekļuvi šādiem reģistriem, vēl vairāk mazina vajadzību pēc šādas informācijas publicēšanas valsts oficiālā izdevumā vai citos preses izdevumos.

| (6) | Lai būtu iespējams izmaksu ziņā lietderīgi šīs ziņas publicēt un lietotājiem nodrošināt vienkāršu piekļuvi informācijai, dalībvalstīm jāparedz, ka obligāti jāizmanto centrāla elektroniska platforma.
  Šajā platformā jāiekļauj visa atklātībai nododamā informācija vai jāsniedz piekļuve uzņēmuma elektroniskajai datnei, kas atrodama dalībvalstu reģistros
  . Turklāt
  dalībvalstis
  nodrošina,
  ka visas izmaksas, kas saistītas ar šādu publicēšanu, tiek iekļautas vienotā maksā, ko iekasē no uzņēmumiem par ierakstīšanu reģistrā, ja tāda ir paredzēta. Pienākumi, kādi dalībvalstīs paredzēti attiecībā uz publicēšanu, nedrīkst radīt nekādas īpašas papildu izmaksas. Tomēr tas nekādā veidā nedrīkst skart dalībvalstu iespēju tās izmaksas, kas saistītas ar platformas instalēšanu un izmantošanu, tostarp ar dokumentu formatēšanu, iekasēt no uzņēmumiem, iekļaujot šīs izmaksas reģistrācijas maksā vai obligātu periodisku iemaksu veidā, ko veic uzņēmumi
  . |
| --- | --- |

(6)

Lai būtu iespējams izmaksu ziņā lietderīgi šīs ziņas publicēt un lietotājiem nodrošināt vienkāršu piekļuvi informācijai, dalībvalstīm jāparedz, ka obligāti jāizmanto centrāla elektroniska platforma.
  Šajā platformā jāiekļauj visa atklātībai nododamā informācija vai jāsniedz piekļuve uzņēmuma elektroniskajai datnei, kas atrodama dalībvalstu reģistros
  . Turklāt
  dalībvalstis
  nodrošina,
  ka visas izmaksas, kas saistītas ar šādu publicēšanu, tiek iekļautas vienotā maksā, ko iekasē no uzņēmumiem par ierakstīšanu reģistrā, ja tāda ir paredzēta. Pienākumi, kādi dalībvalstīs paredzēti attiecībā uz publicēšanu, nedrīkst radīt nekādas īpašas papildu izmaksas. Tomēr tas nekādā veidā nedrīkst skart dalībvalstu iespēju tās izmaksas, kas saistītas ar platformas instalēšanu un izmantošanu, tostarp ar dokumentu formatēšanu, iekasēt no uzņēmumiem, iekļaujot šīs izmaksas reģistrācijas maksā vai obligātu periodisku iemaksu veidā, ko veic uzņēmumi
  .

| (7) | Atbilstīgi subsidiaritātes principam, dalībvalstis var turpināt publicēšanu visos pastāvošajos valsts veidos, ar noteikumu, ka tie ir skaidri definēti un to pamatā ir objektīvi noteikumi, jo īpaši juridiskās noteiktības un informācijas drošības interesēs, kā arī ņemot vērā iespējas piekļūt internetam un valstu pieredzi; dalībvalstīm šādas papildu publicēšanas izmaksas jāsedz, iekļaujot tās vienotā maksājumā. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi subsidiaritātes principam, dalībvalstis var turpināt publicēšanu visos pastāvošajos valsts veidos, ar noteikumu, ka tie ir skaidri definēti un to pamatā ir objektīvi noteikumi, jo īpaši juridiskās noteiktības un informācijas drošības interesēs, kā arī ņemot vērā iespējas piekļūt internetam un valstu pieredzi; dalībvalstīm šādas papildu publicēšanas izmaksas jāsedz, iekļaujot tās vienotā maksājumā.

| (8) | Saskaņā ar elektroniskās platformas izmantošanu jāgroza 1976. gada 13. decembra Padomes Otrā direktīva 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses

   (4)

  . |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar elektroniskās platformas izmantošanu jāgroza 1976. gada 13. decembra Padomes Otrā direktīva 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses

   (4)

  .

| (9) | Saskaņā ar Padomes 1989. gada 21. decembra Vienpadsmito direktīvu 89/666/EEK par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (5), ir jāatklāj noteikta informācija par uzņēmumu. Dalībvalsts, kurā atrodas filiāle (║ turpmāk — uzņēmēja dalībvalsts), patlaban var pieprasīt, lai šajā sakarā dažus dokumentus pārtulko citā Kopienas oficiālajā valodā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Padomes 1989. gada 21. decembra Vienpadsmito direktīvu 89/666/EEK par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (5), ir jāatklāj noteikta informācija par uzņēmumu. Dalībvalsts, kurā atrodas filiāle (║ turpmāk — uzņēmēja dalībvalsts), patlaban var pieprasīt, lai šajā sakarā dažus dokumentus pārtulko citā Kopienas oficiālajā valodā.

| (10) | Šāda iespēja ir jāsaglabā, tāpat kā iespēja uzņēmējai dalībvalstij pieprasīt, ka nedaudzos gadījumos tulkojumiem jābūt apstiprinātiem, ja tas ir vajadzīgs trešo pušu interesēs, lai apstiprinot nodrošinātu pienācīgu tulkojuma ticamību. |
| --- | --- |

(10)

Šāda iespēja ir jāsaglabā, tāpat kā iespēja uzņēmējai dalībvalstij pieprasīt, ka nedaudzos gadījumos tulkojumiem jābūt apstiprinātiem, ja tas ir vajadzīgs trešo pušu interesēs, lai apstiprinot nodrošinātu pienācīgu tulkojuma ticamību.

| (11) | Tomēr tulkojumu var uzskatīt par pietiekami ticamu, ja to apstiprinājis tulkotājs, kas oficiāli iecelts un zvērināts citā dalībvalstī, vai kāda cita persona, kas minētajā dalībvalstī ir pilnvarota apstiprināt tulkojumus vajadzīgajā valodā. Šādā gadījumā uzņēmēja dalībvalsts nedrīkstētu pieprasīt papildu apstiprinājumu saskaņā ar tās noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr tulkojumu var uzskatīt par pietiekami ticamu, ja to apstiprinājis tulkotājs, kas oficiāli iecelts un zvērināts citā dalībvalstī, vai kāda cita persona, kas minētajā dalībvalstī ir pilnvarota apstiprināt tulkojumus vajadzīgajā valodā. Šādā gadījumā uzņēmēja dalībvalsts nedrīkstētu pieprasīt papildu apstiprinājumu saskaņā ar tās noteikumiem.

| (12) | Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad reģistrs, kurā atrodas uzņēmuma dokumentācija, filiāles reģistrēšanai vajadzīgo dokumentu var izsniegt uzņēmējas dalībvalsts prasītajā Kopienas oficiālajā valodā. Arī šajā gadījumā papildu apstiprināšanai nav pamata. |
| --- | --- |

(12)

Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad reģistrs, kurā atrodas uzņēmuma dokumentācija, filiāles reģistrēšanai vajadzīgo dokumentu var izsniegt uzņēmējas dalībvalsts prasītajā Kopienas oficiālajā valodā. Arī šajā gadījumā papildu apstiprināšanai nav pamata.

| (13) | Turklāt, dalībvalstis nedrīkstētu likt ievērot kādas formalitātes saistībā ar dokumenta valodu, kas pārsniedz prasību par apstiprināšanu. Konkrētāk, prasības par jau apstiprināta tulkojuma notariālu apliecināšanu, lai nodrošinātu pienācīgu ticamību, ir pārmērīgas. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt, dalībvalstis nedrīkstētu likt ievērot kādas formalitātes saistībā ar dokumenta valodu, kas pārsniedz prasību par apstiprināšanu. Konkrētāk, prasības par jau apstiprināta tulkojuma notariālu apliecināšanu, lai nodrošinātu pienācīgu ticamību, ir pārmērīgas.

| (14) | Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķis — mazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar noteiktu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem — nav pienācīgi sasniedzams, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, un tādējādi tā apjoma un sasniedzamo rezultātu dēļ mērķis ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī, Kopienai ir tiesības pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šī mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķis — mazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar noteiktu veidu uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumiem — nav pienācīgi sasniedzams, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, un tādējādi tā apjoma un sasniedzamo rezultātu dēļ mērķis ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī, Kopienai ir tiesības pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šī mērķa sasniegšanai.

| (15) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīvas 68/151/EEK,
  77/91/EEK
  un 89/666/EEK, |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīvas 68/151/EEK,
  77/91/EEK
  un 89/666/EEK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 68/151/EEK grozījums

Direktīvas 68/151/EEK 3. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Šīs direktīvas 2. pantā minētos dokumentus un ziņas nodod atklātībā, tās ievadot centrālā elektroniskā platformā, kas ļauj informācijai piekļūt hronoloģiskā secībā.

Dalībvalstis nodrošina, ka netiek iekasētas nekādas īpašas maksas saistībā ar ziņu
  publicēšanu
  centrālajā elektroniskajā platformā vai saistībā ar visiem citiem publicēšanas pienākumiem, ko tās var uzlikt saistībā ar šiem dokumentiem un ziņām.
  Šis noteikums neskar dalībvalstu iespēju izmaksas saistībā ar centrālo platformu iekasēt no uzņēmumiem
  .”

2. pants

2. pants

Direktīvas 77/91/EEK grozījums

Direktīvas 77/91/EEK grozījums

Direktīvas 77/91/EEK 29. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

Direktīvas 77/91/EEK 29. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“
  3
  .   
  Visus parakstīšanās piedāvājumus ar priekšrocību tiesībām uz termiņu, kurā šīs tiesības ir izmantojamas, publicē oficiālā izdevumā. Tomēr, ja ir reģistrētas visas sabiedrības akcijas, dalībvalstu tiesību aktos noteikt šādu publikāciju nav vajadzīgs. Šādā gadījumā par to rakstiski ir jāinformē visi sabiedrības akcionāri. Priekšrocību tiesības ir jāizmanto termiņā, kas nav īsāks par 14 dienām no piedāvājuma publikācijas dienas vai no vēstuļu nosūtīšanas dienas akcionāriem
  .”

3. pants

Direktīvas 89/666/EEK grozījums

Direktīvas 89/666/EEK grozījums

Article 4 of Directive 89/666/EEC is replaced by the following:

“4. pants

1.   Dalībvalsts, kurā atver filiāli, var noteikt, ka 2. panta 2. punkta
  b) apakšpunktā
  un 3. pantā minētie dokumenti jānodod atklātībā kādā citā Kopienas oficiālajā valodā, bet ne 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā reģistra oficiālajā valodā, un ka to tulkojumiem jābūt apstiprinātiem.
  Ja dalībvalsts pieprasa apstiprinājumu, šo
  tulkojumu apstiprina
  šim nolūkam pienācīgi kvalificēta persona
  jebkurā dalībvalstī.

2.   
  Pirmo punktu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz
  2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto apstiprinājumu,
  ja vien apliecinājums nav izdots reģistrā, kas minēts 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, tās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā atvērta filiāle
  .

3.   Dalībvalstis neliek ievērot nekādas citas
  papildu
  formalitātes saistībā ar minētajiem dokumentu tulkojumiem,
  izņemot tās, kas
  noteiktas 1. un 2. punktā.”

4. pants

Transponēšana

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ║ līdz 2010. gada 1. maijam.
  Dalībvalstis var turpināt publicēšanu visos pastāvošajos veidos, ar noteikumu, ka tie ir skaidri definēti un to pamatā ir objektīvi noteikumi, jo īpaši juridiskās noteiktības un informācijas drošības interesēs, kā arī ņemot vērā iespējas piekļūt internetam un valstu praksi. Dalībvalstīm ir jāsedz šādas papildu publicēšanas pienākuma izmaksas, iekļaujot tās vienotā maksājumā
  . Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu likumu, normatīvo aktu un administratīvo noteikumu tekstus, kā arī atbilstības tabulu starp šiem noteikumiem un šo Direktīvu.

1. maijam

Dalībvalstis var turpināt publicēšanu visos pastāvošajos veidos, ar noteikumu, ka tie ir skaidri definēti un to pamatā ir objektīvi noteikumi, jo īpaši juridiskās noteiktības un informācijas drošības interesēs, kā arī ņemot vērā iespējas piekļūt internetam un valstu praksi. Dalībvalstīm ir jāsedz šādas papildu publicēšanas pienākuma izmaksas, iekļaujot tās vienotā maksājumā

likumu, normatīvo aktu un administratīvo noteikumu tekstus

kā arī atbilstības tabulu starp šiem noteikumiem un šo Direktīvu

Kad dalībvalstis tos pieņem, šajos pasākumus ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

tos

šajos pasākumus

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5. pants

Stāšanās spēkā

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6. pants

Adresāti

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

║,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ...

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

2

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

(3)  OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp. ║.

3

(4)  

  OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

4

OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

(5)  OV L 395, 30.12.1989., 36. lpp.

5

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/116

---

Eiropas statistika ***I

P6_TA(2008)0548

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (COM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0625),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0346/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0349/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008, ║ Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 ║un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 223/2009.)

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/117

---

Lauksaimniekiem piešķiramā atbalsta shēma saskaņā ar KLP *

P6_TA(2008)0549

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus lauksaimniekiem piešķiramā tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu un 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu un 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0240/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Vides, Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Vides, Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0402/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

4.   prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Regulas priekšlikums


  1.a apsvērums (jauns) |
| | (1a) | Birokrātijas samazināšanai lauksaimniecības nozarē vajadzētu notikt, īstenojot pārredzamākus, saprotamākus un vienkāršākus noteikumus. Kopējā lauksaimniecības politika spēs pasaules tirgū garantēt lauku saimniecību konkurētspēju, tikai samazinot izmaksas un atvieglojot administratīvās formalitātes. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

(1a)

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | Būtu jāveic pastāvīgi pasākumi savstarpējās atbilstības sistēmas vienkāršošanai, uzlabošanai un harmonizēšanai. Tāpēc Komisijai reizi divos gados jāsagatavo ziņojums par savstarpējās atbilstības sistēmas piemērošanu. |
| --- | --- |

(2a)

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| (2b) | Administratīvo izmaksu samazināšana, pārbaužu harmonizācija un to pārgrupēšana, tostarp arī Eiropas Savienības iestādēs, kā arī laicīga maksājumu izpilde palielina lauksaimnieku vispārējo atbalstu savstarpējās atbilstības sistēmai un ceļ politikas efektivitāti. |
| --- | --- |

(2b)

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

2.c apsvērums (jauns)

| (2c) | Lai ierobežotu lauksaimnieku izmaksas, dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes būtu jāmudina pēc iespējas samazināt pārbaudes uz vietas un kontroles aģentūru skaitu, neskarot Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (1). Tādējādi dalībvalstīm būtu jābūt tiesīgām veikt minimālu pārbaužu skaitu maksātājaģentūras līmenī. Turklāt dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes būtu jāmudina veikt papildu pasākumus pārbaužu veicēju skaita ierobežošanai, lai nodrošinātu viņu atbilstīgu sagatavotību un lai maksimālo laika posmu, kurā var veikt pārbaudes uz vietas noteiktā saimniecībā, ierobežotu līdz vienai dienai. Komisijai būtu jāpalīdz dalībvalstīm ievērot integrētās paraugu atlases prasības. Paraugu atlase uz vietas veicamajām pārbaudēm būtu jāveic neatkarīgi no noteiktā minimālā pārbaužu skaita procentuālā apjoma, kāds paredzēts konkrētajos tiesību aktos savstarpējās atbilstības jomā. |
| --- | --- |

(2c)

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

2.d apsvērums (jauns)

| (2d) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai lauksaimniekus nesoda divreiz par vienu un to pašu neatbilstības gadījumu (maksājumu samazinājums vai anulēšana, kā arī sods par attiecīgo valsts tiesību aktu neievērošanu). |
| --- | --- |

(2d)

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| (3) | Turklāt, lai novērstu to, ka tiek pamesta lauksaimniecības zeme, un nodrošinātu, ka tā tiek saglabāta labos lauksaimniecības un vides apstākļos, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja Kopienas sistēmu, ar kuru dalībvalstis nosaka standartus, ņemot vērā attiecīgo apgabalu raksturīgās pazīmes, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas (zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi) un lauksaimniecības struktūras. Saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu obligātā zemes atstāšanas atmatā atcelšana atsevišķos gadījumos var radīt negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz noteiktām ainavu sastāvdaļām. Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt spēkā esošos Kopienas noteikumus, lai vajadzības gadījumā aizsargātu minētās ainavu sastāvdaļas. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt, lai novērstu to, ka tiek pamesta lauksaimniecības zeme, un nodrošinātu, ka tā tiek saglabāta labos lauksaimniecības un vides apstākļos, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja Kopienas sistēmu, ar kuru dalībvalstis nosaka standartus, ņemot vērā attiecīgo apgabalu raksturīgās pazīmes, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas (zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi) un lauksaimniecības struktūras. Saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu obligātā zemes atstāšanas atmatā atcelšana atsevišķos gadījumos var radīt negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz noteiktām ainavu sastāvdaļām. Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt spēkā esošos Kopienas noteikumus, lai vajadzības gadījumā aizsargātu minētās ainavu sastāvdaļas.

| (3) | Turklāt, lai novērstu to, ka tiek pamesta lauksaimniecības zeme, un nodrošinātu, ka tā tiek saglabāta labos lauksaimniecības un vides apstākļos, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja Kopienas sistēmu, ar kuru dalībvalstis nosaka standartus, ņemot vērā attiecīgo apgabalu raksturīgās pazīmes, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas (zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi) un lauksaimniecības struktūras. Saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu obligātā zemes atstāšanas atmatā atcelšana atsevišķos gadījumos var radīt negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz
  parasto bioloģisko daudzveidību
  , noteiktām topogrāfiskām īpatnībām un zemēm pie ūdensceļiem. Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt spēkā esošos Kopienas noteikumus, lai vajadzības gadījumā aizsargātu
  bioloģisko daudzveidību un

  noteiktas ainavu sastāvdaļas.
  Izņemot gadījumus, kad ir jāievēro Kopienas tiesību aktos minētas stingrākas prasības attiecībā uz ūdens kvalitāti, nevajadzētu uzlikt papildu ierobežojumus, kas varētu traucēt vēlamajai lauku attīstībai
  . |
| --- | --- |

(3)

Turklāt, lai novērstu to, ka tiek pamesta lauksaimniecības zeme, un nodrošinātu, ka tā tiek saglabāta labos lauksaimniecības un vides apstākļos, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja Kopienas sistēmu, ar kuru dalībvalstis nosaka standartus, ņemot vērā attiecīgo apgabalu raksturīgās pazīmes, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas (zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi) un lauksaimniecības struktūras. Saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu obligātā zemes atstāšanas atmatā atcelšana atsevišķos gadījumos var radīt negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz
  parasto bioloģisko daudzveidību
  , noteiktām topogrāfiskām īpatnībām un zemēm pie ūdensceļiem. Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt spēkā esošos Kopienas noteikumus, lai vajadzības gadījumā aizsargātu
  bioloģisko daudzveidību un

  noteiktas ainavu sastāvdaļas.
  Izņemot gadījumus, kad ir jāievēro Kopienas tiesību aktos minētas stingrākas prasības attiecībā uz ūdens kvalitāti, nevajadzētu uzlikt papildu ierobežojumus, kas varētu traucēt vēlamajai lauku attīstībai
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Ūdens aizsardzība un apsaimniekošana lauksaimniecības darbības kontekstā
  atsevišķos apgabalos ir kļuvusi aizvien
  problemātiskāka. Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt arī spēkā esošo Kopienas sistēmu labu lauksaimniecības un vides apstākļu nodrošināšanai, lai aizsargātu ūdeni pret piesārņojumu un noteces ūdeņiem, kā arī lai pārvaldītu ūdens izmantošanu. |
| --- | --- |

(4)

Ūdens aizsardzība un apsaimniekošana lauksaimniecības darbības kontekstā
  atsevišķos apgabalos ir kļuvusi aizvien
  problemātiskāka. Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt arī spēkā esošo Kopienas sistēmu labu lauksaimniecības un vides apstākļu nodrošināšanai, lai aizsargātu ūdeni pret piesārņojumu un noteces ūdeņiem, kā arī lai pārvaldītu ūdens izmantošanu.

| (4) | Ūdens aizsardzība un apsaimniekošana lauksaimniecības darbības kontekstā
  kļūst
  problemātiskāka
  aizvien lielākā Kopienas platībā
  . Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt arī spēkā esošo Kopienas sistēmu labu lauksaimniecības un vides apstākļu nodrošināšanai, lai aizsargātu ūdeni pret piesārņojumu un noteces ūdeņiem, kā arī lai pārvaldītu ūdens izmantošanu,
  jo īpaši samazinot lielo ikgadējo ūdens patēriņu, izmantojot labākas lauksaimniecības un ūdensapgādes sistēmas
  . |
| --- | --- |

(4)

Ūdens aizsardzība un apsaimniekošana lauksaimniecības darbības kontekstā
  kļūst
  problemātiskāka
  aizvien lielākā Kopienas platībā
  . Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt arī spēkā esošo Kopienas sistēmu labu lauksaimniecības un vides apstākļu nodrošināšanai, lai aizsargātu ūdeni pret piesārņojumu un noteces ūdeņiem, kā arī lai pārvaldītu ūdens izmantošanu,
  jo īpaši samazinot lielo ikgadējo ūdens patēriņu, izmantojot labākas lauksaimniecības un ūdensapgādes sistēmas
  .

Grozījums Nr. 190 un 226

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| (6) | Lai uzlabotu līdzsvaru starp tiem politikas instrumentiem, kas izveidoti, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tiem, kas paredzēti lauku attīstības veicināšanai, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 ieviesa obligātu tiešo maksājumu pakāpeniskas samazināšanas sistēmu (“modulāciju”). Šī sistēma jāsaglabā, iekļaujot atbrīvojumu no maksājumiem līdz EUR 5000 no tā piemērošanas. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu līdzsvaru starp tiem politikas instrumentiem, kas izveidoti, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tiem, kas paredzēti lauku attīstības veicināšanai, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 ieviesa obligātu tiešo maksājumu pakāpeniskas samazināšanas sistēmu (“modulāciju”). Šī sistēma jāsaglabā, iekļaujot atbrīvojumu no maksājumiem līdz EUR 5000 no tā piemērošanas.

| (6) | Lai uzlabotu līdzsvaru starp tiem politikas instrumentiem, kas izveidoti, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tiem, kas paredzēti lauku attīstības veicināšanai, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 ieviesa obligātu tiešo maksājumu pakāpeniskas samazināšanas sistēmu (“modulāciju”). Šī sistēma jāsaglabā, iekļaujot atbrīvojumu no maksājumiem līdz
  EUR 10 000
  no tā piemērošanas. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu līdzsvaru starp tiem politikas instrumentiem, kas izveidoti, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tiem, kas paredzēti lauku attīstības veicināšanai, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 ieviesa obligātu tiešo maksājumu pakāpeniskas samazināšanas sistēmu (“modulāciju”). Šī sistēma jāsaglabā, iekļaujot atbrīvojumu no maksājumiem līdz
  EUR 10 000
  no tā piemērošanas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | Ietaupījumus, kurus ieguva no modulācijas mehānisma, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, izmanto, lai finansētu pasākumus, kuri iekļauti lauku attīstības politikā. Kopš minētās regulas pieņemšanas lauksaimniecības nozarē radušās daudzas jaunas un sarežģītas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, aizvien lielāka bioenerģijas nozīme, kā arī vajadzība pēc labākas ūdens resursu apsaimniekošanas un pēc efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības. Eiropas Kopienu kā Kioto Protokola līgumslēdzēju pusi aicināja pielāgot tās politiku, ņemot vērā klimata pārmaiņas. Turklāt, ņemot vērā nopietnas problēmas, kas saistītas ar ūdens nepietiekamību un sausumu, turpmāk jārisina ūdens apsaimniekošanas jautājumi. Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība aizvien ir svarīgs uzdevums, un lai arī ir panākts ievērojams progress, būs vajadzīgs pielikt papildu pūles, lai sasniegtu Eiropas Kopienas mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā līdz 2010. gadam. Kopiena atzīst, ka minētie jaunie uzdevumi jārisina saskaņā ar tās politiku. Lauksaimniecības nozarē šim nolūkam piemērots instruments ir lauku attīstības programmas, kuras pieņemtas ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
  Lai
  ļautu dalībvalstīm
  attiecīgi
  pārskatīt to lauku attīstības programmas, neliekot samazināt to pašreizējās lauku attīstības darbības citās jomās, jādara pieejami papildu līdzekļi. Tomēr finanšu perspektīvās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam nav paredzēti finanšu līdzekļi, lai vajadzības gadījumā pastiprinātu Kopienas lauku attīstības politiku. Šādos apstākļos ir lietderīgi mobilizēt lielu daļu vajadzīgo finanšu līdzekļu, paredzot pakāpenisku tiešo maksājumu samazinājumu, izmantojot modulāciju. |
| --- | --- |

(7)

Ietaupījumus, kurus ieguva no modulācijas mehānisma, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, izmanto, lai finansētu pasākumus, kuri iekļauti lauku attīstības politikā. Kopš minētās regulas pieņemšanas lauksaimniecības nozarē radušās daudzas jaunas un sarežģītas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, aizvien lielāka bioenerģijas nozīme, kā arī vajadzība pēc labākas ūdens resursu apsaimniekošanas un pēc efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības. Eiropas Kopienu kā Kioto Protokola līgumslēdzēju pusi aicināja pielāgot tās politiku, ņemot vērā klimata pārmaiņas. Turklāt, ņemot vērā nopietnas problēmas, kas saistītas ar ūdens nepietiekamību un sausumu, turpmāk jārisina ūdens apsaimniekošanas jautājumi. Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība aizvien ir svarīgs uzdevums, un lai arī ir panākts ievērojams progress, būs vajadzīgs pielikt papildu pūles, lai sasniegtu Eiropas Kopienas mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā līdz 2010. gadam. Kopiena atzīst, ka minētie jaunie uzdevumi jārisina saskaņā ar tās politiku. Lauksaimniecības nozarē šim nolūkam piemērots instruments ir lauku attīstības programmas, kuras pieņemtas ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
  Lai
  ļautu dalībvalstīm
  attiecīgi
  pārskatīt to lauku attīstības programmas, neliekot samazināt to pašreizējās lauku attīstības darbības citās jomās, jādara pieejami papildu līdzekļi. Tomēr finanšu perspektīvās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam nav paredzēti finanšu līdzekļi, lai vajadzības gadījumā pastiprinātu Kopienas lauku attīstības politiku. Šādos apstākļos ir lietderīgi mobilizēt lielu daļu vajadzīgo finanšu līdzekļu, paredzot pakāpenisku tiešo maksājumu samazinājumu, izmantojot modulāciju.

| (7) | Ietaupījumus, kurus ieguva no modulācijas mehānisma, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, izmanto, lai finansētu pasākumus, kuri iekļauti lauku attīstības politikā. Kopš minētās regulas pieņemšanas lauksaimniecības nozarē radušās daudzas jaunas un sarežģītas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, aizvien lielāka bioenerģijas nozīme, kā arī vajadzība pēc labākas ūdens resursu apsaimniekošanas un pēc efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības. Eiropas Kopienu kā Kioto Protokola līgumslēdzēju pusi aicināja pielāgot tās politiku, ņemot vērā klimata pārmaiņas. Turklāt, ņemot vērā nopietnas problēmas, kas saistītas ar ūdens nepietiekamību un sausumu, turpmāk jārisina ūdens apsaimniekošanas jautājumi. Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība aizvien ir svarīgs uzdevums, un lai arī ir panākts ievērojams progress, būs vajadzīgs pielikt papildu pūles, lai sasniegtu Eiropas Kopienas mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā līdz 2010. gadam. Kopiena atzīst, ka minētie jaunie uzdevumi jārisina saskaņā ar tās politiku. Lauksaimniecības nozarē šim nolūkam piemērots instruments ir lauku attīstības programmas, kuras pieņemtas ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
  Dažas dalībvalstis jau ir paredzējušas lauku attīstības programmas, kas paredz īstenot jaunos uzdevumus. Tomēr, lai
  ļautu
  visām
  dalībvalstīm
  īstenot
  to lauku attīstības programmas, neliekot samazināt to pašreizējās lauku attīstības darbības citās jomās, jādara pieejami papildu līdzekļi. Tomēr finanšu perspektīvās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam nav paredzēti finanšu līdzekļi, lai vajadzības gadījumā pastiprinātu Kopienas lauku attīstības politiku. Šādos apstākļos ir lietderīgi mobilizēt lielu daļu vajadzīgo finanšu līdzekļu, paredzot pakāpenisku tiešo maksājumu samazinājumu, izmantojot modulāciju. |
| --- | --- |

(7)

Ietaupījumus, kurus ieguva no modulācijas mehānisma, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, izmanto, lai finansētu pasākumus, kuri iekļauti lauku attīstības politikā. Kopš minētās regulas pieņemšanas lauksaimniecības nozarē radušās daudzas jaunas un sarežģītas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, aizvien lielāka bioenerģijas nozīme, kā arī vajadzība pēc labākas ūdens resursu apsaimniekošanas un pēc efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības. Eiropas Kopienu kā Kioto Protokola līgumslēdzēju pusi aicināja pielāgot tās politiku, ņemot vērā klimata pārmaiņas. Turklāt, ņemot vērā nopietnas problēmas, kas saistītas ar ūdens nepietiekamību un sausumu, turpmāk jārisina ūdens apsaimniekošanas jautājumi. Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība aizvien ir svarīgs uzdevums, un lai arī ir panākts ievērojams progress, būs vajadzīgs pielikt papildu pūles, lai sasniegtu Eiropas Kopienas mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā līdz 2010. gadam. Kopiena atzīst, ka minētie jaunie uzdevumi jārisina saskaņā ar tās politiku. Lauksaimniecības nozarē šim nolūkam piemērots instruments ir lauku attīstības programmas, kuras pieņemtas ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
  Dažas dalībvalstis jau ir paredzējušas lauku attīstības programmas, kas paredz īstenot jaunos uzdevumus. Tomēr, lai
  ļautu
  visām
  dalībvalstīm
  īstenot
  to lauku attīstības programmas, neliekot samazināt to pašreizējās lauku attīstības darbības citās jomās, jādara pieejami papildu līdzekļi. Tomēr finanšu perspektīvās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam nav paredzēti finanšu līdzekļi, lai vajadzības gadījumā pastiprinātu Kopienas lauku attīstības politiku. Šādos apstākļos ir lietderīgi mobilizēt lielu daļu vajadzīgo finanšu līdzekļu, paredzot pakāpenisku tiešo maksājumu samazinājumu, izmantojot modulāciju.

Grozījums Nr. 11, 197 un 210

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Attiecībā uz tiešā atbalsta ienākumu atbalsta sadalījumu starp lauksaimniekiem lielu daļu maksājumu piešķir samērā ierobežotam skaitam lielu saimniecību.
  Ir skaidrs
  , ka, lai efektīvi sasniegtu ienākumu atbalstu mērķi, lielāku saimniecību saņēmējiem
  nav
  vajadzīgs tāda paša apjoma individuālais atbalsts. Turklāt pielāgošanās spējas ļauj lielākiem saņēmējiem darboties ar mazāku individuālā atbalsta apjomu. Tādēļ šķiet taisnīgi, ka lauksaimnieki, kas saņem lielu atbalsta apjomu, veic īpašu ieguldījumu to lauku attīstības pasākumu finansēšanā, ar kuriem risina jaunus uzdevumus. Tādēļ ir lietderīgi izveidot mehānismu, ar ko paredz palielināt visapjomīgāko maksājumu samazinājumu, no kura gūtos ienākumus būtu jāizmanto arī jaunu uzdevumu risināšanai lauku attīstības jomā. Lai nodrošinātu šā mehānisma proporcionalitāti, pakāpeniski jāpalielina papildu samazinājumi saskaņā ar attiecīgo maksājumu summām. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz tiešā atbalsta ienākumu atbalsta sadalījumu starp lauksaimniekiem lielu daļu maksājumu piešķir samērā ierobežotam skaitam lielu saimniecību.
  Ir skaidrs
  , ka, lai efektīvi sasniegtu ienākumu atbalstu mērķi, lielāku saimniecību saņēmējiem
  nav
  vajadzīgs tāda paša apjoma individuālais atbalsts. Turklāt pielāgošanās spējas ļauj lielākiem saņēmējiem darboties ar mazāku individuālā atbalsta apjomu. Tādēļ šķiet taisnīgi, ka lauksaimnieki, kas saņem lielu atbalsta apjomu, veic īpašu ieguldījumu to lauku attīstības pasākumu finansēšanā, ar kuriem risina jaunus uzdevumus. Tādēļ ir lietderīgi izveidot mehānismu, ar ko paredz palielināt visapjomīgāko maksājumu samazinājumu, no kura gūtos ienākumus būtu jāizmanto arī jaunu uzdevumu risināšanai lauku attīstības jomā. Lai nodrošinātu šā mehānisma proporcionalitāti, pakāpeniski jāpalielina papildu samazinājumi saskaņā ar attiecīgo maksājumu summām.

| (8) | Attiecībā uz tiešā atbalsta ienākumu atbalsta sadalījumu starp lauksaimniekiem lielu daļu maksājumu piešķir samērā ierobežotam skaitam lielu saimniecību. Neatkarīgi no struktūras veida, var būt, ka, lai efektīvi sasniegtu ienākumu atbalstu mērķi, šiem lielāku saimniecību saņēmējiem nebūtu vajadzīgs tāda paša apjoma individuālais atbalsts. Turklāt pielāgošanās spējas ļauj lielākiem saņēmējiem darboties ar mazāku individuālā atbalsta apjomu. Tādēļ šķiet taisnīgi, ka lauksaimnieki, kas, ņemot vērā katras attiecīgās saimniecības algu sarakstu, saņem lielu atbalsta apjomu, veic īpašu ieguldījumu to lauku attīstības pasākumu finansēšanā, ar kuriem risina jaunus uzdevumus. Tādēļ ir lietderīgi izveidot mehānismu, ar ko paredz palielināt visapjomīgāko maksājumu samazinājumu, no kura gūtos ienākumus būtu jāizmanto arī jaunu uzdevumu risināšanai lauku attīstības jomā. Lai nodrošinātu šā mehānisma proporcionalitāti, pakāpeniski jāpalielina papildu samazinājumi saskaņā ar attiecīgo maksājumu summām. Tomēr apvienības, kurās iesaistās liels lauksaimnieku skaits ar savām saimniecībām, kā, piemēram, lauksaimniecības kooperatīvus, un kuras atbilst šīs regulas 2. pantā izklāstītajai “lauksaimnieka” definīcijai, ir jāizvairās uzskatīt par liela maksājuma saņēmējām, kas savukārt radītu attiecīgu maksājumu samazināšanos. Tādēļ ir jānosaka, kuras apvienības atbilst minētajiem nosacījumiem, lai atbrīvotu tās no iespējamas pakāpeniskas maksājumu samazināšanas. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt, lai nepieļautu turpmāku lauksaimniecības nozares sadrumstalotību, gadījumos, kad izmanto modulācijas mehānismu, par lieliem saņēmējiem nevar uzskatīt ražotāju asociācijas, kas novirza tiešo maksājumu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| (8a) | Turklāt būtu lietderīgi, ja dalībvalstīm būtu pieejams īpašs atbalsts, lai varētu īstenot jaunos uzdevumus, kas izriet no KLP “veselības pārbaudes”. |
| --- | --- |

(8a)

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| (16) | Lai palīdzētu lauksaimniekiem izpildīt mūsdienīgas un augstas kvalitātes lauksaimniecības standartus, dalībvalstīm jāizveido visaptveroša sistēma, kas sniedz padomus
  komerciālām saimniecībām
  . Saimniecību konsultatīvajai sistēmai jāpalīdz lauksaimniekiem labāk apzināties materiālu plūsmas un procesus saimniecību mērogā, kas saistīti ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, nekādi neietekmējot viņu pienākumus un atbildību attiecībā uz tādu standartu ievērošanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai palīdzētu lauksaimniekiem izpildīt mūsdienīgas un augstas kvalitātes lauksaimniecības standartus, dalībvalstīm jāizveido visaptveroša sistēma, kas sniedz padomus
  komerciālām saimniecībām
  . Saimniecību konsultatīvajai sistēmai jāpalīdz lauksaimniekiem labāk apzināties materiālu plūsmas un procesus saimniecību mērogā, kas saistīti ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, nekādi neietekmējot viņu pienākumus un atbildību attiecībā uz tādu standartu ievērošanu.

| (16) | Lai palīdzētu lauksaimniekiem izpildīt mūsdienīgas un augstas kvalitātes lauksaimniecības standartus, dalībvalstīm jāizveido visaptveroša sistēma, kas sniedz padomus
  visiem lauksaimniekiem
  . Saimniecību konsultatīvajai sistēmai būtu jāpalīdz lauksaimniekiem
  veikt efektīvu un rentablu ražošanu un
  labāk apzināties materiālu plūsmas un procesus saimniecību mērogā, kas saistīti ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, nekādi neietekmējot viņu pienākumus un atbildību attiecībā uz tādu standartu ievērošanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai palīdzētu lauksaimniekiem izpildīt mūsdienīgas un augstas kvalitātes lauksaimniecības standartus, dalībvalstīm jāizveido visaptveroša sistēma, kas sniedz padomus
  visiem lauksaimniekiem
  . Saimniecību konsultatīvajai sistēmai būtu jāpalīdz lauksaimniekiem
  veikt efektīvu un rentablu ražošanu un
  labāk apzināties materiālu plūsmas un procesus saimniecību mērogā, kas saistīti ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, nekādi neietekmējot viņu pienākumus un atbildību attiecībā uz tādu standartu ievērošanu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| (19) | Nelielu summu pārvaldība ir apgrūtinošs uzdevums dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
  Lai novērstu pārāk lielu administratīvo slogu, ir lietderīgi dalībvalstīm atturēties no tiešo maksājumu piešķiršanas, ja maksājums ir zemāks par Kopienas vidējo atbalstu par vienu hektāru vai saimniecības platība, par kuru ir pieprasīts atbalsts, ir mazāka par vienu hektāru. Jāparedz īpašs noteikums tām dalībvalstīm, kuru saimniecību struktūra būtiski atšķiras no Kopienas vidējās saimniecības struktūras. Dalībvalstīm jāsniedz rīcības brīvība izvēlēties īstenot vienu no diviem kritērijiem, ņemot vērā to lauksaimniecības ekonomikas struktūras īpatnības. Tā kā īpašas tiesības uz maksājumiem piešķīra lauksaimniekiem ar tā sauktajām “bezzemes” saimniecībām, nebūtu efektīvi piemērot robežvērtību, pamatojoties uz hektāru skaitu. Tādēļ šādiem lauksaimniekiem jāpiemēro minimālais apjoms, kas balstīts uz vidējo apjomu
  . |
| --- | --- |

(19)

Nelielu summu pārvaldība ir apgrūtinošs uzdevums dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
  Lai novērstu pārāk lielu administratīvo slogu, ir lietderīgi dalībvalstīm atturēties no tiešo maksājumu piešķiršanas, ja maksājums ir zemāks par Kopienas vidējo atbalstu par vienu hektāru vai saimniecības platība, par kuru ir pieprasīts atbalsts, ir mazāka par vienu hektāru. Jāparedz īpašs noteikums tām dalībvalstīm, kuru saimniecību struktūra būtiski atšķiras no Kopienas vidējās saimniecības struktūras. Dalībvalstīm jāsniedz rīcības brīvība izvēlēties īstenot vienu no diviem kritērijiem, ņemot vērā to lauksaimniecības ekonomikas struktūras īpatnības. Tā kā īpašas tiesības uz maksājumiem piešķīra lauksaimniekiem ar tā sauktajām “bezzemes” saimniecībām, nebūtu efektīvi piemērot robežvērtību, pamatojoties uz hektāru skaitu. Tādēļ šādiem lauksaimniekiem jāpiemēro minimālais apjoms, kas balstīts uz vidējo apjomu
  .

| (19) | Nelielu summu pārvaldība ir apgrūtinošs uzdevums dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
  Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiešķirt tiešos maksājumus, sākot ar minimālo apjomu, kas jānosaka
  . |
| --- | --- |

(19)

Nelielu summu pārvaldība ir apgrūtinošs uzdevums dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
  Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiešķirt tiešos maksājumus, sākot ar minimālo apjomu, kas jānosaka
  .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| (21) | Maksājumi, ko paredz Kopienas atbalsta shēmas, kompetentām valstu iestādēm pilnībā jāizmaksā [atbalsta] saņēmējiem, ievērojot šajā regulā paredzētos samazinājumus un noteiktos termiņus. Lai padarītu elastīgāku tiešo maksājumu pārvaldību, dalībvalstīm jāļauj maksāt tiešos maksājumus katru gadu divās daļās. |
| --- | --- |

(21)

Maksājumi, ko paredz Kopienas atbalsta shēmas, kompetentām valstu iestādēm pilnībā jāizmaksā [atbalsta] saņēmējiem, ievērojot šajā regulā paredzētos samazinājumus un noteiktos termiņus. Lai padarītu elastīgāku tiešo maksājumu pārvaldību, dalībvalstīm jāļauj maksāt tiešos maksājumus katru gadu divās daļās.

| (21) | Maksājumi, ko paredz Kopienas atbalsta shēmas, kompetentām valstu iestādēm pilnībā būtu jāizmaksā saņēmējiem, ievērojot šajā regulā paredzētos samazinājumus un noteiktos termiņus. Lai padarītu elastīgāku tiešo maksājumu pārvaldību, dalībvalstīm būtu jāļauj maksāt tiešos maksājumus katru gadu divās daļās,
  no vienas puses, kavējuma gadījumā iekļaujot procentu maksājumu atbilstoši tirgū spēkā esošajām likmēm, un, no otras puses, atkarībā no nozares vajadzībām tām piešķirot zināmu elastību attiecībā uz maksājuma datumu noteikšanu
  . |
| --- | --- |

(21)

Maksājumi, ko paredz Kopienas atbalsta shēmas, kompetentām valstu iestādēm pilnībā būtu jāizmaksā saņēmējiem, ievērojot šajā regulā paredzētos samazinājumus un noteiktos termiņus. Lai padarītu elastīgāku tiešo maksājumu pārvaldību, dalībvalstīm būtu jāļauj maksāt tiešos maksājumus katru gadu divās daļās,
  no vienas puses, kavējuma gadījumā iekļaujot procentu maksājumu atbilstoši tirgū spēkā esošajām likmēm, un, no otras puses, atkarībā no nozares vajadzībām tām piešķirot zināmu elastību attiecībā uz maksājuma datumu noteikšanu
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| (23) | Lai sasniegtu kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, kopējā atbalsta shēmas jāpielāgo jaunākajām izmaiņām, vajadzības gadījumā īsos termiņos. Tādēļ atbalsta saņēmēji nevar paļauties uz to, ka atbalsta nosacījumi paliks nemainīgi, un viņiem ir jābūt gataviem tam, ka shēmas var tikt pārskatītas, jo īpaši ņemot vērā pārmaiņas ekonomikā vai budžeta situācijā. |
| --- | --- |

(23)

svītrots

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| (23a) | KLP pirmo pīlāru vajadzētu saglabāt nākotnē, lai garantētu būtisko nozīmi lauksaimniekam, kurš ir daudzo lauku rajonu ekonomikas virzītājspēks, lauku ainavas saglabātājs, kā arī garants, lai nodrošinātu augstos pārtikas drošības standartus, kādus pieprasa Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

(23a)

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| (24) | Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja vienotā maksājuma shēmu, kurā pašreizējos dažādos atbalsta mehānismus apvienoja vienā atsaistīto tiešo maksājumu shēmā. Pieredze, kas iegūta, piemērojot vienotā maksājuma shēmu, liecina par to, ka tās konkrētus elementus var vienkāršot lauksaimnieku un administrāciju labā. Turklāt, ņemot vērā to, ka vienotā maksājuma shēmu tajā pašā laikā īstenoja visās dalībvalstīs, kurām bija uzstādīta tāda prasība, daudzi nosacījumi, kas bija saistīti ar sākotnējo īstenošanu, vairs nav atbilstīgi, tādēļ tie ir jāpielāgo. Saistībā ar to ir konstatēts, ka atsevišķos gadījumos tiesības uz maksājumiem lielā mērā ir nepietiekami izmantotas. Lai novērstu šādu situāciju
  un, ņemot vērā to, ka lauksaimnieki jau ir iepazinušies ar vienotā maksājuma shēmas darbību, sākotnēji noteiktais
  laikposms, kas paredzēts neizmantoto tiesību uz maksājumiem pārvēršanai valsts rezervēs,
  jāsamazina līdz diviem gadiem
  . |
| --- | --- |

(24)

Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja vienotā maksājuma shēmu, kurā pašreizējos dažādos atbalsta mehānismus apvienoja vienā atsaistīto tiešo maksājumu shēmā. Pieredze, kas iegūta, piemērojot vienotā maksājuma shēmu, liecina par to, ka tās konkrētus elementus var vienkāršot lauksaimnieku un administrāciju labā. Turklāt, ņemot vērā to, ka vienotā maksājuma shēmu tajā pašā laikā īstenoja visās dalībvalstīs, kurām bija uzstādīta tāda prasība, daudzi nosacījumi, kas bija saistīti ar sākotnējo īstenošanu, vairs nav atbilstīgi, tādēļ tie ir jāpielāgo. Saistībā ar to ir konstatēts, ka atsevišķos gadījumos tiesības uz maksājumiem lielā mērā ir nepietiekami izmantotas. Lai novērstu šādu situāciju
  un, ņemot vērā to, ka lauksaimnieki jau ir iepazinušies ar vienotā maksājuma shēmas darbību, sākotnēji noteiktais
  laikposms, kas paredzēts neizmantoto tiesību uz maksājumiem pārvēršanai valsts rezervēs,
  jāsamazina līdz diviem gadiem
  .

| (24) | Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja vienotā maksājuma shēmu, kurā pašreizējos dažādos atbalsta mehānismus apvienoja vienā atsaistīto tiešo maksājumu shēmā. Pieredze, kas iegūta, piemērojot vienotā maksājuma shēmu, liecina par to, ka tās konkrētus elementus var vienkāršot lauksaimnieku un administrāciju labā. Turklāt, ņemot vērā to, ka vienotā maksājuma shēmu tajā pašā laikā īstenoja visās dalībvalstīs, kurām bija uzstādīta tāda prasība, daudzi nosacījumi, kas bija saistīti ar sākotnējo īstenošanu, vairs nav atbilstīgi, tādēļ tie būtu jāpielāgo. Saistībā ar to ir konstatēts, ka atsevišķos gadījumos tiesības uz maksājumiem lielā mērā ir nepietiekami izmantotas. Lai novērstu šādu situāciju, būtu
  jānosaka triju gadu
  laikposms, kas paredzēts neizmantoto tiesību uz maksājumiem pārvēršanai valsts rezervēs. |
| --- | --- |

(24)

Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja vienotā maksājuma shēmu, kurā pašreizējos dažādos atbalsta mehānismus apvienoja vienā atsaistīto tiešo maksājumu shēmā. Pieredze, kas iegūta, piemērojot vienotā maksājuma shēmu, liecina par to, ka tās konkrētus elementus var vienkāršot lauksaimnieku un administrāciju labā. Turklāt, ņemot vērā to, ka vienotā maksājuma shēmu tajā pašā laikā īstenoja visās dalībvalstīs, kurām bija uzstādīta tāda prasība, daudzi nosacījumi, kas bija saistīti ar sākotnējo īstenošanu, vairs nav atbilstīgi, tādēļ tie būtu jāpielāgo. Saistībā ar to ir konstatēts, ka atsevišķos gadījumos tiesības uz maksājumiem lielā mērā ir nepietiekami izmantotas. Lai novērstu šādu situāciju, būtu
  jānosaka triju gadu
  laikposms, kas paredzēts neizmantoto tiesību uz maksājumiem pārvēršanai valsts rezervēs.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| (27) | Obligāto aramzemes atstāšanu atmatā ieviesa kā piegādes kontroles mehānismu. Pārmaiņas tirgū laukaugu jomā un atsaistītā atbalsta ieviešana vairs nepamato vajadzību saglabāt šo instrumentu, un tādēļ tas ir jāatceļ. Tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu,
  jāpiešķir par hektāriem, kuriem piemēro tos pašus atbilstības nosacījumus, ko piemēro attiecībā uz jebkurām citām atbalsta
  tiesībām. |
| --- | --- |

(27)

Obligāto aramzemes atstāšanu atmatā ieviesa kā piegādes kontroles mehānismu. Pārmaiņas tirgū laukaugu jomā un atsaistītā atbalsta ieviešana vairs nepamato vajadzību saglabāt šo instrumentu, un tādēļ tas ir jāatceļ. Tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu,
  jāpiešķir par hektāriem, kuriem piemēro tos pašus atbilstības nosacījumus, ko piemēro attiecībā uz jebkurām citām atbalsta
  tiesībām.

| (27) | Obligāto aramzemes atstāšanu atmatā ieviesa kā piegādes kontroles mehānismu. Pārmaiņas tirgū laukaugu jomā un atsaistītā atbalsta ieviešana vairs nepamato vajadzību saglabāt šo instrumentu, un tādēļ tas ir jāatceļ. Tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu
  kļūst par parastām
  tiesībām. |
| --- | --- |

(27)

Obligāto aramzemes atstāšanu atmatā ieviesa kā piegādes kontroles mehānismu. Pārmaiņas tirgū laukaugu jomā un atsaistītā atbalsta ieviešana vairs nepamato vajadzību saglabāt šo instrumentu, un tādēļ tas ir jāatceļ. Tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu
  kļūst par parastām
  tiesībām.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| (28) | Pēc iepriekšējā saistītā tirgus atbalsta iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā dalībvalstīs, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanu, tiesību uz maksājumu vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējā atbalsta individuālo līmeni. Ņemot vērā gadu skaitu, kas pieaug kopš vienotā maksājuma shēmas ieviešanas, un pēc turpmākas citu nozaru iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā, kļūst aizvien sarežģītāk pamatot ievērojamu individuālu atšķirību likumību atbalsta līmenī, kura pamatā ir tikai iepriekšējais atbalsts. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanas modeli, jāļauj ar zināmiem nosacījumiem pārskatīt piešķirtās tiesības uz maksājumu, lai tuvinātu to vienības vērtību, vienlaikus ievērojot vispārīgos Kopienas tiesību aktu principus un Kopējās lauksaimniecības politikas mērķus. Šajā kontekstā dalībvalstis, nosakot precīzākas vērtības, var ņemt vērā ģeogrāfisko apgabalu īpatnības. Tiesību uz maksājumu izlīdzināšana jāveic piemērotā pārejas periodā, kā arī ievērojot samazinājumu robežvērtību, lai ļautu lauksaimniekiem saprātīgi pielāgoties atbalsta mainīgajiem līmeņiem. |
| --- | --- |

(28)

Pēc iepriekšējā saistītā tirgus atbalsta iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā dalībvalstīs, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanu, tiesību uz maksājumu vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējā atbalsta individuālo līmeni. Ņemot vērā gadu skaitu, kas pieaug kopš vienotā maksājuma shēmas ieviešanas, un pēc turpmākas citu nozaru iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā, kļūst aizvien sarežģītāk pamatot ievērojamu individuālu atšķirību likumību atbalsta līmenī, kura pamatā ir tikai iepriekšējais atbalsts. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanas modeli, jāļauj ar zināmiem nosacījumiem pārskatīt piešķirtās tiesības uz maksājumu, lai tuvinātu to vienības vērtību, vienlaikus ievērojot vispārīgos Kopienas tiesību aktu principus un Kopējās lauksaimniecības politikas mērķus. Šajā kontekstā dalībvalstis, nosakot precīzākas vērtības, var ņemt vērā ģeogrāfisko apgabalu īpatnības. Tiesību uz maksājumu izlīdzināšana jāveic piemērotā pārejas periodā, kā arī ievērojot samazinājumu robežvērtību, lai ļautu lauksaimniekiem saprātīgi pielāgoties atbalsta mainīgajiem līmeņiem.

| (28) | Pēc iepriekšējā saistītā tirgus atbalsta iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā dalībvalstīs, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanu, tiesību uz maksājumu vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējā atbalsta individuālo līmeni. Ņemot vērā gadu skaitu, kas pieaug kopš vienotā maksājuma shēmas ieviešanas, un pēc turpmākas citu nozaru iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā, kļūst aizvien sarežģītāk pamatot ievērojamu individuālu atšķirību likumību atbalsta līmenī, kura pamatā ir tikai iepriekšējais atbalsts. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanas modeli, būtu jāļauj ar zināmiem nosacījumiem pārskatīt piešķirtās tiesības uz maksājumu, lai tuvinātu to vienības vērtību, vienlaikus ievērojot vispārīgos Kopienas tiesību aktu principus un Kopējās lauksaimniecības politikas mērķus. Šajā kontekstā dalībvalstis, nosakot precīzākas vērtības, var ņemt vērā ģeogrāfisko apgabalu īpatnības. Tiesību uz maksājumu izlīdzināšana būtu jāveic piemērotā pārejas periodā
  atbilstoši katras valsts pieņemtajam grafikam
  , kā arī ievērojot samazinājumu robežvērtību, lai ļautu lauksaimniekiem saprātīgi pielāgoties atbalsta mainīgajiem līmeņiem. |
| --- | --- |

(28)

Pēc iepriekšējā saistītā tirgus atbalsta iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā dalībvalstīs, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanu, tiesību uz maksājumu vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējā atbalsta individuālo līmeni. Ņemot vērā gadu skaitu, kas pieaug kopš vienotā maksājuma shēmas ieviešanas, un pēc turpmākas citu nozaru iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā, kļūst aizvien sarežģītāk pamatot ievērojamu individuālu atšķirību likumību atbalsta līmenī, kura pamatā ir tikai iepriekšējais atbalsts. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanas modeli, būtu jāļauj ar zināmiem nosacījumiem pārskatīt piešķirtās tiesības uz maksājumu, lai tuvinātu to vienības vērtību, vienlaikus ievērojot vispārīgos Kopienas tiesību aktu principus un Kopējās lauksaimniecības politikas mērķus. Šajā kontekstā dalībvalstis, nosakot precīzākas vērtības, var ņemt vērā ģeogrāfisko apgabalu īpatnības. Tiesību uz maksājumu izlīdzināšana būtu jāveic piemērotā pārejas periodā
  atbilstoši katras valsts pieņemtajam grafikam
  , kā arī ievērojot samazinājumu robežvērtību, lai ļautu lauksaimniekiem saprātīgi pielāgoties atbalsta mainīgajiem līmeņiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| (29a) | Savstarpējas atbilstības sistēmai un kopējai lauksaimniecības politikai nākotnē var būt jāpiemēro jaunie pielāgojumi, jo maksājumu summas ne vienmēr šķiet proporcionālas attiecīgo lauksaimnieku pieliktajām pūlēm, lai ievērotu noteikumus, ņemot vērā, ka maksājumi joprojām ir ievērojami atkarīgi no vēsturiskajām izmaksām. Tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku labturību ir īpaši apgrūtinoši lauksaimniekiem, un tas neatbilst maksājumu apjomam. Tomēr, ja importētajiem produktiem ir jāatbilst tām pašām dzīvnieku labturības normām, nebūtu jāpiešķir lauksaimniekiem kompensācijas, lai viņi ievērotu šajā jomā spēkā esošos Kopienas tiesību aktus. Tāpēc Komisijai sarunās ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju būtu jācenšas panākt ar tirdzniecību nesaistītu jautājumu atzīšanu par importa kritērijiem. |
| --- | --- |

(29a)

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| (30) | Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar kuru vienlaicīgi ieviesa atsaistīto vienotā maksājuma shēmu, ļāva dalībvalstīm no minētās shēmas izslēgt noteiktus maksājumus. Tajā pašā laikā minētās regulas 64. panta 3. punktā paredzēja pārskatīt iespējas, kuras noteiktas III sadaļas 5. nodaļas 2. un 3. iedaļā, ņemot vērā tirgus un strukturālo attīstību. Attiecīgās pieredzes analīze liecina par to, ka atsaistīšana
  ļauj elastīgi izvēlēties
  ražotājus, ļaujot tiem pašiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz rentabilitāti un tirgus reakciju.
  Tas jo īpaši attiecas uz laukaugu, apiņu un sēklu nozari un zināmā mērā arī uz liellopu gaļas nozari
  . Tādēļ
  šajās nozarēs daļēji atsaistītos maksājumus jāintegrē vienotā maksājuma shēmā. Lai lauksaimnieki, kas darbojas liellopu gaļas nozarē, varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem atbalsta pasākumiem, jāparedz noteikums, ar ko pakāpeniski ievieš īpašu piemaksu par vīriešu kārtas dzīvniekiem un kaušanas piemaksu
  . Tā kā daļēji saistītos maksājumus augļu un dārzeņu nozarē ieviesa nesen un tikai kā pārejas pasākumu, šādas shēmas nav jāpārskata. |
| --- | --- |

(30)

Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar kuru vienlaicīgi ieviesa atsaistīto vienotā maksājuma shēmu, ļāva dalībvalstīm no minētās shēmas izslēgt noteiktus maksājumus. Tajā pašā laikā minētās regulas 64. panta 3. punktā paredzēja pārskatīt iespējas, kuras noteiktas III sadaļas 5. nodaļas 2. un 3. iedaļā, ņemot vērā tirgus un strukturālo attīstību. Attiecīgās pieredzes analīze liecina par to, ka atsaistīšana
  ļauj elastīgi izvēlēties
  ražotājus, ļaujot tiem pašiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz rentabilitāti un tirgus reakciju.
  Tas jo īpaši attiecas uz laukaugu, apiņu un sēklu nozari un zināmā mērā arī uz liellopu gaļas nozari
  . Tādēļ
  šajās nozarēs daļēji atsaistītos maksājumus jāintegrē vienotā maksājuma shēmā. Lai lauksaimnieki, kas darbojas liellopu gaļas nozarē, varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem atbalsta pasākumiem, jāparedz noteikums, ar ko pakāpeniski ievieš īpašu piemaksu par vīriešu kārtas dzīvniekiem un kaušanas piemaksu
  . Tā kā daļēji saistītos maksājumus augļu un dārzeņu nozarē ieviesa nesen un tikai kā pārejas pasākumu, šādas shēmas nav jāpārskata.

| (30) | Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar kuru vienlaicīgi ieviesa atsaistīto vienotā maksājuma shēmu, ļāva dalībvalstīm no minētās shēmas izslēgt noteiktus maksājumus. Tajā pašā laikā minētās regulas 64. panta 3. punktā paredzēja pārskatīt iespējas, kuras noteiktas III sadaļas 5. nodaļas 2. un 3. iedaļā, ņemot vērā tirgus un strukturālo attīstību. Attiecīgās pieredzes analīze liecina par to, ka atsaistīšana
  varētu garantēt vairāk elastības, izvēloties
  ražotājus,
  ļaujot
  tiem pašiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz rentabilitāti un tirgus reakciju. Tādēļ
  ir vēlams ļaut dalībvalstīm, kuras to vēlētos, turpināt atbalstu atsaistīšanas procesu
  . Tā kā daļēji saistītos maksājumus augļu un dārzeņu nozarē ieviesa nesen un tikai kā pārejas pasākumu, šādas shēmas nav jāpārskata. |
| --- | --- |

(30)

Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar kuru vienlaicīgi ieviesa atsaistīto vienotā maksājuma shēmu, ļāva dalībvalstīm no minētās shēmas izslēgt noteiktus maksājumus. Tajā pašā laikā minētās regulas 64. panta 3. punktā paredzēja pārskatīt iespējas, kuras noteiktas III sadaļas 5. nodaļas 2. un 3. iedaļā, ņemot vērā tirgus un strukturālo attīstību. Attiecīgās pieredzes analīze liecina par to, ka atsaistīšana
  varētu garantēt vairāk elastības, izvēloties
  ražotājus,
  ļaujot
  tiem pašiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz rentabilitāti un tirgus reakciju. Tādēļ
  ir vēlams ļaut dalībvalstīm, kuras to vēlētos, turpināt atbalstu atsaistīšanas procesu
  . Tā kā daļēji saistītos maksājumus augļu un dārzeņu nozarē ieviesa nesen un tikai kā pārejas pasākumu, šādas shēmas nav jāpārskata.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| (31a) | Ir jāpieņem īpaši pasākumi, lai palīdzētu Eiropas Savienības aitu audzēšanas nozarei, kas piedzīvo dziļu lejupslīdi. Būtu jāīsteno Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcijā par aitkopības un kazkopības nozares nākotni Eiropā (2) ietvertie ieteikumi. |
| --- | --- |

(31a)

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| (32) | Dalībvalstīm jāsniedz iespēja izmantot līdz 10 % no tām noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma īpaša atbalsta piešķiršanai skaidri noteiktos gadījumos. Šādam atbalstam jāļauj dalībvalstīm risināt vides jautājumus un uzlabot lauksaimniecības produktu kvalitāti un tirdzniecību. Īpašs atbalsta arī jādara pieejams, lai novērstu sekas, ko radīs pakāpeniska piena kvotu atcelšana un atbalsta atsaistīšana īpaši jutīgās nozarēs.
  Ņemot vērā to, ka kļūst aizvien svarīgāka efektīva risku pārvaldība, jāsniedz iespēja dalībvalstīm finansiāli ieguldīt piemaksās, ko lauksaimnieki veic par laukaugu apdrošināšanu, kā arī finansēt noteiktu ekonomisku zaudējumu kompensācijas saistībā ar dzīvnieku vai augu slimībām
  . Lai ievērotu Kopienas starptautiskās saistības, līdzekļi, ko var izmanto jebkādiem saistītā atbalsta pasākumiem, jāierobežo atbilstošā līmenī.
  Attiecīgi jāparedz noteikumi, kuri jāpiemēro finanšu ieguldījumiem laukaugu apdrošināšanai un ar dzīvnieku vai augu slimībām saistītajām kompensācijām
  . |
| --- | --- |

(32)

Dalībvalstīm jāsniedz iespēja izmantot līdz 10 % no tām noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma īpaša atbalsta piešķiršanai skaidri noteiktos gadījumos. Šādam atbalstam jāļauj dalībvalstīm risināt vides jautājumus un uzlabot lauksaimniecības produktu kvalitāti un tirdzniecību. Īpašs atbalsta arī jādara pieejams, lai novērstu sekas, ko radīs pakāpeniska piena kvotu atcelšana un atbalsta atsaistīšana īpaši jutīgās nozarēs.
  Ņemot vērā to, ka kļūst aizvien svarīgāka efektīva risku pārvaldība, jāsniedz iespēja dalībvalstīm finansiāli ieguldīt piemaksās, ko lauksaimnieki veic par laukaugu apdrošināšanu, kā arī finansēt noteiktu ekonomisku zaudējumu kompensācijas saistībā ar dzīvnieku vai augu slimībām
  . Lai ievērotu Kopienas starptautiskās saistības, līdzekļi, ko var izmanto jebkādiem saistītā atbalsta pasākumiem, jāierobežo atbilstošā līmenī.
  Attiecīgi jāparedz noteikumi, kuri jāpiemēro finanšu ieguldījumiem laukaugu apdrošināšanai un ar dzīvnieku vai augu slimībām saistītajām kompensācijām
  .

| (32) | Dalībvalstīm būtu jāsniedz iespēja izmantot līdz 10 % no tām noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma īpaša atbalsta piešķiršanai skaidri noteiktos gadījumos. Šādam atbalstam būtu jāļauj dalībvalstīm risināt vides jautājumus un uzlabot lauksaimniecības produktu kvalitāti un tirdzniecību. Īpašs atbalsts būtu arī jādara pieejams, lai novērstu sekas, ko radīs pakāpeniska piena kvotu atcelšana un atbalsta atsaistīšana īpaši jutīgās nozarēs. Lai ievērotu Kopienas starptautiskās saistības, līdzekļi, ko var izmanto jebkādiem saistītā atbalsta pasākumiem, būtu jāierobežo atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(32)

Dalībvalstīm būtu jāsniedz iespēja izmantot līdz 10 % no tām noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma īpaša atbalsta piešķiršanai skaidri noteiktos gadījumos. Šādam atbalstam būtu jāļauj dalībvalstīm risināt vides jautājumus un uzlabot lauksaimniecības produktu kvalitāti un tirdzniecību. Īpašs atbalsts būtu arī jādara pieejams, lai novērstu sekas, ko radīs pakāpeniska piena kvotu atcelšana un atbalsta atsaistīšana īpaši jutīgās nozarēs. Lai ievērotu Kopienas starptautiskās saistības, līdzekļi, ko var izmanto jebkādiem saistītā atbalsta pasākumiem, būtu jāierobežo atbilstošā līmenī.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| (32a) | Tā kā aizvien svarīgāka kļūst efektīva risku pārvaldība, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot līdz pat 5 % vairāk no attiecīgā līdzekļu apjoma, lai atbalstītu lauksaimniekus vai ražotāju organizācijas vai grupas, sniedzot finansiālu ieguldījumu iemaksās, kas saistītas ar apdrošināšanu vai kopfondiem. |
| --- | --- |

(32a)

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| (36) | Tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotā maksājuma shēmas ieviešana bija būtiski elementi kopējās lauksaimniecības politikas pārveidošanas procesā. Tomēr vairāku iemeslu dēļ 2003. gadā nācās saglabāt īpašu atbalstu daudziem laukaugiem. Pieredze, kas iegūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un tirgus situācijas attīstība norāda uz to, ka shēmas, kuras neiekļāva vienotā maksājuma shēmā 2003. gadā, pašreiz

  var
  integrēt minētajā shēmā, lai veicinātu uz tirgu orientētu un ilgtspējīgu lauksaimniecību. Tas jo īpaši attiecas uz olīveļļas nozari, kur tika saistīta tikai neliela atbalsta daļa. Tas attiecas arī uz maksājumiem par cietajiem kviešiem,
  proteīnaugiem
  , rīsiem, kartupeļu cieti un riekstiem, kur atlikušo saistīto maksājumu samazināta efektivitāte pamato atsaistīšanas iespējas izvēli.
  Attiecībā uz liniem ir arī lietderīgi atcelt atbalstu ražošanai un integrēt attiecīgās summas vienotā maksājuma shēmā
  . Attiecībā uz rīsiem,
  žāvētu rupjo lopbarību
  , kartupeļu cieti un liniem jānosaka pārejas periods, lai nodrošinātu, ka to pāreja uz atsaistīto atbalstu būtu pēc iespējas vienmērīgāka. Attiecībā uz riekstiem jāļauj dalībvalstīm turpināt maksāt atbalsta valsts daļu saistītā veidā, lai mazinātu atsaistīšanas sekas. |
| --- | --- |

(36)

Tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotā maksājuma shēmas ieviešana bija būtiski elementi kopējās lauksaimniecības politikas pārveidošanas procesā. Tomēr vairāku iemeslu dēļ 2003. gadā nācās saglabāt īpašu atbalstu daudziem laukaugiem. Pieredze, kas iegūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un tirgus situācijas attīstība norāda uz to, ka shēmas, kuras neiekļāva vienotā maksājuma shēmā 2003. gadā, pašreiz

  var
  integrēt minētajā shēmā, lai veicinātu uz tirgu orientētu un ilgtspējīgu lauksaimniecību. Tas jo īpaši attiecas uz olīveļļas nozari, kur tika saistīta tikai neliela atbalsta daļa. Tas attiecas arī uz maksājumiem par cietajiem kviešiem,
  proteīnaugiem
  , rīsiem, kartupeļu cieti un riekstiem, kur atlikušo saistīto maksājumu samazināta efektivitāte pamato atsaistīšanas iespējas izvēli.
  Attiecībā uz liniem ir arī lietderīgi atcelt atbalstu ražošanai un integrēt attiecīgās summas vienotā maksājuma shēmā
  . Attiecībā uz rīsiem,
  žāvētu rupjo lopbarību
  , kartupeļu cieti un liniem jānosaka pārejas periods, lai nodrošinātu, ka to pāreja uz atsaistīto atbalstu būtu pēc iespējas vienmērīgāka. Attiecībā uz riekstiem jāļauj dalībvalstīm turpināt maksāt atbalsta valsts daļu saistītā veidā, lai mazinātu atsaistīšanas sekas.

| (36) | Tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotā maksājuma shēmas ieviešana bija būtiski elementi kopējās lauksaimniecības politikas pārveidošanas procesā. Tomēr vairāku iemeslu dēļ 2003. gadā nācās saglabāt īpašu atbalstu daudziem laukaugiem. Pieredze, kas iegūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un tirgus situācijas attīstība norāda uz to, ka shēmas, kuras neiekļāva vienotā maksājuma shēmā 2003. gadā, pašlaik

  varētu pēc dalībvalsts izvēles
  integrēt minētajā shēmā, lai veicinātu uz tirgu orientētu un ilgtspējīgu lauksaimniecību. Tas jo īpaši attiecas uz olīveļļas nozari, kur tika saistīta tikai neliela atbalsta daļa. Tas attiecas arī uz maksājumiem par cietajiem kviešiem, rīsiem, kartupeļu cieti un riekstiem, kur atlikušo saistīto maksājumu samazināta efektivitāte pamato atsaistīšanas iespējas izvēli. Attiecībā uz rīsiem, kartupeļu cieti un liniem būtu jānosaka pārejas periods, lai nodrošinātu, ka to pāreja uz atsaistīto atbalstu būtu pēc iespējas vienmērīgāka. Attiecībā uz riekstiem būtu jāļauj dalībvalstīm turpināt maksāt atbalsta valsts daļu saistītā veidā, lai mazinātu atsaistīšanas sekas. |
| --- | --- |

(36)

Tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotā maksājuma shēmas ieviešana bija būtiski elementi kopējās lauksaimniecības politikas pārveidošanas procesā. Tomēr vairāku iemeslu dēļ 2003. gadā nācās saglabāt īpašu atbalstu daudziem laukaugiem. Pieredze, kas iegūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un tirgus situācijas attīstība norāda uz to, ka shēmas, kuras neiekļāva vienotā maksājuma shēmā 2003. gadā, pašlaik

  varētu pēc dalībvalsts izvēles
  integrēt minētajā shēmā, lai veicinātu uz tirgu orientētu un ilgtspējīgu lauksaimniecību. Tas jo īpaši attiecas uz olīveļļas nozari, kur tika saistīta tikai neliela atbalsta daļa. Tas attiecas arī uz maksājumiem par cietajiem kviešiem, rīsiem, kartupeļu cieti un riekstiem, kur atlikušo saistīto maksājumu samazināta efektivitāte pamato atsaistīšanas iespējas izvēli. Attiecībā uz rīsiem, kartupeļu cieti un liniem būtu jānosaka pārejas periods, lai nodrošinātu, ka to pāreja uz atsaistīto atbalstu būtu pēc iespējas vienmērīgāka. Attiecībā uz riekstiem būtu jāļauj dalībvalstīm turpināt maksāt atbalsta valsts daļu saistītā veidā, lai mazinātu atsaistīšanas sekas.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| (37) | Tā kā jaunas shēmas tiks integrētas vienotā maksājuma shēmā, jāparedz noteikums par individuāla ienākumu atbalsta jauna līmeņa aprēķināšanu atbilstīgi minētajai shēmai. Attiecībā uz riekstiem, kartupeļu cieti, liniem
  un žāvēto rupjo lopbarību
  šāds palielinājums jāpiešķir, pamatojoties uz atbalstu, ko
  lauksaimnieki saņēma
  pēdējo gadu laikā. Tomēr attiecībā uz to maksājumu iekļaušanu, kuri bija tikai daļēji izslēgti no vienotā maksājuma shēmas, jāsniedz dalībvalstīm iespēja izmantot sākotnējos atsauces laikposmus. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā jaunas shēmas tiks integrētas vienotā maksājuma shēmā, jāparedz noteikums par individuāla ienākumu atbalsta jauna līmeņa aprēķināšanu atbilstīgi minētajai shēmai. Attiecībā uz riekstiem, kartupeļu cieti, liniem
  un žāvēto rupjo lopbarību
  šāds palielinājums jāpiešķir, pamatojoties uz atbalstu, ko
  lauksaimnieki saņēma
  pēdējo gadu laikā. Tomēr attiecībā uz to maksājumu iekļaušanu, kuri bija tikai daļēji izslēgti no vienotā maksājuma shēmas, jāsniedz dalībvalstīm iespēja izmantot sākotnējos atsauces laikposmus.

| (37) | Tā kā jaunas shēmas tiks integrētas vienotā maksājuma shēmā, būtu jāparedz noteikums par individuāla ienākumu atbalsta jauna līmeņa aprēķināšanu atbilstīgi minētajai shēmai. Attiecībā uz riekstiem, kartupeļu cieti
  un
  liniem šāds palielinājums būtu jāpiešķir, pamatojoties uz atbalstu
  vai ražošanas kvotām
  , ko
  lauksaimniekiem piešķīra
  pēdējo gadu laikā. Tomēr attiecībā uz to maksājumu iekļaušanu, kuri bija tikai daļēji izslēgti no vienotā maksājuma shēmas, jāsniedz dalībvalstīm būtu jādod iespēja izmantot sākotnējos atsauces laikposmus. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā jaunas shēmas tiks integrētas vienotā maksājuma shēmā, būtu jāparedz noteikums par individuāla ienākumu atbalsta jauna līmeņa aprēķināšanu atbilstīgi minētajai shēmai. Attiecībā uz riekstiem, kartupeļu cieti
  un
  liniem šāds palielinājums būtu jāpiešķir, pamatojoties uz atbalstu
  vai ražošanas kvotām
  , ko
  lauksaimniekiem piešķīra
  pēdējo gadu laikā. Tomēr attiecībā uz to maksājumu iekļaušanu, kuri bija tikai daļēji izslēgti no vienotā maksājuma shēmas, jāsniedz dalībvalstīm būtu jādod iespēja izmantot sākotnējos atsauces laikposmus.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| (38) | Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja īpašu atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību, lai palīdzētu attīstīt nozari. Ņemot vērā jaunākos notikumus bioenerģijas nozarē un, jo īpaši, šādu produktu spēcīgo pieprasījumu starptautiskajā tirgū, kā arī saistošu mērķu noteikšanu bioenerģijas īpatsvara sasniegšanai kopējā degvielas patēriņā līdz 2020. gadam, vairs nav pietiekama iemesla piešķirt
  īpašu
  atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību. |
| --- | --- |

(38)

Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja īpašu atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību, lai palīdzētu attīstīt nozari. Ņemot vērā jaunākos notikumus bioenerģijas nozarē un, jo īpaši, šādu produktu spēcīgo pieprasījumu starptautiskajā tirgū, kā arī saistošu mērķu noteikšanu bioenerģijas īpatsvara sasniegšanai kopējā degvielas patēriņā līdz 2020. gadam, vairs nav pietiekama iemesla piešķirt
  īpašu
  atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību.

| (38) | Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja īpašu atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību, lai palīdzētu attīstīt nozari. Ņemot vērā jaunākos notikumus bioenerģijas nozarē un, jo īpaši, šādu produktu spēcīgo pieprasījumu starptautiskajā tirgū, kā arī saistošu mērķu noteikšanu bioenerģijas īpatsvara sasniegšanai kopējā degvielas patēriņā līdz 2020. gadam, vairs nav pietiekama iemesla piešķirt
  saistīto
  atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību.
  Līdz ar to attiecīgās summas nākotnē būtu jāiekļauj vienotā atbalsta shēmā
  . |
| --- | --- |

(38)

Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja īpašu atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību, lai palīdzētu attīstīt nozari. Ņemot vērā jaunākos notikumus bioenerģijas nozarē un, jo īpaši, šādu produktu spēcīgo pieprasījumu starptautiskajā tirgū, kā arī saistošu mērķu noteikšanu bioenerģijas īpatsvara sasniegšanai kopējā degvielas patēriņā līdz 2020. gadam, vairs nav pietiekama iemesla piešķirt
  saistīto
  atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību.
  Līdz ar to attiecīgās summas nākotnē būtu jāiekļauj vienotā atbalsta shēmā
  .

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

1. pants — d) apakšpunkts

| (d) | atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kas ražo rīsus, kartupeļu cieti,
  kokvilnu
  , cukuru, augļus un dārzeņus, aitu gaļu, kazu gaļu, liellopu un teļa gaļu; |
| --- | --- |

(d)

atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kas ražo rīsus, kartupeļu cieti,
  kokvilnu
  , cukuru, augļus un dārzeņus, aitu gaļu, kazu gaļu, liellopu un teļa gaļu;

| (d) | atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kas ražo rīsus,
  proteīnaugus
  , kartupeļu cieti, cukuru, augļus un dārzeņus,
  tabaku
  , aitu gaļu, kazu gaļu, liellopu un teļa gaļu; |
| --- | --- |

(d)

atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kas ražo rīsus,
  proteīnaugus
  , kartupeļu cieti, cukuru, augļus un dārzeņus,
  tabaku
  , aitu gaļu, kazu gaļu, liellopu un teļa gaļu;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

2. pants — a) apakšpunkts

| (a) | “lauksaimnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās dalībniekiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma 299. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību; |
| --- | --- |

(a)

“lauksaimnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās dalībniekiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma 299. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību;

| (a) | “lauksaimnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās dalībniekiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma 299. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību,
  kas ir šīs personas galvenais ienākumu avots
  ; |
| --- | --- |

(a)

“lauksaimnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās dalībniekiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma 299. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību,
  kas ir šīs personas galvenais ienākumu avots
  ;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

2. pants — aa) apakšpunkts (jauns)

| (aa) | “lauksaimnieks, kuram ir tiesības uz maksājumu”, ir lauksaimnieks, kam ir piešķirtas vai pilnīgi nodotas tiesības uz maksājumu; |
| --- | --- |

(aa)

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

2. pants — fa) apakšpunkts (jauns)

| (fa) | “reģions” ir dalībvalsts, dalībvalsts reģions vai dalībvalsts ģeogrāfiskais apgabals ar raksturīgām īpašībām un/vai strukturālām nepilnībām — pēc attiecīgās dalībvalsts izvēles; |
| --- | --- |

(fa)

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

4. pants — 1. punkts

| 1. | Lauksaimnieks, kurš saņem tiešos maksājumus, ievēro II pielikumā minētās likumā noteiktās pārvaldības prasības, kā arī nodrošina labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas noteikti saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

1.

Lauksaimnieks, kurš saņem tiešos maksājumus, ievēro II pielikumā minētās likumā noteiktās pārvaldības prasības, kā arī nodrošina labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas noteikti saskaņā ar 6. pantu.

| 1. | Lauksaimnieks, kurš saņem tiešos maksājumus, ievēro II pielikumā minētās likumā noteiktās pārvaldības prasības, kā arī nodrošina labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas noteikti saskaņā ar 6. pantu,
  izņemot gadījumus, kad šādas prasības ievērošana nav iespējama vai būtu nesamērīga
  . |
| --- | --- |

1.

Lauksaimnieks, kurš saņem tiešos maksājumus, ievēro II pielikumā minētās likumā noteiktās pārvaldības prasības, kā arī nodrošina labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas noteikti saskaņā ar 6. pantu,
  izņemot gadījumus, kad šādas prasības ievērošana nav iespējama vai būtu nesamērīga
  .

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

4. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1. | a Visiem lauksaimniekiem, kas saņem tiešos maksājumus, jāievēro drošības noteikumi darbavietā, kā arī līgumiskie noteikumi, ko paredzējusi attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

1.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

5. pants — 1. punkts — aa) apakšpunkts (jauns)

| (aa) | darba drošība; |
| --- | --- |

(aa)

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

6. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis nodrošina to, lai visās lauksaimniecības zemēs, jo īpaši zemē, ko vairs neizmanto ražošanai, tiktu saglabāti labi lauksaimniecības un vides apstākļi. Dalībvalstis valsts vai reģionālā līmenī nosaka obligātās prasības attiecībā uz labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem,
  pamatojoties uz
  III pielikumā
  izklāstīto sistēmu un ņemot vērā
  attiecīgo apgabalu raksturīgās īpašības, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas, zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi un lauksaimniecības struktūras. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina to, lai visās lauksaimniecības zemēs, jo īpaši zemē, ko vairs neizmanto ražošanai, tiktu saglabāti labi lauksaimniecības un vides apstākļi. Dalībvalstis valsts vai reģionālā līmenī nosaka obligātās prasības attiecībā uz labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem,
  pamatojoties uz
  III pielikumā
  izklāstīto sistēmu un ņemot vērā
  attiecīgo apgabalu raksturīgās īpašības, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas, zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi un lauksaimniecības struktūras.

| 1. | Dalībvalstis nodrošina to, lai visās lauksaimniecības zemēs, jo īpaši zemē, ko vairs neizmanto ražošanai, tiktu saglabāti labi lauksaimniecības un vides apstākļi. Dalībvalstis valsts vai reģionālā līmenī nosaka obligātās prasības attiecībā uz labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem,
  ņemot vērā
  III pielikumā
  minētos jautājumus, kā arī Komisijas pamatnostādnes un/vai citus attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošos standartus
  , attiecīgo apgabalu raksturīgās īpašības, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus,
  ekosistēmas
  , esošās lauksaimniecības sistēmas, zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi un lauksaimniecības struktūras.
  Šīs obligātās prasības pielāgo katrai atsevišķai situācijai un pieņem atkarībā no to efektivitātes (kas atzīta zinātniskās izpētes un praktiskās pieredzes ceļā) agronomijas un vides ziņā
  . |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina to, lai visās lauksaimniecības zemēs, jo īpaši zemē, ko vairs neizmanto ražošanai, tiktu saglabāti labi lauksaimniecības un vides apstākļi. Dalībvalstis valsts vai reģionālā līmenī nosaka obligātās prasības attiecībā uz labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem,
  ņemot vērā
  III pielikumā
  minētos jautājumus, kā arī Komisijas pamatnostādnes un/vai citus attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošos standartus
  , attiecīgo apgabalu raksturīgās īpašības, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus,
  ekosistēmas
  , esošās lauksaimniecības sistēmas, zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi un lauksaimniecības struktūras.
  Šīs obligātās prasības pielāgo katrai atsevišķai situācijai un pieņem atkarībā no to efektivitātes (kas atzīta zinātniskās izpētes un praktiskās pieredzes ceļā) agronomijas un vides ziņā
  .

III pielikuma otrajā slejā uzskaitīti fakultatīvi standarti, par kuru izmantošanu lēmumu pieņem pašas dalībvalstis. Turklāt veicamajiem pasākumiem būtu jāpamatojas uz spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem, un nav jāparedz nekādas papildu saistības.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants

Bonusa punkti

Ikviena dalībvalsts var brīvi īstenot papildu savstarpējo atbilstību, kas lauksaimniekiem piešķir bonusa punktus par pasākumiem, kursi bioloģiskās daudzveidības veicināšanai veikti papildus saistībām, ko paredz laba lauksaimniecības un vides savstarpējā atbilstība. Katra dalībvalsts nosaka darbības, par kurām šos punktus var saņemt. Bonusa punktus var izmantot, lai kompensētu soda punktus, kas iegūti 6. pantā minēto labo lauksaimniecības un vides apstākļu jomā. Kompensācijas mehānismus nosaka pašas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

6.b pants (jauns)

6.b pants

Nodrošinātība ar pārtiku

Dalībvalstis raugās, lai saistībā ar līdzsvarotu un ilgtspējīgu teritoriālo pārvaldību valsts un reģionālā līmenī prioritāte tiktu piešķirta nodrošinātībai ar pārtiku. Šajā sakarībā, ņemot vērā lauksaimniecības izejvielu paredzēto pastiprināto izmantošanu enerģijas ražošanai, tās analizē nodrošinātību ar pārtiku, lai novērstu jebkādu apdraudējumu nodrošinātībai ar pārtiku.

Grozījums Nr. 39 un 186

Regulas priekšlikums

7. pants — 1. punkts

| 1. | Jebkuru to tiešo maksājumu summu, kas konkrētā kalendārajā gadā jāpiešķir lauksaimniekam un pārsniedz EUR 5000, samazina katru gadu līdz 2012. gadam par šādām procentuālajām daļām: |
| --- | --- |

1.

Jebkuru to tiešo maksājumu summu, kas konkrētā kalendārajā gadā jāpiešķir lauksaimniekam un pārsniedz EUR 5000, samazina katru gadu līdz 2012. gadam par šādām procentuālajām daļām:

| 1. | Jebkuru to tiešo maksājumu summu, kas konkrētā kalendārajā gadā jāpiešķir lauksaimniekam un pārsniedz
  EUR 10 000
  , samazina katru gadu līdz 2012. gadam par šādām procentuālajām daļām: |
| --- | --- |

1.

Jebkuru to tiešo maksājumu summu, kas konkrētā kalendārajā gadā jāpiešķir lauksaimniekam un pārsniedz
  EUR 10 000
  , samazina katru gadu līdz 2012. gadam par šādām procentuālajām daļām:

| a) | 2009:
  7 %
  , |
| --- | --- |

a)

2009:
  7 %
  ,

| a) | 2009:
  6 %
  , |
| --- | --- |

a)

2009:
  6 %
  ,

| b) | 2010:
  9 %
  , |
| --- | --- |

b)

2010:
  9 %
  ,

| b) | 2010:
  6 %
  , |
| --- | --- |

b)

2010:
  6 %
  ,

| c) | 2011:
  11 %
  , |
| --- | --- |

c)

2011:
  11 %
  ,

| c) | 2011:
  7 %
  , |
| --- | --- |

c)

2011:
  7 %
  ,

| d) | 2012:
  13 %
  . |
| --- | --- |

d)

2012:
  13 %
  .

| d) | 2012:
  7 %
  . |
| --- | --- |

d)

2012:
  7 %
  .

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

7. pants — 1. punkts — 1.a daļa (jauna)

Dalībvalstis raugās, lai obligātās modulācijas palielināšanās notiktu vienlaicīgi ar fakultatīvās modulācijas samazināšanos.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

7. pants — 2. punkts

| 2. | Samazinājumus, kas minēti 1. punktā, palielina: |
| --- | --- |

2.

Samazinājumus, kas minēti 1. punktā, palielina:

| 2. | Samazinājumus, kas minēti 1. punktā, palielina: |
| --- | --- |

2.

Samazinājumus, kas minēti 1. punktā, palielina:

| a) | summām no EUR 100 000 līdz EUR 199 999 par
  3 procentu punktiem
  ; |
| --- | --- |

a)

summām no EUR 100 000 līdz EUR 199 999 par
  3 procentu punktiem
  ;

| a) | summām no EUR 100 000 līdz EUR 199 999 par
  1 procentu punktu
  ; |
| --- | --- |

a)

summām no EUR 100 000 līdz EUR 199 999 par
  1 procentu punktu
  ;

| b) | summām no EUR 200 000 līdz EUR 199 999 par
  6 procentu punktiem
  ; |
| --- | --- |

b)

summām no EUR 200 000 līdz EUR 199 999 par
  6 procentu punktiem
  ;

| b) | summām no EUR 200 000 līdz EUR 299 999 par
  2 procentu punktiem
  ; |
| --- | --- |

b)

summām no EUR 200 000 līdz EUR 299 999 par
  2 procentu punktiem
  ;

| c) | summām no EUR 300 000 un vairāk par
  9 procentu punktiem
  . |
| --- | --- |

c)

summām no EUR 300 000 un vairāk par
  9 procentu punktiem
  .

| c) | summām no EUR 300 000 un vairāk par
  3 procentu punktiem
  . |
| --- | --- |

c)

summām no EUR 300 000 un vairāk par
  3 procentu punktiem
  .

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

7. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Šā panta 1. punkta noteikumus piemēro tikai tiem maksājumiem, kas ir pilnībā integrēti vienoto maksājumu shēmā. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

7. pants — 3. punkts

| 3. | Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā, Kanāriju salās
  un
  Egejas jūras salās. |
| --- | --- |

3.

Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā, Kanāriju salās
  un
  Egejas jūras salās.

| 3. | Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās, Madeirā, Kanāriju salās, Egejas
  un Jonijas jūras
  salās. |
| --- | --- |

3.

Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās, Madeirā, Kanāriju salās, Egejas
  un Jonijas jūras
  salās.

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

7. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Šā panta 2. punktu nepiemēro kooperatīviem un citiem dibinājumiem, kas sastāv no atsevišķiem lauksaimniekiem, kuri saņem tiešos maksājumus un kuri nodod tālāk saņemtās subsīdijas, lai tās izplatītu starp dibinājuma biedriem. Šo atkāpi nepiemēro liela mēroga labumguvējiem, kuri saņem EUR 100 000 vai vairāk un kuri ir šādu dibinājumu biedri. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

7. pants — 3.b punkts (jauns)

| 3.b | Var izlemt nepiemērot 2. punktu gadījumos, kad organizācija, kurā apvienoti lauksaimnieki, kas saņem vienoto maksājumu, ir tikai šo naudas summu saņēmēja vai starpniece to sadalei pilnā apjomā savu locekļu starpā. |
| --- | --- |

3.b

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

8. pants — 1. punkts

| 1. | Neskarot 11. punktu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var piešķirt dalībvalstī attiecībā uz kalendāro gadu pēc šīs regulas 7. un 10. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas, nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sāk tiešo maksājumu lineāru samazināšanu, lai ievērotu IV pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus. |
| --- | --- |

1.

Neskarot 11. punktu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var piešķirt dalībvalstī attiecībā uz kalendāro gadu pēc šīs regulas 7. un 10. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas, nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sāk tiešo maksājumu lineāru samazināšanu, lai ievērotu IV pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus.

| 1. | Neskarot 11. punktu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var piešķirt dalībvalstī attiecībā uz kalendāro gadu pēc šīs regulas 7. un 10. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas, nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sāk tiešo maksājumu
  apjomu
  ,
  uz kuriem attiecas modulācijas samazinājums
  , lineāru samazināšanu, lai ievērotu IV pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus. |
| --- | --- |

1.

Neskarot 11. punktu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var piešķirt dalībvalstī attiecībā uz kalendāro gadu pēc šīs regulas 7. un 10. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas, nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sāk tiešo maksājumu
  apjomu
  ,
  uz kuriem attiecas modulācijas samazinājums
  , lineāru samazināšanu, lai ievērotu IV pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

8. pants — 2. punkts

| 2. | Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru
  pārskata
  maksimālos apjomus, kas noteikti IV pielikumā, lai ņemtu vērā: |
| --- | --- |

2.

Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru
  pārskata
  maksimālos apjomus, kas noteikti IV pielikumā, lai ņemtu vērā:

| 2. | Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru
  katru gadu pārbauda
  maksimālos apjomus, kas noteikti IV pielikumā, lai ņemtu vērā: |
| --- | --- |

2.

Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru
  katru gadu pārbauda
  maksimālos apjomus, kas noteikti IV pielikumā, lai ņemtu vērā:

| a) | izmaiņas attiecībā uz maksimālajām summām, kuras var piešķirt saskaņā ar tiešajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas attiecībā uz maksimālajām summām, kuras var piešķirt saskaņā ar tiešajiem maksājumiem;

| a) | izmaiņas attiecībā uz maksimālajām summām, kuras var piešķirt saskaņā ar tiešajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas attiecībā uz maksimālajām summām, kuras var piešķirt saskaņā ar tiešajiem maksājumiem;

| b) | izmaiņas brīvprātīgajā modulācijā, kas minēta Regulā (EK) Nr. 378/2007; |
| --- | --- |

b)

| c) | saimniecību strukturālās izmaiņas. |
| --- | --- |

c)

saimniecību strukturālās izmaiņas.

| c) | saimniecību strukturālās izmaiņas, |
| --- | --- |

c)

saimniecību strukturālās izmaiņas,

un par to informē Eiropas Parlamentu.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

9. pants — 1. punkts

| 1. | Summas, kas rodas, veicot 7. pantā paredzētos samazinājumus, jebkurā dalībvalstī, kas nav jaunā dalībvalsts, ir pieejamas
  kā
  Kopienas
  papildu atbalsts
  pasākumiem saskaņā ar lauku attīstības programmām, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELVGF) atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005 saskaņā ar turpmākajos punktos paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Summas, kas rodas, veicot 7. pantā paredzētos samazinājumus, jebkurā dalībvalstī, kas nav jaunā dalībvalsts, ir pieejamas
  kā
  Kopienas
  papildu atbalsts
  pasākumiem saskaņā ar lauku attīstības programmām, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELVGF) atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005 saskaņā ar turpmākajos punktos paredzētajiem noteikumiem.

| 1. | Summas, kas rodas, piemērojot 7. pantā paredzētos samazinājumus, jebkurā dalībvalstī, kas nav jaunā dalībvalsts, ir pieejamas Kopienas atbalstam,
  kurš paredzēts
  pasākumiem saskaņā ar lauku attīstības programmām, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELVGF) atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005 saskaņā ar turpmākajos punktos paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Summas, kas rodas, piemērojot 7. pantā paredzētos samazinājumus, jebkurā dalībvalstī, kas nav jaunā dalībvalsts, ir pieejamas Kopienas atbalstam,
  kurš paredzēts
  pasākumiem saskaņā ar lauku attīstības programmām, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELVGF) atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005 saskaņā ar turpmākajos punktos paredzētajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

10. pants — 1. punkts

| 1. | Šīs regulas 7. pantu piemēro tikai lauksaimniekiem jaunajā dalībvalstī jebkurā kalendārajā gadā, ja tiešo maksājumu līmenis, kas piemērojams minētajā dalībvalstī attiecīgajā kalendārajā gadā saskaņā ar 110. pantu, nav mazāks par līmeni dalībvalstīs, kuras nav jaunās dalībvalstis, ņemot vērā visus samazinājumus, kuri piemērot saskaņā ar 7. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Jaunajās dalībvalstīs modulācija kļūst obligāta tikai sākot ar brīdi, kad tās saņem tiešos maksājumus pilnā apmērā. |
| --- | --- |

1.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

10. pants — 4. punkts

| 4. | Visas atlikušās summas, kas radušās no 7. panta 1. un 2. punkta piemērošanas, piešķir tai jaunajai dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās, saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru.
  Tās izlieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 5.a punktu
  . |
| --- | --- |

4.

Visas atlikušās summas, kas radušās no 7. panta 1. un 2. punkta piemērošanas, piešķir tai jaunajai dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās, saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru.
  Tās izlieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 5.a punktu
  .

| 4. | Visas atlikušās summas, kas radušās no 7. panta 1. un 2. punkta piemērošanas, piešķir tai jaunajai dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās, saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

4.

Visas atlikušās summas, kas radušās no 7. panta 1. un 2. punkta piemērošanas, piešķir tai jaunajai dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās, saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

12. pants — virsraksts

Saimniecību konsultatīvā sistēma

Saimniecību konsultatīvā
  un pētniecības
  sistēma

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

12. pants — 2. punkts

| 2. | Konsultatīvā darbība attiecas vismaz uz likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā. |
| --- | --- |

2.

Konsultatīvā darbība attiecas vismaz uz likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā.

| 2. | Konsultatīvā
  un pētniecības
  darbība attiecas vismaz uz likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā,
  un uz tādu ražošanas veidu popularizēšanu, kuri ir saimnieciski izdevīgi, ekoloģiski ilgtspējīgi, kā arī ir ekonomiskāki dabas resursu un ražošanas izmaksu (enerģija, izejvielas u. c.) ziņā
  . |
| --- | --- |

2.

Konsultatīvā
  un pētniecības
  darbība attiecas vismaz uz likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā,
  un uz tādu ražošanas veidu popularizēšanu, kuri ir saimnieciski izdevīgi, ekoloģiski ilgtspējīgi, kā arī ir ekonomiskāki dabas resursu un ražošanas izmaksu (enerģija, izejvielas u. c.) ziņā
  .

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

13. pants — 2. punkts

| 2. | Dalībvalstis
  dod priekšroku lauksaimniekiem, kuri gadā saņem vairāk nekā EUR 15 000 tiešajos maksājumos
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis
  dod priekšroku lauksaimniekiem, kuri gadā saņem vairāk nekā EUR 15 000 tiešajos maksājumos
  .

| 2. | Dalībvalstis
  raugās, lai visi lauksaimnieki varētu brīvprātīgi piedalīties šajā konsultatīvajā sistēmā
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis
  raugās, lai visi lauksaimnieki varētu brīvprātīgi piedalīties šajā konsultatīvajā sistēmā
  .

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

18. pants — 1. punkts — 2. daļa

Šī datu bāze jo īpaši ļauj ar dalībvalsts kompetentās iestādes starpniecību tieši un nekavējoties iepazīties ar datiem, kas attiecas uz kalendārajiem un/vai tirdzniecības gadiem, sākot no 2000. gada.

Šī datu bāze jo īpaši ļauj ar dalībvalsts kompetentās iestādes starpniecību tieši un nekavējoties iepazīties ar datiem, kas attiecas uz kalendārajiem un/vai tirdzniecības gadiem, sākot no 2000. gada,
  vai arī — jaunajām dalībvalstīm — uz pirmo gadu pēc to iestāšanās Eiropas Savienībā
  .

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

22. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis veic atbalsta pieteikumu administratīvās kontroles, lai pārbaudītu atbilstības nosacījumus atbalsta piešķiršanai. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis veic atbalsta pieteikumu administratīvās kontroles, lai pārbaudītu atbilstības nosacījumus atbalsta piešķiršanai.

| 1. | Dalībvalstis veic atbalsta pieteikumu administratīvās kontroles, lai pārbaudītu atbilstības nosacījumus atbalsta piešķiršanai.
  Šīs administratīvās kontroles nav pārāk liels slogs lauksaimniekiem, jo īpaši izmaksu un administratīvo formalitāšu ziņā
  . |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis veic atbalsta pieteikumu administratīvās kontroles, lai pārbaudītu atbilstības nosacījumus atbalsta piešķiršanai.
  Šīs administratīvās kontroles nav pārāk liels slogs lauksaimniekiem, jo īpaši izmaksu un administratīvo formalitāšu ziņā
  .

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

24. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis veic pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos, ka lauksaimnieks pilda 1. nodaļā minētās saistības. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis veic pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos, ka lauksaimnieks pilda 1. nodaļā minētās saistības.

| 1. | Dalībvalstis veic pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos, ka lauksaimnieks pilda 1. nodaļā minētās saistības.
  Šīs pārbaudes nav ilgākas kā viena diena saimniecībā un nav pārāk liels apgrūtinājums lauksaimniekam
  . |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis veic pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos, ka lauksaimnieks pilda 1. nodaļā minētās saistības.
  Šīs pārbaudes nav ilgākas kā viena diena saimniecībā un nav pārāk liels apgrūtinājums lauksaimniekam
  .

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

24. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā.

| 2. | Dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā.
  Tomēr dalībvalstis cenšas ierobežot kontroles iestāžu un to personu skaitu, kuru uzdevums ir veikt pārbaudes uz vietas konkrētā saimniecībā
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību likumā noteiktajām pārvaldības prasībām un labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti 1. nodaļā.
  Tomēr dalībvalstis cenšas ierobežot kontroles iestāžu un to personu skaitu, kuru uzdevums ir veikt pārbaudes uz vietas konkrētā saimniecībā
  .

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

24. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Dalībvalstis var izmantot privātas kontroles un pārvaldības sistēmas, ja valsts iestādes tās ir oficiāli akreditējušas. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

24. pants — 2.b punkts (jauns)

| 2.b | Dalībvalstis cenšas kontroles plānot tā, lai lauku saimniecības, kuras sezonālo apstākļu dēļ iespējams labāk pārbaudīt gada noteiktā laikposmā, patiešām tiktu kontrolētas šajā laikā. Tomēr, ja kontroles iestāde, izdarot pārbaudi uz vietas, sezonālo apstākļu dēļ nav varējusi pārbaudīt kādu īpašu pārvaldības regulējuma punktu vai tā daļu, vai arī labus lauksaimniecības un vides apstākļus, šīs prasības un apstākļus uzskata par ievērotiem. |
| --- | --- |

2.b

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

25. pants — 1. punkts — 2. daļa

Pirmo daļu piemēro arī gadījumā, ja attiecīgā neatbilstība ir darbības vai bezdarbības rezultāts, ko var tieši attiecināt uz personu, kurai lauksaimniecības zemi nodeva vai no kuras to pārņēma.

Pirmo daļu piemēro arī gadījumā, ja attiecīgā neatbilstība ir darbības vai bezdarbības rezultāts, ko var tieši attiecināt uz personu, kurai lauksaimniecības zemi nodeva vai no kuras to pārņēma,
  izņemot gadījumu, kad persona, kuras rīcība radījusi neatbilstību, arī ir iesniegusi atbalsta pieteikumu par attiecīgo gadu. Šādā gadījumā pirmajā daļā minēto sodu piemēro tiešo maksājumu summām, kuras jāpiešķir neatbilstību pieļāvušajai personai
  .

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

25. pants — 1. punkts — 3. daļa

Šajā punktā “nodošana” ir jebkāda veida darījums, ar ko lauksaimniecības zeme pārstāj būt “personas, kas nodod saimniecību,” rīcībā.

Šajā punktā “nodošana” ir jebkāda veida darījums, ar ko lauksaimniecības zeme pārstāj būt “personas, kas nodod saimniecību,” rīcībā,
  izņemot tādu veidu darījumus, ko attiecīgais lauksaimnieks nevar aizkavēt
  .

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

25. pants — 3. punkts — 2. daļa

Ja dalībvalsts nolemj izmantot pirmajā daļā paredzēto iespēju,
  sekojošajā gadā
  kompetentā iestāde
  veic darbības, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieks novērš
  konstatēto neatbilstību.
  Lauksaimnieku informē par šādu konstatējumu un veicamo koriģējošo darbību
  .

Ja dalībvalsts nolemj izmantot pirmajā daļā paredzēto iespēju, kompetentā iestāde
  informē lauksaimnieku par
  konstatēto neatbilstību,
  viņam savukārt jāpaziņo, kādi pasākumi veikti problēmas novēršanai. Lai pārbaudītu lauksaimnieka veiktos pasākumus, kompetentā iestāde šīs saimniecības ņem vērā, nākamajā gadā veicot risku analīzi zemes īpašuma kontrolei
  .

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

26.a pants (jauns)

26.a pants

Pārskatīšana

Vēlākais līdz 2007. gada 31. decembrim un pēc tam reizi divos gados Komisija iesniedz ziņojumu par atbilstības sistēmas piemērošanu, attiecīgā gadījumā pievienojot atbilstošus priekšlikumus, jo īpaši šādos nolūkos:

| — | izdarīt labojumus III pielikumā pievienoto pārvaldības prasību sarakstā, |
| --- | --- |

—

| — | vienkāršot, atcelt un uzlabot tiesību aktus saskaņā ar pārvaldības prasību sarakstu, īpašu uzmanību pievēršot tiesību aktiem, kas attiecas uz nitrātiem, |
| --- | --- |

—

| — | vienkāršot, uzlabot un saskaņot uz vietas veicamo pārbaužu sistēmas, ņemot vērā iespējas, ko paver rādītāju izmaiņas un vājo vietu pārbaužu pasākumi, pārbaudes, kas veiktas saskaņā ar privātām sertifikācijas shēmām, pārbaudes, kas veiktas saskaņā ar valsts tiesību aktiem par pārvaldības prasību īstenošanu, kā arī informācijas un sakaru tehnoloģijas. |
| --- | --- |

—

Ziņojumos iekļauj arī aplēsi par kopējām tādas kontroles izmaksām, kura saskaņā ar atbilstības sistēmu veikta iepriekšējā gadā pirms ziņojuma publicēšanas gada.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

30. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis
  nepiešķir
  tiešos maksājumu
  lauksaimniekam vienā no turpmāk minētajiem gadījumiem
  : |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis
  nepiešķir
  tiešos maksājumu
  lauksaimniekam vienā no turpmāk minētajiem gadījumiem
  :

| 1. | Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiešķirt
  tiešos maksājumus,
  sākot ar minimālo apjomu, kas jānosaka
  . |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiešķirt
  tiešos maksājumus,
  sākot ar minimālo apjomu, kas jānosaka
  .

| a) | ja pieprasītais vai izmaksājamais tiešo maksājumu apmērs konkrētajā kalendārajā gadā nepārsniedz EUR 250; vai |
| --- | --- |

a)

| b) | ja saimniecības platība, par kuru var pretendēt uz atbalstu un par kuru pieprasīti vai par kuru jāizmaksā tiešie maksājumi, nepārsniedz vienu hektāru. Tomēr Kipra var noteikt, ka minimālā platība, par kuru var pretendēt uz atbalstu, ir 0,3 hektāri, savukārt Malta šādu platību var noteikt 0,1 hektāra apmērā. |
| --- | --- |

b)

Tomēr lauksaimniekiem, kuriem piešķirtas 45. panta 1. punktā minētās īpašas tiesības, jāievēro a) apakšpunktā minētais noteikums.

Summas, kas ietaupītas, piemērojot pirmo daļu, paliek tās dalībvalsts valsts rezervē, kurā tās radušās.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

30. pants — 2. punkts

| 2. | Dalībvalstis var nolemt objektīvā un nediskriminējošā veidā nepiešķirt tiešos maksājumus tādām sabiedrībām vai uzņēmumiem Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, kuru uzņēmējdarbības galvenie mērķi nav
  lauksaimniecības darbības veikšana
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var nolemt objektīvā un nediskriminējošā veidā nepiešķirt tiešos maksājumus tādām sabiedrībām vai uzņēmumiem Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, kuru uzņēmējdarbības galvenie mērķi nav
  lauksaimniecības darbības veikšana
  .

| 2. | Dalībvalstis var nolemt objektīvā un nediskriminējošā veidā nepiešķirt tiešos maksājumus tādām sabiedrībām vai uzņēmumiem Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, kuru uzņēmējdarbības galvenie mērķi nav
  lauksaimniecības produkcijas ražošana, audzēšana vai kultivēšana, tostarp ražas novākšana, piena slaukšana, mājlopu audzēšana un turēšana lauksaimniecības vajadzībām
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var nolemt objektīvā un nediskriminējošā veidā nepiešķirt tiešos maksājumus tādām sabiedrībām vai uzņēmumiem Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, kuru uzņēmējdarbības galvenie mērķi nav
  lauksaimniecības produkcijas ražošana, audzēšana vai kultivēšana, tostarp ražas novākšana, piena slaukšana, mājlopu audzēšana un turēšana lauksaimniecības vajadzībām
  .

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

31. pants — 2. punkts

| 2. | Maksājumus veic līdz divām reizēm gadā laikposmā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

2.

Maksājumus veic līdz divām reizēm gadā laikposmā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam.

| 2. | Maksājumus veic līdz divām reizēm gadā laikposmā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam
  un iekļaujot procentu maksājumu atbilstoši tirgū spēkā esošajām likmēm par summu, kas pienākas, sākot no nākamā kalendārā gada 30. jūnija
  . |
| --- | --- |

2.

Maksājumus veic līdz divām reizēm gadā laikposmā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam
  un iekļaujot procentu maksājumu atbilstoši tirgū spēkā esošajām likmēm par summu, kas pienākas, sākot no nākamā kalendārā gada 30. jūnija
  .

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

31. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Ja maksājums kavējas ar kompetento iestādi notiekoša strīda dēļ, kurā uzvar lauksaimnieks, viņš saņem kompensāciju, kas atbilst tirgus procentu likmēm. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

31. pants — 3. punkts

| 3. | Maksājumus
  saskaņā ar I pielikumā minētajām atbalsta shēmām neveic, pirms nav pabeigtas pārbaudes attiecībā uz atbilstības nosacījumiem, kuras jāveic attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar 22. pantu. |
| --- | --- |

3.

Maksājumus
  saskaņā ar I pielikumā minētajām atbalsta shēmām neveic, pirms nav pabeigtas pārbaudes attiecībā uz atbilstības nosacījumiem, kuras jāveic attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar 22. pantu.

| 3. | Nevienu maksājumu pieteikumam
  saskaņā ar I pielikumā minētajām atbalsta shēmām neveic, pirms nav pabeigtas pārbaudes attiecībā uz
  šā pieteikuma
  atbilstības nosacījumiem, kuras jāveic attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar 22. pantu. |
| --- | --- |

3.

Nevienu maksājumu pieteikumam
  saskaņā ar I pielikumā minētajām atbalsta shēmām neveic, pirms nav pabeigtas pārbaudes attiecībā uz
  šā pieteikuma
  atbilstības nosacījumiem, kuras jāveic attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar 22. pantu.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

31. pants — 3. punkts — 1.a daļa (jauna)

Tomēr, ja maksājumi ir veikti kā avanss vai divās daļās, pirmo maksājumu nosaka, pamatojoties uz administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu rezultātiem, kas ir pieejami maksājuma dienā, un tādā apjomā, lai maksājuma galīgā summa nav mazāka par pirmo maksājuma daļu.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

33. pants

33. pants


  Pārskatīšana

svītrots

Atbalsta shēmas, kas uzskaitītas I pielikumā, piemēro, neierobežojot iespēju tās jebkurā brīdī pārskatīt, ņemot vērā ekonomikas norises un budžeta situāciju.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

34. pants — 2. punkts

| 2. | Šajā sadaļā lauksaimnieki, kuriem ir tiesības uz maksājumu, ir lauksaimnieki, kuriem ir piešķirtas vai pilnīgi nodotas tiesības uz maksājumu. |
| --- | --- |

2.

svītrots

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

34. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Saskaņā ar šo regulu tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu, kļūst par parastām tiesībām. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

37. pants — 1. daļa

Tiesības uz maksājumu par hektāru negroza, ja vien nav paredzēts citādi.

| 1. | Tiesības uz maksājumu par hektāru negroza, ja vien nav paredzēts citādi. |
| --- | --- |

1.

Tiesības uz maksājumu par hektāru negroza, ja vien nav paredzēts citādi.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

37. pants — 2. daļa

Komisija saskaņā ar šīs regulas 128. panta 2. punktā minēto procedūru paredz precīzus noteikumus tiesību uz maksājumu grozīšanai, jo īpaši attiecībā uz tiesību daļām.

| 2. | Gadījumā, ja lauksaimnieks, kuram piešķirts tiešais maksājums pārskata periodā, maina savu juridisko statusu vai nosaukumu minētajā periodā vai ne vēlāk kā līdz 31. decembrim gadā pirms vienotā maksājuma shēmas piemērošanas gada, viņam ir pieejama vienotā maksājuma shēma, ievērojot tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz lauksaimnieku, kurš sākotnēji pārvaldīja saimniecību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apvienošanās gadījumos pārskata periodā vai ne vēlāk kā līdz 31. decembrim gadā pirms vienotā maksājuma shēmas piemērošanas gada lauksaimniekam, kurš pārvalda jauno saimniecību, ir pieejama vienotā maksājuma shēma, ievērojot tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz lauksaimniekiem, kuri pārvaldīja sākotnējās saimniecības. |
| --- | --- |

3.

Sašķelšanās gadījumos pārskata periodā vai ne vēlāk kā līdz 31. decembrim gadā pirms vienotā maksājuma shēmas piemērošanas gada lauksaimniekiem, kuri pārvalda saimniecības, ir proporcionāli pieejama vienotā maksājuma shēma, ievērojot tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz lauksaimnieku, kurš pārvaldīja sākotnējo saimniecību.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

42. pants — 1. punkts — 1.a daļa (jauna)

Ja attiecīgā budžeta gada noslēgumā dalībvalstī tiek konstatēts, ka kopējais faktiski izmantotais tiesību uz maksājumu apjoms nepārsniedz VIII pielikumā valstij noteikto maksimālo apjomu, iegūto starpību ieskaita valsts rezervē.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

42. pants — 2. punkts

| 2. | Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem
  un pēc prioritātes principa
  piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri
  uzsākuši
  lauksaimniecības darbību, tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no traucējumiem tirgū un konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem
  un pēc prioritātes principa
  piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri
  uzsākuši
  lauksaimniecības darbību, tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no traucējumiem tirgū un konkurences traucējumiem.

| 2. | Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri
  veic
  lauksaimniecības darbību, tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no traucējumiem tirgū un konkurences traucējumiem.
  Dalībvalstis var dot priekšroku jo īpaši nozares jaunpienācējiem, lauksaimniekiem, kas jaunāki par 35 gadiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritārajiem lauksaimniekiem
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri
  veic
  lauksaimniecības darbību, tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no traucējumiem tirgū un konkurences traucējumiem.
  Dalībvalstis var dot priekšroku jo īpaši nozares jaunpienācējiem, lauksaimniekiem, kas jaunāki par 35 gadiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritārajiem lauksaimniekiem
  .

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

42. pants — 3. punkts

| 3. | Dalībvalstis,
  kuras nepiemēro 68. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  , var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu, lai novērstu zemes pamešanu un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis,
  kuras nepiemēro 68. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  , var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu, lai novērstu zemes pamešanu un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos.

| 3. | Dalībvalstis,
  sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, t. i., no 2009. gada, valsts rezervi, kā arī atbalsta pasākumus
  var izmantot, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu,
  kā arī grūtībās nonākušām nozarēm, kas koncentrējušās visnelabvēlīgākos apgabalos, piemēram, aitkopībai un kazkopībai
  , lai novērstu zemes pamešanu
  un ražošanas izbeigšanu
  un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis,
  sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, t. i., no 2009. gada, valsts rezervi, kā arī atbalsta pasākumus
  var izmantot, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu,
  kā arī grūtībās nonākušām nozarēm, kas koncentrējušās visnelabvēlīgākos apgabalos, piemēram, aitkopībai un kazkopībai
  , lai novērstu zemes pamešanu
  un ražošanas izbeigšanu
  un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

42. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai tiesības uz maksājumu piešķirtu lauksaimniekiem, kuri ir noslēguši īpašus līgumus, ko reglamentē dalībvalstu noteikumi. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

43. pants

Visas tiesības uz maksājumu, kuras vēl nav izmantotas
  2 gadu
  laikā, piešķir valsts rezervei, izņemot force majeure gadījumus un ārkārtas apstākļus 36. panta 1. punkta nozīmē.

Visas tiesības uz maksājumu, kuras vēl nav izmantotas
  3 gadu
  laikā, piešķir valsts rezervei, izņemot force majeure gadījumus un ārkārtas apstākļus 36. panta 1. punkta nozīmē.
  Šie fondi ir galvenokārt jāizlieto, lai atvieglotu jaunatnes piekļuvi lauksaimnieciskai darbībai, tādējādi nodrošinot paaudžu nomaiņu
  .

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

44. pants — 2. punkts

| 2. | Tiesības uz maksājumu var nodot, tās pārdodot vai veicot citu galīgu nodošanu kopā ar zemi vai bez tās. Turpretim nomu vai līdzīgus darījumu veidus atļauj tikai tad, ja līdz ar nodotajām tiesībām uz maksājumu ir nodots arī līdzvērtīgs skaits hektāru, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu. |
| --- | --- |

2.

svītrots

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

44. pants — 3. punkts — 1.a daļa (jauna)

Šādos gadījumos dalībvalstis var arī nolemt, ka noma vai jebkāds līdzīgs nodošanas veids ir atļauts, ja līdz ar nodotajām tiesībām uz maksājumu ir nodots arī līdzvērtīgs skaits hektāru, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

45. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Atkāpjoties no 35. panta 1. punkta, lauksaimniekam, kam piešķirtas īpašas tiesības, dalībvalsts atļauj atkāpties no prasības aktivizēt tiesības, izmantojot līdzvērtīgu skaitu hektāru, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ar nosacījumu, ka lauksaimnieks saglabā vismaz 50 % no lauksaimnieciskās darbības, ko tas veica 2000., 2001. un 2002. kalendārajā gadā un ko izsaka ganāmpulka vienībās (LU). |
| --- | --- |

2.

Atkāpjoties no 35. panta 1. punkta, lauksaimniekam, kam piešķirtas īpašas tiesības, dalībvalsts atļauj atkāpties no prasības aktivizēt tiesības, izmantojot līdzvērtīgu skaitu hektāru, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ar nosacījumu, ka lauksaimnieks saglabā vismaz 50 % no lauksaimnieciskās darbības, ko tas veica 2000., 2001. un 2002. kalendārajā gadā un ko izsaka ganāmpulka vienībās (LU).

| 2. | Atkāpjoties no 35. panta 1. punkta, lauksaimniekam, kam piešķirtas īpašas tiesības, dalībvalsts atļauj atkāpties no prasības aktivizēt tiesības, izmantojot līdzvērtīgu skaitu hektāru, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ar nosacījumu, ka lauksaimnieks saglabā vismaz 50 % no lauksaimnieciskās darbības, ko tas veica 2000., 2001. un 2002. kalendārajā gadā un ko izsaka ganāmpulka vienībās (LU).
  Rumānijai un Bulgārijai attiecīgie kalendārie gadi ir 2006., 2007. un 2008. gads
  . |
| --- | --- |

2.

Atkāpjoties no 35. panta 1. punkta, lauksaimniekam, kam piešķirtas īpašas tiesības, dalībvalsts atļauj atkāpties no prasības aktivizēt tiesības, izmantojot līdzvērtīgu skaitu hektāru, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ar nosacījumu, ka lauksaimnieks saglabā vismaz 50 % no lauksaimnieciskās darbības, ko tas veica 2000., 2001. un 2002. kalendārajā gadā un ko izsaka ganāmpulka vienībās (LU).
  Rumānijai un Bulgārijai attiecīgie kalendārie gadi ir 2006., 2007. un 2008. gads
  .

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

45. pants — 2. punkts — 2.a daļa (jauna)

Turpretim to var piemērot dalībvalstīs, kas vēl nav ieviesušas vienoto maksājumu shēmu, taču plāno to darīt.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

45. pants — 3. punkts

| 3. | Nododot īpašas tiesības, tiesību devējs

  negūst
  labumu no 2. punktā minētās atkāpšanās,
  izņemot
  mantošanas vai pirmstermiņa mantošanas gadījumus. |
| --- | --- |

3.

Nododot īpašas tiesības, tiesību devējs

  negūst
  labumu no 2. punktā minētās atkāpšanās,
  izņemot
  mantošanas vai pirmstermiņa mantošanas gadījumus.

| 3. | Ja tiek nodotas īpašās tiesības, tiesību pārņēmējs gūst labumu no 2. punktā minētās atkāpes,
  ja vien ir nodotas visas no šīs atkāpes izrietošās tiesības, kā arī
  izņemot mantošanas vai pirmstermiņa mantošanas gadījumus
  vai tad, ja tiesību pārņēmējam nav nepieciešamās platības šo tiesību aktivizēšanai
  . |
| --- | --- |

3.

Ja tiek nodotas īpašās tiesības, tiesību pārņēmējs gūst labumu no 2. punktā minētās atkāpes,
  ja vien ir nodotas visas no šīs atkāpes izrietošās tiesības, kā arī
  izņemot mantošanas vai pirmstermiņa mantošanas gadījumus
  vai tad, ja tiesību pārņēmējam nav nepieciešamās platības šo tiesību aktivizēšanai
  .

Grozījumi Nr. 85, 86, 87 un 88

Regulas priekšlikums

46. pants

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt
  vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam
  un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz IV nodaļu. Tādēļ tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot atbilstīgi
  vismaz trīs iepriekš noteiktām ikgadējām pakāpēm
  un objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

| 1. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz IV nodaļu. Tādēļ tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz IV nodaļu. Tādēļ tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

Nevienā no minētajām ikgadējām pakāpēm tiesību
  uz maksājumu vērtības samazinājums nav lielāks par 50 % no starpības starp to sākotnējo vērtību un vērtību,
  ko piemēro, īstenojot galīgo ikgadējo pakāpi
  .

Tiesību
  uz maksājumu vērtības samazinājums nav lielāks par 50 % no starpības starp to sākotnējo vērtību un
  galīgo
  vērtību.

Dalībvalstis var nolemt
  piemērot iepriekšējās daļas noteikumus
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai
  un/vai
  reģionālās lauksaimniecības potenciālam.

| 2. | Dalībvalstis var nolemt
  pārskatīt tiesības uz maksājumu
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai, reģionālās lauksaimniecības potenciālam
  un/vai attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašām strukturālām nepilnībām
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var nolemt
  pārskatīt tiesības uz maksājumu
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai, reģionālās lauksaimniecības potenciālam
  un/vai attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašām strukturālām nepilnībām
  .

Apgabalos, kur spēkā ir kolektīvās lietošanas tiesības vai citi līgumi par zemes kolektīvu apsaimniekošanu, tiesībām uz maksājumu var noteikt citu vērtību atkarībā no saimniecības platības, ja vien ir ievērotas prasības par maksimāli pieļaujamo kaitējumu videi.

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

47. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalsts, kas ieviesusi vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 1. līdz 4. nodaļu, vēlākais līdz
  2009. gada
  1. augustam var nolemt piemērot vienotā maksājuma shēmu no
  2010. gada
  reģionālā mērogā saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts, kas ieviesusi vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 1. līdz 4. nodaļu, vēlākais līdz
  2009. gada
  1. augustam var nolemt piemērot vienotā maksājuma shēmu no
  2010. gada
  reģionālā mērogā saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem.

| 1. | Dalībvalsts, kas ieviesusi vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 1. līdz 4. nodaļu, vēlākais
  ik gadu
  līdz 1. augustam var nolemt piemērot vienotā maksājuma shēmu no
  nākamā
  gada reģionālā mērogā saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts, kas ieviesusi vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 1. līdz 4. nodaļu, vēlākais
  ik gadu
  līdz 1. augustam var nolemt piemērot vienotā maksājuma shēmu no
  nākamā
  gada reģionālā mērogā saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem.

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

47. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Dalībvalstis izraugās reģionus saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai
  un/vai
  reģionālās lauksamniecības potenciālam. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis izraugās reģionus saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai
  un/vai
  reģionālās lauksamniecības potenciālam.

| 2. | Dalībvalstis izraugās reģionus saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai, reģionālās lauksamniecības potenciālam
  un/vai attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašām strukturālām nepilnībām
  . |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis izraugās reģionus saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai, reģionālās lauksamniecības potenciālam
  un/vai attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašām strukturālām nepilnībām
  .

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

48. pants — 1. punkts

| 1. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt sadalīt ne vairāk kā 50 % no reģionālā maksimālā apjoma, kas noteikts ar 47. pantu, starp visiem lauksaimniekiem, kuru saimniecības atrodas attiecīgajā reģionā, tostarp tiem, kuriem nepieder tiesības uz maksājumu. |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt sadalīt ne vairāk kā 50 % no reģionālā maksimālā apjoma, kas noteikts ar 47. pantu, starp visiem lauksaimniekiem, kuru saimniecības atrodas attiecīgajā reģionā, tostarp tiem, kuriem nepieder tiesības uz maksājumu.

| 1. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt sadalīt ne vairāk kā 50 % no reģionālā maksimālā apjoma, kas noteikts ar 47. pantu, starp visiem lauksaimniekiem, kuru saimniecības atrodas attiecīgajā reģionā, tostarp tiem, kuriem nepieder tiesības uz maksājumu.
  Izmantojamās platības ir tās, ko lauksaimnieks deklarējis līdz 2008. gada 15. maijam
  . |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt sadalīt ne vairāk kā 50 % no reģionālā maksimālā apjoma, kas noteikts ar 47. pantu, starp visiem lauksaimniekiem, kuru saimniecības atrodas attiecīgajā reģionā, tostarp tiem, kuriem nepieder tiesības uz maksājumu.
  Izmantojamās platības ir tās, ko lauksaimnieks deklarējis līdz 2008. gada 15. maijam
  .

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

48. pants — 2. punkts — 1.a daļa (jauna)

Taču dalībvalstis var noteikt citus precīzi definētus kritērijus, piemēram, ražotāja kvalitāte vai nodarbinātība lauksaimniecības nozarē un/vai laukos, lai nodrošinātu teritoriālo kohēziju, daudzveidību un dinamismu lauku rajonos, kā arī to tradicionālo ražošanas veidu saglabāšanu, kuri nav saistīti ar zemi.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

49. pants — 1. punkts

| 1. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras piemēro šīs regulas 48. pantu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2011. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz V nodaļas 1. iedaļu. Tādēļ šādas tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot saskaņā ar
  vismaz divām iepriekš noteiktām ikgadējām pakāpēm un
  objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. 2. |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras piemēro šīs regulas 48. pantu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2011. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz V nodaļas 1. iedaļu. Tādēļ šādas tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot saskaņā ar
  vismaz divām iepriekš noteiktām ikgadējām pakāpēm un
  objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. 2.

| 1. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras piemēro šīs regulas 48. pantu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2011. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz V nodaļas 1. iedaļu. Tādēļ šādas tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras piemēro šīs regulas 48. pantu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2011. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas I līdz V nodaļas 1. iedaļu. Tādēļ šādas tiesības uz maksājumu var pakāpeniski pielāgot saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

49. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras ieviesušas vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 5. nodaļas 1. iedaļu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu, šādās tiesībās uz maksājumu nosakot veikt pakāpeniskas izmaiņas saskaņā ar
  vismaz trim iepriekš noteiktām ikgadējām pakāpēm un
  objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras ieviesušas vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 5. nodaļas 1. iedaļu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un, rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu, šādās tiesībās uz maksājumu nosakot veikt pakāpeniskas izmaiņas saskaņā ar
  vismaz trim iepriekš noteiktām ikgadējām pakāpēm un
  objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

| 2. | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras ieviesušas vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 5. nodaļas 1. iedaļu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu, šādās tiesībās uz maksājumu nosakot veikt pakāpeniskas izmaiņas saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis, kuras ieviesušas vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 5. nodaļas 1. iedaļu, vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam un rīkojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārīgiem principiem, var nolemt no 2010. gada pāriet uz tādu tiesību uz maksājumu vērtības tuvināšanu, kuras izveidotas saskaņā ar šo iedaļu, šādās tiesībās uz maksājumu nosakot veikt pakāpeniskas izmaiņas saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

49. pants — 3. punkts

| 3. | Nevienā no
  1. un 2. punktā
  minētajām ikgadējām pakāpēm
  jebkuru tiesību uz maksājumu vērtības samazinājums nav lielāks par 50 % no starpības starp to sākotnējo vērtību un vērtību,
  ko piemēro, īstenojot galīgo ikgadējo pakāpi
  . |
| --- | --- |

3.

Nevienā no
  1. un 2. punktā
  minētajām ikgadējām pakāpēm
  jebkuru tiesību uz maksājumu vērtības samazinājums nav lielāks par 50 % no starpības starp to sākotnējo vērtību un vērtību,
  ko piemēro, īstenojot galīgo ikgadējo pakāpi
  .

| 3. | Šā panta
  1. un 2. punktā
  noteiktais
  jebkuru tiesību uz maksājumu vērtības samazinājums nav lielāks par 50 % no starpības starp to sākotnējo vērtību un
  galīgo
  vērtību. |
| --- | --- |

3.

Šā panta
  1. un 2. punktā
  noteiktais
  jebkuru tiesību uz maksājumu vērtības samazinājums nav lielāks par 50 % no starpības starp to sākotnējo vērtību un
  galīgo
  vērtību.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

49. pants — 4. punkts

| 4. | Dalībvalstis var nolemt
  piemērot 1., 2. un 3. punktu
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai un/vai administratīvajai struktūrai
  un/vai
  reģionālās lauksaimniecības potenciālam. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis var nolemt
  piemērot 1., 2. un 3. punktu
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai un/vai administratīvajai struktūrai
  un/vai
  reģionālās lauksaimniecības potenciālam.

| 4. | Dalībvalstis var nolemt
  pārskatīt tiesības uz maksājumu
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai, reģionālās lauksaimniecības potenciālam
  un/vai attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašām strukturālām nepilnībām
  . |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis var nolemt
  pārskatīt tiesības uz maksājumu
  atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī, ko nosaka saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, atbilstīgi to institucionālajai vai administratīvajai struktūrai, reģionālās lauksaimniecības potenciālam
  un/vai attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašām strukturālām nepilnībām
  .

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

53. pants — 1. punkts — 1. daļa

| 1. | Jebkura dalībvalsts, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 67. un 68. panta noteikumiem no vienotā maksājuma shēmas nepiešķir maksājumus par aitām, kazām un liellopiem,
  līdz 2009. gada 1. augustam var nolemt turpināt piemērot
  vienotā maksājuma shēmu no 2010. gada
  atbilstīgi šajā iedaļā izklāstītajiem noteikumiem un
  saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 1. punktam.
  Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka daļu no to valstij noteiktā maksimālā apjoma izmanto papildu maksājumiem lauksaimniekiem saskaņā ar šīs regulas 55. panta 1. punktu, piemērojot zemāku likmi, nekā paredzēts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 1. punktam
  . |
| --- | --- |

1.

Jebkura dalībvalsts, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 67. un 68. panta noteikumiem no vienotā maksājuma shēmas nepiešķir maksājumus par aitām, kazām un liellopiem,
  līdz 2009. gada 1. augustam var nolemt turpināt piemērot
  vienotā maksājuma shēmu no 2010. gada
  atbilstīgi šajā iedaļā izklāstītajiem noteikumiem un
  saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 1. punktam.
  Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka daļu no to valstij noteiktā maksimālā apjoma izmanto papildu maksājumiem lauksaimniekiem saskaņā ar šīs regulas 55. panta 1. punktu, piemērojot zemāku likmi, nekā paredzēts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 1. punktam
  .

| 1. | Jebkura dalībvalsts, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 67. un 68. panta noteikumiem no vienotā maksājuma shēmas nepiešķir maksājumus par aitām, kazām un liellopiem,
  piemēro
  vienotā maksājuma shēmu no 2010. gada saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

1.

Jebkura dalībvalsts, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 67. un 68. panta noteikumiem no vienotā maksājuma shēmas nepiešķir maksājumus par aitām, kazām un liellopiem,
  piemēro
  vienotā maksājuma shēmu no 2010. gada saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 1. punktam.

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

53. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Ņemot vērā katras dalībvalsts izvēli, Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo summu katram tiešajam maksājumam, kas minēts attiecīgi 54., 55.
  un 56
  . pantā. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā katras dalībvalsts izvēli, Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo summu katram tiešajam maksājumam, kas minēts attiecīgi 54., 55.
  un 56
  . pantā.

| 2. | Ņemot vērā katras dalībvalsts izvēli, Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo summu katram tiešajam maksājumam, kas minēts attiecīgi 54. 
  un
  55. pantā. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā katras dalībvalsts izvēli, Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo summu katram tiešajam maksājumam, kas minēts attiecīgi 54. 
  un
  55. pantā.

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

53. pants — 2. punkts — 2. daļa

Minētā maksimālā summa ir vienāda ar katra tiešā maksājuma daļu 41. pantā minētajā valstij noteiktajā maksimālajā apjomā, un tā tiek reizināta ar samazinājuma procentuālajām daļām, ko dalībvalstis piemēro saskaņā ar 54., 55.
  un 56. pantu
  .

Minētā maksimālā summa ir vienāda ar katra tiešā maksājuma daļu 41. pantā minētajā valstij noteiktajā maksimālajā apjomā, un tā tiek reizināta ar samazinājuma procentuālajām daļām, ko dalībvalstis piemēro saskaņā ar 54.
  un
  55. pantu.

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

55. pants — 1. punkts — 1. daļa

| 1. | Dalībvalstis, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68. panta
  2. punkta a) apakšpunkta i) daļu
  saglabāja visu vai daļu no šajā regulā 41. pantā valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VI pielikumā minētajai piemaksai par zīdītājgovīm, katru gadu veic papildu maksājumus lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68. panta
  2. punkta a) apakšpunkta i) daļu
  saglabāja visu vai daļu no šajā regulā 41. pantā valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VI pielikumā minētajai piemaksai par zīdītājgovīm, katru gadu veic papildu maksājumus lauksaimniekiem.

| 1. | Dalībvalstis, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68. pantu saglabāja visu vai daļu no šajā regulā 41. pantā valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VI pielikumā minētajai piemaksai par zīdītājgovīm
  vai īpašajai piemaksai
  , katru gadu veic papildu maksājumus lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68. pantu saglabāja visu vai daļu no šajā regulā 41. pantā valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VI pielikumā minētajai piemaksai par zīdītājgovīm
  vai īpašajai piemaksai
  , katru gadu veic papildu maksājumus lauksaimniekiem.

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

56. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Jebkuru lēmumu, ko dalībvalsts pieņēmusi saistībā ar regulas 53. līdz 56. pantu pieņem pēc saskaņošanas ar organizācijām, kas pārstāv reģionālās iestādes, un pamatojoties uz pētījumu, kāda ietekme šim lēmumam varētu būt reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

59. pants — 3. punkts

| 3. | Pirmajā gadā, kad piemēro vienotā maksājuma shēmu, jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem konkrētās nozarēs, kuri atrodas īpašā situācijā sakarā ar pāreju uz vienotā maksājuma shēmu. |
| --- | --- |

3.

Pirmajā gadā, kad piemēro vienotā maksājuma shēmu, jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem konkrētās nozarēs, kuri atrodas īpašā situācijā sakarā ar pāreju uz vienotā maksājuma shēmu.

| 3. | Pirmajā gadā, kad piemēro vienotā maksājuma shēmu, jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem konkrētās nozarēs, kuri atrodas īpašā situācijā sakarā ar pāreju uz vienotā maksājuma shēmu.
  Dalībvalstis var dot priekšroku jo īpaši nozares jaunpienācējiem, jaunajiem lauksaimniekiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritārajiem lauksaimniekiem
  . |
| --- | --- |

3.

Pirmajā gadā, kad piemēro vienotā maksājuma shēmu, jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem konkrētās nozarēs, kuri atrodas īpašā situācijā sakarā ar pāreju uz vienotā maksājuma shēmu.
  Dalībvalstis var dot priekšroku jo īpaši nozares jaunpienācējiem, jaunajiem lauksaimniekiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritārajiem lauksaimniekiem
  .

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

59. pants — 5. punkts

| 5. | Jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu, lai novērstu zemes pamešanu un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos. |
| --- | --- |

5.

Jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu, lai novērstu zemes pamešanu un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos.

| 5. | Jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu, lai novērstu zemes pamešanu un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos.
  Dalībvalstis var dot priekšroku jo īpaši nozares jaunpienācējiem, jaunajiem lauksaimniekiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritārajiem lauksaimniekiem
  . |
| --- | --- |

5.

Jaunās dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvairītos no tirgus un konkurences traucējumiem, tiesības uz maksājumu piešķirtu tiem lauksaimniekiem, kuri īsteno pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar vienu vai citu valsts intervences veidu, lai novērstu zemes pamešanu un/vai kompensētu īpašus šķēršļus lauksaimniekiem šādos apgabalos.
  Dalībvalstis var dot priekšroku jo īpaši nozares jaunpienācējiem, jaunajiem lauksaimniekiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritārajiem lauksaimniekiem
  .

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

63. pants — 3. punkts

| 3. | Izņemot force majeure gadījumus vai ārkārtas apstākļus, kas minēti 36. panta 1. punktā, lauksaimnieks var nodot savas tiesības uz maksājumu bez zemes tikai pēc tam, kad tas 35. panta nozīmē ir izmantojis vismaz
  80
   % no savām tiesībām uz maksājumu vismaz viena kalendārā gada laikā, vai pēc tam, kad tas ir brīvprātīgi atdevis valsts rezervei visas tiesības uz maksājumu, kuras tas nav izmantojis vienotās maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā. |
| --- | --- |

3.

Izņemot force majeure gadījumus vai ārkārtas apstākļus, kas minēti 36. panta 1. punktā, lauksaimnieks var nodot savas tiesības uz maksājumu bez zemes tikai pēc tam, kad tas 35. panta nozīmē ir izmantojis vismaz
  80
   % no savām tiesībām uz maksājumu vismaz viena kalendārā gada laikā, vai pēc tam, kad tas ir brīvprātīgi atdevis valsts rezervei visas tiesības uz maksājumu, kuras tas nav izmantojis vienotās maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā.

| 3. | Izņemot force majeure gadījumus vai ārkārtas apstākļus, kas minēti 36. panta 1. punktā, lauksaimnieks var nodot savas tiesības uz maksājumu bez zemes tikai pēc tam, kad tas 35. panta nozīmē ir izmantojis vismaz
  70
   % no savām tiesībām uz maksājumu vismaz viena kalendārā gada laikā, vai pēc tam, kad tas ir brīvprātīgi atdevis valsts rezervei visas tiesības uz maksājumu, kuras tas nav izmantojis vienotās maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā. |
| --- | --- |

3.

Izņemot force majeure gadījumus vai ārkārtas apstākļus, kas minēti 36. panta 1. punktā, lauksaimnieks var nodot savas tiesības uz maksājumu bez zemes tikai pēc tam, kad tas 35. panta nozīmē ir izmantojis vismaz
  70
   % no savām tiesībām uz maksājumu vismaz viena kalendārā gada laikā, vai pēc tam, kad tas ir brīvprātīgi atdevis valsts rezervei visas tiesības uz maksājumu, kuras tas nav izmantojis vienotās maksājumu shēmas pirmajā piemērošanas gadā.

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

64. panta – 1. daļa (jauna)

Dalībvalstis, kuras to nolemj, sākot ar 2010. gadu varēs tādējādi atsaistīt specifiskos atbalstus, kas paredzēti rīsu, proteīnaugu, kaltētas rupjās lopbarības un riekstu ražotājiem.

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

64. pants

Dalībvalstis no 2010. gada saskaņā ar šajā nodaļā paredzētajiem noteikumiem vienotajā maksājumu shēmā
  iekļauj
  atbalstu, kas ietverts saistītā atbalsta shēmās, kuras minētas X pielikuma I, II un III punktā.

Dalībvalstis no 2010. gada saskaņā ar šajā nodaļā paredzētajiem noteikumiem vienotajā maksājumu shēmā
  var iekļaut
  atbalstu, kas ietverts saistītā atbalsta shēmās, kuras minētas X pielikuma I, II un III punktā.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

65. pants — 1. punkts

| 1. | Summas, kas minētas XI pielikumā un kuras bija pieejamas saistītajam atbalstam, kas ietverts X pielikuma I punktā minētajās shēmās, dalībvalstis sadala starp lauksaimniekiem attiecīgajās nozarēs saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ņemot vērā jo īpaši atbalstu, ko minētie lauksaimnieki saņēma tiešā vai netiešā veidā atbilstīgi attiecīgajām atbalsta shēmām vienā vai vairākos gados laikposmā no 2005. 
  līdz 2008. gadam
  . |
| --- | --- |

1.

Summas, kas minētas XI pielikumā un kuras bija pieejamas saistītajam atbalstam, kas ietverts X pielikuma I punktā minētajās shēmās, dalībvalstis sadala starp lauksaimniekiem attiecīgajās nozarēs saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ņemot vērā jo īpaši atbalstu, ko minētie lauksaimnieki saņēma tiešā vai netiešā veidā atbilstīgi attiecīgajām atbalsta shēmām vienā vai vairākos gados laikposmā no 2005. 
  līdz 2008. gadam
  .

| 1. | Summas, kas minētas XI pielikumā un kuras bija pieejamas saistītajam atbalstam, kas ietverts X pielikuma I punktā minētajās shēmās, dalībvalstis
  galvenokārt
  sadala starp lauksaimniekiem attiecīgajās nozarēs saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ņemot vērā jo īpaši atbalstu, ko minētie lauksaimnieki saņēma tiešā vai netiešā veidā atbilstīgi attiecīgajām atbalsta shēmām
  vai ražošanas kvotām
  vienā vai vairākos gados laikposmā no 2005.
  līdz 2011. gadam
  . |
| --- | --- |

1.

Summas, kas minētas XI pielikumā un kuras bija pieejamas saistītajam atbalstam, kas ietverts X pielikuma I punktā minētajās shēmās, dalībvalstis
  galvenokārt
  sadala starp lauksaimniekiem attiecīgajās nozarēs saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ņemot vērā jo īpaši atbalstu, ko minētie lauksaimnieki saņēma tiešā vai netiešā veidā atbilstīgi attiecīgajām atbalsta shēmām
  vai ražošanas kvotām
  vienā vai vairākos gados laikposmā no 2005.
  līdz 2011. gadam
  .

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

65. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Pamatotos gadījumos atbilstīgi objektīviem kritērijiem dalībvalstis var pilnībā vai daļēji sadalīt 1. punktā minētās summas starp visiem lauksaimniekiem, kuru saimniecības atrodas attiecīgajā reģionā. |
| --- | --- |

1.a

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

65. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Dalībvalstis
  palielina
  to tiesību uz maksājumu vērtību, kas pieder attiecīgajiem lauksaimniekiem, pamatojoties uz summām, kas radušās no 1. punkta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis
  palielina
  to tiesību uz maksājumu vērtību, kas pieder attiecīgajiem lauksaimniekiem, pamatojoties uz summām, kas radušās no 1. punkta noteikumu piemērošanas.

| 2. | Dalībvalstis
  var palielināt
  to tiesību uz maksājumu vērtību, kas pieder attiecīgajiem lauksaimniekiem, pamatojoties uz summām, kas radušās no 1. punkta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis
  var palielināt
  to tiesību uz maksājumu vērtību, kas pieder attiecīgajiem lauksaimniekiem, pamatojoties uz summām, kas radušās no 1. punkta noteikumu piemērošanas.

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

66. pants — 1. daļa

Summas, kas bija pieejamas saistītajam atbalstam saskaņā ar X pielikuma II punktā minētajām shēmām, dalībvalstis sadala starp lauksaimniekiem attiecīgajās nozarēs proporcionāli atbalstam, ko šie lauksaimnieki saņēma saskaņā ar attiecīgajām atbalsta shēmām laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam. Tomēr dalībvalstis var izvēlēties nesenāku atsauces laikposmu saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem mērķiem.

Summas, kas bija pieejamas saistītajam atbalstam saskaņā ar X pielikuma II punktā minētajām shēmām, dalībvalstis
  galvenokārt
  sadala starp lauksaimniekiem attiecīgajās nozarēs proporcionāli atbalstam, ko šie lauksaimnieki saņēma saskaņā ar attiecīgajām atbalsta shēmām laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam. Tomēr dalībvalstis var izvēlēties nesenāku atsauces laikposmu saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem mērķiem.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

5. nodaļa — virsraksts

ĪPAŠAIS ATBALSTS

ĪPAŠĀ ATBALSTA MAKSĀJUMI

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

68. pants — virsraksts

Vispārīgie noteikumi

Papildmaksājumi

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

68. panta –1. punkts (jauns)

| – 1. | Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim un pēc tam laikposmā no 2011. gada 1. oktobra vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim var lemt par to, ka no 2010. gada un/vai no 2012. gada lauksaimnieku atbalstam izmantot 15 % no valstī noteiktā maksimālā daudzuma. |
| --- | --- |

– 1.

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — ievaddaļa

| 1. | Dalībvalstis
  vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam
  var pieņemt lēmumu
  no 2010. gada
  izmantot līdz 10 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 41. pantā, lai piešķirtu lauksaimniekiem atbalstu |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis
  vēlākais līdz 2009. gada 1. augustam
  var pieņemt lēmumu
  no 2010. gada
  izmantot līdz 10 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 41. pantā, lai piešķirtu lauksaimniekiem atbalstu

| 1. | Atbilstīgi – 1. punktam dalībvalstis
  var pieņemt lēmumu izmantot līdz 10 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 41. pantā, lai piešķirtu lauksaimniekiem
  vai organizācijām vai ražotāju grupām integrētu
  atbalstu,
  lai veicinātu ilgtspējīgus ražošanas veidus
  : |
| --- | --- |

1.

Atbilstīgi – 1. punktam dalībvalstis
  var pieņemt lēmumu izmantot līdz 10 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 41. pantā, lai piešķirtu lauksaimniekiem
  vai organizācijām vai ražotāju grupām integrētu
  atbalstu,
  lai veicinātu ilgtspējīgus ražošanas veidus
  :

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — i) daļa

| i) | īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai uzlabošanai, |
| --- | --- |

i)

īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai uzlabošanai,

| i) | īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai uzlabošanai,
  klimatam, bioloģiskajai daudzveidībai un ūdens kvalitātei, jo īpaši bioloģiskajai lauksaimniecībai un ganību kultivēšanai
  , |
| --- | --- |

i)

īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai uzlabošanai,
  klimatam, bioloģiskajai daudzveidībai un ūdens kvalitātei, jo īpaši bioloģiskajai lauksaimniecībai un ganību kultivēšanai
  ,

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — iii) daļa

| iii) | lauksaimniecības produktu tirdzniecības uzlabošanu; |
| --- | --- |

iii)

lauksaimniecības produktu tirdzniecības uzlabošanu;

| iii) | lauksaimniecības produktu tirdzniecības,
  īpaši reģionālās tirdzniecības, un to konkurētspējas
  uzlabošanu; |
| --- | --- |

iii)

lauksaimniecības produktu tirdzniecības,
  īpaši reģionālās tirdzniecības, un to konkurētspējas
  uzlabošanu;

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | lai palīdzētu risināt īpašas grūtības, kas skar lauksaimniekus piena,
  liellopu, aitas un kazas gaļas
  un rīsa nozarē ekonomiski vājos vai ekoloģiski jutīgos apgabalos; |
| --- | --- |

(b)

lai palīdzētu risināt īpašas grūtības, kas skar lauksaimniekus piena,
  liellopu, aitas un kazas gaļas
  un rīsa nozarē ekonomiski vājos vai ekoloģiski jutīgos apgabalos;

| (b) | lai palīdzētu risināt īpašas grūtības, kas skar lauksaimniekus piena un rīsa nozarē ekonomiski vājos vai ekoloģiski jutīgos apgabalos,
  kā arī liellopu, aitas un kazas gaļas ražotājus
  ; |
| --- | --- |

(b)

lai palīdzētu risināt īpašas grūtības, kas skar lauksaimniekus piena un rīsa nozarē ekonomiski vājos vai ekoloģiski jutīgos apgabalos,
  kā arī liellopu, aitas un kazas gaļas ražotājus
  ;

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | apgabalos, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas, lai novērstu zemes pamešanu un/vai, lai risinātu īpašās šo apgabalu lauksaimnieku problēmas, |
| --- | --- |

(c)

apgabalos, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas, lai novērstu zemes pamešanu un/vai, lai risinātu īpašās šo apgabalu lauksaimnieku problēmas,

| (c) | apgabalos, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas, lai novērstu zemes pamešanu un/vai, lai risinātu īpašās šo apgabalu lauksaimnieku problēmas,
  priekšroku dod jo īpaši jaunpienācējiem, jaunajiem lauksaimniekiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritāriem lauksaimniekiem, piemēram, ražotājiem, kas ir ražotāju organizācijas vai lauksaimnieku kooperatīva locekļi
  ; |
| --- | --- |

(c)

apgabalos, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas, lai novērstu zemes pamešanu un/vai, lai risinātu īpašās šo apgabalu lauksaimnieku problēmas,
  priekšroku dod jo īpaši jaunpienācējiem, jaunajiem lauksaimniekiem, ģimenes saimniecībām vai citiem prioritāriem lauksaimniekiem, piemēram, ražotājiem, kas ir ražotāju organizācijas vai lauksaimnieku kooperatīva locekļi
  ;

Grozījumi Nr. 120 un 191

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | ieguldot ražas apdrošināšanas prēmijās saskaņā ar 69. pantā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(d)

svītrots

Grozījumi Nr. 121 un 191

Regulas priekšlikums

68. pants — 1. punkts — e) apakšpunkts

| (e) | kopfondos dzīvnieku un augu slimībām saskaņā ar 70. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(e)

svītrots

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

68. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Atbilstīgi – 1. punktam dalībvalstis var pieņemt lēmumu nākamajā kalendārajā gadā izmantot līdz 5 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 41. pantā, lai piešķirtu lauksaimniekiem vai organizācijām vai ražotāju grupām šādu atbalstu: |
| --- | --- |

1.a

| a) | ieguldot apdrošināšanas prēmijās atbilstīgi 69. pantā minētajiem noteikumiem, vai; |
| --- | --- |

a)

| b) | ieguldot kopfondos atbilstīgi 70. pantā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

68. pants — 3. punkts

| 3. | Atbalstu par 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem var piešķirt tikai: |
| --- | --- |

3.

Atbalstu par 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem var piešķirt tikai:

| 3. | Atbalstu par 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem var piešķirt tikai tādā apjomā, kas vajadzīgs pašreizējā
  nodarbinātības un

  ražošanas līmeņa uzturēšanai. |
| --- | --- |

3.

Atbalstu par 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem var piešķirt tikai tādā apjomā, kas vajadzīgs pašreizējā
  nodarbinātības un

  ražošanas līmeņa uzturēšanai.

| a) | ja pilnībā īstenota vienotā maksājuma shēmu attiecīgajā nozarē saskaņā ar 54., 55. un 71. pantu, |
| --- | --- |

a)

| b) | apjomā, kas vajadzīgs, lai stimulētu ražošanas pašreizējā līmeņa saglabāšanu. |
| --- | --- |

b)

apjomā, kas vajadzīgs, lai stimulētu ražošanas pašreizējā līmeņa saglabāšanu.

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

68. pants — 4. punkts

| 4. | Atbalsts saistībā ar 1. punkta a), b)
  un e
  ) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepārsniedz
  2,5 % no 41. pantā minētā valstij noteiktā maksimālā apjoma
  ;
  dalībvalstis
  var noteikt katram pasākumam mazāku apjomu. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts saistībā ar 1. punkta a), b)
  un e
  ) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepārsniedz
  2,5 % no 41. pantā minētā valstij noteiktā maksimālā apjoma
  ;
  dalībvalstis
  var noteikt katram pasākumam mazāku apjomu.

| 4. | Atbalsts saistībā ar 1. punkta a)
  un
  b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepārsniedz
  procentu daļu atbilstīgi Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumam 94/800/EK par to, kā Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz tās kompetencē esošām jomām slēdz daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtas (1986—1994) nolīgumus (3). Dalībvalstis
  var noteikt katram pasākumam mazāku apjomu. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts saistībā ar 1. punkta a)
  un
  b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepārsniedz
  procentu daļu atbilstīgi Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumam 94/800/EK par to, kā Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz tās kompetencē esošām jomām slēdz daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtas (1986—1994) nolīgumus (3). Dalībvalstis
  var noteikt katram pasākumam mazāku apjomu.

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

68. pants — 5. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | 1. punkta a)
  un d
  ) apakšpunktā, tiek sniegts gada papildu maksājumu veidā, |
| --- | --- |

(a)

1. punkta a)
  un d
  ) apakšpunktā, tiek sniegts gada papildu maksājumu veidā,

| (a) | 1. punkta a) apakšpunktā
  un 1.a punkta a) apakšpunktā
  tiek sniegts gada papildu maksājumu veidā, |
| --- | --- |

(a)

1. punkta a) apakšpunktā
  un 1.a punkta a) apakšpunktā
  tiek sniegts gada papildu maksājumu veidā,

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

68. pants — 5. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | 1. punkta e
  ) apakšpunktā tiek sniegts kompensācijas maksājumu veidā, kā precizēts 70. pantā. |
| --- | --- |

(d)

1. punkta e
  ) apakšpunktā tiek sniegts kompensācijas maksājumu veidā, kā precizēts 70. pantā.

| (d) | 1.a punkta b
  ) apakšpunktā tiek sniegts kompensācijas maksājumu veidā, kā precizēts 70. pantā. |
| --- | --- |

(d)

1.a punkta b
  ) apakšpunktā tiek sniegts kompensācijas maksājumu veidā, kā precizēts 70. pantā.

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

68. pants — 6. punkts

| 6. | To tiesību uz maksājumu nodošanu, kam ir palielināta vienības vērtība un 5. punkta c) apakšpunktā minētās tiesības uz papildu maksājumu, var atļaut tikai tad, ja kopā ar nodotajām tiesībām nodod līdzvērtīgu hektāru skaitu. |
| --- | --- |

6.

svītrots

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

68. pants — 7. punkts

| 7. | Atbalstam par 1. punktā minētajiem pasākumiem jābūt saskanīgam
  ar citiem Kopienas pasākumiem un politikas jomām. |
| --- | --- |

7.

Atbalstam par 1. punktā minētajiem pasākumiem jābūt saskanīgam
  ar citiem Kopienas pasākumiem un politikas jomām.

| 7. | Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā noteikto kārtību paredz nosacījumus šajā iedaļā minētā atbalsta piešķiršanai, jo īpaši, lai nodrošinātu saskanību
  ar citiem Kopienas pasākumiem un politikas jomām
  un lai nepieļautu atbalsta uzkrāšanos
  . |
| --- | --- |

7.

Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā noteikto kārtību paredz nosacījumus šajā iedaļā minētā atbalsta piešķiršanai, jo īpaši, lai nodrošinātu saskanību
  ar citiem Kopienas pasākumiem un politikas jomām
  un lai nepieļautu atbalsta uzkrāšanos
  .

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

68. pants — 7.a punkts (jauns)

| 7. | a Dalībvalstis katru gadu informē Komisiju par paredzētajiem pasākumiem un publisko līdzekļu sadalījuma noteikumus un kritērijus, kā arī saņēmējus un tiem piešķirto līdzekļu apjomu. |
| --- | --- |

7.

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

68. pants — 8. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | 1. punkta a), b), c)
  un d
  ) apakšpunktā, veicot lineāru lauksaimniekiem piešķirto tiesību samazinājumu un/vai veicot samazinājumu valsts rezervē, |
| --- | --- |

(a)

1. punkta a), b), c)
  un d
  ) apakšpunktā, veicot lineāru lauksaimniekiem piešķirto tiesību samazinājumu un/vai veicot samazinājumu valsts rezervē,

| (a) | 1. punkta a), b), c) apakšpunktā
  un 1.a punkta a) apakšpunktā
  , veicot lineāru lauksaimniekiem piešķirto tiesību samazinājumu un/vai veicot samazinājumu valsts rezervē, |
| --- | --- |

(a)

1. punkta a), b), c) apakšpunktā
  un 1.a punkta a) apakšpunktā
  , veicot lineāru lauksaimniekiem piešķirto tiesību samazinājumu un/vai veicot samazinājumu valsts rezervē,

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

68. pants — 8. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | 1. punkta e
  ) apakšpunktā, vajadzības gadījumā veicot viena vai vairāku attiecīgo maksājumu saņēmējiem izmaksājamu maksājumu lineāru samazinājumu saskaņā ar šo sadaļu
  un 1. un 3. punktā noteiktajā apjomā
  . |
| --- | --- |

(b)

1. punkta e
  ) apakšpunktā, vajadzības gadījumā veicot viena vai vairāku attiecīgo maksājumu saņēmējiem izmaksājamu maksājumu lineāru samazinājumu saskaņā ar šo sadaļu
  un 1. un 3. punktā noteiktajā apjomā
  .

| (b) | 1.a punkta b
  ) apakšpunktā, pēc vajadzības veicot viena vai vairāku attiecīgajiem saņēmējiem izmaksājamu summu lineāru samazināšanu saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

(b)

1.a punkta b
  ) apakšpunktā, pēc vajadzības veicot viena vai vairāku attiecīgajiem saņēmējiem izmaksājamu summu lineāru samazināšanu saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

68. pants — 9. punkts

| 9. | Komisija saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto procedūru paredz nosacījumus šajā iedaļā minētā atbalsta piešķiršanai jo īpaši, lai nodrošinātu saskanību ar citiem Kopienas pasākumiem un politikas jomām un novērstu atbalsta uzkrāšanos. |
| --- | --- |

9.

svītrots

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

69. pants — virsraksts

Ražas apdrošināšana

Apdrošināšana

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

69. pants — 1. punkts — 1. daļa

| 1. | Dalībvalstis var veikt finansiālus ieguldījumus iemaksās par
  ražas
  apdrošināšanu
  pret zaudējumiem
  , ko radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis var veikt finansiālus ieguldījumus iemaksās par
  ražas
  apdrošināšanu
  pret zaudējumiem
  , ko radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi.

| 1. | Dalībvalstis var veikt finansiālus ieguldījumus iemaksās par apdrošināšanu,
  ja veikti attiecīgi profilaktiski pasākumi zināma riska novēršanai, lai kompensētu
  : |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis var veikt finansiālus ieguldījumus iemaksās par apdrošināšanu,
  ja veikti attiecīgi profilaktiski pasākumi zināma riska novēršanai, lai kompensētu
  :

| a) | zaudējumus
  , ko radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi,
  kas pielīdzināmi dabas katastrofām
  ; |
| --- | --- |

a)

zaudējumus
  , ko radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi,
  kas pielīdzināmi dabas katastrofām
  ;

| b) | citus zaudējumus, ko radījuši klimatiskie apstākļi; |
| --- | --- |

b)

| c) | ekonomiskos zaudējumus, ko radījušas dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzijas. |
| --- | --- |

c)

Katra dalībvalsts vai reģions veic īpašus pētījumus, lai iegūtu salīdzināmus statistikas/aktuārus datus.

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

69. pants — 1. punkts — 2.a daļa (jauna)

Šā panta nolūkā “ekonomiskie zaudējumi” nozīmē jebkuras papildu izmaksas, kas radušās lauksaimniekam, veicot ārkārtas pasākumus, lai samazinātu attiecīgā tirgus apgādi, vai jebkurus būtiskus produkcijas zaudējumus. Izmaksas, par kurām var piešķirt kompensāciju saskaņā ar citiem Kopienas noteikumiem, un izmaksas, ko radījusi citu veselības, veterināro vai augu aizsardzības pasākumu izmantošana, neuzskata par ekonomiskajiem zaudējumiem.

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

69. pants — 2. un 3. punkts

| 2. | Katram lauksaimniekam piešķirtais
  finansiālais ieguldījums ir noteikts 60 % apmērā no apdrošināšanas prēmijas. Dalībvalstis var nolemt palielināt finansiālo ieguldījumu līdz 70 %, ņemot vērā klimatiskos apstākļus vai stāvokli attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

2.

Katram lauksaimniekam piešķirtais
  finansiālais ieguldījums ir noteikts 60 % apmērā no apdrošināšanas prēmijas. Dalībvalstis var nolemt palielināt finansiālo ieguldījumu līdz 70 %, ņemot vērā klimatiskos apstākļus vai stāvokli attiecīgajā nozarē.

| 2. | Finansiālais ieguldījums ir noteikts 60 % apmērā no apdrošināšanas prēmijas,
  kas iemaksājams individuāli vai, ja nepieciešams, kolektīvi, ja apdrošināšanas līgums ir noslēgts ar ražotāju organizāciju
  . Dalībvalstis var nolemt palielināt finansiālo ieguldījumu līdz 70 %,
  ņemot vērā
  klimatiskos
  apstākļus
  vai stāvokli attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

2.

Finansiālais ieguldījums ir noteikts 60 % apmērā no apdrošināšanas prēmijas,
  kas iemaksājams individuāli vai, ja nepieciešams, kolektīvi, ja apdrošināšanas līgums ir noslēgts ar ražotāju organizāciju
  . Dalībvalstis var nolemt palielināt finansiālo ieguldījumu līdz 70 %,
  ņemot vērā
  klimatiskos
  apstākļus
  vai stāvokli attiecīgajā nozarē.

Dalībvalstis var noteikt tās prēmijas lielumu, par kuru ir tiesības saņemt piemaksu, nosakot attiecīgu maksimālo apjomu.

Dalībvalstis var noteikt tās prēmijas lielumu, par kuru ir tiesības saņemt piemaksu, nosakot attiecīgu maksimālo apjomu.

| 3. | Izmaksu segums par ražas apdrošināšanu ir pieejams tikai tad, ja nelabvēlīgus klimatiskos apstākļus oficiāli atzinusi attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

69. pants — 5. punkts

| 5. | Visas finanšu iemaksas tieši iemaksā attiecīgajam lauksaimniekam. |
| --- | --- |

5.

Visas finanšu iemaksas tieši iemaksā attiecīgajam lauksaimniekam.

| 5. | Visas finanšu iemaksas tieši iemaksā attiecīgajam lauksaimniekam
  vai, ja nepieciešams, ražotāju organizācijām, kas noslēgušas līgumu, pamatojoties uz to locekļu skaitu
  . |
| --- | --- |

5.

Visas finanšu iemaksas tieši iemaksā attiecīgajam lauksaimniekam
  vai, ja nepieciešams, ražotāju organizācijām, kas noslēgušas līgumu, pamatojoties uz to locekļu skaitu
  .

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

69. pants — 6. punkts — 1. daļa

| 6. | Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē no 68. panta
  1. punktā
  minētajiem Kopienas fondiem
  40
   % apmērā no šā panta 2. punktā noteiktajām apdrošināšanas iemaksu attaisnotajām summām. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē no 68. panta
  1. punktā
  minētajiem Kopienas fondiem
  40
   % apmērā no šā panta 2. punktā noteiktajām apdrošināšanas iemaksu attaisnotajām summām.

| 6. | Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē no 68. panta
  1.a punktā
  minētajiem Kopienas fondiem
  50
   % apmērā no šā panta 2. punktā noteiktajām apdrošināšanas iemaksu attaisnotajām summām. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē no 68. panta
  1.a punktā
  minētajiem Kopienas fondiem
  50
   % apmērā no šā panta 2. punktā noteiktajām apdrošināšanas iemaksu attaisnotajām summām.

Tomēr pirmajā daļā minēto summu jaunajām dalībvalstīm palielina līdz 70 %.

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

70. pants — virsraksts

Dzīvnieku un augu slimību gadījumā paredzētie
  kopfondi

Kopfondi

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

70. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis, veicot iemaksas kopfondos, var paredzēt finansiālu kompensāciju, kas izmaksājama lauksaimniekiem par ekonomiskajiem zaudējumiem, ko radījis dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojums. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis, veicot iemaksas kopfondos, var paredzēt finansiālu kompensāciju, kas izmaksājama lauksaimniekiem par ekonomiskajiem zaudējumiem, ko radījis dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojums.

| 1. | Dalībvalstis, veicot iemaksas kopfondos, var paredzēt finansiālu kompensāciju, kas izmaksājama lauksaimniekiem par ekonomiskajiem zaudējumiem, ko
  radījusi dabas katastrofa, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai
  dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojums,
  ja veikti attiecīgi profilaktiski pasākumi. Šādus fondus var pārvaldīt ražotāju organizācijas un/vai starpnozaru organizācijas atbilstīgi Regulas (EK) 1234/2 007 122. un 123. pantā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem
  . |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis, veicot iemaksas kopfondos, var paredzēt finansiālu kompensāciju, kas izmaksājama lauksaimniekiem par ekonomiskajiem zaudējumiem, ko
  radījusi dabas katastrofa, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai
  dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojums,
  ja veikti attiecīgi profilaktiski pasākumi. Šādus fondus var pārvaldīt ražotāju organizācijas un/vai starpnozaru organizācijas atbilstīgi Regulas (EK) 1234/2 007 122. un 123. pantā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem
  .

Šāds fonds papildina lauksaimnieku sociālās apdrošināšanas shēmas dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 141 un 205

Regulas priekšlikums

70. pants — 2. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | “kopfonds” nozīmē dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem apstiprinātu sistēmu, lai iesaistītie lauksaimnieki varētu apdrošināties, piešķirot šādiem lauksaimniekiem kompensācijas maksājumus, ja tos skāruši ekonomiski zaudējumi, ko radījis dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojums; |
| --- | --- |

(a)

“kopfonds” nozīmē dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem apstiprinātu sistēmu, lai iesaistītie lauksaimnieki varētu apdrošināties, piešķirot šādiem lauksaimniekiem kompensācijas maksājumus, ja tos skāruši ekonomiski zaudējumi, ko radījis dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojums;

| (a) | “kopfonds” nozīmē dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  un Eiropas Savienības
  tiesību aktiem apstiprinātu sistēmu, lai iesaistītie lauksaimnieki varētu apdrošināties, piešķirot šādiem lauksaimniekiem kompensācijas maksājumus, ja
  viņu saimniecības
  skāruši ekonomiski zaudējumi, ko
  radījusi dabas katastrofa, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai
  dzīvnieku vai augu
  lipīgu
  slimību uzliesmojums,
  vai arī viņi varētu apdrošināties pret tiešiem zaudējumiem, ko radījis lipīgas dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums, attiecīgā gadījumā saņemot kompensācijas maksājumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

“kopfonds” nozīmē dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  un Eiropas Savienības
  tiesību aktiem apstiprinātu sistēmu, lai iesaistītie lauksaimnieki varētu apdrošināties, piešķirot šādiem lauksaimniekiem kompensācijas maksājumus, ja
  viņu saimniecības
  skāruši ekonomiski zaudējumi, ko
  radījusi dabas katastrofa, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai
  dzīvnieku vai augu
  lipīgu
  slimību uzliesmojums,
  vai arī viņi varētu apdrošināties pret tiešiem zaudējumiem, ko radījis lipīgas dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums, attiecīgā gadījumā saņemot kompensācijas maksājumus
  ;

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

70. pants — 2. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | “ekonomiskie zaudējumi” nozīmē jebkuras papildu izmaksas, kas radušās lauksaimniekam, veicot ārkārtas pasākumus, lai samazinātu attiecīgā tirgus apgādi, vai jebkurus būtiskus produkcijas zaudējumus. Izmaksas, par kurām var piešķirt kompensāciju saskaņā ar citiem Kopienas noteikumiem, un izmaksas, ko radījusi citu veterinārsanitāro, veterināro vai fitosanitāro pasākumu izmantošana, neuzskata par ekonomiskiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(b)

“ekonomiskie zaudējumi” nozīmē jebkuras papildu izmaksas, kas radušās lauksaimniekam, veicot ārkārtas pasākumus, lai samazinātu attiecīgā tirgus apgādi, vai jebkurus būtiskus produkcijas zaudējumus. Izmaksas, par kurām var piešķirt kompensāciju saskaņā ar citiem Kopienas noteikumiem, un izmaksas, ko radījusi citu veterinārsanitāro, veterināro vai fitosanitāro pasākumu izmantošana, neuzskata par ekonomiskiem zaudējumiem.

| (b) | “ekonomiskie zaudējumi” nozīmē jebkuras papildu izmaksas, kas radušās lauksaimniekam, veicot ārkārtas pasākumus, lai samazinātu attiecīgā tirgus apgādi,
  izmaksas, kas radušās, veicot ārkārtas vakcināciju
  , vai jebkurus būtiskus produkcijas zaudējumus. Izmaksas, par kurām var piešķirt kompensāciju saskaņā ar citiem Kopienas noteikumiem, un izmaksas, ko radījusi citu veterinārsanitāro, veterināro vai fitosanitāro pasākumu izmantošana, neuzskata par ekonomiskiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(b)

“ekonomiskie zaudējumi” nozīmē jebkuras papildu izmaksas, kas radušās lauksaimniekam, veicot ārkārtas pasākumus, lai samazinātu attiecīgā tirgus apgādi,
  izmaksas, kas radušās, veicot ārkārtas vakcināciju
  , vai jebkurus būtiskus produkcijas zaudējumus. Izmaksas, par kurām var piešķirt kompensāciju saskaņā ar citiem Kopienas noteikumiem, un izmaksas, ko radījusi citu veterinārsanitāro, veterināro vai fitosanitāro pasākumu izmantošana, neuzskata par ekonomiskiem zaudējumiem.

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

70. pants — 2. punkts — ba) apakšpunkts (jauns)

| (ba) | “nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi” nozīmē laika apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām, piemēram, sals, krusa, ledus, lietus, mežu ugunsgrēki vai sausums, kas vienā reizē iznīcina vairāk nekā 30 % no attiecīgā lauksaimnieka vidējās gada produkcijas iepriekšējo trīs gadu laikā vai no trīs gadu vidējās produkcijas, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu periodu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju; |
| --- | --- |

(ba)

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

70. pants — 2. punkts — bb) apakšpunkts (jauns)

| (bb) | “attiecīgi profilaktiski pasākumi” nozīmē pasākumus, kas uzlabo dzīvnieku un augu veselību. |
| --- | --- |

(bb)

Grozījums Nr. 206 un 145

Regulas priekšlikums

70. pants — 3. punkts — 1. daļa

| 3. | Kopfonds finansiālo kompensāciju izmaksā tieši iesaistītajiem lauksaimniekiem, kurus skāruši ekonomiskie zaudējumi. |
| --- | --- |

3.

Kopfonds finansiālo kompensāciju izmaksā tieši iesaistītajiem lauksaimniekiem, kurus skāruši ekonomiskie zaudējumi.

| 3. | Kopfonds finansiālo kompensāciju izmaksā tieši iesaistītajiem lauksaimniekiem, kurus skāruši ekonomiskie
  vai tiešie
  zaudējumi,
  ja veikti attiecīgi profilaktiski pasākumi
  . |
| --- | --- |

3.

Kopfonds finansiālo kompensāciju izmaksā tieši iesaistītajiem lauksaimniekiem, kurus skāruši ekonomiskie
  vai tiešie
  zaudējumi,
  ja veikti attiecīgi profilaktiski pasākumi
  .

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

70. pants — 6. punkts — 1. daļa

| 6. | Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē Kopiena no 68. panta
  1. punktā
  minētajiem fondiem
  40
   % apmērā no 4. punktā noteiktajām attaisnotajām summām. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē Kopiena no 68. panta
  1. punktā
  minētajiem fondiem
  40
   % apmērā no 4. punktā noteiktajām attaisnotajām summām.

| 6. | Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē Kopiena no 68. panta
  1.a punktā
  minētajiem fondiem
  50
   % apmērā no 4. punktā noteiktajām attaisnotajām summām. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstu izmaksas par finansējuma piešķiršanu līdzfinansē Kopiena no 68. panta
  1.a punktā
  minētajiem fondiem
  50
   % apmērā no 4. punktā noteiktajām attaisnotajām summām.

Tomēr pirmajā daļā minēto summu jaunajām dalībvalstīm palielina līdz 70 %.

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

70.a pants (jauns)

70.a pants

Īpašs atbalsts piena ražotājiem

| 1. | Ja finanšu gada laikā izdevumu aplēses, kas veiktas atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1290/2005 minētajai brīdināšanas sistēmai, liecina, ka finanšu shēmas 2. kategorijā pāri paliek vismaz 600 000 000 eiro, minētos līdzekļus, kas nepārsniedz šo starpību, atvēl īpašam atbalstam piena ražotājiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija reizē ar provizorisko budžeta projektu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz piena ražotājiem paredzētā īpašā atbalsta provizorisko aprēķinu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piena ražotājiem paredzēto īpašo atbalstu var piešķirt šādiem pasākumiem: |
| --- | --- |

3.

| a) | īpašiem atbalsta pasākumiem 68. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

| b) | pasākumiem Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta un 36. panta a) apakšpunkta nozīmē, ja tie paredz tieši atbalstīt lauku saimniecības. |
| --- | --- |

b)

| 4. | Dalībvalstis līdz attiecīgā gada 15. oktobrim, pamatojoties uz 2. pantā paredzēto provizorisko budžeta projektu, informē Komisiju par pasākumiem, kurus tās piemēros saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piena ražotājiem paredzēto īpašo atbalstu piešķirs dalībvalstīm, pamatojoties uz katras dalībvalsts references daudzumiem Padomes 2003. gada 29. septembra Regulas (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (4), I pielikuma nozīmē. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

71. pants

2009., 2010. un 2011. gadā atbalstu
  piešķir lauksaimniekiem, kas audzē rīsus, uz kuriem attiecas KN kods 1006 10, ievērojot šajā iedaļā paredzētos nosacījumus.

Atbalstu
  piešķir lauksaimniekiem, kas audzē rīsus, uz kuriem attiecas KN kods 1006 10, ievērojot šajā iedaļā paredzētos nosacījumus.

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

72. pants — 2. punkts — tabula

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009. g. | 2010.—2011. g. |
| Bulgārija | 345,255 | 172,627 |
| Grieķija | 561,00 | 280,5 |
| Spānija | 476,25 | 238,125 |
| Francija | 411,75 | 205,875 |
| Itālija | 453,00 | 226,5 |
| Ungārija | 232,50 | 116,25 |
| Portugāle | 453,75 | 226,875 |
| Rumānija | 126,075 | 63,037 |

(EUR/ha)

2009. g.

2010.—2011. g.

Bulgārija

345,255

172,627

Grieķija

561,00

280,5

Spānija

476,25

238,125

Francija

411,75

205,875

Itālija

453,00

226,5

Ungārija

232,50

116,25

Portugāle

453,75

226,875

Rumānija

126,075

63,037

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009.—2013. g. |
| Bulgārija | 345,255 |
| Grieķija | 561,00 |
| Spānija | 476,25 |
| Francija | 411,75 |
| Itālija | 453,00 |
| Ungārija | 232,50 |
| Portugāle | 453,75 |
| Rumānija | 126,075 |

(EUR/ha)

2009.—2013. g.

Bulgārija

345,255

Grieķija

561,00

Spānija

476,25

Francija

411,75

Itālija

453,00

Ungārija

232,50

Portugāle

453,75

Rumānija

126,075

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

1.a iedaļa (jauna)

1.A IEDAĻA

PIEMAKSA PAR PROTEĪNAUGIEM

74.a pants

Piemērošanas joma

Atbalstu piešķir lauksaimniekiem, kuri ražo proteīnaugus saskaņā ar šīs iedaļas nosacījumiem.

Pie proteīnaugiem pieskaita:

| a) | zirņus, uz kuriem attiecas KN kods 0713 10, |
| --- | --- |

a)

| b) | pupas, uz kurām attiecas KN kods 0713 50, |
| --- | --- |

b)

| c) | saldā lupīna, uz kuru attiecas KN kods ex 1209 29 50. |
| --- | --- |

c)

74.b pants

Atbalsta apjoms un tiesības pretendēt uz atbalstu

Atbalsts ir EUR 55,57 par hektāru proteīnaugiem, kuri novākti pēc piengatavības.

Par kultūraugiem, ko audzē pilnībā apsētās platībās un ko kultivē saskaņā ar vietējiem standartiem, bet kas nesasniedz piengatavības stadiju tādu ārkārtas laika apstākļu dēļ, ko atzinusi attiecīgā dalībvalsts, tomēr var pretendēt uz atbalstu, ja konkrētās platības neizmanto nevienam citam nolūkam līdz minētajam attīstības posmam.

74.c pants

Platība

| 1. | Tādējādi nosaka maksimālo garantēto platību 1 400 000 ha, par kuru var piešķirt atbalstu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja platība, par ko pieprasa atbalstu, pārsniedz maksimālo garantēto platību, tad katra lauksaimnieka platību, par kuru pieprasīts atbalsts, attiecīgajā gadā proporcionāli samazina saskaņā ar 128. panta 2. punktā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

75. pants — a) apakšpunkts

| a) | EUR 66,32 par 2009./2010.
  un
  2010./2011. tirdzniecības gadu; |
| --- | --- |

a)

EUR 66,32 par 2009./2010.
  un
  2010./2011. tirdzniecības gadu;

| a) | EUR 66,32 par 2009./2010., 2010./2011.,
  2011./2012. un 2012./2013
  . tirdzniecības gadu; |
| --- | --- |

a)

EUR 66,32 par 2009./2010., 2010./2011.,
  2011./2012. un 2012./2013
  . tirdzniecības gadu;

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

75. pants — b) apakšpunkts

| b) | EUR 33,16 par 2011./2012. un 2012./2013. tirdzniecības gadu. |
| --- | --- |

b)

svītrots

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

3. iedaļa — 77.—81. pants

3. iedaļa ir svītrota

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

82. pants — 2. punkts

| 2. | Atbalstu piešķir
  ne ilgāk par pieciem secīgiem gadiem, sākot ar to tirdzniecības gadu, kurā ir sasniegta 1. punktā minētā 50 % robežvērtība, bet ne ilgāk kā
  līdz 2013/2014. tirdzniecības gadam
  ieskaitot
  . |
| --- | --- |

2.

Atbalstu piešķir
  ne ilgāk par pieciem secīgiem gadiem, sākot ar to tirdzniecības gadu, kurā ir sasniegta 1. punktā minētā 50 % robežvērtība, bet ne ilgāk kā
  līdz 2013/2014. tirdzniecības gadam
  ieskaitot
  .

| 2. | Atbalstu piešķir
  līdz
  2013/2014. tirdzniecības gadam ieskaitot. |
| --- | --- |

2.

Atbalstu piešķir
  līdz
  2013/2014. tirdzniecības gadam ieskaitot.

Grozījums Nr. 187 un 198, un 209

Regulas priekšlikums

6.a iedaļa (jauna) — 87.a pants un turpmākie panti (jauni)

6.A SADAĻA

ATBALSTS PAR TABAKU

87.a. pants

Piemērošanas joma

Atbalstu par ražas novākšanu 2010., 2011. un 2012. gadā saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem var piešķirt lauksaimniekiem, kuri ražo neapstrādātu tabaku, kas atbilst KN kodam 2401.

87.b pants

Noteikumi, kas jāievēro, lai pretendētu uz atbalstu

Atbalstu piešķir lauksaimniekiem, kuri saskaņā ar Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2075/92 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju (5) saņēma piemaksu par tabaku 2000., 2001. un 2002. gadā, un lauksaimniekiem, kam laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim bija piešķirtas tabakas ražošanas kvotas. Atbalsta maksājumu veic ar šādiem nosacījumiem:

| a) | tabaka ir iegūta ražošanas zonā, kas noteikta II pielikumā Komisijas 1998. gada 22. decembra Regulai (EK) Nr. 2848/98, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2075/92 piemērošanai attiecībā uz piemaksu sistēmu, ražošanas kvotām un īpašo atbalstu, kas piešķirams ražotāju grupām jēltabakas nozarē (6); |
| --- | --- |

a)

| b) | ir izpildītas Regulā (EK) Nr. 2848/98 noteiktās kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

b)

| c) | lapu tabaku ražotājs ir piegādājis pirmapstrādes uzņēmumam, pamatojoties uz audzēšanas līgumu; |
| --- | --- |

c)

| d) | maksājumu veic, lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un/vai pēc objektīviem kritērijiem, piemēram, tabakas ražotāju atrašanās I mērķim nozīmīgā reģionā vai noteiktas kvalitātes šķirņu audzēšana. |
| --- | --- |

d)

Beidzoties vienotā platībmaksājuma shēmas darbības laikposmam saskaņā ar 111. pantu un piemērojot 87.a pantu, tabakas ražošanas kvotas atbilstīgi šā panta pirmajai daļai piešķir ne vēlāk kā līdz vienotā platībmaksājuma shēmas darbības pirmā gada beigām.

87.c pants

Summas

Kopējā atbalsta maksimālās summas, ieskaitot summas, kas saskaņā ar 87.d pantu jāieskaita Kopienas tabakas fondā, ir šādas:

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 2010—2012 |
| Vācija | 21 287 |
| Spānija | 70 599 |
| Francija | 48 217 |
| Itālija (izņemot Apūliju) | 189 366 |
| Portugāle | 8 468 |

(milj. EUR)

2010—2012

Vācija

21 287

Spānija

70 599

Francija

48 217

Itālija (izņemot Apūliju)

189 366

Portugāle

8 468

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 2009—2012 |
| Ungārija | pm |
| Bulgārija | pm |
| Rumānija | pm |
| Polija | pm |

(milj. EUR)

2009—2012

Ungārija

pm

Bulgārija

pm

Rumānija

pm

Polija

pm

87.d pants

Pārskaitījums Kopienas tabakas fondā

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

90. pants — 4. punkts

| 4. | Piemaksas summa par vienu aitu reproduktīvā vecumā ir EUR 21. Tomēr lauksaimniekiem, kas tirgo aitas pienu vai produktus, kuru pamatā ir aitas piens, piemaksa par aitu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 6,8
  . |
| --- | --- |

4.

Piemaksas summa par vienu aitu reproduktīvā vecumā ir EUR 21. Tomēr lauksaimniekiem, kas tirgo aitas pienu vai produktus, kuru pamatā ir aitas piens, piemaksa par aitu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 6,8
  .

| 4. | Piemaksas summa par vienu aitu reproduktīvā vecumā ir EUR 21. Tomēr lauksaimniekiem, kas tirgo aitas pienu vai produktus, kuru pamatā ir aitas piens, piemaksa par aitu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 16,8
  . |
| --- | --- |

4.

Piemaksas summa par vienu aitu reproduktīvā vecumā ir EUR 21. Tomēr lauksaimniekiem, kas tirgo aitas pienu vai produktus, kuru pamatā ir aitas piens, piemaksa par aitu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 16,8
  .

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

90. pants — 5. punkts

| 5. | Piemaksas apmērs par vienu kazu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 6,8
  . |
| --- | --- |

5.

Piemaksas apmērs par vienu kazu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 6,8
  .

| 5. | Piemaksas apmērs par vienu kazu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 16,8
  . |
| --- | --- |

5.

Piemaksas apmērs par vienu kazu reproduktīvā vecumā ir
  EUR 16,8
  .

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

98. pants — a) apakšpunkts

| (a) | “reģions” ir dalībvalsts vai dalībvalsts reģions pēc konkrētās dalībvalsts izvēles; |
| --- | --- |

(a)

svītrots

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

112.a pants (jauns)

112.a pants

Valsts rezerve

| 1. | Dalībvalstis, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu izveido valsts rezervi, kura ietver starpību starp VIIIa pielikumā noteiktajām maksimālajām vērtībām un patiešām izmaksāto tiešo maksājumu kopējo vērtību attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tās var, ievērojot objektīvus kritērijus un garantējot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem lauksaimniekiem, kā arī novēršot tirgus principu pārkāpumus un jebkādus konkurences kropļojumus, izmantot šo valsts rezervi, lai veiktu maksājumus ar mērķi īstenot 68. pantā noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

113. pants — 4. punkts — 2. daļa — ba) apakšpunkts (jauns)

| (ba) | prasības, kas minētas II pielikuma C punktā, piemēro no 2013. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(ba)

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

123. pants

123. pants

svītrots

Finanšu pārvedumi pārstrukturēšanai tabakas reģionos

Dalībvalstīm, kurās tabakas audzētāji 2000., 2001. un 2002. gadā saņēma atbalstu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2075/92, no 2011. budžeta gada summa EUR 484 miljonu apmērā ir pieejama papildu Kopienas atbalsta veidā par pasākumiem tabakas audzēšanas reģionos saskaņā ar lauku attīstības programmām, kuras finansē ELFLA.

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

129. pants — t) apakšpunkts

| (t) | attiecībā uz kokvilnu — sīki izstrādātus noteikumus saistībā ar: |
| --- | --- |

(t)

svītrots

| i) | 80. panta 3. punktā paredzētā atbalsta samazinājuma aprēķināšanu; |
| --- | --- |

i)

| ii) | atzītām starpnozaru organizācijām, jo īpaši to finansēšanu un kontroles un sankciju sistēmu. |
| --- | --- |

ii)

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

132. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 378/2007

1. pants — 5. punkts

| 5. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XXX/2008 (šī regula) 7. pantu lauksaimniekam piemērojamās modulācijas likmes, kas samazinātas par 5 procentu punktiem, atskaita no brīvprātīgas modulācijas likmes, ko dalībvalstis izmanto, piemērojot šā panta 4. punktu. Gan atskaitītajiem procentiem, gan galīgajai brīvprātīgas modulācijas likmei jābūt vienādai vai lielākai par 0. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XXX/2008 (šī regula) 7. pantu lauksaimniekam piemērojamās modulācijas likmes, kas samazinātas par 5 procentu punktiem, atskaita no brīvprātīgas modulācijas likmes, ko dalībvalstis izmanto, piemērojot šā panta 4. punktu. Gan atskaitītajiem procentiem, gan galīgajai brīvprātīgas modulācijas likmei jābūt vienādai vai lielākai par 0.

| 5. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XXX/2008 (šī regula) 7. pantu lauksaimniekam piemērojamās modulācijas likmes, kas samazinātas par 5 procentu punktiem, atskaita no brīvprātīgas modulācijas likmes, ko dalībvalstis izmanto, piemērojot šā panta 4. punktu. Gan atskaitītajiem procentiem, gan galīgajai brīvprātīgas modulācijas likmei jābūt vienādai vai lielākai par 0.
  Tomēr neviens no šiem pielāgojumiem nedrīkst izraisīt vispārēju lauku attīstības programmām jau piešķirto ELFLA līdzekļu samazinājumu, kā tas norādīts oficiālajā Komisijas lēmumā, kura tos apstiprina
  . |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XXX/2008 (šī regula) 7. pantu lauksaimniekam piemērojamās modulācijas likmes, kas samazinātas par 5 procentu punktiem, atskaita no brīvprātīgas modulācijas likmes, ko dalībvalstis izmanto, piemērojot šā panta 4. punktu. Gan atskaitītajiem procentiem, gan galīgajai brīvprātīgas modulācijas likmei jābūt vienādai vai lielākai par 0.
  Tomēr neviens no šiem pielāgojumiem nedrīkst izraisīt vispārēju lauku attīstības programmām jau piešķirto ELFLA līdzekļu samazinājumu, kā tas norādīts oficiālajā Komisijas lēmumā, kura tos apstiprina
  .

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

133.a pants (jauns)

133.a pants

Tiesību aktu ievērošanas radīto izmaksu pētījums

Komisija veic pētījumu, lai novērtētu patiesās izmaksas, kas lauksaimniekiem ir radušās, ievērojot tos Kopienas tiesību aktus vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma jomā, kuri pārsniedz ievestiem produktiem piemērojamās normas. Šie tiesību akti ietver arī II pielikuma regulas un direktīvas, kuras ir savstarpējās atbilstības sistēmas pamatā, kā arī III pielikuma normas, kas tiek sauktas “labi lauksaimniecības un vides apstākļi” un kuras arī ietver šī sistēma.

Komisijas pētījumā novērtē arī, kādas izmaksas rada saskaņas nodrošināšana ar minētajiem tiesību aktiem visās dalībvalstīs. Šīs izmaksas dalībvalstīs un reģionos var būt dažādas atkarībā no klimata, ģeoloģiskām, ekonomiskām un sociālām atšķirībām, kā arī atkarībā no to ražošanas īpatnībām.

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

I pielikums — 3. rindiņa — 2. kolonna

Regulas (EK) Nr. 1782/2003
  IV sadaļas
  2. nodaļa

Šīs regulas
  IV sadaļas
  1. nodaļas 1.a iedaļa

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

II pielikums — A punkts — 4) apakšpunkts

| 4. | Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.) | | 4. un 5. pants |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.)

4. un 5. pants

| 4. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.) | | 6. pants |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.)

6. pants

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

II pielikums — Aa daļa (jauna)

| Aa | Darba drošība | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.a | Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.) | | 6. pants |
| 8.b | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīva 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.) | | 3., 6., 8. un 9. pants |
| 8.c | Padomes 1994. gada 22. jūnija Direktīva 94/33/EK par jauniešu darba aizsardzību (OV L 216, 20.8.1994., 12. lpp.) | | |
| 8.d | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.) | | 3. pants, 4.—12. pants |

Aa

Darba drošība

8.a

Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.)

6. pants

8.b

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīva 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.)

3., 6., 8. un 9. pants

8.c

Padomes 1994. gada 22. jūnija Direktīva 94/33/EK par jauniešu darba aizsardzību (OV L 216, 20.8.1994., 12. lpp.)

8.d

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.)

3. pants, 4.—12. pants

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

III pielikums — 2. sleja — virsraksts

Standarti

Piemēri parastā kārtībā piemērojamām prasībām

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

III pielikums — 4. rinda — 2. sleja — 2.a ievilkums

| — | Attiecīgos gadījumos biotopu izveidošana un/vai saglabāšana, |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

III pielikums — 4. rinda — 2. sleja — 3. ievilkums

| — | Ainavas īpašību,
  tostarp, attiecīgos gadījumos, dzīvžogu, dīķu, grāvju, (rindās, grupās vai atsevišķi augošu) koku un laukmaļu saglabāšana
  , |
| --- | --- |

—

Ainavas īpašību,
  tostarp, attiecīgos gadījumos, dzīvžogu, dīķu, grāvju, (rindās, grupās vai atsevišķi augošu) koku un laukmaļu saglabāšana
  ,

| — | Ainavas īpašību saglabāšana, |
| --- | --- |

—

Ainavas īpašību saglabāšana,

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

III pielikums — 5. rinda — 2. sleja — 1. ievilkums

| — | Buferjoslu izveide gar ūdensteci, |
| --- | --- |

—

Buferjoslu izveide gar ūdensteci,

| — | Buferjoslu izveide gar ūdensteci
  saskaņā ar atbilstošiem Kopienas tiesību aktiem par virszemes ūdeņu aizsardzību
  , |
| --- | --- |

—

Buferjoslu izveide gar ūdensteci
  saskaņā ar atbilstošiem Kopienas tiesību aktiem par virszemes ūdeņu aizsardzību
  ,

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

IV pielikums

| miljonos EUR |
| --- |
| Kalendārais gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Beļģija | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Čehija | | | | 773,0 |
| Dānija | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Vācija | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Igaunija | | | | 88,9 |
| Īrija | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Grieķija | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Spānija | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Francija | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Itālija | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Kipra | | | | 48,2 |
| Latvija | | | | 130,5 |
| Lietuva | | | | 337,9 |
| Luksemburga | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Ungārija | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Nīderlande | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Austrija | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Polija | | | | 2 730,5 |
| Portugāle | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovēnija | | | | 129,4 |
| Slovākija | | | | 335,9 |
| Somija | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Zviedrija | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Apvienotā Karaliste | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

miljonos EUR

Kalendārais gads

2009

2010

2011

2012

Beļģija

583,2

570,9

563,1

553,9

Čehija

773,0

Dānija

985,9

965,3

954,6

937,8

Vācija

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Igaunija

88,9

Īrija

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Grieķija

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Spānija

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Francija

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Itālija

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Kipra

48,2

Latvija

130,5

Lietuva

337,9

Luksemburga

35,2

34,5

34,0

33,4

Ungārija

1 150,9

Malta

4,6

Nīderlande

841,5

827,0

829,4

815,9

Austrija

727,7

718,2

712,1

704,9

Polija

2 730,5

Portugāle

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovēnija

129,4

Slovākija

335,9

Somija

550,0

541,2

536,0

529,8

Zviedrija

731,7

719,9

710,6

699,8

Apvienotā Karaliste

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| miljonos EUR |
| --- |
| Kalendārais gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Beļģija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Čehija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Dānija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Vācija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Igaunija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Īrija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grieķija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Spānija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Francija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Itālija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Kipra | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Latvija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lietuva | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luksemburga | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ungārija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nīderlande | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Austrija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Polija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugāle | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovēnija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovākija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Somija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Zviedrija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Apvienotā Karaliste | p.m | p.m | p.m | p.m |

miljonos EUR

Kalendārais gads

2009

2010

2011

2012

Beļģija

p.m

p.m

p.m

p.m

Čehija

p.m

p.m

p.m

p.m

Dānija

p.m

p.m

p.m

p.m

Vācija

p.m

p.m

p.m

p.m

Igaunija

p.m

p.m

p.m

p.m

Īrija

p.m

p.m

p.m

p.m

Grieķija

p.m

p.m

p.m

p.m

Spānija

p.m

p.m

p.m

p.m

Francija

p.m

p.m

p.m

p.m

Itālija

p.m

p.m

p.m

p.m

Kipra

p.m

p.m

p.m

p.m

Latvija

p.m

p.m

p.m

p.m

Lietuva

p.m

p.m

p.m

p.m

Luksemburga

p.m

p.m

p.m

p.m

Ungārija

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

Nīderlande

p.m

p.m

p.m

p.m

Austrija

p.m

p.m

p.m

p.m

Polija

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugāle

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovēnija

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovākija

p.m

p.m

p.m

p.m

Somija

p.m

p.m

p.m

p.m

Zviedrija

p.m

p.m

p.m

p.m

Apvienotā Karaliste

p.m

p.m

p.m

p.m

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

VIII pielikums — 1. un 2. tabula

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

| (EUR 1000) |
| --- |
| 1. tabula |
| Dalībvalsts | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. gads un turpmākie gadi |
| Beļģija | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Dānija | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Vācija | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Īrija | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Grieķija | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Spānija | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Francija | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Itālija | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luksemburga | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nīderlande | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Austrija | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugāle | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Somija | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Zviedrija | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Apvienotā Karaliste | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(EUR 1000)

1. tabula

Dalībvalsts

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016. gads un turpmākie gadi

Beļģija

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Dānija

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Vācija

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Īrija

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Grieķija

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Spānija

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Francija

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Itālija

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luksemburga

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Nīderlande

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Austrija

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugāle

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Somija

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Zviedrija

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Apvienotā Karaliste

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (EUR 1000) |
| --- |
| 2. tabula (7) |
| Dalībvalsts | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. gads un turpmākie gadi |
| Bulgārija | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Čehija | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Igaunija | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Kipra | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Latvija | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Lietuva | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Ungārija | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Polija | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Rumānija | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovēnija | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovākija | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(EUR 1000)

2. tabula (7)

Dalībvalsts

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016. gads un turpmākie gadi

Bulgārija

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Čehija

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Igaunija

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Kipra

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Latvija

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Lietuva

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Ungārija

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Polija

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Rumānija

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovēnija

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovākija

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

GROZĪJUMS

| (EUR 1000) |
| --- |
| 1. tabula |
| Dalībvalsts | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. gads un turpmākie gadi |
| Beļģija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Dānija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Vācija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Īrija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grieķija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Spānija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Francija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Itālija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luksemburga | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nīderlande | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Austrija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugāle | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Somija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Zviedrija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Apvienotā Karaliste | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(EUR 1000)

1. tabula

Dalībvalsts

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016. gads un turpmākie gadi

Beļģija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Dānija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Vācija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Īrija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Grieķija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Spānija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Francija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Itālija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Luksemburga

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Nīderlande

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Austrija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugāle

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Somija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Zviedrija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Apvienotā Karaliste

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

| (EUR 1000) |
| --- |
| 2. tabula |
| Dalībvalsts | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. gads un turpmākie gadi |
| Bulgārija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Čehija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Igaunija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Kipra | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Latvija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lietuva | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ungārija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Polija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Rumānija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovēnija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovākija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(EUR 1000)

2. tabula

Dalībvalsts

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016. gads un turpmākie gadi

Bulgārija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Čehija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Igaunija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Kipra

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Latvija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Lietuva

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Ungārija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Polija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Rumānija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovēnija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovākija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

X pielikums — I daļa — 2. ievilkums

| — | No 2010. gada — Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 2. nodaļā paredzētā piemaksa par proteīnaugiem; |
| --- | --- |

—

svītrots

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

X pielikums — I daļa — 3. ievilkums

| — | No
  2010. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas III nodaļā un šīs regulas IV sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā paredzētais kultūratkarīgais maksājums par rīsiem saskaņā ar šīs regulas 72. panta 2. punktā paredzēto grafiku; |
| --- | --- |

—

No
  2010. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas III nodaļā un šīs regulas IV sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā paredzētais kultūratkarīgais maksājums par rīsiem saskaņā ar šīs regulas 72. panta 2. punktā paredzēto grafiku;

| — | No
  2013
  . gada — Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas III nodaļā un šīs regulas IV sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā paredzētais kultūratkarīgais maksājums par rīsiem saskaņā ar šīs regulas 72. panta 2. punktā paredzēto grafiku; |
| --- | --- |

—

No
  2013
  . gada — Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas III nodaļā un šīs regulas IV sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā paredzētais kultūratkarīgais maksājums par rīsiem saskaņā ar šīs regulas 72. panta 2. punktā paredzēto grafiku;

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

X pielikums — I daļa — 5. ievilkums

| — | No 2011. gada — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas I apakšiedaļā paredzētais atbalsts par žāvētas rupjās lopbarības pārstrādei; |
| --- | --- |

—

svītrots

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

X pielikums — I daļa — 6. ievilkums

| — | No
  2011. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas II apakšiedaļā paredzētais atbalsts par šķiedras linu pārstrādi, atbilstīgi minētajā apakšiedaļā paredzētajam grafikam; |
| --- | --- |

—

No
  2011. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas II apakšiedaļā paredzētais atbalsts par šķiedras linu pārstrādi, atbilstīgi minētajā apakšiedaļā paredzētajam grafikam;

| — | No
  2013. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas II apakšiedaļā paredzētais atbalsts par šķiedras linu pārstrādi, atbilstīgi minētajā apakšiedaļā paredzētajam grafikam; |
| --- | --- |

—

No
  2013. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas II apakšiedaļā paredzētais atbalsts par šķiedras linu pārstrādi, atbilstīgi minētajā apakšiedaļā paredzētajam grafikam;

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

X pielikums — I daļa — 7. ievilkums

| — | No
  2011. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 [95.a] pantā paredzētā piemaksa par kartupeļu cieti un, saskaņā ar šīs regulas 75. pantā noteikto grafiku, minētajā pantā paredzētais atbalsts par cietes kartupeļiem. |
| --- | --- |

—

No
  2011. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 [95.a] pantā paredzētā piemaksa par kartupeļu cieti un, saskaņā ar šīs regulas 75. pantā noteikto grafiku, minētajā pantā paredzētais atbalsts par cietes kartupeļiem.

| — | No
  2013. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 [95.a] pantā paredzētā piemaksa par kartupeļu cieti un, saskaņā ar šīs regulas 75. pantā noteikto grafiku, minētajā pantā paredzētais atbalsts par cietes kartupeļiem. |
| --- | --- |

—

No
  2013. gada
  — Regulas (EK) Nr. 1234/2007 [95.a] pantā paredzētā piemaksa par kartupeļu cieti un, saskaņā ar šīs regulas 75. pantā noteikto grafiku, minētajā pantā paredzētais atbalsts par cietes kartupeļiem.

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

X pielikums — Ia daļa (jauna)

Ia

No 2010. gada attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras nepieņem lēmumu saskaņā ar šīs regulas 64. pantu:

| — | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 2. nodaļā paredzētā piemaksa par proteīnaugiem; |
| --- | --- |

—

| — | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļā un šīs regulas IV sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā paredzētais kultūratkarīgais maksājums par rīsiem saskaņā ar šīs regulas 72. panta 2. punktā paredzēto grafiku; |
| --- | --- |

—

| — | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas I apakšiedaļā paredzētais atbalsts par žāvētas rupjās lopbarības pārstrādei. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

XI pielikums — tabula “Žāvēta rupjā lopbarība”

Tabula “Žāvēta rupjā lopbarība”

svītrots

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

XI pielikums — tabula “Proteīnaugi”

Tabula “Proteīnaugi”

svītrots

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

XI pielikums — tabula “Rīsi”

Kolonna 2010. g.

svītrots

Kolonna 2011. g.

Kolonna 2012. g.

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

XI pielikums — tabula “Garā linšķiedra”

Kolonna 2011. g.

svītrots

Kolonna 2012. g.

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

XI pielikums — tabula “Atbalsts par kartupeļu cietes pārstrādi”

Kolonna 2011. g.

svītrots

Kolonna 2012. g.

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

XI pielikums — tabula “Atbalsts cietes kartupeļu audzētājiem”

Kolonna 2011. g.

svītrots

Kolonna 2012. g.

---

(1)  

  OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.

(2)  
  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0310.

(3)  

  OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.

(4)  

  OV L 270, 21.10.2003., 123. lpp.

(5)  

  OV L 215, 30.7.1992., 70. lpp.

(6)  

  OV L 358, 31.12.1998., 17. lpp.

(7)  Maksimālās summas aprēķinātas, ņemot vērā 110. pantā sniegto palielinājumu grafiku.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/173

---

Izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā *

P6_TA(2008)0550

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, veicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0241/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0401/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0401/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  3. apsvērums |
| (3) | Attiecībā uz graudaugiem sistēma ir jāmaina tā, lai nodrošinātu nozares konkurētspēju un tirgus orientētību, saglabājot intervenci kā “drošības tīklu” tirgus traucējumu gadījumā un atvieglojot lauksaimniekiem iespēju pielāgoties tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz analīzi, kuras rezultātā tika konstatēts zināms risks, ka zemu cenu gadījumā būs nepieciešama papildu intervence miežiem, Padomes secinājumos par intervences sistēmu ar reformu kukurūzai bija paredzēts pārskatīt visu graudaugu intervences sistēmu saistībā ar KLP “veselības pārbaudi”. Tomēr kopš tā laika perspektīvas attiecībā uz graudaugiem ir būtiski mainījušās, un tām raksturīga izdevīga pasaules tirgus cenu vide, ko veicina augošais globālais pieprasījums un zemais pasaules graudaugu krājumu līmenis. Tāpēc intervences sliekšņu noteikšana nulles līmenī citiem lopbarības graudiem vienlaikus ar kukurūzas reformu ļautu veikt intervenci bez negatīvas ietekmes uz graudaugu tirgu kopumā. Graudaugu nozares perspektīvas attiecas arī uz cietajiem kviešiem — tas nozīmē, ka intervences iepirkumi varētu tikt atcelti, jo tie ir zaudējuši savu nozīmi, tirgus cenām vienmēr būtiski pārsniedzot intervences cenu. Tā kā intervencei attiecībā uz graudaugiem jābūt drīzāk “drošības tīklam”, nevis cenu veidošanu ietekmējošam faktoram, atšķirības starp ražas novākšanas periodiem dažādās dalībvalstīs, kuras efektīvi uzsāk mārketinga akcijas, vairs nav būtiskas, jo cenas vairs neatbilst intervences sliekšņiem, kam pieskaitīts ikmēneša palielinājums. Tāpēc vienkāršošanas labad intervences laikposmi attiecībā uz graudaugiem jāsaskaņo visā Kopienā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

3. apsvērums

(3)

Attiecībā uz graudaugiem sistēma ir jāmaina tā, lai nodrošinātu nozares konkurētspēju un tirgus orientētību, saglabājot intervenci kā “drošības tīklu” tirgus traucējumu gadījumā un atvieglojot lauksaimniekiem iespēju pielāgoties tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz analīzi, kuras rezultātā tika konstatēts zināms risks, ka zemu cenu gadījumā būs nepieciešama papildu intervence miežiem, Padomes secinājumos par intervences sistēmu ar reformu kukurūzai bija paredzēts pārskatīt visu graudaugu intervences sistēmu saistībā ar KLP “veselības pārbaudi”. Tomēr kopš tā laika perspektīvas attiecībā uz graudaugiem ir būtiski mainījušās, un tām raksturīga izdevīga pasaules tirgus cenu vide, ko veicina augošais globālais pieprasījums un zemais pasaules graudaugu krājumu līmenis. Tāpēc intervences sliekšņu noteikšana nulles līmenī citiem lopbarības graudiem vienlaikus ar kukurūzas reformu ļautu veikt intervenci bez negatīvas ietekmes uz graudaugu tirgu kopumā. Graudaugu nozares perspektīvas attiecas arī uz cietajiem kviešiem — tas nozīmē, ka intervences iepirkumi varētu tikt atcelti, jo tie ir zaudējuši savu nozīmi, tirgus cenām vienmēr būtiski pārsniedzot intervences cenu. Tā kā intervencei attiecībā uz graudaugiem jābūt drīzāk “drošības tīklam”, nevis cenu veidošanu ietekmējošam faktoram, atšķirības starp ražas novākšanas periodiem dažādās dalībvalstīs, kuras efektīvi uzsāk mārketinga akcijas, vairs nav būtiskas, jo cenas vairs neatbilst intervences sliekšņiem, kam pieskaitīts ikmēneša palielinājums. Tāpēc vienkāršošanas labad intervences laikposmi attiecībā uz graudaugiem jāsaskaņo visā Kopienā.

| (3) | Attiecībā uz graudaugiem sistēma ir jāmaina tā, lai nodrošinātu nozares konkurētspēju un tirgus orientētību, saglabājot intervenci kā “drošības tīklu” tirgus traucējumu gadījumā un atvieglojot lauksaimniekiem iespēju pielāgoties tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz analīzi, kuras rezultātā tika konstatēts zināms risks, ka zemu cenu gadījumā būs nepieciešama papildu intervence miežiem, Padomes secinājumos par intervences sistēmu ar reformu kukurūzai bija paredzēts pārskatīt visu graudaugu intervences sistēmu saistībā ar KLP “veselības pārbaudi”. Tomēr kopš tā laika perspektīvas attiecībā uz graudaugiem ir būtiski mainījušās, un tām raksturīga izdevīga pasaules tirgus cenu vide, ko veicina augošais globālais pieprasījums un zemais pasaules graudaugu krājumu līmenis. Tāpēc intervences sliekšņu noteikšana nulles līmenī citiem lopbarības graudiem vienlaikus ar kukurūzas reformu ļautu veikt intervenci bez negatīvas ietekmes uz graudaugu tirgu kopumā. Graudaugu nozares perspektīvas attiecas arī uz cietajiem kviešiem — tas nozīmē, ka intervences iepirkumi varētu tikt atcelti, jo tie ir zaudējuši savu nozīmi, tirgus cenām vienmēr būtiski pārsniedzot intervences cenu. Tā kā intervencei attiecībā uz graudaugiem jābūt drīzāk kā“drošības tīklam”,
  tā jāveic tikai tirdzniecības gada pēdējos trīs mēnešos
  . |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz graudaugiem sistēma ir jāmaina tā, lai nodrošinātu nozares konkurētspēju un tirgus orientētību, saglabājot intervenci kā “drošības tīklu” tirgus traucējumu gadījumā un atvieglojot lauksaimniekiem iespēju pielāgoties tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz analīzi, kuras rezultātā tika konstatēts zināms risks, ka zemu cenu gadījumā būs nepieciešama papildu intervence miežiem, Padomes secinājumos par intervences sistēmu ar reformu kukurūzai bija paredzēts pārskatīt visu graudaugu intervences sistēmu saistībā ar KLP “veselības pārbaudi”. Tomēr kopš tā laika perspektīvas attiecībā uz graudaugiem ir būtiski mainījušās, un tām raksturīga izdevīga pasaules tirgus cenu vide, ko veicina augošais globālais pieprasījums un zemais pasaules graudaugu krājumu līmenis. Tāpēc intervences sliekšņu noteikšana nulles līmenī citiem lopbarības graudiem vienlaikus ar kukurūzas reformu ļautu veikt intervenci bez negatīvas ietekmes uz graudaugu tirgu kopumā. Graudaugu nozares perspektīvas attiecas arī uz cietajiem kviešiem — tas nozīmē, ka intervences iepirkumi varētu tikt atcelti, jo tie ir zaudējuši savu nozīmi, tirgus cenām vienmēr būtiski pārsniedzot intervences cenu. Tā kā intervencei attiecībā uz graudaugiem jābūt drīzāk kā“drošības tīklam”,
  tā jāveic tikai tirdzniecības gada pēdējos trīs mēnešos
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | Kopš 2003. gada reformas konkurētspēja rīsu nozarē ir pieaugusi, ražošanas apjomi ir stabili, krājumi samazinās, bet pieprasījums pieaug gan Kopienā, gan pasaules tirgū, un sagaidāmā cena būtiski pārsniedz intervences cenu.
  Tāpēc noteikt intervences iepirkumus attiecībā uz rīsiem vairs nav nepieciešams un tos var atcelt
  . |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2003. gada reformas konkurētspēja rīsu nozarē ir pieaugusi, ražošanas apjomi ir stabili, krājumi samazinās, bet pieprasījums pieaug gan Kopienā, gan pasaules tirgū, un sagaidāmā cena būtiski pārsniedz intervences cenu.
  Tāpēc noteikt intervences iepirkumus attiecībā uz rīsiem vairs nav nepieciešams un tos var atcelt
  .

| (4) | Kopš 2003. gada reformas konkurētspēja rīsu nozarē ir pieaugusi, ražošanas apjomi ir stabili, krājumi samazinās, bet pieprasījums pieaug gan Kopienā, gan pasaules tirgū, un sagaidāmā cena būtiski pārsniedz intervences cenu.
  Tomēr intervence jāsaglabā kā “drošības tīkls”
  . |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2003. gada reformas konkurētspēja rīsu nozarē ir pieaugusi, ražošanas apjomi ir stabili, krājumi samazinās, bet pieprasījums pieaug gan Kopienā, gan pasaules tirgū, un sagaidāmā cena būtiski pārsniedz intervences cenu.
  Tomēr intervence jāsaglabā kā “drošības tīkls”
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Intervences
  iepirkumus
  minētajiem produktiem
  var droši atcelt 2009. gadā, jo pašreizējā tirgus situācija un perspektīvas liek domāt, ka intervence 2009. gadā tiem jebkurā gadījumā nebūtu piemērojama. |
| --- | --- |

(6)

Intervences
  iepirkumus
  minētajiem produktiem
  var droši atcelt 2009. gadā, jo pašreizējā tirgus situācija un perspektīvas liek domāt, ka intervence 2009. gadā tiem jebkurā gadījumā nebūtu piemērojama.

| (6) | Rīsu un cūkgaļas intervences
  iepirkumus var droši atcelt 2009. gadā, jo pašreizējā tirgus situācija un perspektīvas liek domāt, ka intervence 2009. gadā tiem jebkurā gadījumā nebūtu piemērojama. |
| --- | --- |

(6)

Rīsu un cūkgaļas intervences
  iepirkumus var droši atcelt 2009. gadā, jo pašreizējā tirgus situācija un perspektīvas liek domāt, ka intervence 2009. gadā tiem jebkurā gadījumā nebūtu piemērojama.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

8.a apsvērums (jauns)

| (8a) | Sākot no 2009. gada, vairs nevajadzētu atbalstu piena ražotāju investīcijām attiecināt tikai uz noteikto kvotu apjomu, lai ražotāji varētu investēt atbilstoši tirgus prasībām. |
| --- | --- |

(8a)

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Atbalsts sviesta privātai uzglabāšanai netiek plaši izmantots. Tomēr, ņemot vērā piena ražošanas sezonālo raksturu Kopienā, sezonāls raksturs vienmēr būs arī sviesta ražošanai. Tāpēc uz sviesta tirgu var rasties pārejošs spiediens, kuru var mazināt ar sezonālās uzglabāšanas palīdzību. Tomēr šāds lēmums Komisijai jāpieņem, pamatojoties uz padziļinātu tirgus analīzi, nevis saskaņā ar pienākumu atvērt shēmu ik gadu, tāpēc shēmai ir jākļūst fakultatīvai. |
| --- | --- |

(10)

svītrots

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

12. apsvērums

| (12) | Atbalsti mīklas izstrādājumu un saldējuma ražošanai, kā arī tiešajam patēriņam paredzēta sviesta realizācijai tika samazināti atbilstīgi sviesta intervences cenas samazinājumam no 2004. gada un, pirms konkursus atcēla labvēlīgās tirgus situācijas dēļ, tie bija nulles līmenī.
  Realizācijai piešķirtā atbalsta shēmas vairs nav nepieciešamas tirgus atbalstīšanai intervences cenu līmenī un tāpēc ir jāatceļ
  . |
| --- | --- |

(12)

Atbalsti mīklas izstrādājumu un saldējuma ražošanai, kā arī tiešajam patēriņam paredzēta sviesta realizācijai tika samazināti atbilstīgi sviesta intervences cenas samazinājumam no 2004. gada un, pirms konkursus atcēla labvēlīgās tirgus situācijas dēļ, tie bija nulles līmenī.
  Realizācijai piešķirtā atbalsta shēmas vairs nav nepieciešamas tirgus atbalstīšanai intervences cenu līmenī un tāpēc ir jāatceļ
  .

| (12) | Atbalsti mīklas izstrādājumu un saldējuma ražošanai, kā arī tiešajam patēriņam paredzēta sviesta realizācijai tika samazināti atbilstīgi sviesta intervences cenas samazinājumam no 2004. gada un, pirms konkursus atcēla labvēlīgās tirgus situācijas dēļ, tie bija nulles līmenī. |
| --- | --- |

(12)

Atbalsti mīklas izstrādājumu un saldējuma ražošanai, kā arī tiešajam patēriņam paredzēta sviesta realizācijai tika samazināti atbilstīgi sviesta intervences cenas samazinājumam no 2004. gada un, pirms konkursus atcēla labvēlīgās tirgus situācijas dēļ, tie bija nulles līmenī.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

13. apsvērums

| (13) | Lai palielinātu Kopienas lauksaimniecības nozares konkurētspēju un veicinātu tās tirgus orientētību un ilgtspējību, tāpat kā 2003. gada kopējās lauksaimniecības politikas reformas gadījumā ir jāturpina pāreja no atbalsta ražošanai uz atbalstu ražotājiem. Šim nolūkam ir jāatceļ par
  žāvētu rupjo lopbarību
  , liniem, kaņepēm un kartupeļu cieti piešķiramie atbalsti, kas paredzēti Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), un atbalsts šiem produktiem jāiekļauj katrai saimniecībai piešķirama atsaistītā ienākumu atbalsta shēmā. Tāpat kā 2003. gada KLP reformas gadījumā lauksaimniekiem maksātā atbalsta atsaistīšanas rezultātā faktiskās maksājumu summas paliks nemainīgas, bet ienākumu atbalsta efektivitāte būtiski palielināsies. |
| --- | --- |

(13)

Lai palielinātu Kopienas lauksaimniecības nozares konkurētspēju un veicinātu tās tirgus orientētību un ilgtspējību, tāpat kā 2003. gada kopējās lauksaimniecības politikas reformas gadījumā ir jāturpina pāreja no atbalsta ražošanai uz atbalstu ražotājiem. Šim nolūkam ir jāatceļ par
  žāvētu rupjo lopbarību
  , liniem, kaņepēm un kartupeļu cieti piešķiramie atbalsti, kas paredzēti Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), un atbalsts šiem produktiem jāiekļauj katrai saimniecībai piešķirama atsaistītā ienākumu atbalsta shēmā. Tāpat kā 2003. gada KLP reformas gadījumā lauksaimniekiem maksātā atbalsta atsaistīšanas rezultātā faktiskās maksājumu summas paliks nemainīgas, bet ienākumu atbalsta efektivitāte būtiski palielināsies.

| (13) | Lai palielinātu Kopienas lauksaimniecības nozares konkurētspēju un veicinātu tās tirgus orientētību un ilgtspējību, tāpat kā 2003. gada kopējās lauksaimniecības politikas reformas gadījumā ir jāturpina pāreja no atbalsta ražošanai uz atbalstu ražotājiem. Šim nolūkam ir jāatceļ par liniem, kaņepēm un kartupeļu cieti piešķiramie atbalsti, kas paredzēti Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), un atbalsts šiem produktiem jāiekļauj katrai saimniecībai piešķirama atsaistītā ienākumu atbalsta shēmā. Tāpat kā 2003. gada KLP reformas gadījumā lauksaimniekiem maksātā atbalsta atsaistīšanas rezultātā faktiskās maksājumu summas paliks nemainīgas, bet ienākumu atbalsta efektivitāte būtiski palielināsies. |
| --- | --- |

(13)

Lai palielinātu Kopienas lauksaimniecības nozares konkurētspēju un veicinātu tās tirgus orientētību un ilgtspējību, tāpat kā 2003. gada kopējās lauksaimniecības politikas reformas gadījumā ir jāturpina pāreja no atbalsta ražošanai uz atbalstu ražotājiem. Šim nolūkam ir jāatceļ par liniem, kaņepēm un kartupeļu cieti piešķiramie atbalsti, kas paredzēti Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), un atbalsts šiem produktiem jāiekļauj katrai saimniecībai piešķirama atsaistītā ienākumu atbalsta shēmā. Tāpat kā 2003. gada KLP reformas gadījumā lauksaimniekiem maksātā atbalsta atsaistīšanas rezultātā faktiskās maksājumu summas paliks nemainīgas, bet ienākumu atbalsta efektivitāte būtiski palielināsies.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

14. apsvērums

| (14) | Padome 2000. gadā nolēma pārtraukt atbalsta piešķiršanu par īso linšķiedru un kaņepju šķiedrām. Šā lēmuma īstenošanai no 2009./2010. tirdzniecības gada ar Regulu (EK) Nr. 247/2008 tika pieņemti grozījumi vienotajā KTO, un tas attiecas arī uz tradicionālajos apgabalos audzētu linu pārstrādātājiem piešķirtā papildu atbalsta pārtraukšanu. Atbalsts par garo linšķiedru ir jāatsaista. Tomēr, lai atvieglinātu nozares pielāgošanos,
  pusei pārejas
  uz vienotā maksājuma shēmu jānotiek
  2011. gadā un otrai daļai — 2013. gadā
  . |
| --- | --- |

(14)

Padome 2000. gadā nolēma pārtraukt atbalsta piešķiršanu par īso linšķiedru un kaņepju šķiedrām. Šā lēmuma īstenošanai no 2009./2010. tirdzniecības gada ar Regulu (EK) Nr. 247/2008 tika pieņemti grozījumi vienotajā KTO, un tas attiecas arī uz tradicionālajos apgabalos audzētu linu pārstrādātājiem piešķirtā papildu atbalsta pārtraukšanu. Atbalsts par garo linšķiedru ir jāatsaista. Tomēr, lai atvieglinātu nozares pielāgošanos,
  pusei pārejas
  uz vienotā maksājuma shēmu jānotiek
  2011. gadā un otrai daļai — 2013. gadā
  .

| (14) | Padome 2000. gadā nolēma pārtraukt atbalsta piešķiršanu par īso linšķiedru un kaņepju šķiedrām. Šā lēmuma īstenošanai no 2009./2010. tirdzniecības gada ar Regulu (EK) Nr. 247/2008 tika pieņemti grozījumi vienotajā KTO, un tas attiecas arī uz tradicionālajos apgabalos audzētu linu pārstrādātājiem piešķirtā papildu atbalsta pārtraukšanu. Atbalsts par garo linšķiedru ir jāatsaista. Tomēr, lai atvieglinātu nozares pielāgošanos,
  pārejai
  uz vienotā maksājuma shēmu jānotiek
  vēlākais līdz 2013. gadam
  . |
| --- | --- |

(14)

Padome 2000. gadā nolēma pārtraukt atbalsta piešķiršanu par īso linšķiedru un kaņepju šķiedrām. Šā lēmuma īstenošanai no 2009./2010. tirdzniecības gada ar Regulu (EK) Nr. 247/2008 tika pieņemti grozījumi vienotajā KTO, un tas attiecas arī uz tradicionālajos apgabalos audzētu linu pārstrādātājiem piešķirtā papildu atbalsta pārtraukšanu. Atbalsts par garo linšķiedru ir jāatsaista. Tomēr, lai atvieglinātu nozares pielāgošanos,
  pārejai
  uz vienotā maksājuma shēmu jānotiek
  vēlākais līdz 2013. gadam
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

15. apsvērums

| (15) | Veicot žāvētas rupjās lopbarības režīma reformu 2003. gadā, atbalsts tika daļēji piešķirts ražotājiem un atsaistīts. Tāpēc, ņemot vērā “veselības pārbaudes” vispārējo virzību uz lielāku tirgus orientētību un dzīvnieku barības tirgus šābrīža perspektīvas, tagad pilnībā jāatsaista arī pārējie atbalsti šajā nozarē. |
| --- | --- |

(15)

Veicot žāvētas rupjās lopbarības režīma reformu 2003. gadā, atbalsts tika daļēji piešķirts ražotājiem un atsaistīts. Tāpēc, ņemot vērā “veselības pārbaudes” vispārējo virzību uz lielāku tirgus orientētību un dzīvnieku barības tirgus šābrīža perspektīvas, tagad pilnībā jāatsaista arī pārējie atbalsti šajā nozarē.

| (15) | Veicot žāvētas rupjās lopbarības režīma reformu 2003. gadā, atbalsts tika daļēji piešķirts ražotājiem un atsaistīts. Tāpēc, ņemot vērā “veselības pārbaudes” vispārējo virzību uz lielāku tirgus orientētību un dzīvnieku barības tirgus šābrīža perspektīvas,
  vēlākais līdz 2013. gadam
  pilnībā jāatsaista arī pārējie atbalsti šajā nozarē. |
| --- | --- |

(15)

Veicot žāvētas rupjās lopbarības režīma reformu 2003. gadā, atbalsts tika daļēji piešķirts ražotājiem un atsaistīts. Tāpēc, ņemot vērā “veselības pārbaudes” vispārējo virzību uz lielāku tirgus orientētību un dzīvnieku barības tirgus šābrīža perspektīvas,
  vēlākais līdz 2013. gadam
  pilnībā jāatsaista arī pārējie atbalsti šajā nozarē.

Pārstrādātājiem piešķirtā atbalsta atcelšanas sekas iespējams mīkstināt, atbilstīgi pielāgojot cenu, kādu maksā izejvielu ražotājiem, kuri paši atbalsta atsaistīšanas rezultātā saņems tiesības uz lielāku tiešo atbalstu. Pārstrādātājiem piešķirtā atbalsta atcelšana ir pamatota arī, ņemot vērā tirgus situāciju un perspektīvas attiecībā uz proteīnaugiem kopumā. Ņemot vērā, ka nozare jau ir pārstrukturējusies kopš 2003. gada reformas un ka nesen ir atzīta žāvētas rupjās lopbarības ražošanas izteikti negatīvā ietekme uz vidi, atbalsts ir jāatsaista, paredzot īsu (divu gadu) pārejas posmu, lai ļautu nozarei pielāgoties.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

17. apsvērums

| (17) | Ņemot vērā situācijas attīstību iekšējos un starptautiskajos graudaugu un kartupeļu cietes tirgos, kompensācija par cietes ražošanu vairs nav lietderīga attiecībā uz tās sākotnējiem mērķiem un tāpēc ir jāatceļ. Ņemot vērā tirgus situāciju un perspektīvas, šis atbalsts jau ir ticis uz kādu laiku noteikts nulles līmenī, un, tā kā šāda situācija varētu turpināties, atbalsta ātru atcelšanu varētu īstenot bez negatīvas ietekmes uz nozari. |
| --- | --- |

(17)

svītrots

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

18. apsvērums

| (18) | Noteikumi par ārkārtas pasākumiem tirgus atbalstam saistībā ar dzīvnieku slimībām ir jāiekļauj vispārējos noteikumos par riska pārvaldību, tāpēc tie jāsvītro no Regulas (EK) Nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

svītrots

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

19. apsvērums

| (19) | Ražotāju organizācijām var būt
  labvēlīga
  nozīme
  piedāvājuma sadalīšanā
  tajās nozarēs, kurās pastāv ražotāju un noņēmēju koncentrācijas nelīdzsvarotība. Tāpēc dalībvalstīm jābūt iespējai atzīt visu nozaru ražotāju organizācijas. |
| --- | --- |

(19)

Ražotāju organizācijām var būt
  labvēlīga
  nozīme
  piedāvājuma sadalīšanā
  tajās nozarēs, kurās pastāv ražotāju un noņēmēju koncentrācijas nelīdzsvarotība. Tāpēc dalībvalstīm jābūt iespējai atzīt visu nozaru ražotāju organizācijas.

| (19) | Lai gan ražas apdrošināšana vai kopējie fondi var veicināt korektīvu riska pārvaldību, šāda pieeja var izrādīties finansiāli un sociāli ļoti dārga, tāpēc vienlaikus jāveicina preventīvu riska pārvaldības instrumentu izstrāde
  . Ražotāju organizācijām
  un starpnozaru organizācijām
  var būt
  būtiska
  nozīme
  šādā preventīvā pārvaldībā, it īpaši sadalot piedāvājumu
  tajās nozarēs, kurās pastāv ražotāju un noņēmēju koncentrācijas nelīdzsvarotība,
  vai uzlabojot zināšanas par tirgiem
  . Tāpēc dalībvalstīm jābūt iespējai atzīt visu nozaru ražotāju
  un profesionālās
  organizācijas. |
| --- | --- |

(19)

Lai gan ražas apdrošināšana vai kopējie fondi var veicināt korektīvu riska pārvaldību, šāda pieeja var izrādīties finansiāli un sociāli ļoti dārga, tāpēc vienlaikus jāveicina preventīvu riska pārvaldības instrumentu izstrāde
  . Ražotāju organizācijām
  un starpnozaru organizācijām
  var būt
  būtiska
  nozīme
  šādā preventīvā pārvaldībā, it īpaši sadalot piedāvājumu
  tajās nozarēs, kurās pastāv ražotāju un noņēmēju koncentrācijas nelīdzsvarotība,
  vai uzlabojot zināšanas par tirgiem
  . Tāpēc dalībvalstīm jābūt iespējai atzīt visu nozaru ražotāju
  un profesionālās
  organizācijas.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. panta – 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 247/2006

4. pants — 3. punkts

| – 1. | Regulas (EK) Nr. 247/2006 4. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

– 1.

| 3. | Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, no Azoru salām pārējā Kopienā turpmāk minētajos gados ir atļauts ievest tirgošanai šādu maksimālo cukura (KN kods 1701) daudzumu: |
| --- | --- |

3.

| — | 2008. gadā: 3 000 tonnas, |
| --- | --- |

—

| — | 2009. gadā: 2 285 tonnas, |
| --- | --- |

—

| — | 2010. gadā:1 570 tonnas, |
| --- | --- |

—

| — | 2011. gadā: 855 tonnas. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. panta – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 247/2006

5. pants — 1. punkts

| – 1.a | Regulas (EK) Nr. 247/2006 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

– 1.a

| 1. | “Regulas (EK) Nr. 1260/2001 10. panta 1. punktā noteiktajā laikā uz C cukuru, kurš minēts tās pašas regulas 13. pantā un kuru eksportē saskaņā ar Komisijas 1981. gada 14. septembra Regulu (EEK) Nr. 2670/81, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus attiecībā uz cukura produkciju, kas pārsniedz kvotu, un kuru ieved, lai patērētu Madeirā un Kanāriju salās kā balto cukuru (KN kods 1701), un kuru ieved kā jēlcukuru (KN kods 1701 12 10 un/vai KN kods 1701 11 10), lai rafinētu un patērētu Azoru salās, saskaņā ar šo regulu attiecina atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem šīs regulas 2. pantā noteiktās prognozējamās piegādes robežās.” |
| --- | --- |

1.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 1. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

8. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| 1) | Svītro 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

1)

svītrots

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

10. pants

| 2) | Regulas 10. pantu groza šādi. |
| --- | --- |

2)

svītrots

| a) | Panta 1. punktu groza šādi: |
| --- | --- |

a)

| i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

i)

| “
  a
  ) | parastie kvieši, mieži, kukurūza un sorgo
  ;” |
| --- | --- |

“
  a
  )

parastie kvieši, mieži, kukurūza un sorgo
  ;”

| ii) | svītro punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

ii)

| b) | Svītro 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

11. pants — a) apakšpunkts

| (a) | graudaugiem no
  1. novembra
  līdz 31. maijam; |
| --- | --- |

(a)

graudaugiem no
  1. novembra
  līdz 31. maijam;

| (a) | graudaugiem no
  1. marta
  līdz 31. maijam; |
| --- | --- |

(a)

graudaugiem no
  1. marta
  līdz 31. maijam;

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

11. pants — da) apakšpunkts (jauns)

| (da) | cūkgaļai jebkurā tirdzniecības gadā. |
| --- | --- |

(da)

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

12. pants — 1. punkts — ba) apakšpunkts (jauns)

| (ba) | Komisija bez 195. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības uzsāk intervenci cūkgaļas tirgū, ja atsauces laikposmā vidējā tirgus cena cūku liemeņiem — kā noteikts saskaņā ar katrā dalībvalstī reģistrētām cenām reprezentatīvajos Kopienas tirgos, kas vērtētas, izmantojot koeficientus, kuri izsaka cūku kopskaita relatīvo daudzumu katrā no dalībvalstīm — ir un, visticamāk, saglabāsies zem 103 % no salīdzināmās cenas. |
| --- | --- |

(ba)

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

12. pants — 2. punkts

| 2. | Komisija var pārtraukt valsts intervenci
  bez 195. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības
  , ja cena par kviešiem ar minimālo proteīnu saturu 11 % “Rouen delivered” ir augstāka nekā salīdzināmā cena. |
| --- | --- |

2.

Komisija var pārtraukt valsts intervenci
  bez 195. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības
  , ja cena par kviešiem ar minimālo proteīnu saturu 11 % “Rouen delivered” ir augstāka nekā salīdzināmā cena.

| 2. | Komisija var pārtraukt valsts intervenci, ja cena par kviešiem ar minimālo proteīnu saturu 11 % “Rouen delivered” ir augstāka nekā salīdzināmā cena. |
| --- | --- |

2.

Komisija var pārtraukt valsts intervenci, ja cena par kviešiem ar minimālo proteīnu saturu 11 % “Rouen delivered” ir augstāka nekā salīdzināmā cena.

Komisija
  bez 195. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības
  atsāk intervenci, ja šā punkta pirmajā daļā paredzētie nosacījumi vairs nav spēkā.

Komisija atsāk intervenci, ja šā punkta pirmajā daļā paredzētie nosacījumi vairs nav spēkā.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

II apakšiedaļa — 18. pants

| 4) | Regulas II daļas I sadaļas I nodaļas II iedaļas III apakšiedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

4)

svītrots

III apakšiedaļa

Intervences cenas

18. pants

Intervences cenas

| 1. | Intervences cenas un intervences pieļaujamos daudzumus produktiem, kas minēti 10. panta a), d), e) un f) apakšpunktā, nosaka Komisija konkursa kārtībā. Īpašos apstākļos konkursa procedūras vai arī noteiktās intervences cenas un intervences pieļaujamos daudzumus var attiecināt tikai uz atsevišķu dalībvalsti vai kādas dalībvalsts atsevišķu reģionu, pamatojoties uz reģistrētajām vidējām tirgus cenām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Saskaņā ar 1. punktu noteiktā intervences cena nedrīkst pārsniegt: |
| --- | --- |

2.

| (a) | labībai — attiecīgās atsauces cenas; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | liellopu gaļai — vidējo tirgus cenu, kas reģistrēta kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā un palielināta par summu, ko nosaka Komisija, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | sviestam — 90 % no salīdzināmās cenas; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | sausajam vājpienam — salīdzināmo cenu. |
| --- | --- |

(d)

| 3. | Cukura intervences cena ir 80 % no salīdzināmās cenas, kas noteikta nākamajam tirdzniecības gadam pēc tirdzniecības gada, kurā izvirzīts piedāvājums. Tomēr, ja maksājumu aģentūrai piedāvātā cukura kvalitāte atšķiras no IV pielikuma B punktā definētās standarta kvalitātes, kurai piemēro salīdzināmo cenu, intervences cenu attiecīgi paaugstina vai pazemina. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 4.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

26. pants — 2. punkts — a) apakšpunkts — iia) daļa (jauna)

| 4.a | 26. panta 2. punkta a) apakšpunktam pievieno šādu punktu: |
| --- | --- |

4.a

| “
  iia) | izmantot saskaņā ar īpašas piegādes kārtību, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 247/2006 5. pantā
  .” |
| --- | --- |

“
  iia)

izmantot saskaņā ar īpašas piegādes kārtību, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 247/2006 5. pantā
  .”

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 5. punkts

4. pants — 5. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

II daļa — I sadaļa — I nodaļa — III iedaļa — I apakšiedaļa

II daļa — I sadaļa — I nodaļa — III iedaļa — I apakšiedaļa

| 5) | Svītro II daļas I sadaļas I nodaļas III iedaļas I apakšiedaļu. |
| --- | --- |

5)

5)

Svītro II daļas I sadaļas I nodaļas III iedaļas I apakšiedaļu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 6. punkts

4. pants — 6. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

31. pants

31. pants

| 6) | Regulas 31. pantu groza šādi. |
| --- | --- |

6)

6)

Regulas 31. pantu groza šādi.

svītrots

svītrots

| a) | Panta 1. punktu groza šādi: |
| --- | --- |

a)

a)

Panta 1. punktu groza šādi:

| i) | pēc c) apakšpunkta iekļauj šādus punktus: |
| --- | --- |

i)

i)

pēc c) apakšpunkta iekļauj šādus punktus:

| ca) | par nesālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 82 %, beztauku sausnas saturs ir 2 % un maksimālais mitruma saturs ir 16 %, |
| --- | --- |

ca)

ca)

par nesālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 82 %, beztauku sausnas saturs ir 2 % un maksimālais mitruma saturs ir 16 %,

| cb) | par sālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 80 %, beztauku sausnas saturs ir 2 %, maksimālais mitruma saturs ir 16 % un maksimālais sāls saturs ir 2 %; |
| --- | --- |

cb)

cb)

par sālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 80 %, beztauku sausnas saturs ir 2 %, maksimālais mitruma saturs ir 16 % un maksimālais sāls saturs ir 2 %;

| ii) | svītro e) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

svītro e) apakšpunktu;

| b) | Svītro 2. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

b)

b)

Svītro 2. punkta otro daļu.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 7. punkts

4. pants — 7. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

34.a pants (jauns)

34.a pants (jauns)

Iekļauj šādu 34.a pantu:

Iekļauj šādu 34.a pantu:

svītrots

svītrots

34.a pants

34.a pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi attiecībā uz sviestu

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi attiecībā uz sviestu

| 1. | Komisija var izlemt piešķirt atbalstu sviesta uzglabāšanai privātās noliktavās, jo īpaši, ja produktu cenu un rezervju tendences norāda uz nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, no kuras var izvairīties vai kuru var samazināt ar sezonālu uzglabāšanu. |
| --- | --- |

1.

1.

Komisija var izlemt piešķirt atbalstu sviesta uzglabāšanai privātās noliktavās, jo īpaši, ja produktu cenu un rezervju tendences norāda uz nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, no kuras var izvairīties vai kuru var samazināt ar sezonālu uzglabāšanu.

| 2. | Atbalsta apjomu nosaka Komisija, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un iespējamās sviesta cenu tendences. |
| --- | --- |

2.

2.

Atbalsta apjomu nosaka Komisija, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un iespējamās sviesta cenu tendences.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 8. punkts

4. pants — 8. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

36. pants

36. pants

| 8) | Svītro 36. pantu. |
| --- | --- |

8)

8)

Svītro 36. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 11. punkts

4. pants — 11. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

44. pants

44. pants

| 11) | Svītro 44. pantu. |
| --- | --- |

11)

11)

Svītro 44. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 12. punkts — a) apakšpunkts

4. pants — 12. punkts — a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

46. pants — 1. punkts

46. pants — 1. punkts

| (a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

(a)

(a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

svītrots

svītrots

| “
  1
  . | Šīs regulas 45. pantā minētajiem ārkārtas atbalsta pasākumiem Kopiena piešķir līdzfinansējumu 50 % apjomā no dalībvalstu izdevumiem
  .” |
| --- | --- |

“
  1
  .

1

Šīs regulas 45. pantā minētajiem ārkārtas atbalsta pasākumiem Kopiena piešķir līdzfinansējumu 50 % apjomā no dalībvalstu izdevumiem
  .”

Šīs regulas 45. pantā minētajiem ārkārtas atbalsta pasākumiem Kopiena piešķir līdzfinansējumu 50 % apjomā no dalībvalstu izdevumiem

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 14.a punkts (jauns)

4. pants — 14.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

66. pants — 5.a punkts (jauns)

66. pants — 5.a punkts (jauns)

| 14.a | Regulas 66. pantā iekļauj šādu punktu. |
| --- | --- |

14.a

14.a

Regulas 66. pantā iekļauj šādu punktu.

| 5.a | Dalībvalstis drīkst piemērot pagaidu kvotu palielinājumu, pamatojoties uz piena kvotu neizmantošanu citās dalībvalstīs, ja tās var pierādīt, ka to piensaimniecības nozare, turpinot darbību saskaņā ar pamatnoteikumiem, visticamāk nepiedzīvos “mīkstu piezemēšanos”. Tādēļ Komisija katru gadu aprēķina neizmantotās piena kvotas. Komisija novērtē dalībvalstu iespējamo pieteikšanos uz papildu kvotu palielinājumu un katra tirdzniecības gada sākumā iesniedz priekšlikumu par papildu ražošanas kvotu pagaidu piešķiršanu. Šādām pagaidu kvotām attiecīgajā tirdzniecības gadā vienmēr jābūt mazākām nekā iepriekšējā tirdzniecības gada neizmantotās kvotas. Komisijai var palīdzēt 195. panta 1. punktā minētā komiteja. |
| --- | --- |

5.a

5.a

Dalībvalstis drīkst piemērot pagaidu kvotu palielinājumu, pamatojoties uz piena kvotu neizmantošanu citās dalībvalstīs, ja tās var pierādīt, ka to piensaimniecības nozare, turpinot darbību saskaņā ar pamatnoteikumiem, visticamāk nepiedzīvos “mīkstu piezemēšanos”. Tādēļ Komisija katru gadu aprēķina neizmantotās piena kvotas. Komisija novērtē dalībvalstu iespējamo pieteikšanos uz papildu kvotu palielinājumu un katra tirdzniecības gada sākumā iesniedz priekšlikumu par papildu ražošanas kvotu pagaidu piešķiršanu. Šādām pagaidu kvotām attiecīgajā tirdzniecības gadā vienmēr jābūt mazākām nekā iepriekšējā tirdzniecības gada neizmantotās kvotas. Komisijai var palīdzēt 195. panta 1. punktā minētā komiteja.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 14.b punkts (jauns)

4. pants — 14.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

78. pants — 3.a punkts (jauns)

78. pants — 3.a punkts (jauns)

| 14.b | Regulas 78. pantā iekļauj šādu punktu. |
| --- | --- |

14.b

14.b

Regulas 78. pantā iekļauj šādu punktu.

| 3.a | Visi ienākumi, kas gūti no papildu nodevas maksājumiem Eiropas Savienībai, kā arī apropriāciju ietaupījumi lauksaimniecības budžetā jāiemaksā Piena fondā piensaimniecības nozares atbalsta pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

3.a

3.a

Visi ienākumi, kas gūti no papildu nodevas maksājumiem Eiropas Savienībai, kā arī apropriāciju ietaupījumi lauksaimniecības budžetā jāiemaksā Piena fondā piensaimniecības nozares atbalsta pasākumu īstenošanai.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. [...]/2008 [jauna regula par tiešajiem maksājumiem] 68. pantu [vispārēji noteikumi] atbalsta pasākumus nedrīkst finansēt, izmantojot šo sistēmu.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. [...]/2008 [jauna regula par tiešajiem maksājumiem] 68. pantu [vispārēji noteikumi] atbalsta pasākumus nedrīkst finansēt, izmantojot šo sistēmu.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 17. punkts

4. pants — 17. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

II daļa — I sadaļa — IV nodaļa — I iedaļa — I apakšiedaļa

II daļa — I sadaļa — IV nodaļa — I iedaļa — I apakšiedaļa

| 17) | Svītro II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas I apakšiedaļu. |
| --- | --- |

17)

17)

Svītro II daļas I sadaļas IV nodaļas I iedaļas I apakšiedaļu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 18.a punkts (jauns)

4. pants — 18.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

91. pants — 1. punkts — 2. daļa

91. pants — 1. punkts — 2. daļa

| 18.a | Regulas 91. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu. |
| --- | --- |

18.a

18.a

Regulas 91. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu.

2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības gadam atbalstu ar tādiem pašiem nosacījumiem piešķir arī par linu un kaņepju stiebru apstrādi īso šķiedru ražošanai.

2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības gadam atbalstu ar tādiem pašiem nosacījumiem piešķir arī par linu un kaņepju stiebru apstrādi īso šķiedru ražošanai.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 19. punkts

4. pants — 19. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

92. pants — 1. punkts

92. pants — 1. punkts

| 1. | Regulas 91. pantā paredzēto atbalstu par garo linšķiedru nosaka šādā apjomā: |
| --- | --- |

1.

Regulas 91. pantā paredzēto atbalstu par garo linšķiedru nosaka šādā apjomā:

| 1. | Regulas 91. pantā paredzēto atbalstu par garo linšķiedru nosaka šādā apjomā: |
| --- | --- |

1.

Regulas 91. pantā paredzēto atbalstu par garo linšķiedru nosaka šādā apjomā:

| a) | EUR 200
  par 2009./2010.
  un 2010./2011
  . tirdzniecības
  gadu
  ; un |
| --- | --- |

a)

EUR 200
  par 2009./2010.
  un 2010./2011
  . tirdzniecības
  gadu
  ; un

EUR 200

un 2010./2011

gadu

| a) | garajai linšķiedrai: EUR 160 par tonnu no 2009./2010. līdz 2012./13. tirdzniecības gadam; |
| --- | --- |

a)

garajai linšķiedrai: EUR 160 par tonnu no 2009./2010. līdz 2012./13. tirdzniecības gadam;

garajai linšķiedrai: EUR 160 par tonnu no

līdz 2012./13

gadam

| b) | EUR 100
  par
  2011./2012. un
  2012./2013. tirdzniecības gadu; |
| --- | --- |

b)

EUR 100
  par
  2011./2012. un
  2012./2013. tirdzniecības gadu;

EUR 100

2011./2012. un

| b) | īsajām linu un kaņepju šķiedrām, kurās piemaisījumu un spaļu procentuālais sastāvs nepārsniedz 7,5 %: EUR 90 par tonnu no 2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

b)

īsajām linu un kaņepju šķiedrām, kurās piemaisījumu un spaļu procentuālais sastāvs nepārsniedz 7,5 %: EUR 90 par tonnu no 2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības gadam.

īsajām linu un kaņepju šķiedrām, kurās piemaisījumu un spaļu procentuālais sastāvs nepārsniedz 7,5 %: EUR 90

tonnu no 2009./2010. līdz

gadam

Tomēr dalībvalstis, ņemot vērā tradicionālos noieta tirgus, var pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu:

Tomēr dalībvalstis, ņemot vērā tradicionālos noieta tirgus, var pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu:

| a) | par īso linšķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 15 %; |
| --- | --- |

a)

a)

par īso linšķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 15 %;

| b) | par kaņepju šķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 25 %. |
| --- | --- |

b)

b)

par kaņepju šķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 25 %.

Otrajā daļā paredzētajos gadījumos dalībvalsts piešķir atbalstu par daudzumu, kas nepārsniedz daudzumu, kurš saražots atbilstoši noteikumam par 7,5 % piemaisījumu un spaļu.

Otrajā daļā paredzētajos gadījumos dalībvalsts piešķir atbalstu par daudzumu, kas nepārsniedz daudzumu, kurš saražots atbilstoši noteikumam par 7,5 % piemaisījumu un spaļu.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 20.a punkts (jauns)

4. pants — 20.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

94. pants — 1.a punkts

94. pants — 1.a punkts

| 20.a | Regulas 94. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu tekstu. |
| --- | --- |

20.a

20.a

Regulas 94. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu tekstu.

| 1.a | Attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru, par kuru var piešķirt atbalstu, nosaka maksimālo garantēto daudzumu 147 265 tonnas

  par katru tirdzniecības gadu laikposmā no 2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības gadam. Šo daudzumu sadala noteiktām dalībvalstīm

  kā valstij garantēto daudzumu

  saskaņā ar XI pielikuma A. II. punktu. |
| --- | --- |

1.a

1.a

Attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru, par kuru var piešķirt atbalstu, nosaka maksimālo garantēto daudzumu 147 265 tonnas

  par katru tirdzniecības gadu laikposmā no 2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības gadam. Šo daudzumu sadala noteiktām dalībvalstīm

  kā valstij garantēto daudzumu

  saskaņā ar XI pielikuma A. II. punktu.

Attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru, par kuru var piešķirt atbalstu, nosaka maksimālo garantēto daudzumu 147 265 tonnas

par katru tirdzniecības gadu laikposmā no 2009./2010. līdz 2012./

kā valstij garantēto daudzumu

saskaņā ar XI pielikuma A. II. punktu

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 20.b punkts (jauns)

4. pants — 20.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

94.a punkts

94.a punkts

| 20.b | Regulas 94.a pantu aizstāj ar šādu tekstu. |
| --- | --- |

20.b

20.b

Regulas 94.a pantu aizstāj ar šādu tekstu.

94.a pants

94.a pants

Papildu atbalsts

Papildu atbalsts

No 2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības

  gadam

  papildu atbalstu piešķir par platībām, kas apsētas ar liniem I un II zonā, kā aprakstīts XI pielikuma A. III punktā, un stiebriem, kuru izstrāde ir:

No 2009./2010. līdz 2012./2013. tirdzniecības

gadam

papildu atbalstu piešķir par platībām, kas apsētas ar liniem I un II zonā, kā aprakstīts XI pielikuma A. III punktā, un stiebriem, kuru izstrāde ir

| a) | pirkšanas/pārdošanas līguma vai saistību priekšmets saskaņā ar 91. panta 1. punktu un |
| --- | --- |

a)

a)

pirkšanas/pārdošanas līguma vai saistību priekšmets saskaņā ar 91. panta 1. punktu un

| b) | atbalsta pārstrādei garajās šķiedrās priekšmets, papildu atbalstu piešķir pirmajam apstiprinātajam pārstrādātājam. |
| --- | --- |

b)

b)

atbalsta pārstrādei garajās šķiedrās priekšmets, papildu atbalstu piešķir pirmajam apstiprinātajam pārstrādātājam.

Papildu atbalsta apmērs ir EUR 120 par vienu hektāru I zonā un EUR 50 par vienu hektāru II zonā.

Papildu atbalsta apmērs ir EUR 120 par vienu hektāru I zonā un EUR 50 par vienu hektāru II zonā.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 21. punkts

4. pants — 21. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

95.a pants — 1. punkts

95.a pants — 1. punkts

| 1. | Piemaksu EUR 22,25 apmērā par saražotās kartupeļu cietes tonnu ražotājuzņēmumiem
  par
  2009./2010
  un 2010./2011
  . tirdzniecības
  gadu
  izmaksā atbilstoši kartupeļu cietes daudzumam, kas nepārsniedz 84.a panta 2. punktā minēto kvotas limitu, ja tie kartupeļu audzētājiem ir samaksājuši minimālo cenu par visiem kartupeļiem, kuri vajadzīgi, lai saražotu cieti līdz kvotas limitam. |
| --- | --- |

1.

Piemaksu EUR 22,25 apmērā par saražotās kartupeļu cietes tonnu ražotājuzņēmumiem
  par
  2009./2010
  un 2010./2011
  . tirdzniecības
  gadu
  izmaksā atbilstoši kartupeļu cietes daudzumam, kas nepārsniedz 84.a panta 2. punktā minēto kvotas limitu, ja tie kartupeļu audzētājiem ir samaksājuši minimālo cenu par visiem kartupeļiem, kuri vajadzīgi, lai saražotu cieti līdz kvotas limitam.

par

un 2010./2011

gadu

| 1. | Piemaksu EUR 22,25 apmērā par saražotās kartupeļu cietes tonnu ražotājuzņēmumiem
  no
  2009./2010.
  līdz 2012./2013
  . tirdzniecības
  gadam
  izmaksā atbilstoši kartupeļu cietes daudzumam, kas nepārsniedz 84.a panta 2. punktā minēto kvotas limitu, ja tie kartupeļu audzētājiem ir samaksājuši minimālo cenu par visiem kartupeļiem, kuri vajadzīgi, lai saražotu cieti līdz kvotas limitam. |
| --- | --- |

1.

Piemaksu EUR 22,25 apmērā par saražotās kartupeļu cietes tonnu ražotājuzņēmumiem
  no
  2009./2010.
  līdz 2012./2013
  . tirdzniecības
  gadam
  izmaksā atbilstoši kartupeļu cietes daudzumam, kas nepārsniedz 84.a panta 2. punktā minēto kvotas limitu, ja tie kartupeļu audzētājiem ir samaksājuši minimālo cenu par visiem kartupeļiem, kuri vajadzīgi, lai saražotu cieti līdz kvotas limitam.

no

līdz 2012./2013

gadam

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 22. punkts

4. pants — 22. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

96. pants

96. pants

| 22) | Svītro 96. pantu. |
| --- | --- |

22)

22)

Svītro 96. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 29.a punkts (jauns)

4. pants — 29.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

122. pants — 1.d daļa (jauna)

122. pants — 1.d daļa (jauna)

| 29.a | Regulas 122. pantam pievieno šādu daļu. |
| --- | --- |

29.a

29.a

Regulas 122. pantam pievieno šādu daļu.

Dalībvalstis par ražotāju organizācijām var atzīt arī pieteikuma iesniedzējas grupas atbilstīgi 5. panta 1. punktam Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

   (1)

  . Šādā gadījumā piemēro šā panta pirmās daļas c) punkta i) apakšpunktā minētos noteikumus.

Dalībvalstis par ražotāju organizācijām var atzīt arī pieteikuma iesniedzējas grupas atbilstīgi 5. panta 1. punktam Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

1

. Šādā gadījumā piemēro šā panta pirmās daļas c) punkta i) apakšpunktā minētos noteikumus.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 30. punkts

4. pants — 30. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

124. pants — 1. punkts — 1.a daļa (jauna)

124. pants — 1. punkts — 1.a daļa (jauna)

Šīs starpnozaru organizācijas var iesaistīties tādos pasākumos kā risku novēršanas pārvaldība, pētniecība un izstrāde, produktu un nozaru popularizēšana un informācijas sniegšana par tiem, tirgus analīze un informācijas sniegšana par tirgiem un līgumslēgšanas darbības.

Šīs starpnozaru organizācijas var iesaistīties tādos pasākumos kā risku novēršanas pārvaldība, pētniecība un izstrāde, produktu un nozaru popularizēšana un informācijas sniegšana par tiem, tirgus analīze un informācijas sniegšana par tirgiem un līgumslēgšanas darbības.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 30.a punkts (jauns)

4. pants — 30.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

162. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — i) daļa

162. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — i) daļa

| 30.a | Regulas 162. panta 1. punkta a) apakšpunktā svītro i) daļu

   (2)

  . |
| --- | --- |

30.a

30.a

Regulas 162. panta 1. punkta a) apakšpunktā svītro i) daļu

2

.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 30.b punkts (jauns)

4. pants — 30.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

162. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — ii) daļa

162. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts — ii) daļa

| 30.b | Regulas 162. panta 1. punkta a) apakšpunktā svītro ii) daļu

   (2)

  . |
| --- | --- |

30.b

30.b

Regulas 162. panta 1. punkta a) apakšpunktā svītro ii) daļu

2

.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

4. pants — 31.a punkts (jauns)

4. pants — 31.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

182. pants — 3. punkts

182. pants — 3. punkts

| 31.a | Regulas 182. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu. |
| --- | --- |

31.a

31.a

Regulas 182. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.

| 3. | Dalībvalstis, kuras ir samazinājušas cukura kvotas par vairāk nekā 50 % no tā kvotu apjoma, kas noteikts 2006. gada 20. februārī Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā, var

  līdz 2013./2014. tirdzniecības gadam

  piešķirt valsts pagaidu atbalstu. |
| --- | --- |

3.

3.

Dalībvalstis, kuras ir samazinājušas cukura kvotas par vairāk nekā 50 % no tā kvotu apjoma, kas noteikts 2006. gada 20. februārī Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā, var

  līdz 2013./2014. tirdzniecības gadam

  piešķirt valsts pagaidu atbalstu.

Dalībvalstis, kuras ir samazinājušas cukura kvotas par vairāk nekā 50 % no tā kvotu apjoma, kas noteikts 2006. gada 20. februārī Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā, var

līdz 2013./2014. tirdzniecības gadam

piešķirt valsts pagaidu atbalstu

Komisija, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu pieteikumiem, lemj par šim pasākumam pieejamā valsts atbalsta kopējo apjomu.

Komisija, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu pieteikumiem, lemj par šim pasākumam pieejamā valsts atbalsta kopējo apjomu.

Itālijai šā punkta pirmajā daļā

  paredzētais

  pagaidu atbalsts vienā tirdzniecības gadā nepārsniedz EUR 11 par vienu tonnu cukurbiešu, un šo atbalstu piešķir cukurbiešu audzētājiem un izaudzēto cukurbiešu transportēšanai.

Itālijai šā punkta pirmajā daļā

paredzētais

pagaidu atbalsts vienā tirdzniecības gadā nepārsniedz EUR 11 par vienu tonnu cukurbiešu, un šo atbalstu piešķir cukurbiešu audzētājiem un izaudzēto cukurbiešu transportēšanai

Somija

  cukurbiešu audzētājiem

  vienā tirdzniecības gadā var piešķirt atbalstu līdz EUR 350 par hektāru.

Somija

cukurbiešu audzētājiem

vienā tirdzniecības gadā var piešķirt atbalstu līdz EUR 350 par hektāru

Attiecīgās dalībvalstis

  30 dienu laikā līdz

  katra tirdzniecības gada beigām paziņo Komisijai attiecīgajā tirdzniecības gadā piešķirtā valsts atbalsta apjomu.

Attiecīgās dalībvalstis

30 dienu laikā līdz

katra tirdzniecības gada beigām paziņo Komisijai attiecīgajā tirdzniecības gadā piešķirtā valsts atbalsta apjomu

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants — 32. punkts

4. pants — 32. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Regula (EK) Nr. 1234/2007

184. pants

184. pants

| 5) | līdz
  2011. gada 30. jūnijam
  — Eiropas Parlamentam un Padomei par
  nosacījumiem piena
  kvotu sistēmas
  darbības pakāpeniskai izbeigšanai, norādot arī iespējamos turpmākos kvotu palielinājumus vai iespējamos papildu nodevas samazinājumus
  . |
| --- | --- |

5)

līdz
  2011. gada 30. jūnijam
  — Eiropas Parlamentam un Padomei par
  nosacījumiem piena
  kvotu sistēmas
  darbības pakāpeniskai izbeigšanai, norādot arī iespējamos turpmākos kvotu palielinājumus vai iespējamos papildu nodevas samazinājumus
  .

2011. gada 30. jūnijam

nosacījumiem piena

darbības pakāpeniskai izbeigšanai, norādot arī iespējamos turpmākos kvotu palielinājumus vai iespējamos papildu nodevas samazinājumus

| 5) | līdz
  2010. gada 31. decembrim
  — Eiropas Parlamentam un Padomei par
  stāvokli piensaimniecības tirgū. Šajā ziņojumā arī analizē dalībvalstu pārvaldības sistēmu efektivitāti saistībā ar
  kvotu sistēmas
  liberalizāciju. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus
  . |
| --- | --- |

5)

līdz
  2010. gada 31. decembrim
  — Eiropas Parlamentam un Padomei par
  stāvokli piensaimniecības tirgū. Šajā ziņojumā arī analizē dalībvalstu pārvaldības sistēmu efektivitāti saistībā ar
  kvotu sistēmas
  liberalizāciju. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus
  .

2010. gada 31. decembrim

stāvokli piensaimniecības tirgū. Šajā ziņojumā arī analizē dalībvalstu pārvaldības sistēmu efektivitāti saistībā ar

liberalizāciju. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus

---

(1)  

  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

(2)  
  Attiecīgi jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1234/2007/EK panti un pielikumi.

2

Attiecīgi jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1234/2007/EK panti un pielikumi.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/189

---

Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai *

P6_TA(2008)0551

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0242/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0390/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  1. apsvērums |
| (1) | Veicot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada reformas novērtējumu, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība tika atzītas par būtiskiem jauniem izaicinājumiem Eiropas lauksaimniecībai. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. apsvērums

(1)

Veicot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada reformas novērtējumu, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība tika atzītas par būtiskiem jauniem izaicinājumiem Eiropas lauksaimniecībai.

| (1) | Veicot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada reformas novērtējumu, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība,
  kā arī atteikšanās no piena kvotām
  tika atzītas par būtiskiem jauniem izaicinājumiem Eiropas lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

(1)

Veicot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada reformas novērtējumu, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība,
  kā arī atteikšanās no piena kvotām
  tika atzītas par būtiskiem jauniem izaicinājumiem Eiropas lauksaimniecībai.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

5. apsvērums

| (5) | Ir svarīgi arī turpmāk stiprināt ar šīm prioritātēm saistītās darbības lauku attīstības programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi arī turpmāk stiprināt ar šīm prioritātēm saistītās darbības lauku attīstības programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

| (5) | Ja dalībvalstu lauksaimniecības attīstības pašreizējās programmās nav iekļauti tādi pietiekami un atbilstīgi pasākumi, kādi minēti II pielikumā, ir
  svarīgi arī turpmāk stiprināt ar šīm prioritātēm saistītās darbības lauku attīstības programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Ja dalībvalstu lauksaimniecības attīstības pašreizējās programmās nav iekļauti tādi pietiekami un atbilstīgi pasākumi, kādi minēti II pielikumā, ir
  svarīgi arī turpmāk stiprināt ar šīm prioritātēm saistītās darbības lauku attīstības programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Eirobarometra aptaujas “Eiropas Savienības iedzīvotāju attieksme pret dzīvnieku labturību” rezultāti 2007. gadā liecina par to, ka ES pilsoņu vairākums (72 %) Eiropas Savienībā uzskata, ka lauksaimniekiem ir jākompensē palielinātās izmaksas, kas saistītas ar augstāku standartu piemērošanu dzīvnieku labturībai. Turklāt EK dibināšanas līgumam ar Amsterdamas līgumu pievienotais protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību paredz, ka Kopiena un dalībvalstis, nosakot un īstenojot lauksaimniecības politiku, pilnībā ņem vērā prasības attiecībā uz dzīvnieku labturību. |
| --- | --- |

(5a)

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Ņemot vērā šo Kopienas prioritāšu nozīmīgumu, dalībvalstīm ir jānosaka pienākums paredzēt
  attiecīgus pasākumus
  lauku attīstības programmās. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā šo Kopienas prioritāšu nozīmīgumu, dalībvalstīm ir jānosaka pienākums paredzēt
  attiecīgus pasākumus
  lauku attīstības programmās.

| (6) | Ņemot vērā šo Kopienas prioritāšu nozīmīgumu, dalībvalstīm ir jānosaka pienākums paredzēt
  lielāku daļu attiecīgo pasākumu
  lauku attīstības programmās,
  bet tikai tad, ja dalībvalstis līdz šim nav pievērsušas pietiekami lielu uzmanību šīm Kopienas prioritātēm
  . |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā šo Kopienas prioritāšu nozīmīgumu, dalībvalstīm ir jānosaka pienākums paredzēt
  lielāku daļu attiecīgo pasākumu
  lauku attīstības programmās,
  bet tikai tad, ja dalībvalstis līdz šim nav pievērsušas pietiekami lielu uzmanību šīm Kopienas prioritātēm
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

7. apsvērums

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1698/2005 10. pantā paredzēts, ka ar Padomes Lēmumu 2006/144/EK pieņemtās stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai (plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam) var pārskatīt, lai ņemtu vērā būtiskās izmaiņas Kopienas prioritātēs. Tāpēc dalībvalstīm ir
  jānosaka vispārējs pienākums
  , pamatojoties uz pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm,
  pārskatīt
  valsts
  stratēģiskos plānus un
  tādējādi sagatavot pamatu grozījumiem programmās. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 10. pantā paredzēts, ka ar Padomes Lēmumu 2006/144/EK pieņemtās stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai (plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam) var pārskatīt, lai ņemtu vērā būtiskās izmaiņas Kopienas prioritātēs. Tāpēc dalībvalstīm ir
  jānosaka vispārējs pienākums
  , pamatojoties uz pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm,
  pārskatīt
  valsts
  stratēģiskos plānus un
  tādējādi sagatavot pamatu grozījumiem programmās.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1698/2005 10. pantā paredzēts, ka ar Padomes Lēmumu 2006/144/EK pieņemtās stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai (plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam) var pārskatīt, lai ņemtu vērā būtiskās izmaiņas Kopienas prioritātēs. Tāpēc dalībvalstis,
  kuras vēl nav pieņēmušas attiecīgus pasākumus
  , ir jāmudina, pamatojoties uz pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm,
  pārskatīt
  valsts
  stratēģiskos plānus
  , lai

  sagatavotu
  pamatu grozījumiem programmās. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 10. pantā paredzēts, ka ar Padomes Lēmumu 2006/144/EK pieņemtās stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai (plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam) var pārskatīt, lai ņemtu vērā būtiskās izmaiņas Kopienas prioritātēs. Tāpēc dalībvalstis,
  kuras vēl nav pieņēmušas attiecīgus pasākumus
  , ir jāmudina, pamatojoties uz pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm,
  pārskatīt
  valsts
  stratēģiskos plānus
  , lai

  sagatavotu
  pamatu grozījumiem programmās.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

9. apsvērums

| (9) | Prasības par lauku attīstības programmu saturu ir jāpielāgo, ņemot vērā jaunos pienākumus. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības atbilstīgi jaunajām prioritātēm un saistībā ar lauku attīstības tiesisko pamatu, ir jānosaka turpmāk papildināms darbību veidu saraksts. |
| --- | --- |

(9)

Prasības par lauku attīstības programmu saturu ir jāpielāgo, ņemot vērā jaunos pienākumus. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības atbilstīgi jaunajām prioritātēm un saistībā ar lauku attīstības tiesisko pamatu, ir jānosaka turpmāk papildināms darbību veidu saraksts.

| (9) | Prasības par lauku attīstības programmu saturu
  vajadzības gadījumā
  ir jāpielāgo, ņemot vērā jaunos pienākumus. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības atbilstīgi jaunajām prioritātēm un saistībā ar lauku attīstības tiesisko pamatu, ir jānosaka turpmāk papildināms darbību veidu saraksts,
  ko var vēlāk papildināt, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts vajadzības
  . |
| --- | --- |

(9)

Prasības par lauku attīstības programmu saturu
  vajadzības gadījumā
  ir jāpielāgo, ņemot vērā jaunos pienākumus. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības atbilstīgi jaunajām prioritātēm un saistībā ar lauku attīstības tiesisko pamatu, ir jānosaka turpmāk papildināms darbību veidu saraksts,
  ko var vēlāk papildināt, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts vajadzības
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

9.a apsvērums (jauns)

| (9a) | Regulu (EK) Nr. 1698/2005 vajadzētu pielāgot arī attiecībā uz maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu apgabalos un citos mazāk attīstītos reģionos. Līdz pašreizējā plānošanas perioda beigām ir jāpiemēro spēkā esošais regulējums, kura pamatā ir Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai
   (1)
  , kuras piemērošanu vajadzētu pagarināt līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(9a)

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Lai radītu atbalsta saņēmējiem papildu stimulu ar jaunajām prioritātēm saistītu darbību uzsākšanai, ir jāparedz iespēja noteikt augstākas atbalsta summas un likmes par šādām darbībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai radītu atbalsta saņēmējiem papildu stimulu ar jaunajām prioritātēm saistītu darbību uzsākšanai, ir jāparedz iespēja noteikt augstākas atbalsta summas un likmes par šādām darbībām.

| (10) | Lai radītu atbalsta saņēmējiem papildu stimulu ar jaunajām prioritātēm saistītu darbību uzsākšanai, ir jāparedz iespēja
  noteikt atbalstu
  šādām darbībām
  bez valsts papildu finansējuma. Tāda pati iespēja jāparedz dalībvalstīm lietišķos pētījumos izstrādāto jauninājumu nodošanai
  . |
| --- | --- |

(10)

Lai radītu atbalsta saņēmējiem papildu stimulu ar jaunajām prioritātēm saistītu darbību uzsākšanai, ir jāparedz iespēja
  noteikt atbalstu
  šādām darbībām
  bez valsts papildu finansējuma. Tāda pati iespēja jāparedz dalībvalstīm lietišķos pētījumos izstrādāto jauninājumu nodošanai
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

11. apsvērums

| (11) | Saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu Padomes 2008. gada XX. XX Regulā (EK) Nr. XXXX/XXXX [ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem] papildu modulācijas rezultātā iegūtie finanšu līdzekļi jāizmanto lauku attīstības atbalstam. Ir jānodrošina, lai ar jaunajām prioritātēm saistītajām atbalsta darbībām tiktu izmantota summa, kas vienāda ar šiem finanšu līdzekļiem. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu Padomes 2008. gada XX. XX Regulā (EK) Nr. XXXX/XXXX [ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem] papildu modulācijas rezultātā iegūtie finanšu līdzekļi jāizmanto lauku attīstības atbalstam. Ir jānodrošina, lai ar jaunajām prioritātēm saistītajām atbalsta darbībām tiktu izmantota summa, kas vienāda ar šiem finanšu līdzekļiem.

| (11) | Saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu Padomes 20071. gada XX. XX Regulā (EK) Nr. XXXX/XXXX [ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem] papildu modulācijas rezultātā iegūtie finanšu līdzekļi,
  ja tos jau nav paredzējušas tās dalībvalstis, kas piemēro brīvprātīgo modulāciju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007

   (2), jāizmanto lauku attīstības atbalstam. Ir jānodrošina, lai
  saskaņā ar katras dalībvalsts lēmumu
  ar jaunajām prioritātēm saistītajām
  gan pašreizējām, gan jaunajām
  atbalsta darbībām tiktu izmantota summa, kas vienāda ar šiem finanšu līdzekļiem.
  Tomēr jāraugās, lai netiktu traucēta lauksaimniecības ražošana, kur tās ieguldījums ir vitāli svarīgs lauku attīstībai. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu Padomes 20071. gada XX. XX Regulā (EK) Nr. XXXX/XXXX [ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem] papildu modulācijas rezultātā iegūtie finanšu līdzekļi,
  ja tos jau nav paredzējušas tās dalībvalstis, kas piemēro brīvprātīgo modulāciju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007

   (2), jāizmanto lauku attīstības atbalstam. Ir jānodrošina, lai
  saskaņā ar katras dalībvalsts lēmumu
  ar jaunajām prioritātēm saistītajām
  gan pašreizējām, gan jaunajām
  atbalsta darbībām tiktu izmantota summa, kas vienāda ar šiem finanšu līdzekļiem.
  Tomēr jāraugās, lai netiktu traucēta lauksaimniecības ražošana, kur tās ieguldījums ir vitāli svarīgs lauku attīstībai.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Šiem pasākumiem ir jābūt saskaņā ar darbībām, ko finansē, izmantojot citus Kopienas finansējuma avotus, jo īpaši struktūrfondus (Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu). |
| --- | --- |

(11a)

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

12. apsvērums

| (12) | Šo līdzekļu papildu, specifiskais
  un saistošais
  izmantojums
  nedrīkstētu
  ietekmēt noteikto līdzsvaru starp lauku attīstības atbalsta mērķiem. |
| --- | --- |

(12)

Šo līdzekļu papildu, specifiskais
  un saistošais
  izmantojums
  nedrīkstētu
  ietekmēt noteikto līdzsvaru starp lauku attīstības atbalsta mērķiem.

| (12) | Šo līdzekļu papildu
  un
  specifiskais izmantojums
  nedrīkst
  ietekmēt noteikto līdzsvaru starp lauku attīstības atbalsta mērķiem;
  tādēļ, arī izmantojot finanšu līdzekļus jaunajām prioritātēm, ir jānodrošina līdzsvars starp Regulas (EK) Nr. 1698/2005 17. pantā minētajiem mērķiem
  . |
| --- | --- |

(12)

Šo līdzekļu papildu
  un
  specifiskais izmantojums
  nedrīkst
  ietekmēt noteikto līdzsvaru starp lauku attīstības atbalsta mērķiem;
  tādēļ, arī izmantojot finanšu līdzekļus jaunajām prioritātēm, ir jānodrošina līdzsvars starp Regulas (EK) Nr. 1698/2005 17. pantā minētajiem mērķiem
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Lai nodrošinātu adekvātu finansējumu lauku attīstības programmām, jāpanāk lielāka elastība, lai šim nolūkam papildus varētu tajā pašā dalībvalstī izmantot arī neizlietotos struktūrfondu līdzekļus (1.b izdevumu kategorija). |
| --- | --- |

(12a)

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. panta – 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

5. pants — 7. punkts

| (–1) | Regulas 5. panta 7. punktu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

(–1)

| 7. | Dalībvalstis nodrošina, ka ELFLA finansētās operācijas atbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem.
  Līdz ar to visu ELFLA finansēto operāciju mērķis ir atbalsta sniegšana lauksaimniekiem
  . |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstis nodrošina, ka ELFLA finansētās operācijas atbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem.
  Līdz ar to visu ELFLA finansēto operāciju mērķis ir atbalsta sniegšana lauksaimniekiem
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

12. a pants — 1. punkts

| 1. | Katra dalībvalsts saskaņā ar 12. panta 1. punktā minēto procedūru
  pārskata
  savu valsts stratēģisko plānu, vadoties pēc pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm, kā norādīts 10. pantā. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts saskaņā ar 12. panta 1. punktā minēto procedūru
  pārskata
  savu valsts stratēģisko plānu, vadoties pēc pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm, kā norādīts 10. pantā.

| 1. | Katra dalībvalsts,
  apspriežoties ar reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm
  , saskaņā ar 12. panta 1. punktā minēto procedūru
  tiek aicināta pārskatīt
  savu valsts stratēģisko plānu, vadoties pēc pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm, kā norādīts 10. pantā. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts,
  apspriežoties ar reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm
  , saskaņā ar 12. panta 1. punktā minēto procedūru
  tiek aicināta pārskatīt
  savu valsts stratēģisko plānu, vadoties pēc pārskatītajām Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm, kā norādīts 10. pantā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16. a pants — 1. punkts — 1. daļa — ievaddaļa

| 1. | No 2010. gada 1. janvāra dalībvalstis savās lauku attīstības programmās saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām
  norāda
  darbību veidus atbilstīgi turpmāk norādītajām prioritātēm, kas aprakstītas Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs un sīkāk izklāstītas valsts stratēģiskajā plānā: |
| --- | --- |

1.

No 2010. gada 1. janvāra dalībvalstis savās lauku attīstības programmās saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām
  norāda
  darbību veidus atbilstīgi turpmāk norādītajām prioritātēm, kas aprakstītas Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs un sīkāk izklāstītas valsts stratēģiskajā plānā:

| 1. | Ja šāds noteikums jau nav paredzēts
  , dalībvalstis no 2010. gada 1. janvāra savās lauku attīstības programmās saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām
  ietver
  darbību veidus atbilstīgi turpmāk norādītajām prioritātēm, kas aprakstītas Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs un sīkāk izklāstītas valsts stratēģiskajā plānā: |
| --- | --- |

1.

Ja šāds noteikums jau nav paredzēts
  , dalībvalstis no 2010. gada 1. janvāra savās lauku attīstības programmās saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām
  ietver
  darbību veidus atbilstīgi turpmāk norādītajām prioritātēm, kas aprakstītas Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs un sīkāk izklāstītas valsts stratēģiskajā plānā:

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants — 1. punkts — 1. daļa — d) apakšpunkts

| (d) | bioloģiskā daudzveidība. |
| --- | --- |

(d)

bioloģiskā daudzveidība.

| (d) | bioloģiskās daudzveidības
  saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana
  . |
| --- | --- |

(d)

bioloģiskās daudzveidības
  saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana
  .

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants — 1. punkts — 1.a daļa (jauna)

Visu operāciju mērķis ir atbalsta sniegšana lauksaimniekiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants — 1. punkts — 2. daļa

Izdarot
  savu izvēli, dalībvalstis par pamatu var ņemt darbību veidu indikatīvo sarakstu šīs regulas II pielikumā un/vai jebkādus citus darbību veidus, ja šīs darbības ir saistītas ar 1. punktā norādītajām prioritātēm un ja to mērķis ir panākt II pielikumā norādīto iespējamo ietekmi.

Pēc apspriešanās ar reģionālajām un vietējām iestādēm
  ,
  izdarot
  savu izvēli, dalībvalstis par pamatu var ņemt darbību veidu indikatīvo sarakstu šīs regulas II pielikumā un/vai jebkādus citus darbību veidus,
  tostarp attiecībā uz zvejniecību iekšējos ūdeņos
  , ja šīs darbības ir saistītas ar 1. punktā norādītajām prioritātēm un ja to mērķis ir panākt II pielikumā norādīto iespējamo ietekmi.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants — 1. punkts — 2.a daļa (jauna)

Dalībvalstis rūpējas par sinerģiju ar līdzīgām darbībām, ko finansē no citiem Kopienas fondiem, jo īpaši no struktūrfondiem, un vajadzības gadījumā izstrādā integrētu pieeju stratēģijām, darbībām un finansēšanai.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.b pants (jauns)

| 3.a | Pievieno šādu 16.b pantu: |
| --- | --- |

3.a

16.b pants

Jauninājumi un lietišķos pētījumos iegūtās zinātības nodošana

| 1. | No 2010. gada 1. janvāra dalībvalstis savās lauku attīstības programmās atbilstoši konkrētām vajadzībām paredz darbību veidus, kuru mērķis ir nodot lietišķos pētījumos iegūtos jauninājumus lauku ekonomikai. |
| --- | --- |

1.

| 2. | No 2010. gada 1. janvāra attiecībā uz 1. punktā minētajiem darbību veidiem atbalsta intensitātes līmeni, kas noteikts I pielikumā, var paaugstināt par 10 procentu punktiem. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 4.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

30. pants

| 4.a | Regulas 30. pantu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

4.a

30. pants

Infrastruktūra, kas saistīta ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu

Šīs regulas 20. panta b) apakšpunkta v) daļā paredzētais atbalsts var jo īpaši aptvert darbības, kas attiecas uz piekļuvi lauksaimniecības un mežu zemēm, lauku zemju paplašināšanu, enerģijas apgādes uzlabošanu
  , piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un ūdenssaimniecību
  .

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 4.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

36. pants — a) apakšpunkts — ievaddaļa

| 4.b | Direktīvas 36. panta a) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

4.b

| (a) | pasākumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīga lauksaimniecības zemes lietošana,
  tostarp saistībā ar zvejniecību iekšējos ūdeņos, paredzot
  : |
| --- | --- |

(a)

pasākumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīga lauksaimniecības zemes lietošana,
  tostarp saistībā ar zvejniecību iekšējos ūdeņos, paredzot
  :

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 4.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

39. pants — 5.a punkts (jauns)

| 4.c | Regulas 39. pantam pievieno šādu 5.a punktu: |
| --- | --- |

4.c

| “
  5.a | Atbalstu var sniegt no kultūras vēstures viedokļa vērtīgu lauksaimniecības kultūru un dzīvnieku saglabāšanas darbībām, uz kurām neattiecas 1. līdz 4. punkts
  .” |
| --- | --- |

“
  5.a

Atbalstu var sniegt no kultūras vēstures viedokļa vērtīgu lauksaimniecības kultūru un dzīvnieku saglabāšanas darbībām, uz kurām neattiecas 1. līdz 4. punkts
  .”

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 7. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants — 5.a punkts

| 5.a | Kā Kopienas atbalstu saskaņā ar pašreizējām lauku attīstības programmām šīs regulas 16.a pantā minēto veidu darbībām, kas apstiprinātas pēc 2010. gada 1. janvāra, dalībvalstis laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim
  iegulda
  summu, kas vienāda ar summām, kuru iegūst, piemērojot obligāto modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) [Nr. XXXX/2008 (jaunā regula par tiešā atbalsta shēmām)] 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

5.a

Kā Kopienas atbalstu saskaņā ar pašreizējām lauku attīstības programmām šīs regulas 16.a pantā minēto veidu darbībām, kas apstiprinātas pēc 2010. gada 1. janvāra, dalībvalstis laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim
  iegulda
  summu, kas vienāda ar summām, kuru iegūst, piemērojot obligāto modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) [Nr. XXXX/2008 (jaunā regula par tiešā atbalsta shēmām)] 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu.

| 5. | a Kā Kopienas atbalstu saskaņā ar pašreizējām lauku attīstības programmām
  gan pašreizējām, gan turpmākajām darbībām saistībā ar jaunajām prioritātēm, kas noteiktas atbilstīgi katras dalībvalsts lēmumam
  , dalībvalstis laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim
  piešķir
  summu, kas vienāda ar summām, kuru iegūst, piemērojot obligāto modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) [Nr. XXXX/2008 (jaunā regula par tiešā atbalsta shēmām)] 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

5.

a Kā Kopienas atbalstu saskaņā ar pašreizējām lauku attīstības programmām
  gan pašreizējām, gan turpmākajām darbībām saistībā ar jaunajām prioritātēm, kas noteiktas atbilstīgi katras dalībvalsts lēmumam
  , dalībvalstis laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim
  piešķir
  summu, kas vienāda ar summām, kuru iegūst, piemērojot obligāto modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) [Nr. XXXX/2008 (jaunā regula par tiešā atbalsta shēmām)] 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 7. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants — 5.b punkts

| 5. | b Ja programmas darbības beigās kopējā par šā panta 5.a punktā minētajām darbībām iztērētā summa ir mazāka par 16.a panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto summu, dalībvalsts atmaksā Kopienas budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu ir pārsniegti kopējie piešķīrumi, kas pieejami darbībām, kuras nav 16.a pantā minētās darbības. |
| --- | --- |

5.

svītrots

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants 7.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

70. pants — 4.b punkts (jauns)

| 7.a | Regulas 70. pantu papildina ar šādu 4.b punktu: |
| --- | --- |

7.a

| “
  4.b | Neņemot vērā 3. punktā noteiktos robežlielumus, summu to līdzekļu apmērā, kurus iegūst no obligātās modulācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XXXX/2008 [jauna regula par tiešā atbalsta sistēmu] 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu, var izmantot bez dalībvalstu papildu līdzfinansējuma
  .” |
| --- | --- |

“
  4.b

Neņemot vērā 3. punktā noteiktos robežlielumus, summu to līdzekļu apmērā, kurus iegūst no obligātās modulācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XXXX/2008 [jauna regula par tiešā atbalsta sistēmu] 9. panta 4. punktu un 10. panta 4. punktu, var izmantot bez dalībvalstu papildu līdzfinansējuma
  .”

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 9.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

93. pants

| 9.a | Ar šādu tekstu aizstāj 93. pantu: |
| --- | --- |

9.a

93. pants

Atcelšana

[...] Regula (EK) Nr. 1257/1999 ir atcelta no 2007. gada 1. janvāra, izņemot 13. panta a) punktu, 14. panta 1. punktu un 2. punkta pirmos divus ievilkumus, 15., 17. līdz 20. pantu, 51. panta 3. punktu un 55. panta 4. punktu, un to I pielikuma daļu, kurā noteiktas summas saskaņā ar 15. panta 3. punktu. [...]

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

Regula (EK) Nr. 1257/1999 joprojām attiecas uz darbībām, ko Komisija saskaņā ar minēto regulu apstiprinājusi pirms 2007. gada 1. janvāra. [...]

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 10. punkts — aa) apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

Pielikums — tabula — 1. rinda

| aa) | Regulas pielikumā 1. rindu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

aa)

| 22. panta 2. punkts | Atbalsts darbības sākšanai
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22. panta 2. punkts

Atbalsts darbības sākšanai
   (3)

75 000

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums

Regula (EK) Nr. 1698/2005

II pielikums — Prioritāte: atjaunojamā enerģija — 4.a rinda (jauna)

| Saules, vēja, ģeotermiskās un siltuma koģenerācijas enerģijas ražošana un izmantošana | 26. pants: lauku saimniecību modernizācija




  53. pants: nelauksaimniecisku darbību dažādošana




  54. pants: atbalsts uzņēmumu radīšanai un attīstībai




  56. pants: pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem | Izrakteņu kurināmā aizstāšana |
| --- | --- | --- |

Saules, vēja, ģeotermiskās un siltuma koģenerācijas enerģijas ražošana un izmantošana

26. pants: lauku saimniecību modernizācija

53. pants: nelauksaimniecisku darbību dažādošana

54. pants: atbalsts uzņēmumu radīšanai un attīstībai

56. pants: pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem

Izrakteņu kurināmā aizstāšana

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums

Regula (EK) Nr. 1698/2005

II pielikums — Prioritāte: ūdens apsaimniekošana — 1.a rinda (jauna)

| Plūdu riska pārvaldība | 39. pants: agrovides maksājumi




  41. pants: neienesīgie ieguldījumi | Uzlabotas ūdens apsaimniekošanas spējas plūdu gadījumiem |
| --- | --- | --- |

Plūdu riska pārvaldība

39. pants: agrovides maksājumi

41. pants: neienesīgie ieguldījumi

Uzlabotas ūdens apsaimniekošanas spējas plūdu gadījumiem

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums

Regula (EK) Nr. 1698/2005

II pielikums — jauna prioritāte

| Prioritāte — atteikšanās no piena kvotām. |
| --- |
| Darbību veidi | Pasākumi | Iespējamā ietekme |
| Modernizācija un uz tirgu vērsta ražošana | Daudzgadu programmas saistībā ar atteikšanos no piena kvotām | Konkurētspējas uzlabošana |

Prioritāte — atteikšanās no piena kvotām.

Darbību veidi

Pasākumi

Iespējamā ietekme

Modernizācija un uz tirgu vērsta ražošana

Daudzgadu programmas saistībā ar atteikšanos no piena kvotām

Konkurētspējas uzlabošana

---

(1)  

  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.

(2)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.).

(3)  Atbalstu darbības sākšanai var piešķirt vienotā maksājumā, kurš nepārsniedz EUR 50 000, vai procentu subsīdijas veidā, kuras kapitalizētā vērtība nepārsniedz EUR 50 000. Ja vienlaicīgi tiek izmantota abu veidu palīdzība, kopējā summa nepārsniedz EUR 75 000.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/199

---

Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes (2007.—2013. gada plānošanas laikposms) *

P6_TA(2008)0552

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.—2013. gada plānošanas laikposms) (COM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0306),

| — | ņemot vērā EK līgumu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līgumu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0239/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0377/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  Pielikums — 2. punkts


  Lēmums 2006/144/EK


  Pielikums — 3. daļa — 3.4.a punkts — i) apakšpunkts |
| (i) | ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 1. asi var novirzīt jo īpaši enerģiju, ūdeni un citām ražošanas taupīšanas mašīnām un iekārtām, kā arī atjaunojamās enerģijas ražošanai, ko izmanto lauksaimniecībā. Atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecības pārtikas nozarē un mežsaimniecības nozarē palīdzēs izstrādāt novatoriskas un ilgtspējīgākas
  biodegvielas pārstrādes
  metodes. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

Pielikums — 2. punkts

Lēmums 2006/144/EK

Pielikums — 3. daļa — 3.4.a punkts — i) apakšpunkts

(i)

ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 1. asi var novirzīt jo īpaši enerģiju, ūdeni un citām ražošanas taupīšanas mašīnām un iekārtām, kā arī atjaunojamās enerģijas ražošanai, ko izmanto lauksaimniecībā. Atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecības pārtikas nozarē un mežsaimniecības nozarē palīdzēs izstrādāt novatoriskas un ilgtspējīgākas
  biodegvielas pārstrādes
  metodes.

| (i) | ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 1. asi var jo īpaši novirzīt mašīnām un iekārtām, kas ļauj ietaupīt enerģiju, ūdeni un citus ražošanas līdzekļus, kā arī atjaunojamās enerģijas ražošanai, ko izmanto lauksaimniecībā. Atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē palīdzēs izstrādāt novatoriskas un ilgtspējīgākas metodes
  fosilo energoresursu aizstāšanai un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai, tostarp otrās paaudzes agrodegvielas ražošanas metodes; vienlaikus ir jānodrošina, ka šādi netiks ierobežota pārtikas produktu ražošana un uzlabosies attiecīgo lauku saimniecību kopējā energopatēriņa bilance
  . |
| --- | --- |

(i)

ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 1. asi var jo īpaši novirzīt mašīnām un iekārtām, kas ļauj ietaupīt enerģiju, ūdeni un citus ražošanas līdzekļus, kā arī atjaunojamās enerģijas ražošanai, ko izmanto lauksaimniecībā. Atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē palīdzēs izstrādāt novatoriskas un ilgtspējīgākas metodes
  fosilo energoresursu aizstāšanai un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai, tostarp otrās paaudzes agrodegvielas ražošanas metodes; vienlaikus ir jānodrošina, ka šādi netiks ierobežota pārtikas produktu ražošana un uzlabosies attiecīgo lauku saimniecību kopējā energopatēriņa bilance
  .

---

Ceturtdiena, 2008. gada 20. novembris

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/201

---

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (
  OLAF
  ), grozīšana ***I

P6_TA(2008)0553

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomei regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (
  OLAF
  ) (COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0244),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 280. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 280. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0228/2006),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 7/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 7/2006 (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0394/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0394/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 8, 12.1.2007., 1. lpp.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 280. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

║

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju nekavējoties sākt to juridisko tekstu konsolidāciju, kuri attiecas uz Kopienas administratīvo izmeklēšanu. Šīs konsolidācijas mērķis ir uzlabot Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (turpmāk “Birojs”) efektivitāti un precizēt tā pienākumu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju nekavējoties sākt to juridisko tekstu konsolidāciju, kuri attiecas uz Kopienas administratīvo izmeklēšanu. Šīs konsolidācijas mērķis ir uzlabot Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (turpmāk “Birojs”) efektivitāti un precizēt tā pienākumu juridisko pamatu.

| (2) | Būtu jāraugās, lai Biroja darbinieki savus pienākumus varētu pildīt, ievērojot pilnīgu neatkarību. Šajā sakarā būtu jāievieš tāda cilvēkresursu pārvaldība, kas ir vairāk pielāgota Biroja darbības vajadzībām, proti, būtu jāpanāk lielāks līdzsvars starp pagaidu un pastāvīgajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāraugās, lai Biroja darbinieki savus pienākumus varētu pildīt, ievērojot pilnīgu neatkarību. Šajā sakarā būtu jāievieš tāda cilvēkresursu pārvaldība, kas ir vairāk pielāgota Biroja darbības vajadzībām, proti, būtu jāpanāk lielāks līdzsvars starp pagaidu un pastāvīgajiem darbiniekiem.

| (3) | Atgādinot par katra Komisijas dienesta un pārējo Eiropas Savienības un Eiropas Kopienu iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru (turpmāk “iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras”) atbildību par Kopienas finanšu interešu aizsardzību un atzīstot, ka, definējot Eiropas politiku šajā jomā, tostarp krāpšanas un korupcijas apkarošanā, ļoti liela nozīme ir profilaktiskiem pasākumiem, būtu jāpaplašina Biroja uzdevumi šajos jautājumos. Likumdošanas un administratīvo pasākumu plānošana Eiropas mērogā būtu jābalsta uz Biroja praktisko darbību šajā jomā. |
| --- | --- |

(3)

Atgādinot par katra Komisijas dienesta un pārējo Eiropas Savienības un Eiropas Kopienu iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru (turpmāk “iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras”) atbildību par Kopienas finanšu interešu aizsardzību un atzīstot, ka, definējot Eiropas politiku šajā jomā, tostarp krāpšanas un korupcijas apkarošanā, ļoti liela nozīme ir profilaktiskiem pasākumiem, būtu jāpaplašina Biroja uzdevumi šajos jautājumos. Likumdošanas un administratīvo pasākumu plānošana Eiropas mērogā būtu jābalsta uz Biroja praktisko darbību šajā jomā.

| (4) | Ņemot vērā ārējam atbalstam piešķirto Kopienas līdzekļu summu, Biroja izmeklēto lietu skaitu šajā jomā un starptautisko sadarbību izmeklēšanas vajadzībām, būtu jāizveido tiesisks pamats, kas Komisijai ļautu nodrošināt trešo valstu kompetento iestāžu, kā arī starptautisku organizāciju atbalstu Biroja uzdevumu izpildē. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā ārējam atbalstam piešķirto Kopienas līdzekļu summu, Biroja izmeklēto lietu skaitu šajā jomā un starptautisko sadarbību izmeklēšanas vajadzībām, būtu jāizveido tiesisks pamats, kas Komisijai ļautu nodrošināt trešo valstu kompetento iestāžu, kā arī starptautisku organizāciju atbalstu Biroja uzdevumu izpildē.

| (5) | Būtu jānosaka skaidri noteikumi, kas, pilnībā apstiprinot Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ║ prioritāro kompetenci veikt izmeklēšanu, izveido mehānismus, kas ļauj iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām ātri pārņemt to lietu izmeklēšanu, kurās Birojs nolemj neiesaistīties. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jānosaka skaidri noteikumi, kas, pilnībā apstiprinot Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ║ prioritāro kompetenci veikt izmeklēšanu, izveido mehānismus, kas ļauj iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām ātri pārņemt to lietu izmeklēšanu, kurās Birojs nolemj neiesaistīties.

| (6) | Skaidri jānosaka, ka uz Biroja izmeklēšanas sākšanu attiecas diskrēcijas princips, saskaņā ar kuru Birojs var nesākt izmeklēšanu lietā, kas ir maznozīmīga vai neattiecas uz Biroja ik gadus noteiktajām izmeklēšanas prioritātēm. Iekšējas izmeklēšanas gadījumā šādas lietas būtu jāizmeklē iestādēm, bet ārējas izmeklēšanas gadījumā — valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(6)

Skaidri jānosaka, ka uz Biroja izmeklēšanas sākšanu attiecas diskrēcijas princips, saskaņā ar kuru Birojs var nesākt izmeklēšanu lietā, kas ir maznozīmīga vai neattiecas uz Biroja ik gadus noteiktajām izmeklēšanas prioritātēm. Iekšējas izmeklēšanas gadījumā šādas lietas būtu jāizmeklē iestādēm, bet ārējas izmeklēšanas gadījumā — valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī.

| (7) | Iespējami īsākā laikā ir jāpārbauda tās informācijas precizitāte, kuru Birojs saņem saistībā ar savu uzdevumu izpildi. Tādēļ būtu jāprecizē, ka iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras nekavējoties un automātiski piešķir Birojam piekļuvi datubāzēm par Kopienas līdzekļu pārvaldību, kā arī visām citām datubāzēm un vajadzīgajai informācijai. |
| --- | --- |

(7)

Iespējami īsākā laikā ir jāpārbauda tās informācijas precizitāte, kuru Birojs saņem saistībā ar savu uzdevumu izpildi. Tādēļ būtu jāprecizē, ka iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras nekavējoties un automātiski piešķir Birojam piekļuvi datubāzēm par Kopienas līdzekļu pārvaldību, kā arī visām citām datubāzēm un vajadzīgajai informācijai.

| (8) | Precīzi jānosaka Biroja pienākumi savlaicīgi informēt iestādes, organizācijas, birojus vai aģentūras par notiekošo izmeklēšanu gadījumos, ja faktos, par kuriem notiek izmeklēšana, ir personīgi iesaistīts to loceklis, vadītājs, ierēdnis vai darbinieks, vai cits personāla loceklis, vai varētu būt nepieciešami piesardzības vai administratīvi pasākumi, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses. |
| --- | --- |

(8)

Precīzi jānosaka Biroja pienākumi savlaicīgi informēt iestādes, organizācijas, birojus vai aģentūras par notiekošo izmeklēšanu gadījumos, ja faktos, par kuriem notiek izmeklēšana, ir personīgi iesaistīts to loceklis, vadītājs, ierēdnis vai darbinieks, vai cits personāla loceklis, vai varētu būt nepieciešami piesardzības vai administratīvi pasākumi, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses.

| (9) | Lai veicinātu Biroja veiktās izmeklēšanas efektivitāti un ņemot vērā Biroja darbības novērtējumus, ko veikušas iestādes, jo īpaši Komisijas 2003. gada aprīļa novērtējuma ziņojumu un Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai OLAF
   (3), nepieciešams precizēt dažus aspektus un uzlabot konkrētus pasākumus, ko Birojs var veikt izmeklēšanas gaitā. Birojam jābūt pilnvarām iekšējas izmeklēšanas ietvaros un gadījumos, kad krāpšana saistīta ar līgumiem, kas attiecas uz Kopienas līdzekļiem, veikt pārbaudes un inspekcijas, kas paredzētas Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (4), bet ārējas izmeklēšanas ietvaros piekļūt informācijai, kas ir ║iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru rīcībā. |
| --- | --- |

(9)

Lai veicinātu Biroja veiktās izmeklēšanas efektivitāti un ņemot vērā Biroja darbības novērtējumus, ko veikušas iestādes, jo īpaši Komisijas 2003. gada aprīļa novērtējuma ziņojumu un Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai OLAF
   (3), nepieciešams precizēt dažus aspektus un uzlabot konkrētus pasākumus, ko Birojs var veikt izmeklēšanas gaitā. Birojam jābūt pilnvarām iekšējas izmeklēšanas ietvaros un gadījumos, kad krāpšana saistīta ar līgumiem, kas attiecas uz Kopienas līdzekļiem, veikt pārbaudes un inspekcijas, kas paredzētas Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (4), bet ārējas izmeklēšanas ietvaros piekļūt informācijai, kas ir ║iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru rīcībā.

| (10) | (Biroja praktiskā darbība lielā mērā ir atkarīga no sadarbības ar dalībvalstīm. Būtu lietderīgi, ja dalībvalstis Birojam norādītu kompetentās iestādes, kas Biroja darbiniekiem var sniegt viņu pienākumu izpildē vajadzīgo palīdzību, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalsts nav izveidojusi specializētu dienestu, kura uzdevums ir valsts mērogā koordinēt cīņu pret krāpšanu Kopienā. |
| --- | --- |

(10)

(Biroja praktiskā darbība lielā mērā ir atkarīga no sadarbības ar dalībvalstīm. Būtu lietderīgi, ja dalībvalstis Birojam norādītu kompetentās iestādes, kas Biroja darbiniekiem var sniegt viņu pienākumu izpildē vajadzīgo palīdzību, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalsts nav izveidojusi specializētu dienestu, kura uzdevums ir valsts mērogā koordinēt cīņu pret krāpšanu Kopienā.

| (11) | Lai saistībā ar krāpšanas apkarošanu uzlabotu darbības principus, tiesisko regulējumu un administratīvo sistēmu, Birojam ir jāzina, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar veikto izmeklēšanu rezultātiem. Tādēļ dalībvalstu kompetentajām iestādēm, iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām, kā arī trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām (ar Komisijas palīdzību) būtu jānosaka par pienākumu regulāri iesniegt Birojam ziņojumu par to, kādi pasākumi ir veikti pēc Biroja izmeklēšanas galīgā ziņojuma nosūtīšanas
  . |
| --- | --- |

(11)

Lai saistībā ar krāpšanas apkarošanu uzlabotu darbības principus, tiesisko regulējumu un administratīvo sistēmu, Birojam ir jāzina, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar veikto izmeklēšanu rezultātiem. Tādēļ dalībvalstu kompetentajām iestādēm, iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām, kā arī trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām (ar Komisijas palīdzību) būtu jānosaka par pienākumu regulāri iesniegt Birojam ziņojumu par to, kādi pasākumi ir veikti pēc Biroja izmeklēšanas galīgā ziņojuma nosūtīšanas
  .

| (12) | Ņemot vērā būtisko interesi pastiprināt sadarbību starp Biroju, Eiropas policijas biroju (Eiropolu) un Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienību
  (Eurojust),
  ir jāizveido tiesisks pamats, kas ļautu Birojam slēgt nolīgumus ar šīm abām aģentūrām. Lai palielinātu

  Eurojust,
  Biroja un dalībvalstu kompetento iestāžu attiecīgo pilnvaru nozīmi saistībā ar faktiem, kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, Birojs tiek aicināts informēt

  Eurojust

  gadījumos, kad ir pamats aizdomām par nelikumīgu darbību, kura apdraud Kopienas finanšu intereses, kura ir uzskatāma par smagu noziegumu un kurā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis
  . |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā būtisko interesi pastiprināt sadarbību starp Biroju, Eiropas policijas biroju (Eiropolu) un Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienību
  (Eurojust),
  ir jāizveido tiesisks pamats, kas ļautu Birojam slēgt nolīgumus ar šīm abām aģentūrām. Lai palielinātu

  Eurojust,
  Biroja un dalībvalstu kompetento iestāžu attiecīgo pilnvaru nozīmi saistībā ar faktiem, kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, Birojs tiek aicināts informēt

  Eurojust

  gadījumos, kad ir pamats aizdomām par nelikumīgu darbību, kura apdraud Kopienas finanšu intereses, kura ir uzskatāma par smagu noziegumu un kurā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis
  .

| (13) | Juridiskās noteiktības labad
  šajā regulā
  nepieciešams
  kodificēt
  procesuālās
  pamatgarantijas
  , kas piemērojamas Biroja veiktajām iekšējām un ārējām izmeklēšanām. Tas neskar plašāku aizsardzību, kas var izrietēt no Līgumu noteikumiem,
  Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas, Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma
  ,
  Eiropas Kopienu
  Civildienesta noteikumiem (turpmāk“noteikumi”), kā arī no
  visiem
  piemērojamiem valstu noteikumiem. |
| --- | --- |

(13)

Juridiskās noteiktības labad
  šajā regulā
  nepieciešams
  kodificēt
  procesuālās
  pamatgarantijas
  , kas piemērojamas Biroja veiktajām iekšējām un ārējām izmeklēšanām. Tas neskar plašāku aizsardzību, kas var izrietēt no Līgumu noteikumiem,
  Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas, Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma
  ,
  Eiropas Kopienu
  Civildienesta noteikumiem (turpmāk“noteikumi”), kā arī no
  visiem
  piemērojamiem valstu noteikumiem.

| (14) | Procesuālās garantijas un izmeklēšanai pakļauto personu tiesības ievēro un piemēro, neizraisot atšķirīgu attieksmi saistībā ar dažādajiem Biroja veiktās izmeklēšanas veidiem. |
| --- | --- |

(14)

Procesuālās garantijas un izmeklēšanai pakļauto personu tiesības ievēro un piemēro, neizraisot atšķirīgu attieksmi saistībā ar dažādajiem Biroja veiktās izmeklēšanas veidiem.

| (15) | Lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku Biroja operatīvo darbību pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz principiem, kas reglamentē izmeklēšanas procedūru, iesaistīto personu likumīgās tiesības un procesuālās garantijas, noteikumus datu aizsardzības jomā, informācijas sniegšanas politiku attiecībā uz atsevišķiem Biroja operatīvās darbības aspektiem, izmeklēšanas dokumentu likumības pārbaudi un iesaistīto personu pārsūdzības līdzekļus, būtu jāparedz juridiskais pamats, kas

  OLAF

  ļautu izstrādāt izmeklēšanas procedūras kodeksu. Minētais kodekss būtu jāpublicēEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku Biroja operatīvo darbību pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz principiem, kas reglamentē izmeklēšanas procedūru, iesaistīto personu likumīgās tiesības un procesuālās garantijas, noteikumus datu aizsardzības jomā, informācijas sniegšanas politiku attiecībā uz atsevišķiem Biroja operatīvās darbības aspektiem, izmeklēšanas dokumentu likumības pārbaudi un iesaistīto personu pārsūdzības līdzekļus, būtu jāparedz juridiskais pamats, kas

  OLAF

  ļautu izstrādāt izmeklēšanas procedūras kodeksu. Minētais kodekss būtu jāpublicēEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (16) | Lai visas izmeklēšanas laikā nodrošinātu procesuālo garantiju ievērošanu, Birojā ir jānodrošina likumības pārbaude. Likumības pārbaude jo īpaši būtu jāveic pirms izmeklēšanas sākšanas un beigšanas, kā arī ikreiz pirms informācijas nodošanas dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Šāda pārbaude būtu jāveic tiesību ekspertiem, kas var ieņemt amatu tieslietu jomā kādā no dalībvalstīm un kas ieņem amatu Birojā. Biroja ģenerāldirektoram būtu jālūdz šo ekspertu atzinums arī Biroja izpildkomitejā (turpmāk “izpildkomiteja”). |
| --- | --- |

(16)

Lai visas izmeklēšanas laikā nodrošinātu procesuālo garantiju ievērošanu, Birojā ir jānodrošina likumības pārbaude. Likumības pārbaude jo īpaši būtu jāveic pirms izmeklēšanas sākšanas un beigšanas, kā arī ikreiz pirms informācijas nodošanas dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Šāda pārbaude būtu jāveic tiesību ekspertiem, kas var ieņemt amatu tieslietu jomā kādā no dalībvalstīm un kas ieņem amatu Birojā. Biroja ģenerāldirektoram būtu jālūdz šo ekspertu atzinums arī Biroja izpildkomitejā (turpmāk “izpildkomiteja”).

| (17) | Lai stiprinātu personu, par kurām tiek veikta izmeklēšana, tiesību aizsardzību un neskarot ║ noteikumu 90.a pantu un Līgumā noteiktās Eiropas Kopienu tiesas pilnvaras, personīgi iesaistītajai personai izmeklēšanas beigu posmā vajadzētu būt tiesībām saņemt izmeklēšanas galīgā ziņojuma secinājumus un ieteikumus▐. |
| --- | --- |

(17)

Lai stiprinātu personu, par kurām tiek veikta izmeklēšana, tiesību aizsardzību un neskarot ║ noteikumu 90.a pantu un Līgumā noteiktās Eiropas Kopienu tiesas pilnvaras, personīgi iesaistītajai personai izmeklēšanas beigu posmā vajadzētu būt tiesībām saņemt izmeklēšanas galīgā ziņojuma secinājumus un ieteikumus▐.

| (18) | Lai panāktu lielāku pārskatāmību, nepieciešams nodrošināt pienācīgu ziņotāju informētību, tos informējot par lēmumu sākt vai nesākt izmeklēšanu un, ja tas tiek lūgts, par tās darbības galīgo iznākumu, kas veikta, pamatojoties uz sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Lai panāktu lielāku pārskatāmību, nepieciešams nodrošināt pienācīgu ziņotāju informētību, tos informējot par lēmumu sākt vai nesākt izmeklēšanu un, ja tas tiek lūgts, par tās darbības galīgo iznākumu, kas veikta, pamatojoties uz sniegto informāciju.

| (19) | Lai Eiropas nodokļu maksātāji varētu saņemt objektīvu informāciju un lai garantētu preses brīvību, visām Eiropas Savienības struktūrām, kas piedalās izmeklēšanā, būtu jāievēro informācijas avotu aizsardzības princips saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Ņemot vērā praktiskajā darbībā gūto pieredzi, ir lietderīgi atļaut Biroja ģenerāldirektoram ar rakstisku dokumentu, kurā noteikti šādas deleģēšanas nosacījumi un ierobežojumi, deleģēt atsevišķu savu funkciju veikšanu vienam vai vairākiem Biroja darbiniekiem. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā praktiskajā darbībā gūto pieredzi, ir lietderīgi atļaut Biroja ģenerāldirektoram ar rakstisku dokumentu, kurā noteikti šādas deleģēšanas nosacījumi un ierobežojumi, deleģēt atsevišķu savu funkciju veikšanu vienam vai vairākiem Biroja darbiniekiem.

| (21) | Izmeklēšanā iesaistīto personu pamattiesību ievērošana būtu jānodrošina visu laiku un jo īpaši tad, kad tiek sniegta informācija. Būtu skaidri jānosaka Biroja komunikācijas politikas pamatprincipi. Informācija par Biroja veiktajām izmeklēšanām Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai būtu jāsniedz — neatkarīgi no tā, vai tas notiek divpusējā ceļā, vai saistībā ar saskaņošanas procedūru —, ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, iesaistīto personu likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā tiesvedībai piemērojamos valsts noteikumus. Ir jānosaka tiesiskais pamats, kas Birojam ļautu ar iesaistītajām iestādēm slēgt nolīgumus par informācijas nodošanu. Biroja ģenerāldirektoram būtu jāraugās, lai, sniedzot informāciju sabiedrībai, vienmēr tiktu ievēroti neitralitātes un objektivitātes principi
  . OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā būtu jāprecizē sekas neatļautai informācijas izplatīšanai
  . |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā iesaistīto personu pamattiesību ievērošana būtu jānodrošina visu laiku un jo īpaši tad, kad tiek sniegta informācija. Būtu skaidri jānosaka Biroja komunikācijas politikas pamatprincipi. Informācija par Biroja veiktajām izmeklēšanām Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai būtu jāsniedz — neatkarīgi no tā, vai tas notiek divpusējā ceļā, vai saistībā ar saskaņošanas procedūru —, ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, iesaistīto personu likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā tiesvedībai piemērojamos valsts noteikumus. Ir jānosaka tiesiskais pamats, kas Birojam ļautu ar iesaistītajām iestādēm slēgt nolīgumus par informācijas nodošanu. Biroja ģenerāldirektoram būtu jāraugās, lai, sniedzot informāciju sabiedrībai, vienmēr tiktu ievēroti neitralitātes un objektivitātes principi
  . OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā būtu jāprecizē sekas neatļautai informācijas izplatīšanai
  .

| (22) | Ir lietderīgi stiprināt Uzraudzības komitejas
  lomu un pārskatīt tās locekļu izraudzīšanās kritērijus un procedūru. Atlases brīdī kandidātiem būtu jāieņem augsts amats tieslietu vai izmeklēšanas jomā vai cits pielīdzināms amats. Viņu pilnvaru laiks ir pieci gadi, un to nevar pagarināt. Lai komitejā saglabātu kompetenci, atsevišķus tās locekļus vajadzētu iecelt noteiktā secībā pēc noteikta laika intervāla
  . |
| --- | --- |

(22)

Ir lietderīgi stiprināt Uzraudzības komitejas
  lomu un pārskatīt tās locekļu izraudzīšanās kritērijus un procedūru. Atlases brīdī kandidātiem būtu jāieņem augsts amats tieslietu vai izmeklēšanas jomā vai cits pielīdzināms amats. Viņu pilnvaru laiks ir pieci gadi, un to nevar pagarināt. Lai komitejā saglabātu kompetenci, atsevišķus tās locekļus vajadzētu iecelt noteiktā secībā pēc noteikta laika intervāla
  .

| (23) | Ir lietderīgi paplašināt un pilnveidot Uzraudzības komitejas uzdevumus, kas izriet no tās pienākumiem, un nodrošināt Biroja neatkarību tā izmeklēšanas pienākuma izpildē. Komitejai būtu jāuzrauga notikumu attīstība attiecībā uz procesuālajām garantijām un izmeklēšanas ilgumu. Uzraudzības komiteja būtu jāinformē par izmeklēšanām, kas ilgst vairāk nekā 12 mēnešus, tai būtu jāsniedz atzinums Biroja ģenerāldirektoram un vajadzības gadījumā iestādēm par izmeklēšanām, kuras nav pabeigtas 18 mēnešu laikā. Būtu jāprecizē, ka Uzraudzības komiteja neiejaucas izmeklēšanas norisē. |
| --- | --- |

(23)

Ir lietderīgi paplašināt un pilnveidot Uzraudzības komitejas uzdevumus, kas izriet no tās pienākumiem, un nodrošināt Biroja neatkarību tā izmeklēšanas pienākuma izpildē. Komitejai būtu jāuzrauga notikumu attīstība attiecībā uz procesuālajām garantijām un izmeklēšanas ilgumu. Uzraudzības komiteja būtu jāinformē par izmeklēšanām, kas ilgst vairāk nekā 12 mēnešus, tai būtu jāsniedz atzinums Biroja ģenerāldirektoram un vajadzības gadījumā iestādēm par izmeklēšanām, kuras nav pabeigtas 18 mēnešu laikā. Būtu jāprecizē, ka Uzraudzības komiteja neiejaucas izmeklēšanas norisē.

| (24) | Būtu jānovērtē tiesiskais regulējums, institucionālā un administratīvā sistēma saistībā ar krāpšanas, korupcijas un jebkuru citu Kopienas finanšu intereses apdraudošu darbību apkarošanu. Lai to izdarītu, būtu jāaicina iestādes saskaņot to rīcību un veicināt Eiropas krāpšanas apkarošanas stratēģijas galveno aspektu izvērtēšanu. Būtu jānosaka saskaņošanas procedūra, kurā piedalās Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. Saskaņošanai būtu jāattiecas uz konkrētiem Biroja, dalībvalstu un Savienības iestāžu sadarbības aspektiem šajā jomā, kā arī uz attiecībām ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, uz Biroja izmeklēšanas politiku, kā arī Uzraudzības komitejas ziņojumiem un analīzi. Biroja ģenerāldirektoram un Uzraudzības komitejas priekšsēdētājam būtu jāpiedalās saskaņošanā, kas notiktu vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

(24)

Būtu jānovērtē tiesiskais regulējums, institucionālā un administratīvā sistēma saistībā ar krāpšanas, korupcijas un jebkuru citu Kopienas finanšu intereses apdraudošu darbību apkarošanu. Lai to izdarītu, būtu jāaicina iestādes saskaņot to rīcību un veicināt Eiropas krāpšanas apkarošanas stratēģijas galveno aspektu izvērtēšanu. Būtu jānosaka saskaņošanas procedūra, kurā piedalās Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. Saskaņošanai būtu jāattiecas uz konkrētiem Biroja, dalībvalstu un Savienības iestāžu sadarbības aspektiem šajā jomā, kā arī uz attiecībām ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, uz Biroja izmeklēšanas politiku, kā arī Uzraudzības komitejas ziņojumiem un analīzi. Biroja ģenerāldirektoram un Uzraudzības komitejas priekšsēdētājam būtu jāpiedalās saskaņošanā, kas notiktu vismaz reizi gadā.

| (25) | Lai Uzraudzības komiteja varētu efektīvi un neatkarīgi pildīt savus pienākumus, ir svarīgi, lai Birojs nodrošinātu visus apstākļus, kuri nepieciešami Uzraudzības komitejas ģenerālsekretariāta neatkarīgai darbībai, kas būtu pakļauta tikai komitejas priekšsēdētāja un tās locekļu kontrolei. |
| --- | --- |

(25)

Lai Uzraudzības komiteja varētu efektīvi un neatkarīgi pildīt savus pienākumus, ir svarīgi, lai Birojs nodrošinātu visus apstākļus, kuri nepieciešami Uzraudzības komitejas ģenerālsekretariāta neatkarīgai darbībai, kas būtu pakļauta tikai komitejas priekšsēdētāja un tās locekļu kontrolei.

| (26) | Lai stiprinātu pilnīgu neatkarību, veicot Biroja vadīšanas funkcijas, Biroja ģenerāldirektors būtu jāieceļ uz
  pieciem
  gadiem
  ar iespēju
  tikt ieceltam atkārtoti
  vienu reizi. Atlases brīdī kandidātiem būtu jāieņem vai vajadzētu būt ieņēmušiem augstu amatu tieslietu jomā vai vadošu amats izmeklēšanas jomā, un viņu profesionālajai pieredzei operatīvajā darbā vajadzētu būt vismaz 10 gadiem vadošā amatā ar lielu atbildību. Lielai daļai no šīs profesionālās pieredzes vajadzētu būt iegūtai krāpšanas apkarošanas jomā valsts un/vai Kopienas līmenī. Iecelšanas procedūrai nevajadzētu pārsniegt deviņus mēnešus. Biroja ģenerāldirektora kandidatūra, kopīgi vienojoties, būtu jāizvirza Eiropas Parlamentam un Padomei, un tas būtu jāieceļ Komisijai
  . |
| --- | --- |

(26)

Lai stiprinātu pilnīgu neatkarību, veicot Biroja vadīšanas funkcijas, Biroja ģenerāldirektors būtu jāieceļ uz
  pieciem
  gadiem
  ar iespēju
  tikt ieceltam atkārtoti
  vienu reizi. Atlases brīdī kandidātiem būtu jāieņem vai vajadzētu būt ieņēmušiem augstu amatu tieslietu jomā vai vadošu amats izmeklēšanas jomā, un viņu profesionālajai pieredzei operatīvajā darbā vajadzētu būt vismaz 10 gadiem vadošā amatā ar lielu atbildību. Lielai daļai no šīs profesionālās pieredzes vajadzētu būt iegūtai krāpšanas apkarošanas jomā valsts un/vai Kopienas līmenī. Iecelšanas procedūrai nevajadzētu pārsniegt deviņus mēnešus. Biroja ģenerāldirektora kandidatūra, kopīgi vienojoties, būtu jāizvirza Eiropas Parlamentam un Padomei, un tas būtu jāieceļ Komisijai
  .

| (27) | Ņemot vērā šā amata delikāto raksturu, būtu jāparedz, ka Biroja ģenerāldirektors saskaņā noteikumu 16. pantu informē Komisiju, ja viņš divu gadu laikā pēc pienākumu pildīšanas beigām ir paredzējis sākt jaunu profesionālu darbību. Šo informāciju uzrāda Komisijas gada ziņojumā par cīņu pret krāpšanu. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šā amata delikāto raksturu, būtu jāparedz, ka Biroja ģenerāldirektors saskaņā noteikumu 16. pantu informē Komisiju, ja viņš divu gadu laikā pēc pienākumu pildīšanas beigām ir paredzējis sākt jaunu profesionālu darbību. Šo informāciju uzrāda Komisijas gada ziņojumā par cīņu pret krāpšanu.

| (28) | Lai stiprinātu procesuālo garantiju ievērošanu,
  būtu jāparedz iespēja, ka ikviena Biroja izmeklēšanā iesaistītā persona var iesniegt sūdzību Uzraudzības komitejai. Sūdzības, rīkojoties pilnīgi neatkarīgi, izskata uzraudzītājs, ko pēc Uzraudzības komitejas ierosinājuma ieceļ Biroja ģenerāldirektors. Uzraudzītājs sniedz
  atzinumu
  30 darbadienu laikā un to paziņo sūdzības iesniedzējam, Biroja ģenerāldirektoram un Uzraudzības komitejai
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Pēc četriem gadiem būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošana. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kuram pievieno Uzraudzības komitejas atzinumu. Pēc šādas izvērtēšanas vajadzētu paredzēt iespēju šo regulu pārskatīt. Jebkurā gadījumā šī regula būtu jāpārskata pēc Eiropas Prokuratūras izveides. |
| --- | --- |

(29)

Pēc četriem gadiem būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošana. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kuram pievieno Uzraudzības komitejas atzinumu. Pēc šādas izvērtēšanas vajadzētu paredzēt iespēju šo regulu pārskatīt. Jebkurā gadījumā šī regula būtu jāpārskata pēc Eiropas Prokuratūras izveides.

| (30) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) 1073/1999 (5). |
| --- | --- |

(30)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) 1073/1999 (5).

| (31) | Ar šo regulu Biroja darbības veidi ārējas izmeklēšanas ietvaros ir precizēti un stiprināti vienīgi tur, kur atklājušās esošās sistēmas juridiskās nepilnības un kur vienīgi Biroja efektīvāka iejaukšanās var nodrošināt uzticamu ārējas izmeklēšanas veikšanu, kuras rezultātus var izmantot dalībvalstu iestādes. Turklāt nepieciešams procesuālās garantijas attiecināt arī uz ārēju izmeklēšanu, lai iedibinātu vienotu tiesisko regulējumu visai Biroja veiktajai izmeklēšanai. Šajā regulā tiek pilnīgi ievērots subsidiaritātes princips, kā noteikts Līguma 5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula neparedz neko tādu, kas nav tieši saistīts ar šo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(31)

Ar šo regulu Biroja darbības veidi ārējas izmeklēšanas ietvaros ir precizēti un stiprināti vienīgi tur, kur atklājušās esošās sistēmas juridiskās nepilnības un kur vienīgi Biroja efektīvāka iejaukšanās var nodrošināt uzticamu ārējas izmeklēšanas veikšanu, kuras rezultātus var izmantot dalībvalstu iestādes. Turklāt nepieciešams procesuālās garantijas attiecināt arī uz ārēju izmeklēšanu, lai iedibinātu vienotu tiesisko regulējumu visai Biroja veiktajai izmeklēšanai. Šajā regulā tiek pilnīgi ievērots subsidiaritātes princips, kā noteikts Līguma 5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula neparedz neko tādu, kas nav tieši saistīts ar šo mērķu sasniegšanu.

| (32) | Šī regula respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 47. un 48. pantā, |
| --- | --- |

(32)

Šī regula respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 47. un 48. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1073/1999 groza šādi:

| 1) | Šādi groza 1. pantu: a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1
  .   
  Lai pastiprināti apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Kopienas finanšu intereses, ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK
  ,Euratom

  nodibinātais Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk Birojs) dalībvalstīs īsteno izmeklēšanas pilnvaras, kuras piešķirtas Komisijai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, un trešās valstīs — izmeklēšanas pilnvaras saskaņā ar spēkā esošajiem sadarbības nolīgumiem
  .


  Krāpšana, korupcija un visas citas nelikumīgās darbības, kas ietekmē Kopienas finanšu intereses, tostarp pārkāpumi, ir definēti Kopienas tiesību aktos un šajā jomā spēkā esošo konvenciju noteikumos.




  2.
     
  Birojs nodrošina dalībvalstīm Komisijas palīdzību, organizējot ciešu un regulāru dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbību, lai koordinētu to darbību Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu. Birojs palīdz izstrādāt un attīstīt metodes, kā novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas Kopienas finanšu intereses
  .” |
| --- | --- |

1)

Šādi groza 1. pantu: a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1
  .   
  Lai pastiprināti apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Kopienas finanšu intereses, ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK
  ,Euratom

  nodibinātais Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk Birojs) dalībvalstīs īsteno izmeklēšanas pilnvaras, kuras piešķirtas Komisijai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, un trešās valstīs — izmeklēšanas pilnvaras saskaņā ar spēkā esošajiem sadarbības nolīgumiem
  .

Krāpšana, korupcija un visas citas nelikumīgās darbības, kas ietekmē Kopienas finanšu intereses, tostarp pārkāpumi, ir definēti Kopienas tiesību aktos un šajā jomā spēkā esošo konvenciju noteikumos.

2.
     
  Birojs nodrošina dalībvalstīm Komisijas palīdzību, organizējot ciešu un regulāru dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbību, lai koordinētu to darbību Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu. Birojs palīdz izstrādāt un attīstīt metodes, kā novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas Kopienas finanšu intereses
  .”

| 2) | 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants

  Ārēja izmeklēšana

  1.   Birojs īsteno pilnvaras, kas ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 uzticētas Komisijai, lai veiktu inspekcijas un pārbaudes dalībvalstīs un saskaņā ar spēkā esošiem nolīgumiem — trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.
  Daļa no Biroja izmeklēšanas uzdevumiem ir inspekcijas un pārbaudes, ko Birojs veic dalībvalstīs, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. panta 1. punktā un minētās regulas 9. panta 2. punktā paredzētajos nozaru noteikumos, un saskaņā ar spēkā esošajiem sadarbības nolīgumiem — trešās valstīs
  un starptautiskajās organizācijās
  .
  2.   Lai noteiktu, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas minēta 1. pantā, saistībā ar subsīdijas līgumu vai lēmumu vai līgumu, kas attiecas uz Kopienas finansējumu, Birojs saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteikto kārtību var veikt inspekcijas uz vietas pie uzņēmējiem, uz kuriem
  tieši vai netieši
  attiecas šāds finansējums.


  Dalībvalstis pieņem un īsteno visus pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Birojs veic šajā pantā minētos izmeklēšanas uzdevumus. Tās piedāvā Birojam atbalstu saistībā ar inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko saskaņā ar Regulā (Euratom
  , EK
  )
  Nr. 2185/96 noteikto kārtību veic pie uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas Kopienas finansējums.
  3.   Veicot ārēju izmeklēšanu un, ciktāl tas ir ▐ nepieciešams, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas minēta 1. pantā, Birojs var piekļūt jebkādai attiecīgai informācijai, kas ir iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā, saistībā ar izmeklējamiem faktiem. Šajā nolūkā piemēro šīs regulas 4. panta 2. un 4. punktu.
  4.   Ja pirms izmeklēšanas sākšanas Biroja rīcībā ir informācija, kas liek domāt, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas minēta 1. pantā, Biroja ģenerāldirektors par to
  informē
  attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes. Neskarot nozaru noteikumus, šīs iestādes veic atbilstošus turpmākos pasākumus un, ja vajadzīgs, veic izmeklēšanu saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kurā var piedalīties Biroja darbinieki. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes informē Biroja ģenerāldirektoru par
  pasākumiem, kas veikti, un
  rezultātiem, kādi iegūti, balstoties uz šo informāciju.


  5.
     
  Ja Birojs nolemj nesākt izmeklēšanu, tas informēEurojust

  par to, ka tas nodod dalībvalstu kompetentajām iestādēm informāciju, kas liek domāt, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita 1. pantā minētā nelikumīga darbība, kura ir uzskatāma par smagu noziegumu un kurā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis. Birojs informēEurojust arī tad, ja kāda Biroja veikta izmeklēšana attiecas uz Eurojust kompetenci, ņemot vērā nosacījumus, kas ir paredzēti starp šīm abām struktūrām noslēgtajos sadarbības nolīgumos.” |
| --- | --- |

2)

3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ārēja izmeklēšana

1.   Birojs īsteno pilnvaras, kas ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 uzticētas Komisijai, lai veiktu inspekcijas un pārbaudes dalībvalstīs un saskaņā ar spēkā esošiem nolīgumiem — trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.

Daļa no Biroja izmeklēšanas uzdevumiem ir inspekcijas un pārbaudes, ko Birojs veic dalībvalstīs, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. panta 1. punktā un minētās regulas 9. panta 2. punktā paredzētajos nozaru noteikumos, un saskaņā ar spēkā esošajiem sadarbības nolīgumiem — trešās valstīs
  un starptautiskajās organizācijās
  .

2.   Lai noteiktu, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas minēta 1. pantā, saistībā ar subsīdijas līgumu vai lēmumu vai līgumu, kas attiecas uz Kopienas finansējumu, Birojs saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteikto kārtību var veikt inspekcijas uz vietas pie uzņēmējiem, uz kuriem
  tieši vai netieši
  attiecas šāds finansējums.

Dalībvalstis pieņem un īsteno visus pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Birojs veic šajā pantā minētos izmeklēšanas uzdevumus. Tās piedāvā Birojam atbalstu saistībā ar inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko saskaņā ar Regulā (Euratom
  , EK
  )
  Nr. 2185/96 noteikto kārtību veic pie uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas Kopienas finansējums.

3.   Veicot ārēju izmeklēšanu un, ciktāl tas ir ▐ nepieciešams, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas minēta 1. pantā, Birojs var piekļūt jebkādai attiecīgai informācijai, kas ir iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā, saistībā ar izmeklējamiem faktiem. Šajā nolūkā piemēro šīs regulas 4. panta 2. un 4. punktu.

4.   Ja pirms izmeklēšanas sākšanas Biroja rīcībā ir informācija, kas liek domāt, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas minēta 1. pantā, Biroja ģenerāldirektors par to
  informē
  attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes. Neskarot nozaru noteikumus, šīs iestādes veic atbilstošus turpmākos pasākumus un, ja vajadzīgs, veic izmeklēšanu saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kurā var piedalīties Biroja darbinieki. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes informē Biroja ģenerāldirektoru par
  pasākumiem, kas veikti, un
  rezultātiem, kādi iegūti, balstoties uz šo informāciju.

5.
     
  Ja Birojs nolemj nesākt izmeklēšanu, tas informēEurojust

  par to, ka tas nodod dalībvalstu kompetentajām iestādēm informāciju, kas liek domāt, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita 1. pantā minētā nelikumīga darbība, kura ir uzskatāma par smagu noziegumu un kurā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis. Birojs informēEurojust arī tad, ja kāda Biroja veikta izmeklēšana attiecas uz Eurojust kompetenci, ņemot vērā nosacījumus, kas ir paredzēti starp šīm abām struktūrām noslēgtajos sadarbības nolīgumos.”

| 3) | Iekļauj šādu pantu:


  “3. a pants



  Biroja sadarbība ar

  Eurojust,
  Eiropolu un citām starptautiskām organizācijām




  Birojs, īstenojot pilnvaras, kas tam ir piešķirtas ar šo regulu, var noslēgt sadarbības nolīgumus ar Eurojust un Eiropolu. Šādu nolīgumu mērķis ir precizēt šo struktūru attiecīgās kompetences, kā arī definēt to sadarbību saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.



  Birojs var noslēgt sadarbības nolīgumus arī ar citām starptautiskām organizācijām
  .” |
| --- | --- |

3)

Iekļauj šādu pantu:

“3. a pants

Biroja sadarbība ar

  Eurojust,
  Eiropolu un citām starptautiskām organizācijām

Birojs, īstenojot pilnvaras, kas tam ir piešķirtas ar šo regulu, var noslēgt sadarbības nolīgumus ar Eurojust un Eiropolu. Šādu nolīgumu mērķis ir precizēt šo struktūru attiecīgās kompetences, kā arī definēt to sadarbību saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

Birojs var noslēgt sadarbības nolīgumus arī ar citām starptautiskām organizācijām
  .”

| 4) | 4. pantu groza šādi:








  a) | 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:




  “Šo iekšējo izmeklēšanu veic saskaņā ar Līgumu noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, un atbilstīgi ievērojot Civildienesta noteikumus, saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas paredzētas šajā regulā un iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru pieņemtajos lēmumos, neizraisot atšķirīgu attieksmi no iesaistīto personu procesuālo garantiju un likumīgo tiesību viedokļa salīdzinājumā ar ārējām izmeklēšanām.” |
| --- | --- | --- |

4)

4. pantu groza šādi:

a)

1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šo iekšējo izmeklēšanu veic saskaņā ar Līgumu noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, un atbilstīgi ievērojot Civildienesta noteikumus, saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas paredzētas šajā regulā un iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru pieņemtajos lēmumos, neizraisot atšķirīgu attieksmi no iesaistīto personu procesuālo garantiju un likumīgo tiesību viedokļa salīdzinājumā ar ārējām izmeklēšanām.”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “Saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajām procedūrām Birojs var veikt pēkšņas inspekcijas
  tieši vai netieši iesaistīto
  uzņēmēju telpās, lai iegūtu pieeju informācijai, kas attiecas uz iekšējās izmeklēšanas faktiem.” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajām procedūrām Birojs var veikt pēkšņas inspekcijas
  tieši vai netieši iesaistīto
  uzņēmēju telpās, lai iegūtu pieeju informācijai, kas attiecas uz iekšējās izmeklēšanas faktiem.”

| c) | 5. punktu svītro. |
| --- | --- |

c)

5. punktu svītro.

| 5) | 5. pantu aizstāj ar šādu:
  “5. pants

  Izmeklēšanas sākšana

  1.   Birojs var sākt izmeklēšanu, ja pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, ka notikusi krāpšana vai korupcija vai citas nelikumīgas darbības, kas minētas 1. pantā. Lēmumā sākt vai nesākt izmeklēšanu ņem vērā izmeklēšanas politikas prioritātes un Biroja darbības programmu izmeklēšanas jomā, kas noteiktas saskaņā ar 11.a pantu un 12. panta 6. punktu.
  Var ņemt
  vērā
  arī anonīmu informāciju, ja tā satur pietiekami pamatotus iemeslus aizdomām
  .


  2.
     
  Lēmumu par izmeklēšanas sākšanu pieņem Biroja ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar Biroja izpildkomiteju un saskaņā ar 14. pantā paredzētajiem noteikumiem par likumības pārbaudi.



  3.   Ārēju izmeklēšanu sāk ar Biroja ģenerāldirektora lēmumu pēc viņa ierosmes vai pēc attiecīgās dalībvalsts vai
  kādas Eiropas Kopienu vai Eiropas Savienības iestādes
  lūguma.
  Iekšēju izmeklēšanu sāk ar Biroja ģenerāldirektora lēmumu pēc viņa ierosmes vai pēc tās iestādes lūguma vai
  tās Eiropas Kopienu vai Eiropas Savienības iestādes
  lūguma, kurā jāveic izmeklēšana.
  Kamēr Birojs veic iekšēju izmeklēšanu šīs regulas izpratnē, iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras nesāk paralēlu administratīvo izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem.

  4.   Ja iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra plāno sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz savu administratīvo autonomiju, tā vēršas pie Biroja ar jautājumu, vai par attiecīgiem faktiem jau netiek veikta iekšēja izmeklēšana. Birojs 15 darba dienu laikā kopš šāda jautājuma saņemšanas norāda, vai izmeklēšana jau ir sākta vai arī Birojs paredzējis sākt izmeklēšanu, piemērojot 5. punktu. Ja atbilde netiek sniegta, tiek uzskatīts, ka Birojs nolēmis nesākt iekšēju izmeklēšanu.

  5.   Lēmumu sākt vai nesākt izmeklēšanu pieņem divu mēnešu laikā pēc tam, kad OLAF saņēmis 3. vai 4. punktā paredzēto lūgumu. Par lēmumu nekavējoties informē iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru vai dalībvalsti, kas iesniegusi lūgumu. Lēmums nesākt izmeklēšanu tiek pamatots.
  Ja iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras ierēdnis vai darbinieks saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu vai atbilstošiem noteikumiem pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā informē Biroju par aizdomām par krāpšanu vai pārkāpumu, Birojs šo personu informē par lēmumu sākt vai nesākt izmeklēšanu par attiecīgajiem faktiem.


  Pirms izmeklēšanas sākšanas un visā tās laikā iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras nekavējoties un automātiski piešķir Birojam piekļuvi datubāzēm par Kopienas līdzekļu pārvaldību, kā arī visām citām datubāzēm un vajadzīgajai informācijai, kas Birojam ļauj pārbaudīt saņemtās informācijas pareizību.



  6.   Ja Birojs, pamatojoties uz savas rīcības brīvības apsvērumiem vai uz izmeklēšanas jomas prioritātēm, nolemj nesākt iekšēju izmeklēšanu, tas nekavējoties nosūta pieejamos pierādījumus attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai, lai varētu veikt pienācīgu turpmāko rīcību saskaņā ar noteikumiem, kas uz to attiecas. Attiecīgos gadījumos Birojs vienojas ar iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru par atbilstošiem pasākumiem, lai aizsargātu informācijas avota konfidencialitāti un, ja vajadzīgs, pieprasa, lai tam tiktu sniegta informācija par turpmāko rīcību.
  Ja Birojs, pamatojoties uz savas rīcības brīvības apsvērumiem vai izmeklēšanas jomas prioritātēm, nolemj nesākt ārēju izmeklēšanu, piemēro 3. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

5)

5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Izmeklēšanas sākšana

1.   Birojs var sākt izmeklēšanu, ja pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, ka notikusi krāpšana vai korupcija vai citas nelikumīgas darbības, kas minētas 1. pantā. Lēmumā sākt vai nesākt izmeklēšanu ņem vērā izmeklēšanas politikas prioritātes un Biroja darbības programmu izmeklēšanas jomā, kas noteiktas saskaņā ar 11.a pantu un 12. panta 6. punktu.
  Var ņemt
  vērā
  arī anonīmu informāciju, ja tā satur pietiekami pamatotus iemeslus aizdomām
  .

2.
     
  Lēmumu par izmeklēšanas sākšanu pieņem Biroja ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar Biroja izpildkomiteju un saskaņā ar 14. pantā paredzētajiem noteikumiem par likumības pārbaudi.

3.   Ārēju izmeklēšanu sāk ar Biroja ģenerāldirektora lēmumu pēc viņa ierosmes vai pēc attiecīgās dalībvalsts vai
  kādas Eiropas Kopienu vai Eiropas Savienības iestādes
  lūguma.

Iekšēju izmeklēšanu sāk ar Biroja ģenerāldirektora lēmumu pēc viņa ierosmes vai pēc tās iestādes lūguma vai
  tās Eiropas Kopienu vai Eiropas Savienības iestādes
  lūguma, kurā jāveic izmeklēšana.

Kamēr Birojs veic iekšēju izmeklēšanu šīs regulas izpratnē, iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras nesāk paralēlu administratīvo izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem.

4.   Ja iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra plāno sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz savu administratīvo autonomiju, tā vēršas pie Biroja ar jautājumu, vai par attiecīgiem faktiem jau netiek veikta iekšēja izmeklēšana. Birojs 15 darba dienu laikā kopš šāda jautājuma saņemšanas norāda, vai izmeklēšana jau ir sākta vai arī Birojs paredzējis sākt izmeklēšanu, piemērojot 5. punktu. Ja atbilde netiek sniegta, tiek uzskatīts, ka Birojs nolēmis nesākt iekšēju izmeklēšanu.

5.   Lēmumu sākt vai nesākt izmeklēšanu pieņem divu mēnešu laikā pēc tam, kad OLAF saņēmis 3. vai 4. punktā paredzēto lūgumu. Par lēmumu nekavējoties informē iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru vai dalībvalsti, kas iesniegusi lūgumu. Lēmums nesākt izmeklēšanu tiek pamatots.

Ja iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras ierēdnis vai darbinieks saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu vai atbilstošiem noteikumiem pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā informē Biroju par aizdomām par krāpšanu vai pārkāpumu, Birojs šo personu informē par lēmumu sākt vai nesākt izmeklēšanu par attiecīgajiem faktiem.

Pirms izmeklēšanas sākšanas un visā tās laikā iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras nekavējoties un automātiski piešķir Birojam piekļuvi datubāzēm par Kopienas līdzekļu pārvaldību, kā arī visām citām datubāzēm un vajadzīgajai informācijai, kas Birojam ļauj pārbaudīt saņemtās informācijas pareizību.

6.   Ja Birojs, pamatojoties uz savas rīcības brīvības apsvērumiem vai uz izmeklēšanas jomas prioritātēm, nolemj nesākt iekšēju izmeklēšanu, tas nekavējoties nosūta pieejamos pierādījumus attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai, lai varētu veikt pienācīgu turpmāko rīcību saskaņā ar noteikumiem, kas uz to attiecas. Attiecīgos gadījumos Birojs vienojas ar iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru par atbilstošiem pasākumiem, lai aizsargātu informācijas avota konfidencialitāti un, ja vajadzīgs, pieprasa, lai tam tiktu sniegta informācija par turpmāko rīcību.

Ja Birojs, pamatojoties uz savas rīcības brīvības apsvērumiem vai izmeklēšanas jomas prioritātēm, nolemj nesākt ārēju izmeklēšanu, piemēro 3. panta 4. punktu.”

| 6) | 6. pantu groza šādi:








  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Izmeklēšanu vada Biroja ģenerāldirektors. Viņš ar rakstisku rīkojumu var piešķirt kādam no Biroja izpilddirektoriem pilnvaras vadīt izmeklēšanas. Izmeklēšanas veic šim uzdevumam norīkoti Biroja darbinieki Biroja ģenerāldirektora vadībā un pārziņā
  .” |
| --- | --- | --- |

6)

6. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Izmeklēšanu vada Biroja ģenerāldirektors. Viņš ar rakstisku rīkojumu var piešķirt kādam no Biroja izpilddirektoriem pilnvaras vadīt izmeklēšanas. Izmeklēšanas veic šim uzdevumam norīkoti Biroja darbinieki Biroja ģenerāldirektora vadībā un pārziņā
  .”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Biroja darbiniekiem katrā izmeklēšanā ir Biroja ģenerāldirektora izdots rakstisks pilnvarojums, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis, izmeklēšanas veikšanas juridiskais pamats un no šā juridiskā pamata izrietošās izmeklēšanas pilnvaras
  .” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Biroja darbiniekiem katrā izmeklēšanā ir Biroja ģenerāldirektora izdots rakstisks pilnvarojums, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis, izmeklēšanas veikšanas juridiskais pamats un no šā juridiskā pamata izrietošās izmeklēšanas pilnvaras
  .”

| c) | iekļauj šādu punktu:


  “
  3a.
     
  Ja Biroja darbinieki, kas nozīmēti veikt inspekciju vai pārbaudi uz vietas saskaņā ar Regulā


  (Euratom,
  EK) Nr. 2185/96 paredzēto kārtību, saskaras ar pretestību no uzņēmēja puses, viņi par to nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi, kura Birojam iepriekš ir norādīta kā kontaktpunkts. Pēc Biroja pieprasījuma attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde sniedz Biroja darbiniekiem palīdzību, kas vajadzīga, lai viņi varētu veikt savus pienākumus, kā tie ir noteikti 3. punktā minētajās pilnvarās. Dalībvalstij ir jānodrošina, lai Biroja darbinieki ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalsts kompetentās iestādes un saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu piekļūt visai informācijai un dokumentiem, kas attiecas uz 1. pantā minētajiem faktiem un kas ir nepieciešami, lai varētu netraucēti veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas
  .” |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“
  3a.
     
  Ja Biroja darbinieki, kas nozīmēti veikt inspekciju vai pārbaudi uz vietas saskaņā ar Regulā


  (Euratom,
  EK) Nr. 2185/96 paredzēto kārtību, saskaras ar pretestību no uzņēmēja puses, viņi par to nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi, kura Birojam iepriekš ir norādīta kā kontaktpunkts. Pēc Biroja pieprasījuma attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde sniedz Biroja darbiniekiem palīdzību, kas vajadzīga, lai viņi varētu veikt savus pienākumus, kā tie ir noteikti 3. punktā minētajās pilnvarās. Dalībvalstij ir jānodrošina, lai Biroja darbinieki ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalsts kompetentās iestādes un saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu piekļūt visai informācijai un dokumentiem, kas attiecas uz 1. pantā minētajiem faktiem un kas ir nepieciešami, lai varētu netraucēti veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas
  .”

| d) | 4. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  4
  .   
  Inspekcijās, pārbaudēs uz vietas un izmeklēšanā Biroja darbinieki ievēro noteikumus un praksi, kas reglamentē attiecīgās dalībvalsts ierēdņu darbību, kā arī Civildienesta noteikumus un 4. panta 1. punkta otrajā daļā minētos lēmumus. Biroja darbinieki rīkojas saskaņā ar objektivitātes principu. Viņi nekavējoties informē Biroja ģenerāldirektoru, ja saistībā ar savu darbību izmeklēšanā viņi var nokļūt interešu konflikta situācijā. Biroja ģenerāldirektors pieņem lēmumu par to, vai ir radies interešu konflikts. Vajadzības gadījumā viņš dod rīkojumu aizstāt attiecīgo darbinieku
  .” |
| --- | --- |

d)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“
  4
  .   
  Inspekcijās, pārbaudēs uz vietas un izmeklēšanā Biroja darbinieki ievēro noteikumus un praksi, kas reglamentē attiecīgās dalībvalsts ierēdņu darbību, kā arī Civildienesta noteikumus un 4. panta 1. punkta otrajā daļā minētos lēmumus. Biroja darbinieki rīkojas saskaņā ar objektivitātes principu. Viņi nekavējoties informē Biroja ģenerāldirektoru, ja saistībā ar savu darbību izmeklēšanā viņi var nokļūt interešu konflikta situācijā. Biroja ģenerāldirektors pieņem lēmumu par to, vai ir radies interešu konflikts. Vajadzības gadījumā viņš dod rīkojumu aizstāt attiecīgo darbinieku
  .”

| e) | 5. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  5
  .   
  Izmeklēšanu veic nepārtraukti laikā, kam jābūt samērīgam ar lietas apstākļiem un sarežģītību. Biroja darbiniekiem ir jānodrošina, ka izmeklēšanu veic saskaņā ar kārtību, kas ļauj pasargāt un saglabāt pierādījumus. Vajadzības gadījumā, ja pastāv risks, ka pierādījumi varētu pazust, darbinieki var prasīt, lai attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic visus vajadzīgos piesardzības vai izpildes pasākumus
  .” |
| --- | --- |

e)

5. punktu aizstāj ar šādu:

“
  5
  .   
  Izmeklēšanu veic nepārtraukti laikā, kam jābūt samērīgam ar lietas apstākļiem un sarežģītību. Biroja darbiniekiem ir jānodrošina, ka izmeklēšanu veic saskaņā ar kārtību, kas ļauj pasargāt un saglabāt pierādījumus. Vajadzības gadījumā, ja pastāv risks, ka pierādījumi varētu pazust, darbinieki var prasīt, lai attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic visus vajadzīgos piesardzības vai izpildes pasākumus
  .”

| f) | Iekļauj šādu jaunu ║punktu:
  “Tiklīdz izmeklēšana atklāj, ka iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras loceklis, vadītājs, ierēdnis vai darbinieks vai jebkura cita persona, kas tur strādā, var būt personiski iesaistīta, vai tā liecina, ka varētu būt lietderīgi veikt piesardzības vai administratīvus pasākumus, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses,
  Birojs cik vien iespējams drīz informē
  attiecīgo iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru par notiekošo izmeklēšanu. Sniegtajā informācijā norāda:






  a) | personas vai personu, par kurām tiek veikta izmeklēšana, identitāti, kā arī attiecīgo faktu kopsavilkumu; |
| --- | --- | --- |

f)

Iekļauj šādu jaunu ║punktu:

“Tiklīdz izmeklēšana atklāj, ka iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras loceklis, vadītājs, ierēdnis vai darbinieks vai jebkura cita persona, kas tur strādā, var būt personiski iesaistīta, vai tā liecina, ka varētu būt lietderīgi veikt piesardzības vai administratīvus pasākumus, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses,
  Birojs cik vien iespējams drīz informē
  attiecīgo iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru par notiekošo izmeklēšanu. Sniegtajā informācijā norāda:

a)

personas vai personu, par kurām tiek veikta izmeklēšana, identitāti, kā arī attiecīgo faktu kopsavilkumu;

| b) | jebkādu informāciju, kas var līdzēt iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai lemt, vai nepieciešams veikt piesardzības vai administratīvus pasākumus, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses,
  un vajadzības gadījumā norādi par termiņiem, kuros jāveic piesardzības vai administratīvi pasākumi
  ; |
| --- | --- |

b)

jebkādu informāciju, kas var līdzēt iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai lemt, vai nepieciešams veikt piesardzības vai administratīvus pasākumus, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses,
  un vajadzības gadījumā norādi par termiņiem, kuros jāveic piesardzības vai administratīvi pasākumi
  ;

| c) | attiecīgos gadījumos — ieteiktos īpašos konfidencialitātes pasākumus. |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos — ieteiktos īpašos konfidencialitātes pasākumus.

Šādas informācijas sniegšanu attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai var atlikt gadījumos, kad izmeklēšanai ir vajadzīga pilnīga slepenība vai ir jāizmanto izmeklēšanas procedūras, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē, saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Biroja ģenerāldirektors savu lēmumu pamato saskaņā ar 14. pantā paredzētajiem noteikumiem par likumības pārbaudi.

Attiecīgos gadījumos iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra lemj, vai nepieciešami piesardzības vai administratīvie pasākumi, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt izmeklēšanas efektivitāti, kā arī Biroja ieteiktos īpašos konfidencialitātes pasākumus.
  Iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra cik vien iespējams drīz informē Biroju par lēmumu veikt pasākumus saskaņā ar šo pantu vai attiecīgā gadījumā par nepieciešamību sākt papildu disciplināro procedūru par faktiem, kuri atbilstīgi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem ir iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras kompetencē. Papildu disciplināro procedūru var sākt pēc saskaņošanas ar Biroju
  .”

| g) | 6. punktam pievieno šādu daļu:




  “Biroja darbinieki savu pienākumu izpildē var lūgt trešo valstu kompetento iestāžu palīdzību saskaņā ar to sadarbības nolīgumu noteikumiem, kuri noslēgti ar šīm valstīm. Viņi var arī lūgt starptautisku organizāciju palīdzību savu pienākumu izpildē saskaņā ar to nolīgumu noteikumiem, kuri noslēgti ar šīm organizācijām.” |
| --- | --- |

g)

6. punktam pievieno šādu daļu:

“Biroja darbinieki savu pienākumu izpildē var lūgt trešo valstu kompetento iestāžu palīdzību saskaņā ar to sadarbības nolīgumu noteikumiem, kuri noslēgti ar šīm valstīm. Viņi var arī lūgt starptautisku organizāciju palīdzību savu pienākumu izpildē saskaņā ar to nolīgumu noteikumiem, kuri noslēgti ar šīm organizācijām.”

| h) | Pievieno šādu 7. punktu:
  “Ja tiek secināts, ka izmeklēšanu nevar pabeigt divpadsmit mēnešu laikā kopš tās sākšanas, Biroja ģenerāldirektors var lemt pagarināt tās termiņu uz laiku līdz sešiem mēnešiem.
  Biroja ģenrāldirektors pārliecinās, vai ir nepieciešams pagarināt izmeklēšanas termiņu
  . Pirms šāda lēmuma pieņemšanas
  Biroja ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju par iemesliem, kādēļ nav bijis iespējams pabeigt izmeklēšanu, un par paredzamo laiku, kas vajadzīgs, lai to pabeigtu
  .


  Ja izmeklēšana nav pabeigta 18 mēnešu laikā pēc tās sākšanas, ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju par iemesliem, kādēļ nav bijis iespējams pabeigt izmeklēšanu, un sniedz atzinumu par izmeklēšanas termiņa pagarināšanu, kā arī vajadzības gadījumā par izmeklēšanas turpmāko gaitu.




  Uzraudzības komiteja nosūta ģenerāldirektora atzinuma kopiju attiecīgai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai. Šādas informācijas sniegšanu var atlikt gadījumos, kad izmeklēšanai ir vajadzīga pilnīga slepenība, vai saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem.




  Biroja ģenerāldirektors katru gadu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par iemesliem, kādēļ izmeklēšanas nav bijis iespējams pabeigt 30 mēnešu laikā pēc to sākšanas. Uzraudzības komiteja iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai atzinumu par minētajiem iemesliem
  .” |
| --- | --- |

h)

Pievieno šādu 7. punktu:

“Ja tiek secināts, ka izmeklēšanu nevar pabeigt divpadsmit mēnešu laikā kopš tās sākšanas, Biroja ģenerāldirektors var lemt pagarināt tās termiņu uz laiku līdz sešiem mēnešiem.
  Biroja ģenrāldirektors pārliecinās, vai ir nepieciešams pagarināt izmeklēšanas termiņu
  . Pirms šāda lēmuma pieņemšanas
  Biroja ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju par iemesliem, kādēļ nav bijis iespējams pabeigt izmeklēšanu, un par paredzamo laiku, kas vajadzīgs, lai to pabeigtu
  .

Ja izmeklēšana nav pabeigta 18 mēnešu laikā pēc tās sākšanas, ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju par iemesliem, kādēļ nav bijis iespējams pabeigt izmeklēšanu, un sniedz atzinumu par izmeklēšanas termiņa pagarināšanu, kā arī vajadzības gadījumā par izmeklēšanas turpmāko gaitu.

Uzraudzības komiteja nosūta ģenerāldirektora atzinuma kopiju attiecīgai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai. Šādas informācijas sniegšanu var atlikt gadījumos, kad izmeklēšanai ir vajadzīga pilnīga slepenība, vai saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

Biroja ģenerāldirektors katru gadu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par iemesliem, kādēļ izmeklēšanas nav bijis iespējams pabeigt 30 mēnešu laikā pēc to sākšanas. Uzraudzības komiteja iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai atzinumu par minētajiem iemesliem
  .”

| 7) | 7. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1
  .   
  Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras nekavējoties nosūta Birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem vai jebkuru citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Eiropas Kopienu finanšu intereses.




  2.
     
  Iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras un, ciktāl valsts tiesību akti atļauj, dalībvalstis pēc Biroja lūguma vai pēc savas ierosmes nosūta ikvienu dokumentu vai informāciju, ko tās glabā un kas attiecas uz notiekošu izmeklēšanu
  .” |
| --- | --- |

7)

7. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1
  .   
  Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras nekavējoties nosūta Birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem vai jebkuru citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Eiropas Kopienu finanšu intereses.

2.
     
  Iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras un, ciktāl valsts tiesību akti atļauj, dalībvalstis pēc Biroja lūguma vai pēc savas ierosmes nosūta ikvienu dokumentu vai informāciju, ko tās glabā un kas attiecas uz notiekošu izmeklēšanu
  .”

| 8) | Iekļauj šādus ║pantus:
  “7. a pants
  Garantijas procesa laikā
  1.   Izmeklēšanā Birojs vāc pierādījumus pret attiecīgo personu un par labu tai.
  Izmeklēšanu veic objektīvi, ievērojot nevainīguma prezumpcijas principu un procesuālās garantijas, kas ir sīki izklāstītas 15. pantā minētajāOLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā
  .
  2.   Ja izmeklēšana atklāj, ka iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras loceklis, vadītājs, ierēdnis vai darbinieks, vai jebkura cita persona, kas tur strādā, vai uzņēmējs var būt personiski iesaistīts, attiecīgo personu par to informē, ja vien tas netraucē izmeklēšanas gaitai.
  Jebkurā gadījumā
  pirms izmeklēšanas galīgā ziņojuma sagatavošanas
  nevar izdarīt izmeklēšanas secinājumus, kas konkrēti attiecas uz kādu fizisku vai juridisku personu, ja šādai personīgi iesaistītai personai nav bijusi iespēja
  rakstiski vai norīkoto Biroja darbinieku veiktajā iztaujāšanā
  paust savus apsvērumus par attiecīgajiem faktiem.
  Attiecīgajai
  personai jāsniedz šo faktu kopsavilkums, uzaicinot to paust savus apsvērumus,
  kura tos iesniedz Biroja norādītajā termiņā. Iztaujāšanas laikā šai
  personai var palīdzēt kāda viņa (-as) izvēlēta persona. Ikvienai personīgi iesaistītai personai ir tiesības paust savus apsvērumus kādā no Kopienas oficiālajām valodām, kādu izvēlas šī persona, tomēr Kopienas ierēdņiem vai darbiniekiem var lūgt izteikties kādā no Kopienas oficiālajām valodām, kurā tiem ir ļoti labas zināšanas. Personīgi iesaistītai personai ir tiesības neliecināt pret sevi.
  Gadījumos, kad izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenība vai vajadzīgi izmeklēšanas līdzekļi, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē
  saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem
  , Biroja ģenerāldirektors var nolemt atlikt pildīt pienākumu uzaicināt personīgi iesaistīto personu izklāstīt savus apsvērumus,
  ievērojot 14. pantā paredzētos noteikumus par likumības pārbaudi
  . Ja notiek iekšēja izmeklēšana, Biroja ģenerāldirektors šo lēmumu
  pieņem pēc tam, kad viņš par to ir informējis
  iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, kurai attiecīgā persona ir piederīga.


  Attiecīgos gadījumos iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra lemj par to, vai ir jāveic piesardzības vai administratīvie pasākumi, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt izmeklēšanas efektivitāti, kā arī Biroja ieteiktos īpašos konfidencialitātes pasākumus. Iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra vajadzības gadījumā cik vien iespējams drīz informē Biroju par lēmumu veikt pasākumus saskaņā ar šo pantu vai par nepieciešamību sākt papildu disciplināro procedūru par faktiem, kuri saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem ir iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras kompetencē. Papildu disciplināro procedūru var sākt pēc saskaņošanas ar Biroju.


  3.   Uzaicinājums uz jebkādu iztaujāšanu gan lieciniekam, gan personai, kas ir personīgi iesaistīta 2. punkta izpratnē, jānosūta, par to paziņojot vismaz
  desmit
  darba dienas iepriekš; šo termiņu var saīsināt,
  ja persona
  , kas jāiztaujā,
  skaidri izteikusi savu piekrišanu
  . Uzaicinājumā tiek uzskaitītas iztaujājamās personas tiesības. Birojs sagatavo iztaujāšanas protokolu un dara to pieejamu iztaujātajai personai, lai tā apstiprinātu šo protokolu vai pievienotu tam papildu apsvērumus.
  Ja iztaujāšanas gaitā
  iegūtie fakti liek domāt
  , ka iztaujājamā persona varētu būt iesaistīta izmeklējamos faktos, nekavējoties piemēro 2. punktā paredzētos procesuālos noteikumus.
  4.   Šajā pantā paredzētās procesuālās garantijas piemēro, neskarot:






  a) | plašāku aizsardzību, kas attiecīgā gadījumā izriet no Līgumu noteikumiem,
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartas vai jebkuriem citiem atbilstīgajiem
  valstu
  vai Kopienas

  tiesību aktiem,
  tostarp Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās
  ; |
| --- | --- | --- |

8)

Iekļauj šādus ║pantus:

“7. a pants

Garantijas procesa laikā

1.   Izmeklēšanā Birojs vāc pierādījumus pret attiecīgo personu un par labu tai.
  Izmeklēšanu veic objektīvi, ievērojot nevainīguma prezumpcijas principu un procesuālās garantijas, kas ir sīki izklāstītas 15. pantā minētajāOLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā
  .

2.   Ja izmeklēšana atklāj, ka iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras loceklis, vadītājs, ierēdnis vai darbinieks, vai jebkura cita persona, kas tur strādā, vai uzņēmējs var būt personiski iesaistīts, attiecīgo personu par to informē, ja vien tas netraucē izmeklēšanas gaitai.

Jebkurā gadījumā
  pirms izmeklēšanas galīgā ziņojuma sagatavošanas
  nevar izdarīt izmeklēšanas secinājumus, kas konkrēti attiecas uz kādu fizisku vai juridisku personu, ja šādai personīgi iesaistītai personai nav bijusi iespēja
  rakstiski vai norīkoto Biroja darbinieku veiktajā iztaujāšanā
  paust savus apsvērumus par attiecīgajiem faktiem.
  Attiecīgajai
  personai jāsniedz šo faktu kopsavilkums, uzaicinot to paust savus apsvērumus,
  kura tos iesniedz Biroja norādītajā termiņā. Iztaujāšanas laikā šai
  personai var palīdzēt kāda viņa (-as) izvēlēta persona. Ikvienai personīgi iesaistītai personai ir tiesības paust savus apsvērumus kādā no Kopienas oficiālajām valodām, kādu izvēlas šī persona, tomēr Kopienas ierēdņiem vai darbiniekiem var lūgt izteikties kādā no Kopienas oficiālajām valodām, kurā tiem ir ļoti labas zināšanas. Personīgi iesaistītai personai ir tiesības neliecināt pret sevi.

Gadījumos, kad izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenība vai vajadzīgi izmeklēšanas līdzekļi, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē
  saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem
  , Biroja ģenerāldirektors var nolemt atlikt pildīt pienākumu uzaicināt personīgi iesaistīto personu izklāstīt savus apsvērumus,
  ievērojot 14. pantā paredzētos noteikumus par likumības pārbaudi
  . Ja notiek iekšēja izmeklēšana, Biroja ģenerāldirektors šo lēmumu
  pieņem pēc tam, kad viņš par to ir informējis
  iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, kurai attiecīgā persona ir piederīga.

Attiecīgos gadījumos iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra lemj par to, vai ir jāveic piesardzības vai administratīvie pasākumi, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt izmeklēšanas efektivitāti, kā arī Biroja ieteiktos īpašos konfidencialitātes pasākumus. Iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra vajadzības gadījumā cik vien iespējams drīz informē Biroju par lēmumu veikt pasākumus saskaņā ar šo pantu vai par nepieciešamību sākt papildu disciplināro procedūru par faktiem, kuri saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem ir iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras kompetencē. Papildu disciplināro procedūru var sākt pēc saskaņošanas ar Biroju.

3.   Uzaicinājums uz jebkādu iztaujāšanu gan lieciniekam, gan personai, kas ir personīgi iesaistīta 2. punkta izpratnē, jānosūta, par to paziņojot vismaz
  desmit
  darba dienas iepriekš; šo termiņu var saīsināt,
  ja persona
  , kas jāiztaujā,
  skaidri izteikusi savu piekrišanu
  . Uzaicinājumā tiek uzskaitītas iztaujājamās personas tiesības. Birojs sagatavo iztaujāšanas protokolu un dara to pieejamu iztaujātajai personai, lai tā apstiprinātu šo protokolu vai pievienotu tam papildu apsvērumus.

Ja iztaujāšanas gaitā
  iegūtie fakti liek domāt
  , ka iztaujājamā persona varētu būt iesaistīta izmeklējamos faktos, nekavējoties piemēro 2. punktā paredzētos procesuālos noteikumus.

4.   Šajā pantā paredzētās procesuālās garantijas piemēro, neskarot:

a)

plašāku aizsardzību, kas attiecīgā gadījumā izriet no Līgumu noteikumiem,
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartas vai jebkuriem citiem atbilstīgajiem
  valstu
  vai Kopienas

  tiesību aktiem,
  tostarp Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās
  ;

| b) | Eiropas Parlamenta deputātu nolikumā un Eiropas Kopienu
  Civildienesta noteikumos paredzētās tiesības un pienākumus. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta deputātu nolikumā un Eiropas Kopienu
  Civildienesta noteikumos paredzētās tiesības un pienākumus.

7. b pants

Informēšana par izmeklēšanas izbeigšanu bez turpmākas rīcības

Ja izmeklēšanas rezultātā nevar uzrādīt pierādījumus pret iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras locekli, vadītāju, ierēdni vai darbinieku, vai citu personu, kas tur strādā, vai pret uzņēmēju, ║attiecīgā izmeklēšana tiek izbeigta bez turpmākas rīcības ar Biroja ģenerāldirektora lēmumu, kurš

  desmit darbadienu laikā kopš lēmuma pieņemšanas
  par to rakstiski informē ieinteresēto personu, kā arī, vajadzības gadījumā, tās iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru.

7. c pants

Informācijas avotu aizsardzība

Lai Eiropas nodokļu maksātāji varētu saņemt objektīvu informāciju un lai garantētu preses brīvību, visām Eiropas Savienības struktūrām, kas piedalās izmeklēšanā, ir jāievēro informācijas avotu aizsardzības princips saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem
  .”

| 9) | Regulas 8. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “3.   Birojs ievēro Kopienas un valstu noteikumus par personas datu aizsardzību un jo īpaši tos, kas paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6).
  4.   Biroja ģenerāldirektors raugās, lai tiktu piemēroti šā panta noteikumi, kā arī EK Līguma 287. panta noteikumi. |
| --- | --- |

9)

Regulas 8. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.   Birojs ievēro Kopienas un valstu noteikumus par personas datu aizsardzību un jo īpaši tos, kas paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6).

4.   Biroja ģenerāldirektors raugās, lai tiktu piemēroti šā panta noteikumi, kā arī EK Līguma 287. panta noteikumi.

| 10) | Iekļauj šādu ║pantu:
  “8. a pants

  Paziņošana par galīgo ziņojumu, pabeidzot izmeklēšanu

  Pirms izmeklēšanas galīgā ziņojuma nosūtīšanas attiecīgajām iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām vai attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Birojs galīgā ziņojuma secinājumus un ieteikumus nosūta personai, kas ir personīgi iesaistīta faktos, par kuriem tiek veikta iekšēja vai ārēja izmeklēšana.
  Biroja ģenerāldirektors var nolemt nesniegt pirmajā daļā minēto paziņojumu vienīgi tad, ja izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenība vai vajadzīgi izmeklēšanas līdzekļi, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē
  saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem
  . Ja notiek iekšēja izmeklēšana, viņš šādu lēmumu
  pieņem pēc tam, kad par to laicīgi un pēc visiem noteikumiem ir informējis
  iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, kurai attiecīgā persona ir piederīga.
  Ja personīgi iesaistītā persona uzskata, ka šīs regulas 6. panta 5. punktā un 7.a pantā paredzētās procesuālās garantijas nav ievērotas tā, ka tas var ietekmēt izmeklēšanas secinājumus, tā desmit darba dienu laikā pēc galīgā ziņojuma secinājumu saņemšanas
  saskaņā ar 14.a pantā noteikto procedūru
  var vērsties pie
  Uzraudzības komitejas
  ar lūgumu sniegt atzinumu.” |
| --- | --- |

10)

Iekļauj šādu ║pantu:

“8. a pants

Paziņošana par galīgo ziņojumu, pabeidzot izmeklēšanu

Pirms izmeklēšanas galīgā ziņojuma nosūtīšanas attiecīgajām iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām vai attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Birojs galīgā ziņojuma secinājumus un ieteikumus nosūta personai, kas ir personīgi iesaistīta faktos, par kuriem tiek veikta iekšēja vai ārēja izmeklēšana.

Biroja ģenerāldirektors var nolemt nesniegt pirmajā daļā minēto paziņojumu vienīgi tad, ja izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenība vai vajadzīgi izmeklēšanas līdzekļi, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē
  saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamiem valsts tiesību aktiem
  . Ja notiek iekšēja izmeklēšana, viņš šādu lēmumu
  pieņem pēc tam, kad par to laicīgi un pēc visiem noteikumiem ir informējis
  iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, kurai attiecīgā persona ir piederīga.

Ja personīgi iesaistītā persona uzskata, ka šīs regulas 6. panta 5. punktā un 7.a pantā paredzētās procesuālās garantijas nav ievērotas tā, ka tas var ietekmēt izmeklēšanas secinājumus, tā desmit darba dienu laikā pēc galīgā ziņojuma secinājumu saņemšanas
  saskaņā ar 14.a pantā noteikto procedūru
  var vērsties pie
  Uzraudzības komitejas
  ar lūgumu sniegt atzinumu.”

| 11) | 9. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “Kad pabeigta Biroja veiktā izmeklēšana, Birojs ģenerāldirektora vadībā sagatavo ziņojumu, kurā norāda procedūras gaitu,
  veiktos izmeklēšanas pasākumus
  , juridisko pamatu, konstatētos faktus un to juridisko kvalifikāciju, ▐ kā arī izmeklēšanas secinājumus, ieskaitot ieteikumus par turpmāku rīcību.
  Šajā ziņojumā min novērtētos finansiālos zaudējumus un atgūstamās summas. 15.a pantā minētajā OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā ir sīki izklāstīta visa pārējā informācija, kura jāiekļauj ziņojumā, lai varētu veikt līdzekļu atgūšanu, kas jāveic kompetentajiem kredītrīkotājiem.” |
| --- | --- | --- |

11)

9. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“Kad pabeigta Biroja veiktā izmeklēšana, Birojs ģenerāldirektora vadībā sagatavo ziņojumu, kurā norāda procedūras gaitu,
  veiktos izmeklēšanas pasākumus
  , juridisko pamatu, konstatētos faktus un to juridisko kvalifikāciju, ▐ kā arī izmeklēšanas secinājumus, ieskaitot ieteikumus par turpmāku rīcību.
  Šajā ziņojumā min novērtētos finansiālos zaudējumus un atgūstamās summas. 15.a pantā minētajā OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā ir sīki izklāstīta visa pārējā informācija, kura jāiekļauj ziņojumā, lai varētu veikt līdzekļu atgūšanu, kas jāveic kompetentajiem kredītrīkotājiem.”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Pēc ārējas izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un jebkurus citus dokumentus, kas ar to saistīti, nosūta attiecīgo dalībvalstu kompetentām iestādēm saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz ārēju izmeklēšanu, kā arī Komisijai. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar valsts tiesību aktiem, informē Biroja ģenerāldirektoru par turpmāku rīcību saistībā ar izmeklēšanas ziņojumu, kas tām tika nosūtīts.
  Šajā sakarā tās ik pēc sešiem mēnešiem vai attiecīgā gadījumā Biroja ģenerāldirektora noteiktajā termiņā viņam iesniedz ziņojumu par sasniegto progresu




  Birojs nosūta trešo valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar sadarbības un savstarpējas palīdzības nolīgumiem, ko tās noslēgušas ar Komisiju, un starptautiskajām organizācijām saskaņā ar nolīgumiem, ko tās noslēgušas ar Komisiju, secinājumus un ieteikumus no ziņojuma, kurš sagatavots pēc ārējas izmeklēšanas, kā arī jebkurus citus noderīgus dokumentus saistībā ar veikto izmeklēšanu. Komisija nodrošina, lai trešo valstu kompetentās iestādes, kas sadarbības un savstarpējas palīdzības nolīgumos ir minētas kā Biroja kontaktpunkti, informētu Biroja ģenerālsekretāru par to, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas galīgā ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem, ciktāl tas nav pretrunā ar valsts tiesību aktiem. Komisija tāpat arī nodrošina, ka starptautiskās organizācijas informē Biroja ģenerālsekretāru par to, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas galīgā ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem. Šajā sakarā tās ik pēc sešiem mēnešiem vai attiecīgā gadījumā Biroja ģenerāldirektora noteiktajā termiņā viņam iesniedz ziņojumu par sasniegto progresu
  .” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pēc ārējas izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un jebkurus citus dokumentus, kas ar to saistīti, nosūta attiecīgo dalībvalstu kompetentām iestādēm saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz ārēju izmeklēšanu, kā arī Komisijai. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar valsts tiesību aktiem, informē Biroja ģenerāldirektoru par turpmāku rīcību saistībā ar izmeklēšanas ziņojumu, kas tām tika nosūtīts.
  Šajā sakarā tās ik pēc sešiem mēnešiem vai attiecīgā gadījumā Biroja ģenerāldirektora noteiktajā termiņā viņam iesniedz ziņojumu par sasniegto progresu

Birojs nosūta trešo valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar sadarbības un savstarpējas palīdzības nolīgumiem, ko tās noslēgušas ar Komisiju, un starptautiskajām organizācijām saskaņā ar nolīgumiem, ko tās noslēgušas ar Komisiju, secinājumus un ieteikumus no ziņojuma, kurš sagatavots pēc ārējas izmeklēšanas, kā arī jebkurus citus noderīgus dokumentus saistībā ar veikto izmeklēšanu. Komisija nodrošina, lai trešo valstu kompetentās iestādes, kas sadarbības un savstarpējas palīdzības nolīgumos ir minētas kā Biroja kontaktpunkti, informētu Biroja ģenerālsekretāru par to, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas galīgā ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem, ciktāl tas nav pretrunā ar valsts tiesību aktiem. Komisija tāpat arī nodrošina, ka starptautiskās organizācijas informē Biroja ģenerālsekretāru par to, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas galīgā ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem. Šajā sakarā tās ik pēc sešiem mēnešiem vai attiecīgā gadījumā Biroja ģenerāldirektora noteiktajā termiņā viņam iesniedz ziņojumu par sasniegto progresu
  .”

| c) | Iekļauj šādu ║ punktu:
  “Ja pēc iekšējas izmeklēšanas sagatavotajā ziņojumā atklājas
  informācija par tādiem faktiem
  , kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, galīgo ziņojumu nosūta attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādēm
  un, neskarot dalībvalsts noteikumus par tiesvedību
  , attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai saskaņā ar 4. punktu.▐” |
| --- | --- |

c)

Iekļauj šādu ║ punktu:

“Ja pēc iekšējas izmeklēšanas sagatavotajā ziņojumā atklājas
  informācija par tādiem faktiem
  , kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, galīgo ziņojumu nosūta attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādēm
  un, neskarot dalībvalsts noteikumus par tiesvedību
  , attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai saskaņā ar 4. punktu.▐”

| d) | 4. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  4.
     
  Pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un jebkurus citus dokumentus, kas ar to saistīti, nosūta attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai. Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras veic tādus pasākumus, īpaši disciplinārus pasākumus vai prasības ierosināšanu tiesā, kādus prasa šīs izmeklēšanas rezultāti, un par to ziņo Biroja ģenerāldirektoram. Šajā sakarā tie ik pēc sešiem mēnešiem vai attiecīgā gadījumā Biroja ģenerāldirektora noteiktajā termiņā tam sniedz ziņojumu par sasniegto progresu.” |
| --- | --- |

d)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“
  4.
     
  Pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un jebkurus citus dokumentus, kas ar to saistīti, nosūta attiecīgajai iestādei, organizācijai, birojam vai aģentūrai. Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras veic tādus pasākumus, īpaši disciplinārus pasākumus vai prasības ierosināšanu tiesā, kādus prasa šīs izmeklēšanas rezultāti, un par to ziņo Biroja ģenerāldirektoram. Šajā sakarā tie ik pēc sešiem mēnešiem vai attiecīgā gadījumā Biroja ģenerāldirektora noteiktajā termiņā tam sniedz ziņojumu par sasniegto progresu.”

| e) | Pievieno šādu 5. punktu:
  “Ziņotājs, kas Birojam nodeva informāciju attiecībā uz aizdomām par krāpšanu vai pārkāpumu pēc pieprasījuma var saņemt no Biroja informāciju par to, ka izmeklēšana ir pabeigta, kā arī, attiecīgā gadījumā, par to, ka galīgais ziņojums ir nosūtīts kompetentajām iestādēm. Tomēr Birojs var noraidīt pieprasījumu, ja tas uzskata, ka šis pieprasījums ir tāda rakstura, kas var kaitēt attiecīgās personas likumīgām tiesībām, izmeklēšanas un turpmākās rīcības efektivitātei vai konfidencialitātes prasībām.” |
| --- | --- |

e)

Pievieno šādu 5. punktu:

“Ziņotājs, kas Birojam nodeva informāciju attiecībā uz aizdomām par krāpšanu vai pārkāpumu pēc pieprasījuma var saņemt no Biroja informāciju par to, ka izmeklēšana ir pabeigta, kā arī, attiecīgā gadījumā, par to, ka galīgais ziņojums ir nosūtīts kompetentajām iestādēm. Tomēr Birojs var noraidīt pieprasījumu, ja tas uzskata, ka šis pieprasījums ir tāda rakstura, kas var kaitēt attiecīgās personas likumīgām tiesībām, izmeklēšanas un turpmākās rīcības efektivitātei vai konfidencialitātes prasībām.”

| 12) | 10. pantu aizstāj ar šādu:
  “10. pants

  Informācijas apmaiņa starp Biroju un dalībvalstu iestādēm

  1.   Neskarot šīs regulas 8. un 9. pantu un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteikumus, Birojs jebkurā laikā var nodot attiecīgo dalībvalstu kompetentām iestādēm ārējā izmeklēšanā iegūto informāciju.


  Lēmumu par šādu informācijas nodošanu pieņem Biroja ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar Biroja izpildkomiteju un saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto likumības pārbaudi.


  2.   Neskarot šīs regulas 8. un 9. pantu, Biroja ģenerāldirektors iekšējas izmeklēšanas laikā nodod attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādēm informāciju, ko Birojs ieguvis par faktiem, kuri attiecas uz izmeklēšanas procedūrām, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē, vai par kuriem, ņemot vērā to nopietnību, nepieciešams nekavējoties ierosināt krimināllietu. Šādā gadījumā viņš vispirms informē attiecīgo iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru. Nosūtītā informācija ietver tās personas identitāti, kuru izmeklēšana uzskata par iesaistītu, konstatēto faktu kopsavilkumu, provizorisko juridisko kvalifikāciju un provizoriskos finansiālos zaudējumus.


  Lēmumu par šādu informācijas nodošanu pieņem Biroja ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar Biroja izpildkomiteju un saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto likumības pārbaudi.


  Pirms pirmajā daļā paredzētās informācijas nodošanas
  un ar nosacījumu, ka tas netraucē izmeklēšanas norisei
  , Birojs dod personai, kuru izmeklēšana uzskata par iesaistītu, iespēju paust savus apsvērumus par faktiem, kas uz to attiecas, ar tādiem nosacījumiem un tādā kārtībā, kāda paredzēta 7.a panta 2. punkta otrajā un trešajā daļā.
  3.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes un jo īpaši tiesu iestādes tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar valsts tiesībām, cik iespējams drīz informē Biroja ģenerāldirektoru par darbību, kas veikta attiecībā uz informāciju, kas tām nosūtīta saskaņā ar šo pantu.


  4.
     
  Informācijas apmaiņu un sadarbību starp Biroju un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī darbības un pasākumus, ko veic, pamatojoties uz tiem iesniegto informāciju, regulāri analizē saistībā ar 11.a pantā noteikto saskaņošanas procedūru
  .” |
| --- | --- |

12)

10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Informācijas apmaiņa starp Biroju un dalībvalstu iestādēm

1.   Neskarot šīs regulas 8. un 9. pantu un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteikumus, Birojs jebkurā laikā var nodot attiecīgo dalībvalstu kompetentām iestādēm ārējā izmeklēšanā iegūto informāciju.

Lēmumu par šādu informācijas nodošanu pieņem Biroja ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar Biroja izpildkomiteju un saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto likumības pārbaudi.

2.   Neskarot šīs regulas 8. un 9. pantu, Biroja ģenerāldirektors iekšējas izmeklēšanas laikā nodod attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādēm informāciju, ko Birojs ieguvis par faktiem, kuri attiecas uz izmeklēšanas procedūrām, kas ir valsts tiesu iestāžu kompetencē, vai par kuriem, ņemot vērā to nopietnību, nepieciešams nekavējoties ierosināt krimināllietu. Šādā gadījumā viņš vispirms informē attiecīgo iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru. Nosūtītā informācija ietver tās personas identitāti, kuru izmeklēšana uzskata par iesaistītu, konstatēto faktu kopsavilkumu, provizorisko juridisko kvalifikāciju un provizoriskos finansiālos zaudējumus.

Lēmumu par šādu informācijas nodošanu pieņem Biroja ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar Biroja izpildkomiteju un saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto likumības pārbaudi.

Pirms pirmajā daļā paredzētās informācijas nodošanas
  un ar nosacījumu, ka tas netraucē izmeklēšanas norisei
  , Birojs dod personai, kuru izmeklēšana uzskata par iesaistītu, iespēju paust savus apsvērumus par faktiem, kas uz to attiecas, ar tādiem nosacījumiem un tādā kārtībā, kāda paredzēta 7.a panta 2. punkta otrajā un trešajā daļā.

3.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes un jo īpaši tiesu iestādes tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar valsts tiesībām, cik iespējams drīz informē Biroja ģenerāldirektoru par darbību, kas veikta attiecībā uz informāciju, kas tām nosūtīta saskaņā ar šo pantu.

4.
     
  Informācijas apmaiņu un sadarbību starp Biroju un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī darbības un pasākumus, ko veic, pamatojoties uz tiem iesniegto informāciju, regulāri analizē saistībā ar 11.a pantā noteikto saskaņošanas procedūru
  .”

| 13) | Iekļauj šādus pantus:


  “10. a pants


  Informācijas apmaiņa starp Biroju un attiecīgajām iestādēm



  1.
     
  Biroja ģenerāldirektors, ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, iesaistīto personu likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā tiesvedībai piemērojamos valsts noteikumus, regulāri — vismaz reizi gadā — sniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai ziņojumu par Biroja veikto izmeklēšanu rezultātiem.




  Biroja ģenerāldirektors rīkojas saskaņā ar tā pienākumus raksturojošo neatkarības principu.




  2.
     
  Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Revīzijas palāta nodrošina to, ka tiek ievērota Biroja veikto izmeklēšanu konfidencialitāte, iesaistīto personu likumīgās tiesības un gadījumos, kad ir uzsākta tiesvedība, visi tai piemērojamie valsts noteikumi.




  3.
     
  Birojs un iesaistītās iestādes var vienoties par jebkādas Biroja pienākumu izpildei nepieciešamās informācijas nodošanu, ievērojot 1. un 2. punktā noteiktos principus.



  10. b pants


  Sabiedrības informēšana



  Biroja ģenerāldirektors nodrošina to, ka sabiedrība tiek informēta neitrālā un objektīvā veidā, ievērojot 10.a pantā noteiktos principus.



  OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā, ko pieņem saskaņā ar šīs regulas 15.a pantu, sīki apraksta noteikumus, kuri vajadzīgi, lai novērstu to, ka tiek nelikumīgi izplatīta informācija par Biroja operatīvo darbību, un disciplinārsodus, kas saskaņā ar 8. panta 3. punktu jāpiemēro, ja ir neatļauti izplatīta informācija
  .” |
| --- | --- |

13)

Iekļauj šādus pantus:

“10. a pants

Informācijas apmaiņa starp Biroju un attiecīgajām iestādēm

1.
     
  Biroja ģenerāldirektors, ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, iesaistīto personu likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā tiesvedībai piemērojamos valsts noteikumus, regulāri — vismaz reizi gadā — sniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai ziņojumu par Biroja veikto izmeklēšanu rezultātiem.

Biroja ģenerāldirektors rīkojas saskaņā ar tā pienākumus raksturojošo neatkarības principu.

2.
     
  Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Revīzijas palāta nodrošina to, ka tiek ievērota Biroja veikto izmeklēšanu konfidencialitāte, iesaistīto personu likumīgās tiesības un gadījumos, kad ir uzsākta tiesvedība, visi tai piemērojamie valsts noteikumi.

3.
     
  Birojs un iesaistītās iestādes var vienoties par jebkādas Biroja pienākumu izpildei nepieciešamās informācijas nodošanu, ievērojot 1. un 2. punktā noteiktos principus.

10. b pants

Sabiedrības informēšana

Biroja ģenerāldirektors nodrošina to, ka sabiedrība tiek informēta neitrālā un objektīvā veidā, ievērojot 10.a pantā noteiktos principus.

OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā, ko pieņem saskaņā ar šīs regulas 15.a pantu, sīki apraksta noteikumus, kuri vajadzīgi, lai novērstu to, ka tiek nelikumīgi izplatīta informācija par Biroja operatīvo darbību, un disciplinārsodus, kas saskaņā ar 8. panta 3. punktu jāpiemēro, ja ir neatļauti izplatīta informācija
  .”

| 14) | 11. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “Uzraudzības komiteja, pastāvīgi uzraugot izmeklēšanas uzdevumu īstenošanu,
  nodrošina, ka Birojs ar šo regulu noteiktos pienākumus pilda, ievērojot pilnīgu neatkarību. Uzraudzības komiteja
  :








  a) | raugās, lai tiktu ievēroti noteikumi, kas attiecas uz informācijas nodošanu starp Biroju un iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

11. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“Uzraudzības komiteja, pastāvīgi uzraugot izmeklēšanas uzdevumu īstenošanu,
  nodrošina, ka Birojs ar šo regulu noteiktos pienākumus pilda, ievērojot pilnīgu neatkarību. Uzraudzības komiteja
  :

a)

raugās, lai tiktu ievēroti noteikumi, kas attiecas uz informācijas nodošanu starp Biroju un iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām;

| b) | uzrauga attīstības tendences attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, pamatojoties uz Biroja ģenerāldirektora
  iesniegto
  periodisko statistiku,
  informāciju un izmeklēšanas ziņojumiem, kā arī ņemot vērā
  kontroles
  padomdevēja sagatavotos atzinumus
  ; |
| --- | --- |

b)

uzrauga attīstības tendences attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, pamatojoties uz Biroja ģenerāldirektora
  iesniegto
  periodisko statistiku,
  informāciju un izmeklēšanas ziņojumiem, kā arī ņemot vērā
  kontroles
  padomdevēja sagatavotos atzinumus
  ;

| c) | palīdz Biroja ģenerāldirektoram, raugoties, lai Biroja rīcībā būtu izmeklēšanu veikšanai nepieciešamie resursi; |
| --- | --- |

c)

palīdz Biroja ģenerāldirektoram, raugoties, lai Biroja rīcībā būtu izmeklēšanu veikšanai nepieciešamie resursi;

| d) | sniedz atzinumus un ieteikumus par:








  — | izmeklēšanas prioritāšu noteikšanu; |
| --- | --- | --- |

d)

sniedz atzinumus un ieteikumus par:

—

izmeklēšanas prioritāšu noteikšanu;

| — | izmeklēšanas ilgumu un pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas ilgumu un pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus;

| — | OLAF izmeklēšanas procedūras kodeksu; |
| --- | --- |

—

OLAF izmeklēšanas procedūras kodeksu;

| e) | sniedz atzinumus par Biroja ģenerāldirektora uzstāšanos Eiropas Kopienu Tiesā un dalībvalstu tiesu iestādēs; |
| --- | --- |

e)

sniedz atzinumus par Biroja ģenerāldirektora uzstāšanos Eiropas Kopienu Tiesā un dalībvalstu tiesu iestādēs;

| f) | palīdz Biroja ģenerāldirektoram saskaņošanas procedūrā; |
| --- | --- |

f)

palīdz Biroja ģenerāldirektoram saskaņošanas procedūrā;

| g) | var iesniegt Tiesā prasību pret Komisiju vai jebkuru citu iestādi, ja tā uzskata, ka attiecīgā iestāde ir veikusi pasākumus, kas liek apšaubīt Biroja ģenerāldirektora neatkarību. |
| --- | --- |

g)

var iesniegt Tiesā prasību pret Komisiju vai jebkuru citu iestādi, ja tā uzskata, ka attiecīgā iestāde ir veikusi pasākumus, kas liek apšaubīt Biroja ģenerāldirektora neatkarību.

Uzraudzības komiteja pēc pašas ierosmes vai pēc Biroja ģenerāldirektora vai iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras lūguma sniedz atzinumu Biroja ģenerāldirektoram, tomēr neiejaucoties notiekošās izmeklēšanas gaitā. Šāda atzinuma kopiju nosūta pieprasītājam.”

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  2
  .   
  Tajā ir piecas neatkarīgas pieaicinātas personas, kas to iecelšanas brīdī ieņem augstu amatu tieslietu vai izmeklēšanas jomā vai citu pielīdzināmu amatu saistībā ar Biroja pienākumiem. Šīm personām jāpārzina Savienības iestāžu darbība, kā arī jāprot vismaz divas Eiropas Savienības oficiālās valodas.




  Komitejas locekļus, savstarpēji vienojoties, izvirza Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicē

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  Minētās piecas personas atlasa, pamatojoties uz priekšatlases sarakstu, kuru iesniedz Komisija un kurā ir vismaz 12 kandidāti
  .” |
| --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  2
  .   
  Tajā ir piecas neatkarīgas pieaicinātas personas, kas to iecelšanas brīdī ieņem augstu amatu tieslietu vai izmeklēšanas jomā vai citu pielīdzināmu amatu saistībā ar Biroja pienākumiem. Šīm personām jāpārzina Savienības iestāžu darbība, kā arī jāprot vismaz divas Eiropas Savienības oficiālās valodas.

Komitejas locekļus, savstarpēji vienojoties, izvirza Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicē

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  Minētās piecas personas atlasa, pamatojoties uz priekšatlases sarakstu, kuru iesniedz Komisija un kurā ir vismaz 12 kandidāti
  .”

| c) | 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3
  .   
  Locekļu pilnvaru laiks ir pieci gadi, un viņus nevar iecelt amatā atkārtoti. Atsevišķi komitejas locekļi ir jāieceļ noteiktā secībā pēc noteikta laika intervāla, lai saglabātu tās kompetences līmeni
  .” |
| --- | --- |

c)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3
  .   
  Locekļu pilnvaru laiks ir pieci gadi, un viņus nevar iecelt amatā atkārtoti. Atsevišķi komitejas locekļi ir jāieceļ noteiktā secībā pēc noteikta laika intervāla, lai saglabātu tās kompetences līmeni
  .”

| d) | 6., 7. un 8. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  6
  .   
  Uzraudzības komiteja ievēlē priekšsēdētāju. Tā izstrādā reglamentu, ko pirms pieņemšanas iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai atzinuma sniegšanai. Uzraudzības komitejas sanāksmes sasauc pēc tās priekšsēdētāja vai Biroja ģenerāldirektora ierosmes. Uzraudzības komiteja pieņem lēmumus ar locekļu balsu vairākumu. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Birojs.


  7.   Biroja ģenerāldirektors katru gadu nosūta Uzraudzības komitejai Biroja darbības programmu izmeklēšanas jomā. Viņš regulāri informē Uzraudzības komiteju par Biroja darbību, tā veikto izmeklēšanu, izmeklēšanas rezultātiem un rīcību sakarā ar tiem.
  Biroja ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju:






  a) | par gadījumiem, kad attiecīgā iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra nav ievērojusi sniegtos ieteikumus; |
| --- | --- | --- |

d)

6., 7. un 8. punktu aizstāj ar šādu:

“
  6
  .   
  Uzraudzības komiteja ievēlē priekšsēdētāju. Tā izstrādā reglamentu, ko pirms pieņemšanas iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai atzinuma sniegšanai. Uzraudzības komitejas sanāksmes sasauc pēc tās priekšsēdētāja vai Biroja ģenerāldirektora ierosmes. Uzraudzības komiteja pieņem lēmumus ar locekļu balsu vairākumu. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Birojs.

7.   Biroja ģenerāldirektors katru gadu nosūta Uzraudzības komitejai Biroja darbības programmu izmeklēšanas jomā. Viņš regulāri informē Uzraudzības komiteju par Biroja darbību, tā veikto izmeklēšanu, izmeklēšanas rezultātiem un rīcību sakarā ar tiem.

Biroja ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju:

a)

par gadījumiem, kad attiecīgā iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra nav ievērojusi sniegtos ieteikumus;

| b) | par gadījumiem, kad
  dalībvalstu kompetentās iestādes nav veikušas nekādus pasākumus, reaģējot uz sniegtajiem ieteikumiem
  . |
| --- | --- |

b)

par gadījumiem, kad
  dalībvalstu kompetentās iestādes nav veikušas nekādus pasākumus, reaģējot uz sniegtajiem ieteikumiem
  .

8.   Uzraudzības komiteja par savu darbību pieņem vismaz vienu ziņojumu gadā, kurā īpaši ziņo par
  Biroja neatkarības novērtējumu
  , procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu; šos ziņojumus tā nosūta iestādēm. Komiteja par Biroja veikto izmeklēšanu un par rīcību ar to var iesniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.”

| 15) | Iekļauj šādu ║ pantu:
  “11. a pants

  Saskaņošanas procedūra



  1.
     
  Izveido saskaņošanas procedūru, kurā piedalās
  Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.


  2.
     
  Saskaņošanas procedūra attiecas uz:










  a) | Biroja un dalībvalstu sadarbību un dalībvalstu savstarpējo sadarbību, jo īpaši šādos jautājumos:








  — | uzņēmumu rīcības koordinēšana saistībā ar 1. panta piemērošanu; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Iekļauj šādu ║ pantu:

“11. a pants

Saskaņošanas procedūra

1.
     
  Izveido saskaņošanas procedūru, kurā piedalās
  Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

2.
     
  Saskaņošanas procedūra attiecas uz:

a)

Biroja un dalībvalstu sadarbību un dalībvalstu savstarpējo sadarbību, jo īpaši šādos jautājumos:

—

uzņēmumu rīcības koordinēšana saistībā ar 1. panta piemērošanu;

| — | šīs regulas, Regulas (EK, Euratom)

  Nr. 2988/95, Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96, kā arī 1995. gada 26. jūlija Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un atbilstīgo protokolu īstenošana un piemērošana; |
| --- | --- |

—

šīs regulas, Regulas (EK, Euratom)

  Nr. 2988/95, Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96, kā arī 1995. gada 26. jūlija Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un atbilstīgo protokolu īstenošana un piemērošana;

| — | pasākumi, kas veikti, ņemot vērā Biroja izmeklēšanas galīgos ziņojumus un Biroja nosūtīto informāciju; |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas veikti, ņemot vērā Biroja izmeklēšanas galīgos ziņojumus un Biroja nosūtīto informāciju;

| b) | Biroja un Eiropas Savienības un Eiropas Kopienu iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru, tostarpEurojust

  un Eiropola, attiecībām un sadarbību, jo īpaši palīdzību, ko iestādes sniedz Birojam, un pasākumiem, kuri veikti, ņemot vērā izmeklēšanas galīgos ziņojumus un Biroja nosūtīto informāciju
  ; |
| --- | --- |

b)

Biroja un Eiropas Savienības un Eiropas Kopienu iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru, tostarpEurojust

  un Eiropola, attiecībām un sadarbību, jo īpaši palīdzību, ko iestādes sniedz Birojam, un pasākumiem, kuri veikti, ņemot vērā izmeklēšanas galīgos ziņojumus un Biroja nosūtīto informāciju
  ;

| c) | Biroja attiecībām un sadarbību ar trešo valstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām saistībā ar šajā regulā minētajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

c)

Biroja attiecībām un sadarbību ar trešo valstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām saistībā ar šajā regulā minētajiem nolīgumiem;

| d) | aspektiem, kas saistīti ar Biroja politikas prioritātēm izmeklēšanas jomā; |
| --- | --- |

d)

aspektiem, kas saistīti ar Biroja politikas prioritātēm izmeklēšanas jomā;

| e) | Uzraudzības komitejas ziņojumiem un analīzi. |
| --- | --- |

e)

Uzraudzības komitejas ziņojumiem un analīzi.

3.
     
  Saskaņošana notiek vismaz reizi gadā pēc pieprasījuma, ko izteikusi kāda no iestādēm.

4.
     
  Saskaņošanas procedūrā piedalās Biroja ģenerāldirektors un Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs. Tajā var arī uzaicināt piedalīties pārstāvjus no Revīzijas palātas
  , Eurojust

  un Eiropola
  .

5.
     
  Saskaņošanas procedūru sagatavo vienā vai vairākās tehniskajās sanāksmēs. Šīs sanāksmes sasauc pēc pēc pieprasījuma, ko izteikusi kāda no iestādēm vai Birojs.

6.
     
  Saskaņošanas procedūra nekādā gadījumā neietekmē izmeklēšanas norisi, un tā notiek, pilnībā ievērojot Biroja ģenerāldirektora neatkarību.

7.
     
  Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras, kā arī Birojs un dalībvalstis ikreiz informē saskaņošanas procedūras dalībniekus par pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā šīs procedūras secinājumus
  .”

| 16) | 12. pantu groza šādi:
  “║ 12. pants


  Biroja Ģenerāldirektors

  1.   
  Biroju vada ģenerāldirektors, ko ieceļ Komisija
  uz
  pieciem
  gadiem
  ar iespēju vienu reizi
  tikt ieceltam atkārtoti.


  Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas iesniegto 6 kandidātu sarakstu, pēc kopīgas vienošanās izraugās Biroja ģenerāldirektoru. Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.




  Izraudzīšanās notiek trīs mēnešu laikā, sākot no dienas, kad Komisija iesniedz kandidātu sarakstu. Izraudzīšanās procedūra kopumā nedrīkst pārsniegt deviņus mēnešus, un tai jāsākas vismaz deviņus mēnešus pirms amatā esošā Biroja ģenerāldirektora pilnvaru laika beigām, kurš savus amata pienākumus pilda līdz jaunā Biroja ģenerāldirektora pilnvaru laika sākumam.




  Ja Eiropas Parlaments un/vai Padome vismaz deviņus mēnešus pirms Biroja ģenerāldirektora pirmā pilnvaru laika beigām neizsaka iebildumus pret viņa pilnvaru atjaunošanu, Komisija sāk Biroja ģenerāldirektora pilnvaru laika pagarināšanas procedūru. Iebildumi pret pilnvaru laika pagarināšanu ir jāpamato. Pretējā gadījumā piemēro šā punkta trešajā daļā paredzēto izraudzīšanās procedūru.




  2.
     
  Biroja ģenerāldirektoru izvēlas no dalībvalstu kandidātiem, kuri ieņem vai ir ieņēmuši augstu amatu tieslietu jomā vai vadošu amatu izmeklēšanas jomā un kuru profesionālā pieredze operatīvajā darbā ir vismaz 10 gadi vadošā amatā ar lielu atbildību. Lielai daļai no šīs profesionālās pieredzes ir jābūt iegūtai krāpšanas apkarošanas jomā valsts un/vai Kopienas līmenī. Biroja ģenerāldirektoram padziļināti jāpārzina Savienības iestāžu darbība un jāprot vismaz divas Eiropas Savienības oficiālās valodas. Viņam jāgarantē neatkarība savu pienākumu izpildē.




  3.
     
  Pildot savus pienākumus, Biroja ģenerāldirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras norādījumus par to, kā sākt un veikt ārējo un iekšējo izmeklēšanu vai sagatavot ziņojumus pēc šādas izmeklēšanas. Ja Biroja ģenerāldirektors uzskata, ka kāds Komisijas veikts pasākums padara apšaubāmu viņa neatkarību, viņš par to nekavējoties informē Uzraudzības komiteju atzinuma sniegšanas nolūkā un nolemj iesniegt Tiesā prasību pret attiecīgo iestādi.




  Biroja Ģenerāldirektors saistībā ar 11.a pantā minēto saskaņošanas procedūru regulāri ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem, veiktajiem pasākumiem un pieredzētajām grūtībām, ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, attiecīgo personu likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā tiesvedībai piemērojamos valsts noteikumus.




  Iepriekšminētās iestādes nodrošina Biroja veiktās izmeklēšanas konfidencialitātes un attiecīgo personu likumīgo tiesību ievērošanu un, ja sākta tiesvedība, visu to attiecīgās valsts noteikumu stingru ievērošanu, kuri attiecas uz šādu tiesvedību.


  4.   Pirms disciplinārsodu uzlikšanas Biroja ģenerāldirektoram Komisija apspriežas ar Uzraudzības komiteju, tiekoties ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  pārstāvjiem
  saskaņā ar 11.a pantā paredzēto saskaņošanas procedūru
  .
  Lēmumiem par pasākumiem, kas attiecas uz Biroja ģenerāldirektoram uzliktiem disciplinārsodiem, jābūt pamatotiem, un informācija par tiem jānosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Uzraudzības komitejai.


  5.
     
  Ja Biroja ģenerāldirektors divu gadu laikā pēc savu pienākumu pildīšanas beigām uzsāk jaunu profesionālu darbību, viņš par to informē Komisiju saskaņā ar noteikumu 16. pantu.



  6.   Pēc Uzraudzības komitejas atzinuma saņemšanas Biroja ģenerāldirektors katru gadu nosaka Biroja darbības programmu un politikas prioritātes izmeklēšanas jomā.

  7.   Biroja ģenerāldirektors ar rakstisku dokumentu, nosakot šādas deleģēšanas nosacījumus un ierobežojumus, var savu funkciju veikšanai saskaņā ar 5. pantu, 6. panta 3. punktu, 7.b pantu un 10. panta 2. punktu deleģēt vienu vai vairākus Biroja darbiniekus.” |
| --- | --- |

16)

12. pantu groza šādi:

“║ 12. pants

Biroja Ģenerāldirektors

1.   
  Biroju vada ģenerāldirektors, ko ieceļ Komisija
  uz
  pieciem
  gadiem
  ar iespēju vienu reizi
  tikt ieceltam atkārtoti.

Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas iesniegto 6 kandidātu sarakstu, pēc kopīgas vienošanās izraugās Biroja ģenerāldirektoru. Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Izraudzīšanās notiek trīs mēnešu laikā, sākot no dienas, kad Komisija iesniedz kandidātu sarakstu. Izraudzīšanās procedūra kopumā nedrīkst pārsniegt deviņus mēnešus, un tai jāsākas vismaz deviņus mēnešus pirms amatā esošā Biroja ģenerāldirektora pilnvaru laika beigām, kurš savus amata pienākumus pilda līdz jaunā Biroja ģenerāldirektora pilnvaru laika sākumam.

Ja Eiropas Parlaments un/vai Padome vismaz deviņus mēnešus pirms Biroja ģenerāldirektora pirmā pilnvaru laika beigām neizsaka iebildumus pret viņa pilnvaru atjaunošanu, Komisija sāk Biroja ģenerāldirektora pilnvaru laika pagarināšanas procedūru. Iebildumi pret pilnvaru laika pagarināšanu ir jāpamato. Pretējā gadījumā piemēro šā punkta trešajā daļā paredzēto izraudzīšanās procedūru.

2.
     
  Biroja ģenerāldirektoru izvēlas no dalībvalstu kandidātiem, kuri ieņem vai ir ieņēmuši augstu amatu tieslietu jomā vai vadošu amatu izmeklēšanas jomā un kuru profesionālā pieredze operatīvajā darbā ir vismaz 10 gadi vadošā amatā ar lielu atbildību. Lielai daļai no šīs profesionālās pieredzes ir jābūt iegūtai krāpšanas apkarošanas jomā valsts un/vai Kopienas līmenī. Biroja ģenerāldirektoram padziļināti jāpārzina Savienības iestāžu darbība un jāprot vismaz divas Eiropas Savienības oficiālās valodas. Viņam jāgarantē neatkarība savu pienākumu izpildē.

3.
     
  Pildot savus pienākumus, Biroja ģenerāldirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai iestādes, organizācijas, biroja vai aģentūras norādījumus par to, kā sākt un veikt ārējo un iekšējo izmeklēšanu vai sagatavot ziņojumus pēc šādas izmeklēšanas. Ja Biroja ģenerāldirektors uzskata, ka kāds Komisijas veikts pasākums padara apšaubāmu viņa neatkarību, viņš par to nekavējoties informē Uzraudzības komiteju atzinuma sniegšanas nolūkā un nolemj iesniegt Tiesā prasību pret attiecīgo iestādi.

Biroja Ģenerāldirektors saistībā ar 11.a pantā minēto saskaņošanas procedūru regulāri ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem, veiktajiem pasākumiem un pieredzētajām grūtībām, ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, attiecīgo personu likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā tiesvedībai piemērojamos valsts noteikumus.

Iepriekšminētās iestādes nodrošina Biroja veiktās izmeklēšanas konfidencialitātes un attiecīgo personu likumīgo tiesību ievērošanu un, ja sākta tiesvedība, visu to attiecīgās valsts noteikumu stingru ievērošanu, kuri attiecas uz šādu tiesvedību.

4.   Pirms disciplinārsodu uzlikšanas Biroja ģenerāldirektoram Komisija apspriežas ar Uzraudzības komiteju, tiekoties ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  pārstāvjiem
  saskaņā ar 11.a pantā paredzēto saskaņošanas procedūru
  .

Lēmumiem par pasākumiem, kas attiecas uz Biroja ģenerāldirektoram uzliktiem disciplinārsodiem, jābūt pamatotiem, un informācija par tiem jānosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Uzraudzības komitejai.

5.
     
  Ja Biroja ģenerāldirektors divu gadu laikā pēc savu pienākumu pildīšanas beigām uzsāk jaunu profesionālu darbību, viņš par to informē Komisiju saskaņā ar noteikumu 16. pantu.

6.   Pēc Uzraudzības komitejas atzinuma saņemšanas Biroja ģenerāldirektors katru gadu nosaka Biroja darbības programmu un politikas prioritātes izmeklēšanas jomā.

7.   Biroja ģenerāldirektors ar rakstisku dokumentu, nosakot šādas deleģēšanas nosacījumus un ierobežojumus, var savu funkciju veikšanai saskaņā ar 5. pantu, 6. panta 3. punktu, 7.b pantu un 10. panta 2. punktu deleģēt vienu vai vairākus Biroja darbiniekus.”

| 17) | Pievieno šādu pantu:


  “12. a pants


  Biroja ģenerāldirektora iestāšanās Eiropas Kopienu Tiesas un dalībvalstu tiesu iestāžu lietās



  Biroja ģenerāldirektors var iestāties Eiropas Kopienu Tiesā izskatāmajās lietās un saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem dalībvalstu tiesu iestāžu izskatāmajās lietās, kas saistītas ar Biroja uzdevumu izpildi.




  Pirms iestāšanās Eiropas Kopienu Tiesas vai dalībvalstu tiesu iestāžu lietās Biroja ģenerāldirektors lūdz Uzraudzības komitejas atzinumu
  .” |
| --- | --- |

17)

Pievieno šādu pantu:

“12. a pants

Biroja ģenerāldirektora iestāšanās Eiropas Kopienu Tiesas un dalībvalstu tiesu iestāžu lietās

Biroja ģenerāldirektors var iestāties Eiropas Kopienu Tiesā izskatāmajās lietās un saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem dalībvalstu tiesu iestāžu izskatāmajās lietās, kas saistītas ar Biroja uzdevumu izpildi.

Pirms iestāšanās Eiropas Kopienu Tiesas vai dalībvalstu tiesu iestāžu lietās Biroja ģenerāldirektors lūdz Uzraudzības komitejas atzinumu
  .”

| 18) | 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants

  Finansējums

  Biroja apropriācijas, kuru kopējo summu iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžeta daļā, īpašā budžeta pozīcijā, kas paredzēta Komisijai, sīki norādītas minētās daļas pielikumā.
  Biroja personāla plāns ir pievienots Komisijas personāla plāna pielikumā.” |
| --- | --- |

18)

13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Finansējums

Biroja apropriācijas, kuru kopējo summu iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžeta daļā, īpašā budžeta pozīcijā, kas paredzēta Komisijai, sīki norādītas minētās daļas pielikumā.

Biroja personāla plāns ir pievienots Komisijas personāla plāna pielikumā.”

| 19) | 14. pantu aizstāj ar šādu:
  “14. pants

  Biroja izmeklēšanu likumības pārbaude



  1.
     
  Biroja izmeklēšanu likumības pārbaudes mērķis ir nodrošināt izmeklēšanā iesaistīto personu procesuālo garantiju un pamattiesību ievērošanu.




  2.
     
  Likumības pārbaudi veic pirms izmeklēšanas sākšanas un pirms beigšanas, ikreiz pirms informācijas nodošanas iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm 9. un 10. panta nozīmē un saistībā ar izmeklēšanas pilnīgas slepenības novērtēšanu.




  3.
     
  Izmeklēšanas likumības pārbaudi veic Biroja tiesību un izmeklēšanas procedūras eksperti, kas ir kompetenti ieņemt ar tieslietām saistītu amatu kādā no dalībvalstīm. Viņu atzinumu pievieno izmeklēšanas galīgajam ziņojumam.




  4.
     
  Likumības pārbaudes procedūra ir sīkāk izklāstīta 15.a pantā minētajāOLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā
  .” |
| --- | --- |

19)

14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Biroja izmeklēšanu likumības pārbaude

1.
     
  Biroja izmeklēšanu likumības pārbaudes mērķis ir nodrošināt izmeklēšanā iesaistīto personu procesuālo garantiju un pamattiesību ievērošanu.

2.
     
  Likumības pārbaudi veic pirms izmeklēšanas sākšanas un pirms beigšanas, ikreiz pirms informācijas nodošanas iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm 9. un 10. panta nozīmē un saistībā ar izmeklēšanas pilnīgas slepenības novērtēšanu.

3.
     
  Izmeklēšanas likumības pārbaudi veic Biroja tiesību un izmeklēšanas procedūras eksperti, kas ir kompetenti ieņemt ar tieslietām saistītu amatu kādā no dalībvalstīm. Viņu atzinumu pievieno izmeklēšanas galīgajam ziņojumam.

4.
     
  Likumības pārbaudes procedūra ir sīkāk izklāstīta 15.a pantā minētajāOLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksā
  .”

| 20) | Iekļauj šādu pantu:


  “14. a pants


  Biroja izmeklēšanās iesaistīto personu sūdzību iesniegšana



  1.
     
  Ikviena izmeklēšanā personīgi iesaistīta persona var iesniegt sūdzību Uzraudzības komitejai, atsaucoties uz procesuālo tiesību vai cilvēktiesību neievērošanu izmeklēšanas gaitā. Pēc sūdzības saņemšanas Uzraudzības komiteja nekavējoties to nodod uzraudzītājam.




  2.
     
  Biroja ģenerāldirektors pēc Uzraudzības komitejas priekšlikuma ieceļ uzraudzītāju uz pieciem gadiem bez iespējas tikt ieceltam atkārtoti. Uzraudzības komiteja priekšlikumu izstrādā, pamatojoties uz sarakstu, kurā iekļauti vairāki kandidāti, kas atlasīti konkursā.




  3.
     
  Uzraudzītājs savus pienākumus veic pilnīgi neatkarīgi. Savu pienākumu izpildē viņš nelūdz un nepieņem nevienas citas personas norādījumus. Birojā viņš veic tikai tos uzdevumus, kas saistīti ar procedūru ievērošanas uzraudzību.




  4.
     
  Uzraudzītājs ir arī kompetents izskatīt ziņotāju, tostarp personu, kurām piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 22. pantu, sūdzības.




  5.
     
  Uzraudzītājs ne vēlāk kā 30 darba dienu laikā pēc sūdzības saņemšanas sniedz atzinumu sūdzības iesniedzējam, Uzraudzības komitejai un Biroja ģenerāldirektoram.




  6.
     
  Uzraudzītājs Uzraudzības komitejai regulāri sniedz ziņojumu par savu darbību. Viņš šai komitejai, kā arī Komisijai regulāri iesniedz statistiskus un analītiskus pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar saņemtajām sūdzībām
  .” |
| --- | --- |

20)

Iekļauj šādu pantu:

“14. a pants

Biroja izmeklēšanās iesaistīto personu sūdzību iesniegšana

1.
     
  Ikviena izmeklēšanā personīgi iesaistīta persona var iesniegt sūdzību Uzraudzības komitejai, atsaucoties uz procesuālo tiesību vai cilvēktiesību neievērošanu izmeklēšanas gaitā. Pēc sūdzības saņemšanas Uzraudzības komiteja nekavējoties to nodod uzraudzītājam.

2.
     
  Biroja ģenerāldirektors pēc Uzraudzības komitejas priekšlikuma ieceļ uzraudzītāju uz pieciem gadiem bez iespējas tikt ieceltam atkārtoti. Uzraudzības komiteja priekšlikumu izstrādā, pamatojoties uz sarakstu, kurā iekļauti vairāki kandidāti, kas atlasīti konkursā.

3.
     
  Uzraudzītājs savus pienākumus veic pilnīgi neatkarīgi. Savu pienākumu izpildē viņš nelūdz un nepieņem nevienas citas personas norādījumus. Birojā viņš veic tikai tos uzdevumus, kas saistīti ar procedūru ievērošanas uzraudzību.

4.
     
  Uzraudzītājs ir arī kompetents izskatīt ziņotāju, tostarp personu, kurām piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 22. pantu, sūdzības.

5.
     
  Uzraudzītājs ne vēlāk kā 30 darba dienu laikā pēc sūdzības saņemšanas sniedz atzinumu sūdzības iesniedzējam, Uzraudzības komitejai un Biroja ģenerāldirektoram.

6.
     
  Uzraudzītājs Uzraudzības komitejai regulāri sniedz ziņojumu par savu darbību. Viņš šai komitejai, kā arī Komisijai regulāri iesniedz statistiskus un analītiskus pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar saņemtajām sūdzībām
  .”

| 21) | 15. pantu
  aizstāj ar šādu
  :
  “15. pants


  Novērtējuma ziņojums



  Līdz ... (7) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, kuram pievieno Uzraudzības komitejas atzinumu. Minētajā ziņojumā norāda, vai šī regula būtu jāgroza. Jebkurā gadījumā šo regulu groza pēc Eiropas Prokuratūras izveides. |
| --- | --- |

21)

15. pantu
  aizstāj ar šādu
  :

“15. pants

Novērtējuma ziņojums

Līdz ... (7) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, kuram pievieno Uzraudzības komitejas atzinumu. Minētajā ziņojumā norāda, vai šī regula būtu jāgroza. Jebkurā gadījumā šo regulu groza pēc Eiropas Prokuratūras izveides.

| 22) | Iekļauj šādu ║ pantu:
  “15. a pants

  OLAF izmeklēšanas procedūras kodekss



  1.
     
  Birojs pieņem
  OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksu, kurā apkopoti ar šo regulu noteiktie juridiskie un jo īpaši procesuālie principi. Tajā ņem vērā Biroja praktisko darbību
  .



  2.
     
  Procedūras kodeksā precizē Biroja pilnvaru un reglamenta īstenošanas praktiskos aspektus, vispārējos izmeklēšanas procedūras principus, dažādos izmeklēšanas procedūras posmus, svarīgākos izmeklēšanas dokumentus, iesaistīto personu likumīgās tiesības un procesuālās garantijas, noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību, komunikācijas politiku, piekļuvi dokumentiem un likumības pārbaudi un pārsūdzības procedūras iesaistītajām personām.




  3.
     
  Pirms procedūras kodeksa pieņemšanas lūdz atzinumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Biroja Uzraudzības komitejai. Uzraudzības komiteja nodrošina Biroja neatkarību procedūras kodeksa pieņemšanas procesā.




  4.
     
  Kodeksu var atjaunināt pēc Biroja ģenerāldirektora ierosinājuma. Šādos gadījumos piemēro šajā pantā minēto pieņemšanas procedūru.




  5.
     
  Biroja pieņemto procedūras kodeksu publicēEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”
  ▐ |
| --- | --- |

22)

Iekļauj šādu ║ pantu:

“15. a pants

OLAF izmeklēšanas procedūras kodekss

1.
     
  Birojs pieņem
  OLAF

  izmeklēšanas procedūras kodeksu, kurā apkopoti ar šo regulu noteiktie juridiskie un jo īpaši procesuālie principi. Tajā ņem vērā Biroja praktisko darbību
  .

2.
     
  Procedūras kodeksā precizē Biroja pilnvaru un reglamenta īstenošanas praktiskos aspektus, vispārējos izmeklēšanas procedūras principus, dažādos izmeklēšanas procedūras posmus, svarīgākos izmeklēšanas dokumentus, iesaistīto personu likumīgās tiesības un procesuālās garantijas, noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību, komunikācijas politiku, piekļuvi dokumentiem un likumības pārbaudi un pārsūdzības procedūras iesaistītajām personām.

3.
     
  Pirms procedūras kodeksa pieņemšanas lūdz atzinumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Biroja Uzraudzības komitejai. Uzraudzības komiteja nodrošina Biroja neatkarību procedūras kodeksa pieņemšanas procesā.

4.
     
  Kodeksu var atjaunināt pēc Biroja ģenerāldirektora ierosinājuma. Šādos gadījumos piemēro šajā pantā minēto pieņemšanas procedūru.

5.
     
  Biroja pieņemto procedūras kodeksu publicēEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

▐

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. panta 1. punkta noteikumi, kā tie grozīti ar šo regulu, neattiecas uz to Biroja ģenerāldirektoru, kas pilda savus pienākumus šīs regulas spēkā stāšanās dienā un kura pilnvaras tika atjaunotas uz pieciem gadiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā ║ dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 8, 12.1.2007., 1. lpp.

1

OV C 8, 12.1.2007., 1. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra Nostāja.

(3)  OV C 202, 18.8.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

4

(5)  
  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

5

OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”

6

(7)  Ceturtais gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.”

7

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/223

---

Budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projekts

P6_TA(2008)0554

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektu (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 9/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 6. oktobrī (COM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 9/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 6. oktobrī (COM(2008)0619),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 18. novembrī (15765/2008 — C6-0426/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 18. novembrī (15765/2008 — C6-0426/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0453/2008),

| A. | tā kā 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 8 projekts attiecas tikai uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK) un tajā iekļautas budžeta korekcijas, kas radušās tādēļ, ka algu un pensiju palielinājums bija mazāks par to, kuru izmantoja kā pamatojumu 2008. finanšu gada provizoriskā budžeta projekta sagatavošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 8 projekts attiecas tikai uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK) un tajā iekļautas budžeta korekcijas, kas radušās tādēļ, ka algu un pensiju palielinājums bija mazāks par to, kuru izmantoja kā pamatojumu 2008. finanšu gada provizoriskā budžeta projekta sagatavošanai;

| B. | tā kā budžeta grozījuma iesniegšana, atjauninot sākotnēji budžeta sagatavošanai izmantotos datus, lai nodotu līdzekļus atpakaļ nodokļu maksātājiem, ir atzinīgi vērtējams princips, kaut arī šajā gadījumā attiecīgās procedūras izmaksas diemžēl var pārsniegt faktiski atmaksājamo naudas summu, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma iesniegšana, atjauninot sākotnēji budžeta sagatavošanai izmantotos datus, lai nodotu līdzekļus atpakaļ nodokļu maksātājiem, ir atzinīgi vērtējams princips, kaut arī šajā gadījumā attiecīgās procedūras izmaksas diemžēl var pārsniegt faktiski atmaksājamo naudas summu,

1.   ņem vērā budžeta grozījuma Nr. 9/2008 provizorisko projektu, ar ko par EUR 318 262 samazina Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada budžetu (izmaksas) un par EUR 48 265 samazina EESK ieņēmumus;

2.   apstiprina budžeta grozījuma Nr. 8/2008 projektu bez grozījumiem;

3.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/224

---

Nosacījumi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos nodarbinātības nolūkos *

P6_TA(2008)0557

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (COM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0637),

| — | ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0011/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0432/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

4.   prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

5.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

6.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Direktīvas priekšlikums


  2.a apsvērums (jauns) |
| | (2a) | Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību tuvināt dalībvalstu tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās noteikumiem. Šajā sakarā tā īpaši norādīja, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un jāpiemēro vēl iedarbīgāka integrācijas politika ar mērķi piešķirt viņiem tiesības un pienākumus, kas pielīdzināmi Eiropas Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

(2a)

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| (3) | Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku pasaulē. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku pasaulē.

| (3) | Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku,
  kura spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, jaunas un labākas darbavietas un lielāku sociālo kohēziju. Pasākumi, kuru mērķis ir piesaistīt un noturēt augsti kvalificētus darba ņēmējus no trešām valstīm, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzībās balstītu pieeju, ir jāaplūko plašākā kontekstā, kas izriet no Lisabonas stratēģijas un integrētajām izaugsmes un nodarbinātības pamatnostādnēm
  . |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku,
  kura spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, jaunas un labākas darbavietas un lielāku sociālo kohēziju. Pasākumi, kuru mērķis ir piesaistīt un noturēt augsti kvalificētus darba ņēmējus no trešām valstīm, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzībās balstītu pieeju, ir jāaplūko plašākā kontekstā, kas izriet no Lisabonas stratēģijas un integrētajām izaugsmes un nodarbinātības pamatnostādnēm
  .

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Arvien pieaugošās darba tirgus globalizācijas apstākļos Eiropas Savienība ir jāpadara pievilcīgāka darba ņēmējiem, jo īpaši augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, no trešām valstīm. Šo mērķi var labāk sasniegt, ja tiek nodrošināti atvieglojumi, piemēram, noteiktas atkāpes, un nodrošināta vieglāka piekļuve noderīgai informācijai. |
| --- | --- |

(5a)

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| (6) | Lai sasniegtu Lisabonas procesa mērķus, svarīgi arī Eiropas Savienībā veicināt to augsti kvalificēto darbinieku mobilitāti, kuri ir ES pilsoņi, un jo īpaši no jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. un 2007. gadā.
  Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm
  jāievēro Kopienas priekšrocības princips, kas īpaši noteikts attiecīgajos noteikumos 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktos. |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu Lisabonas procesa mērķus, svarīgi arī Eiropas Savienībā veicināt to augsti kvalificēto darbinieku mobilitāti, kuri ir ES pilsoņi, un jo īpaši no jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. un 2007. gadā.
  Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm
  jāievēro Kopienas priekšrocības princips, kas īpaši noteikts attiecīgajos noteikumos 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktos.

| (6) | Lai sasniegtu Lisabonas procesa mērķus, svarīgi arī Eiropas Savienībā veicināt to augsti kvalificēto darbinieku mobilitāti, kuri ir ES pilsoņi, un jo īpaši no jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. un 2007. gadā.
  Šīs direktīvas īstenošanā ir
  jāievēro Kopienas priekšrocības princips, kas īpaši noteikts attiecīgajos noteikumos 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktā. |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu Lisabonas procesa mērķus, svarīgi arī Eiropas Savienībā veicināt to augsti kvalificēto darbinieku mobilitāti, kuri ir ES pilsoņi, un jo īpaši no jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. un 2007. gadā.
  Šīs direktīvas īstenošanā ir
  jāievēro Kopienas priekšrocības princips, kas īpaši noteikts attiecīgajos noteikumos 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktā.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| (10) | Ar šo direktīvu jānodrošina elastīga ieceļošanas sistēma, kuru nosaka pieprasījums un kura balstīta uz objektīviem kritērijiem, piemēram,
  minimālo atalgojuma slieksni, kas ir salīdzināms ar atalgojuma līmeni dalībvalstīs, un
  profesionālo kvalifikāciju.
  Kopīga valsts algas līmeņa minimālās summas definīcija
  ir vajadzīga, lai nodrošinātu
  obligātu uzņemšanas nosacījumu saskaņošanas līmeni visā ES. Dalībvalstīm savs valsts slieksnis jānosaka atbilstīgi situācijai savā darba tirgū un savai vispārīgai imigrācijas politikai
  . |
| --- | --- |

(10)

Ar šo direktīvu jānodrošina elastīga ieceļošanas sistēma, kuru nosaka pieprasījums un kura balstīta uz objektīviem kritērijiem, piemēram,
  minimālo atalgojuma slieksni, kas ir salīdzināms ar atalgojuma līmeni dalībvalstīs, un
  profesionālo kvalifikāciju.
  Kopīga valsts algas līmeņa minimālās summas definīcija
  ir vajadzīga, lai nodrošinātu
  obligātu uzņemšanas nosacījumu saskaņošanas līmeni visā ES. Dalībvalstīm savs valsts slieksnis jānosaka atbilstīgi situācijai savā darba tirgū un savai vispārīgai imigrācijas politikai
  .

| (10) | Ar šo direktīvu jānodrošina elastīga ieceļošanas sistēma, kuru nosaka pieprasījums un kura balstīta uz objektīviem kritērijiem, piemēram, profesionālo kvalifikāciju.
  Principa “vienāds atalgojums par tādu pašu darbu” piemērošana
  ir vajadzīga, lai nodrošinātu,
  ka pret ES pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgiem ir vienlīdzīga attieksme
  . |
| --- | --- |

(10)

Ar šo direktīvu jānodrošina elastīga ieceļošanas sistēma, kuru nosaka pieprasījums un kura balstīta uz objektīviem kritērijiem, piemēram, profesionālo kvalifikāciju.
  Principa “vienāds atalgojums par tādu pašu darbu” piemērošana
  ir vajadzīga, lai nodrošinātu,
  ka pret ES pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgiem ir vienlīdzīga attieksme
  .

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Atkāpes no galvenās programmas saistība ar algas slieksni jānosaka attiecībā uz augsti kvalificētiem pieteikuma iesniedzējiem vecumā līdz 30 gadiem, kas, ņemot vērā viņu samērā ierobežoto profesionālo pieredzi un viņu situāciju darba tirgū, var nespēt izpildīt galvenās programmas algas prasības, vai kas augstākās izglītības kvalifikācijas ieguvuši Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

svītrots

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| (15a) | Kas attiecas uz ES iekšējo mobilitāti, pārvietojoties no vienas dalībvalsts uz otru dalībvalsti pēc ES Zilās kartes atjaunošas, ES Zilās kartes turētājam būtu pārrobežu pārvietošanās iespēja. Tā kā ES Zilā karte ietver gan darba, gan uzturēšanās atļauju, tā nedod iespēju pārvietoties uz citu dalībvalsti darba nolūkos, vienlaikus uzturoties tajā dalībvalstī, kuraES Zilo karti ir izdevusi. Pārrobežu pārvietošanās iespēja ir jānosaka Padomes ... Direktīvā .../ .../EK par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstī. |
| --- | --- |

(15a)

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| (17) | Jāveicina un jāatbalsta augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju mobilitāte starp Kopienu un viņu izcelsmes valstīm. Jāparedz atkāpes no Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvas 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, lai paildzinātu prombūtnes periodu no Kopienas teritorijas, kuru neņem vērā, aprēķinot likumīgas un nepārtrauktas uzturēšanās periodu, kas nepieciešams, lai varētu pieprasīt EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Ilgāki prombūtnes periodi nekā paredzēts Padomes Direktīvā 2003/109/EK jāpieļauj arī pēc tam, kad augsti kvalificētie trešo valstu darba ņēmēji ir ieguvuši EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Jo īpaši, lai veicinātu to augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju cirkulāro migrāciju, kuru izcelsmes valstis ir jaunattīstības valstis, dalībvalstīm jāapsver to iespēju izmantošana, kādas paredzētas Padomes Direktīvas 2003/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā apakšpunktā un 9. panta 2. punktā, lai atļautu ilgākus prombūtnes periodus, nekā paredzēts minētajā direktīvā. Lai nodrošinātu saskanību, jo īpaši ar attīstības pamatmērķiem, šīm atkāpēm jābūt piemērojamām vienīgi tad, ja var pierādīt, ka attiecīgā persona ir atgriezusies savā izcelsmes valstī,
  lai strādātu, mācītos vai veiktu brīvprātīgus pasākumus
  . |
| --- | --- |

(17)

Jāveicina un jāatbalsta augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju mobilitāte starp Kopienu un viņu izcelsmes valstīm. Jāparedz atkāpes no Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvas 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, lai paildzinātu prombūtnes periodu no Kopienas teritorijas, kuru neņem vērā, aprēķinot likumīgas un nepārtrauktas uzturēšanās periodu, kas nepieciešams, lai varētu pieprasīt EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Ilgāki prombūtnes periodi nekā paredzēts Padomes Direktīvā 2003/109/EK jāpieļauj arī pēc tam, kad augsti kvalificētie trešo valstu darba ņēmēji ir ieguvuši EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Jo īpaši, lai veicinātu to augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju cirkulāro migrāciju, kuru izcelsmes valstis ir jaunattīstības valstis, dalībvalstīm jāapsver to iespēju izmantošana, kādas paredzētas Padomes Direktīvas 2003/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā apakšpunktā un 9. panta 2. punktā, lai atļautu ilgākus prombūtnes periodus, nekā paredzēts minētajā direktīvā. Lai nodrošinātu saskanību, jo īpaši ar attīstības pamatmērķiem, šīm atkāpēm jābūt piemērojamām vienīgi tad, ja var pierādīt, ka attiecīgā persona ir atgriezusies savā izcelsmes valstī,
  lai strādātu, mācītos vai veiktu brīvprātīgus pasākumus
  .

| (17) | Jāveicina un jāatbalsta augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju mobilitāte starp Kopienu un viņu izcelsmes valstīm. Jāparedz atkāpes no Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvas 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, lai paildzinātu prombūtnes periodu no Kopienas teritorijas, kuru neņem vērā, aprēķinot likumīgas un nepārtrauktas uzturēšanās periodu, kas nepieciešams, lai varētu pieprasīt EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Ilgāki prombūtnes periodi nekā paredzēts Padomes Direktīvā 2003/109/EK jāpieļauj arī pēc tam, kad augsti kvalificētie trešo valstu darba ņēmēji ir ieguvuši EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Jo īpaši, lai veicinātu to augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju cirkulāro migrāciju, kuru izcelsmes valstis ir jaunattīstības valstis, dalībvalstīm jāapsver to iespēju izmantošana, kādas paredzētas Padomes Direktīvas 2003/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā apakšpunktā un 9. panta 2. punktā, lai atļautu ilgākus prombūtnes periodus, nekā paredzēts minētajā direktīvā. Lai nodrošinātu saskanību jo īpaši ar attīstības pamatmērķiem, šīm atkāpēm jābūt piemērojamām vienīgi tad, ja var pierādīt, ka attiecīgā persona ir atgriezusies savā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(17)

Jāveicina un jāatbalsta augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju mobilitāte starp Kopienu un viņu izcelsmes valstīm. Jāparedz atkāpes no Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvas 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, lai paildzinātu prombūtnes periodu no Kopienas teritorijas, kuru neņem vērā, aprēķinot likumīgas un nepārtrauktas uzturēšanās periodu, kas nepieciešams, lai varētu pieprasīt EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Ilgāki prombūtnes periodi nekā paredzēts Padomes Direktīvā 2003/109/EK jāpieļauj arī pēc tam, kad augsti kvalificētie trešo valstu darba ņēmēji ir ieguvuši EK pastāvīgā iedzīvotāja statusu. Jo īpaši, lai veicinātu to augsti kvalificēto trešo valstu darba ņēmēju cirkulāro migrāciju, kuru izcelsmes valstis ir jaunattīstības valstis, dalībvalstīm jāapsver to iespēju izmantošana, kādas paredzētas Padomes Direktīvas 2003/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā apakšpunktā un 9. panta 2. punktā, lai atļautu ilgākus prombūtnes periodus, nekā paredzēts minētajā direktīvā. Lai nodrošinātu saskanību jo īpaši ar attīstības pamatmērķiem, šīm atkāpēm jābūt piemērojamām vienīgi tad, ja var pierādīt, ka attiecīgā persona ir atgriezusies savā izcelsmes valstī.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| (20) | Īstenojot šo direktīvu,
  dalībvalstīm jāatturas aktīvi pieņemt darbā darba ņēmējus no jaunattīstības valstīm nozarēs, kas cieš no cilvēkresursu trūkuma. Ētiska
  darbā pieņemšanas politika un principi,
  kas attiecas uz valsts un privātā sektora darba devējiem, īpaši jāizstrādā veselības aprūpes nozarē, kā uzsvērts Padomes un dalībvalstu 2007. gada 14. maija secinājumos par Eiropas rīcības programmu, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007.—2013. gads). Tie
  jāstiprina, izstrādājot mehānismus, vadlīnijas un citus instrumentus, lai veicinātu cirkulāro un pagaidu migrāciju,
  kā arī citi pasākumi, kas mazinātu augsti kvalificētas imigrācijas negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstīm un vairotu tās pozitīvo ietekmi
  . Visiem šādiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Āfrikas un ES kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību, par kuru vienojās 2006. gada 22. un 23. novembrī Tripolē, un tiem jābūt vērstiem uz visaptverošas migrācijas politikas izveidi, kā aicināja Eiropadome 2006. gada 14. un 15. decembrī. |
| --- | --- |

(20)

Īstenojot šo direktīvu,
  dalībvalstīm jāatturas aktīvi pieņemt darbā darba ņēmējus no jaunattīstības valstīm nozarēs, kas cieš no cilvēkresursu trūkuma. Ētiska
  darbā pieņemšanas politika un principi,
  kas attiecas uz valsts un privātā sektora darba devējiem, īpaši jāizstrādā veselības aprūpes nozarē, kā uzsvērts Padomes un dalībvalstu 2007. gada 14. maija secinājumos par Eiropas rīcības programmu, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007.—2013. gads). Tie
  jāstiprina, izstrādājot mehānismus, vadlīnijas un citus instrumentus, lai veicinātu cirkulāro un pagaidu migrāciju,
  kā arī citi pasākumi, kas mazinātu augsti kvalificētas imigrācijas negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstīm un vairotu tās pozitīvo ietekmi
  . Visiem šādiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Āfrikas un ES kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību, par kuru vienojās 2006. gada 22. un 23. novembrī Tripolē, un tiem jābūt vērstiem uz visaptverošas migrācijas politikas izveidi, kā aicināja Eiropadome 2006. gada 14. un 15. decembrī.

| (20) | Īstenojot šo direktīvu,
  dalībvalstis nedrīkst aktīvi piesaistīt augsti kvalificētus darba ņēmējus nozarēs, kurās trešās valstīs jau trūkst vai varētu trūkt augsti kvalificētu speciālistu. Tas jo īpaši attiecas un veselības aprūpes un izglītības nozarēm. Dalībvalstīm ir jāievieš sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm, lai aizsargātu gan Eiropas Savienības intereses, gan trešo valstu attīstību, no kurām nāk augsti kvalificēti imigranti. Sadarbības nolīgumos ir jāiekļauj ētiska
  darbā pieņemšanas politika un principi,
  un tie
  jāstiprina, izstrādājot mehānismus, vadlīnijas un citus instrumentus, lai veicinātu cirkulāro un pagaidu migrāciju,
  atbilstoši kuriem augsti kvalificēti imigranti varētu atgriezties savās izcelsmes valstīs
  . Visiem šādiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Āfrikas un ES kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību, par kuru vienojās 2006. gada 22. un 23. novembrī Tripolē,
  kā arī saskaņā ar 2007. gada jūlijā notikušā pirmā pasaules foruma par migrāciju un attīstību secinājumiem
  , un tiem jābūt vērstiem uz visaptverošas migrācijas politikas izveidi, kā aicināja Eiropadomes 2006. gada 14. un 15. decembrī.
  Turklāt dalībvalstīm sadarbībā ar izcelsmes valstīm ir jāpiedāvā konkrēts atbalsts profesionāļu apmācībai galvenajās nozarēs, kuras ir nelabvēlīgi ietekmējusi augsti kvalificētu darba ņēmēju aizplūšana
  . |
| --- | --- |

(20)

Īstenojot šo direktīvu,
  dalībvalstis nedrīkst aktīvi piesaistīt augsti kvalificētus darba ņēmējus nozarēs, kurās trešās valstīs jau trūkst vai varētu trūkt augsti kvalificētu speciālistu. Tas jo īpaši attiecas un veselības aprūpes un izglītības nozarēm. Dalībvalstīm ir jāievieš sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm, lai aizsargātu gan Eiropas Savienības intereses, gan trešo valstu attīstību, no kurām nāk augsti kvalificēti imigranti. Sadarbības nolīgumos ir jāiekļauj ētiska
  darbā pieņemšanas politika un principi,
  un tie
  jāstiprina, izstrādājot mehānismus, vadlīnijas un citus instrumentus, lai veicinātu cirkulāro un pagaidu migrāciju,
  atbilstoši kuriem augsti kvalificēti imigranti varētu atgriezties savās izcelsmes valstīs
  . Visiem šādiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Āfrikas un ES kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību, par kuru vienojās 2006. gada 22. un 23. novembrī Tripolē,
  kā arī saskaņā ar 2007. gada jūlijā notikušā pirmā pasaules foruma par migrāciju un attīstību secinājumiem
  , un tiem jābūt vērstiem uz visaptverošas migrācijas politikas izveidi, kā aicināja Eiropadomes 2006. gada 14. un 15. decembrī.
  Turklāt dalībvalstīm sadarbībā ar izcelsmes valstīm ir jāpiedāvā konkrēts atbalsts profesionāļu apmācībai galvenajās nozarēs, kuras ir nelabvēlīgi ietekmējusi augsti kvalificētu darba ņēmēju aizplūšana
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

2. pants — b) apakšpunkts

| (b) | “augsti kvalificēta nodarbinātība” ir darba reāla un efektīva veikšana kāda cita vadībā, par kuru personai tiek maksāta alga un kuram nepieciešamas augstākās izglītības kvalifikācijas vai
  vismaz trīs gadu pieredze attiecīgā darbā
  ; |
| --- | --- |

(b)

“augsti kvalificēta nodarbinātība” ir darba reāla un efektīva veikšana kāda cita vadībā, par kuru personai tiek maksāta alga un kuram nepieciešamas augstākās izglītības kvalifikācijas vai
  vismaz trīs gadu pieredze attiecīgā darbā
  ;

| (b) | “augsti kvalificēta nodarbinātība” ir darba reāla un efektīva veikšana
  kā nodarbinātai personai
  kāda cita vadībā, par kuru personai tiek maksāta alga un kura veikšanai ir nepieciešamas augstākās izglītības kvalifikācijas vai
  augsta profesionālā kvalifikācija
  . |
| --- | --- |

(b)

“augsti kvalificēta nodarbinātība” ir darba reāla un efektīva veikšana
  kā nodarbinātai personai
  kāda cita vadībā, par kuru personai tiek maksāta alga un kura veikšanai ir nepieciešamas augstākās izglītības kvalifikācijas vai
  augsta profesionālā kvalifikācija
  .

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

2. pants — c) apakšpunkts

| (c) | “ES Zilā karte” ir atļauja, kas tiek dēvēta par “ES Zilo karti” un kura tās turētājam dod tiesības likumīgi dzīvot un strādāt tās teritorijā un pārcelties uz citu dalībvalsti augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos
  saskaņā ar šajā direktīvā noteikto
  ; |
| --- | --- |

(c)

“ES Zilā karte” ir atļauja, kas tiek dēvēta par “ES Zilo karti” un kura tās turētājam dod tiesības likumīgi dzīvot un strādāt tās teritorijā un pārcelties uz citu dalībvalsti augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos
  saskaņā ar šajā direktīvā noteikto
  ;

| (c) | “ES Zilā karte” ir atļauja, kas tiek dēvēta par “ES Zilo karti” un kura tās turētājam dod tiesības likumīgi dzīvot un strādāt tās teritorijā un
  saskaņā ar V nodaļu
  pārcelties uz citu dalībvalsti augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos; |
| --- | --- |

(c)

“ES Zilā karte” ir atļauja, kas tiek dēvēta par “ES Zilo karti” un kura tās turētājam dod tiesības likumīgi dzīvot un strādāt tās teritorijā un
  saskaņā ar V nodaļu
  pārcelties uz citu dalībvalsti augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos;

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

2. pants — f) apakšpunkts

| (f) | “ģimenes locekļi” ir trešās valsts valstspiederīgie, kā noteikts Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(f)

“ģimenes locekļi” ir trešās valsts valstspiederīgie, kā noteikts Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punktā;

| (f) | “ģimenes locekļi” ir trešās valsts valstspiederīgie, kā noteikts Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punktā,
  4. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 4. panta 3. punktā
  ; |
| --- | --- |

(f)

“ģimenes locekļi” ir trešās valsts valstspiederīgie, kā noteikts Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punktā,
  4. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 4. panta 3. punktā
  ;

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

2. pants — g) apakšpunkts

| (g) | “augstākās izglītības kvalifikācija” ir visi grādi, diplomi vai citi sertifikāti, kurus izdevusi kompetenta iestāde, apliecinot, ka sekmīgi apgūta augstākās izglītības programma, proti, kursu kopums, kas pasniegti izglītības iestādē, kas valstī, kurā tā atrodas, ir atzīta par augstāko izglītības iestādi. Šīs kvalifikācijas ņem vērā šīs direktīvas nolūkos, ja to iegūšanai nepieciešamais mācību laiks bijis vismaz trīs gadi; |
| --- | --- |

(g)

“augstākās izglītības kvalifikācija” ir visi grādi, diplomi vai citi sertifikāti, kurus izdevusi kompetenta iestāde, apliecinot, ka sekmīgi apgūta augstākās izglītības programma, proti, kursu kopums, kas pasniegti izglītības iestādē, kas valstī, kurā tā atrodas, ir atzīta par augstāko izglītības iestādi. Šīs kvalifikācijas ņem vērā šīs direktīvas nolūkos, ja to iegūšanai nepieciešamais mācību laiks bijis vismaz trīs gadi;

| (g) | “augstākās izglītības kvalifikācija” ir visi grādi, diplomi vai citi sertifikāti, kurus izdevusi
  trešā valsts un atzinusi dalībvalsts
  kompetentā iestāde, apliecinot, ka sekmīgi apgūta augstākās izglītības programma, proti, kursu kopums, kas pasniegti izglītības iestādē, kas valstī, kurā tā atrodas, ir atzīta par augstāko izglītības iestādi. Šo kvalifikāciju ņem vērā šīs direktīvas kontekstā, ja to iegūšanai nepieciešamais mācību laiks bijis vismaz trīs gadi.
  Lai izvērtētu to, vai trešās valsts valstspiederīgajam ir augstākā izglītība, šajā direktīvā ir jāizdara atsauce uz 1997. gada ISCED 5.a un 6. līmeni
  ; |
| --- | --- |

(g)

“augstākās izglītības kvalifikācija” ir visi grādi, diplomi vai citi sertifikāti, kurus izdevusi
  trešā valsts un atzinusi dalībvalsts
  kompetentā iestāde, apliecinot, ka sekmīgi apgūta augstākās izglītības programma, proti, kursu kopums, kas pasniegti izglītības iestādē, kas valstī, kurā tā atrodas, ir atzīta par augstāko izglītības iestādi. Šo kvalifikāciju ņem vērā šīs direktīvas kontekstā, ja to iegūšanai nepieciešamais mācību laiks bijis vismaz trīs gadi.
  Lai izvērtētu to, vai trešās valsts valstspiederīgajam ir augstākā izglītība, šajā direktīvā ir jāizdara atsauce uz 1997. gada ISCED 5.a un 6. līmeni
  ;

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

2. pants — h) apakšpunkts

| (h) | “augstākās profesionālās kvalifikācijas” ir kvalifikācijas, kuras apliecina
  ar augstākās izglītības kvalifikāciju vai vismaz trīs gadus ilgas līdzvērtīgas profesionālās pieredzes pierādījumu
  ; |
| --- | --- |

(h)

“augstākās profesionālās kvalifikācijas” ir kvalifikācijas, kuras apliecina
  ar augstākās izglītības kvalifikāciju vai vismaz trīs gadus ilgas līdzvērtīgas profesionālās pieredzes pierādījumu
  ;

| (h) | “augstākās profesionālās kvalifikācijas” ir kvalifikācijas, kuras apliecina
  vismaz piecus gadus ilga profesionālā pieredze, kas pielīdzināma augstākās izglītības kvalifikāciju līmenim, tostarp divi gadi vadošā amatā
  ; |
| --- | --- |

(h)

“augstākās profesionālās kvalifikācijas” ir kvalifikācijas, kuras apliecina
  vismaz piecus gadus ilga profesionālā pieredze, kas pielīdzināma augstākās izglītības kvalifikāciju līmenim, tostarp divi gadi vadošā amatā
  ;

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

2. pants — i) apakšpunkts

| (i) | “profesionālā pieredze” ir reāla un likumīga strādāšana attiecīgajā profesijā. |
| --- | --- |

(i)

“profesionālā pieredze” ir reāla un likumīga strādāšana attiecīgajā profesijā.

| (i) | “profesionālā pieredze” ir reāla un likumīga strādāšana attiecīgajā profesijā,
  ko apliecina valsts iestāžu izdoti dokumenti, piemēram, darba grāmatiņa, sociālās apdrošināšanas karte vai nodokļu grāmatiņa
  . |
| --- | --- |

(i)

“profesionālā pieredze” ir reāla un likumīga strādāšana attiecīgajā profesijā,
  ko apliecina valsts iestāžu izdoti dokumenti, piemēram, darba grāmatiņa, sociālās apdrošināšanas karte vai nodokļu grāmatiņa
  .

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

2. pants — ia) apakšpunkts (jauns)

| (ia) | “reglamentēta profesija” ir profesionāla darbība vai vairākas profesionālas darbības, kuru sākšanai vai veikšanai, vai kādam no veikšanas veidiem tieši vai netieši ir vajadzīgas noteiktas profesionālās kvalifikācijas saskaņā ar normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem; jo īpaši par veikšanas veidu uzskata tāda profesionālā nosaukuma lietošanu, kuru normatīvie vai administratīvie akti atļauj lietot personām ar noteiktu profesionālo kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(ia)

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 1. punkts

| 1. | Šī direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai kādas dalībvalsts teritorijā augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā. |
| --- | --- |

1.

Šī direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai kādas dalībvalsts teritorijā augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā.

| 1. | Šī direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai kādas dalībvalsts teritorijā augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā,
  un uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saskaņā ar citu režīmu likumīgi uzturas dalībvalstī un iesniedz pieteikumu Zilās kartes saņemšanai
  . |
| --- | --- |

1.

Šī direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai kādas dalībvalsts teritorijā augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā,
  un uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saskaņā ar citu režīmu likumīgi uzturas dalībvalstī un iesniedz pieteikumu Zilās kartes saņemšanai
  .

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | kas uzturas dalībvalstī kā pieteikuma iesniedzēji starptautiskai aizsardzībai vai pagaidu aizsardzības programmām; |
| --- | --- |

(a)

kas uzturas dalībvalstī kā pieteikuma iesniedzēji starptautiskai aizsardzībai vai pagaidu aizsardzības programmām;

| (a) | kas uzturas dalībvalstī, pamatojoties uz alternatīvo aizsargājamā statusu vai sakarā ar pagaidu aizsardzības programmām,
  vai kas līdzīgu iemeslu dēļ ir pieprasījuši uzturēšanās atļauju un joprojām gaida lēmumu par savu statusu
  ; |
| --- | --- |

(a)

kas uzturas dalībvalstī, pamatojoties uz alternatīvo aizsargājamā statusu vai sakarā ar pagaidu aizsardzības programmām,
  vai kas līdzīgu iemeslu dēļ ir pieprasījuši uzturēšanās atļauju un joprojām gaida lēmumu par savu statusu
  ;

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | kas ir bēgļi vai
  pieteikušies, lai
  tos
  atzītu par bēgļiem, bet vēl nav pieņemts galīgais lēmums par viņa iesniegumu; |
| --- | --- |

(b)

kas ir bēgļi vai
  pieteikušies, lai
  tos
  atzītu par bēgļiem, bet vēl nav pieņemts galīgais lēmums par viņa iesniegumu;

| (b) | personām, kuras ir pieteikušās, lai
  tās
  atzītu par bēgļiem, bet vēl nav pieņemts galīgais lēmums attiecībā uz viņa iesniegumu; |
| --- | --- |

(b)

personām, kuras ir pieteikušās, lai
  tās
  atzītu par bēgļiem, bet vēl nav pieņemts galīgais lēmums attiecībā uz viņa iesniegumu;

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — f) apakšpunkts

| (f) | kas ieceļo kādā no dalībvalstīm saskaņā ar saistībām, kas ietvertas kādā no starptautiskiem nolīgumiem, kas atvieglo ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos noteiktām fizisku personu kategorijām, kas saistītas ar tirdzniecību un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

(f)

kas ieceļo kādā no dalībvalstīm saskaņā ar saistībām, kas ietvertas kādā no starptautiskiem nolīgumiem, kas atvieglo ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos noteiktām fizisku personu kategorijām, kas saistītas ar tirdzniecību un ieguldījumiem;

| (f) | kas ieceļo kādā no dalībvalstīm saskaņā ar saistībām, kas ietvertas kādā no starptautiskajiem nolīgumiem, kas atvieglo ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos noteiktām fizisku personu kategorijām, kuras saistītas ar tirdzniecību un ieguldījumiem,
  jo īpaši uzņēmuma iekšienē pārceltiem darbiniekiem, līgumdarbiniekiem un diplomētiem praktikantiem, uz kuriem attiecas Kopienas Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību
  ; |
| --- | --- |

(f)

kas ieceļo kādā no dalībvalstīm saskaņā ar saistībām, kas ietvertas kādā no starptautiskajiem nolīgumiem, kas atvieglo ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos noteiktām fizisku personu kategorijām, kuras saistītas ar tirdzniecību un ieguldījumiem,
  jo īpaši uzņēmuma iekšienē pārceltiem darbiniekiem, līgumdarbiniekiem un diplomētiem praktikantiem, uz kuriem attiecas Kopienas Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību
  ;

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — ga) apakšpunkts(jauns)

| (ga) | kas uzņemti kādas dalībvalsts teritorijā kā sezonas strādnieki; |
| --- | --- |

(ga)

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 3. punkts

| 3. | Šī direktīva neskar turpmākos nolīgumus starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses, kuros tiktu uzskaitītas profesijas, uz kurām šī direktīva neattiecas, lai nodrošinātu ētisku darbā pieņemšanu nozarēs, kas cieš no darbinieku trūkuma, aizsargājot cilvēkresursus jaunattīstības valstīs, kas ir parakstījušas šos nolīgumus. |
| --- | --- |

3.

Šī direktīva neskar turpmākos nolīgumus starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses, kuros tiktu uzskaitītas profesijas, uz kurām šī direktīva neattiecas, lai nodrošinātu ētisku darbā pieņemšanu nozarēs, kas cieš no darbinieku trūkuma, aizsargājot cilvēkresursus jaunattīstības valstīs, kas ir parakstījušas šos nolīgumus.

| 3. | Šī direktīva neskar turpmākos nolīgumus starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses, kuros tiktu uzskaitītas profesijas, uz kurām šī direktīva neattiecas, lai nodrošinātu speciālistu ētisku darbā pieņemšanu no nozarēm, kurās trūkst darbinieku,
  no nozarēm, kurām ir būtiska nozīme ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, it īpaši veselības aprūpes un izglītības nozarēm, un no nozarēm, kuras ir svarīgas, lai nodrošinātu jaunattīstības valstu spēju sniegt sociālos pamatpakalpojumus
  , aizsargājot cilvēkresursus jaunattīstības valstīs, kas ir parakstījušas šos nolīgumus. |
| --- | --- |

3.

Šī direktīva neskar turpmākos nolīgumus starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses, kuros tiktu uzskaitītas profesijas, uz kurām šī direktīva neattiecas, lai nodrošinātu speciālistu ētisku darbā pieņemšanu no nozarēm, kurās trūkst darbinieku,
  no nozarēm, kurām ir būtiska nozīme ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, it īpaši veselības aprūpes un izglītības nozarēm, un no nozarēm, kuras ir svarīgas, lai nodrošinātu jaunattīstības valstu spēju sniegt sociālos pamatpakalpojumus
  , aizsargājot cilvēkresursus jaunattīstības valstīs, kas ir parakstījušas šos nolīgumus.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 2. punkts

| 2. | Direktīva neietekmē dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus attiecībā uz
  to personu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem
  , uz kurām
  tā attiecas
  ,
  izņemot attiecībā uz ieceļošanu pirmajā
  dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.

Direktīva neietekmē dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus attiecībā uz
  to personu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem
  , uz kurām
  tā attiecas
  ,
  izņemot attiecībā uz ieceļošanu pirmajā
  dalībvalstī.

| 2. | Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus attiecībā uz
  personām, uz kurām attiecas šī direktīva, salīdzinājumā ar šādiem direktīvas noteikumiem
  : |
| --- | --- |

2.

Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus attiecībā uz
  personām, uz kurām attiecas šī direktīva, salīdzinājumā ar šādiem direktīvas noteikumiem
  :

| a) | 5. panta 2. punktu, ja persona apmetas uz dzīvi otrā
  dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

5. panta 2. punktu, ja persona apmetas uz dzīvi otrā
  dalībvalstī;

| b) | 12. pantu, 13. panta 1. un 2. punktu, 14. un 16. pantu, 17. panta 4. punktu un 20. pantu. |
| --- | --- |

b)

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | uzrāda derīgu darba līgumu vai saistošu darba piedāvājumu uz vismaz vienu gadu attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

(a)

uzrāda derīgu darba līgumu vai saistošu darba piedāvājumu uz vismaz vienu gadu attiecīgajā dalībvalstī;

| (a) | uzrāda
  saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem
  derīgu darba līgumu
  augsti kvalificētai nodarbinātībai
  vai atbilstīgu saistošu darba piedāvājumu uz vismaz vienu gadu attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

(a)

uzrāda
  saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem
  derīgu darba līgumu
  augsti kvalificētai nodarbinātībai
  vai atbilstīgu saistošu darba piedāvājumu uz vismaz vienu gadu attiecīgajā dalībvalstī;

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 1. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | attiecībā uz neregulētām profesijām uzrāda dokumentus, kas apliecina attiecīgas augstākās profesionālās kvalifikācijas darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktajā amatā vai nozarē; |
| --- | --- |

(c)

svītrots

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 1. punkts — e) apakšpunkts

| (e) | uzrāda pierādījumu par to, ka pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem ir veselības apdrošināšana, kas aptver visus riskus, ko parasti aptver attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo apdrošināšana, periodiem, kad šāds apdrošināšanas segums un atbilstīgās tiesības uz pabalstiem netiek nodrošinātas saskaņā ar darba līgumu vai tā rezultātā; |
| --- | --- |

(e)

uzrāda pierādījumu par to, ka pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem ir veselības apdrošināšana, kas aptver visus riskus, ko parasti aptver attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo apdrošināšana, periodiem, kad šāds apdrošināšanas segums un atbilstīgās tiesības uz pabalstiem netiek nodrošinātas saskaņā ar darba līgumu vai tā rezultātā;

| (e) | uzrāda pierādījumu par to, ka pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem ir veselības apdrošināšana, kas aptver visus riskus, ko parasti aptver attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo apdrošināšana, periodiem, kad šāds apdrošināšanas segums un atbilstīgās tiesības uz
  veselības apdrošināšanas
  pabalstiem netiek nodrošinātas saskaņā ar darba līgumu vai tā rezultātā; |
| --- | --- |

(e)

uzrāda pierādījumu par to, ka pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem ir veselības apdrošināšana, kas aptver visus riskus, ko parasti aptver attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo apdrošināšana, periodiem, kad šāds apdrošināšanas segums un atbilstīgās tiesības uz
  veselības apdrošināšanas
  pabalstiem netiek nodrošinātas saskaņā ar darba līgumu vai tā rezultātā;

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 1. punkts — f) apakšpunkts

| (f) | netiek uzskatīts par draudu sabiedriskajai kārtībai
  , sabiedrības
  drošībai
  vai sabiedrības
  veselībai
  . |
| --- | --- |

(f)

netiek uzskatīts par draudu sabiedriskajai kārtībai
  , sabiedrības
  drošībai
  vai sabiedrības
  veselībai
  .

| (f) | objektīvi pamatotu iemeslu dēļ neapdraud sabiedrisko kārtību
  , sabiedrības
  drošību
  vai sabiedrības
  veselību
  . |
| --- | --- |

(f)

objektīvi pamatotu iemeslu dēļ neapdraud sabiedrisko kārtību
  , sabiedrības
  drošību
  vai sabiedrības
  veselību
  .

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 2. punkts

| 2. | Papildus 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem kopējā darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktā mēnešalga nedrīkst būt mazāka par valsts
  algas slieksni
  , ko šajā nolūkā noteikušas un publicējušas dalībvalstis, un kurš vismaz
  trīskārt
  pārsniedz
  minimālo
  kopējo mēnešalgu, kāda noteikta
  valsts tiesību aktos
  . |
| --- | --- |

2.

Papildus 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem kopējā darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktā mēnešalga nedrīkst būt mazāka par valsts
  algas slieksni
  , ko šajā nolūkā noteikušas un publicējušas dalībvalstis, un kurš vismaz
  trīskārt
  pārsniedz
  minimālo
  kopējo mēnešalgu, kāda noteikta
  valsts tiesību aktos
  .

| 2. | Papildus 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktā kopējā mēnešalga nedrīkst būt mazāka par valsts
  noteikto līmeni
  , ko šajā nolūkā noteikušas un publicējušas dalībvalstis, un kurš vismaz
  1,7 reizes
  pārsniedz
  vidējo
  kopējo mēnešalgu
  vai vidējo gada algu attiecīgajā dalībvalstī
  , kāda noteikta
  vai varētu būt noteikta līdzīgam darba ņēmējam uzņēmējā valstī
  . |
| --- | --- |

2.

Papildus 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktā kopējā mēnešalga nedrīkst būt mazāka par valsts
  noteikto līmeni
  , ko šajā nolūkā noteikušas un publicējušas dalībvalstis, un kurš vismaz
  1,7 reizes
  pārsniedz
  vidējo
  kopējo mēnešalgu
  vai vidējo gada algu attiecīgajā dalībvalstī
  , kāda noteikta
  vai varētu būt noteikta līdzīgam darba ņēmējam uzņēmējā valstī
  .

Dalībvalstis, kurās minimālā alga nav noteikta, nosaka valsts algas slieksni tā, lai tas vismaz trīskārt pārsniegtu minimālos ienākumus, ar kādiem attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem ir tiesības saņemt sociālo palīdzību šajā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

5.a pants (jauns)

5. a pants

Lai nepieļautu augsti kvalificētu darba ņēmēju trūkumu trešās valstīs

Dalībvalstis necenšas aktīvi piesaistīt augsti kvalificētus darba ņēmējus nozarēs, kurās trešās valstīs jau trūkst vai varētu trūkt augsti kvalificētu darba ņēmēju. Tas jo īpaši attiecas un veselības aprūpes nozari un izglītības nozari.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

6. pants

6. pants

svītrots

Atkāpe

Ja pieteikumu iesniedz trešās valsts valstspiederīgais, kas nav sasniedzis 30 gadu vecumu, bet kuram ir augstākās izglītības kvalifikācija, piemēro šādu atkāpi:

| a) | dalībvalstis uzskata, ka 5. panta 2. punktā ietvertais nosacījums ir izpildīts, ja piedāvātā bruto alga mēnesī atbilst vismaz divām trešdaļām no valstī noteiktā algas sliekšņa, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

| b) | dalībvalstis var atcelt 5. panta 2. punktā ietverto algas nosacījumu, ja pieteikuma iesniedzējs ir pabeidzis augstāko izglītību klātienē un ieguvis bakalaura un maģistra grādu augstākajā mācību iestādē, kas atrodas Kopienas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

| c) | dalībvalstis nepieprasa papildus augstākās izglītības kvalifikācijai pierādīt darba pieredzi, ja vien tas nav nepieciešams, lai izpildītu nosacījumus, kas ietverti valsts tiesību aktos par to, kā ES pilsoņi strādā regulētā profesijā, kas noteikta darba līgumā vai saistošā darba piedāvājumā. |
| --- | --- |

c)

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

8. pants — 2. punkts

| 2. | Sākotnējais ES Zilās kartes derīguma termiņš ir
  divi
  gadi, un to atjauno uz vismaz
  tikpat ilgu termiņu
  . Ja darba līgums aptver laikposmu, kas ir īsāks nekā
  divi
  gadi, ES zilo karti izsniedz uz darba līguma termiņu plus

  trim

  mēnešiem. |
| --- | --- |

2.

Sākotnējais ES Zilās kartes derīguma termiņš ir
  divi
  gadi, un to atjauno uz vismaz
  tikpat ilgu termiņu
  . Ja darba līgums aptver laikposmu, kas ir īsāks nekā
  divi
  gadi, ES zilo karti izsniedz uz darba līguma termiņu plus

  trim

  mēnešiem.

| 2. | Sākotnējais ES Zilās kartes derīguma termiņš ir
  trīs
  gadi, un to atjauno uz vismaz
  vēl diviem gadiem
  . Ja darba līgums aptver laikposmu, kas ir īsāks nekā
  trīs
  gadi, ES Zilo karti izsniedz uz darba līguma termiņu un vēl

  sešiem

  mēnešiem. |
| --- | --- |

2.

Sākotnējais ES Zilās kartes derīguma termiņš ir
  trīs
  gadi, un to atjauno uz vismaz
  vēl diviem gadiem
  . Ja darba līgums aptver laikposmu, kas ir īsāks nekā
  trīs
  gadi, ES Zilo karti izsniedz uz darba līguma termiņu un vēl

  sešiem

  mēnešiem.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

8. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2. | a Pēc 36 mēnešiem, kas kādā dalībvalstī nodzīvoti likumīga ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgajai personai ir atļauts strādāt augsti kvalificētu darbu citā dalībvalstī, vienlaikus pastāvīgi uzturoties pirmajā dalībvalstī. Pārrobežu svārstmigrācija sīkāk atrunāta Direktīvā .../.../EK [par vienotu pieteikšanās procedūru trešo valstu valstspiederīgajiem, lai saņemtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstī]. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Pirms lēmuma pieņemšanas par pieteikumu ES Zilajai kartei, dalībvalstis var izpētīt situāciju savā darba tirgū un piemērot savas valsts procedūras attiecībā uz prasībām brīvās darba vietas aizpildīšanai. |
| --- | --- |

2.

Pirms lēmuma pieņemšanas par pieteikumu ES Zilajai kartei, dalībvalstis var izpētīt situāciju savā darba tirgū un piemērot savas valsts procedūras attiecībā uz prasībām brīvās darba vietas aizpildīšanai.

| 2. | Pirms lēmuma pieņemšanas par pieteikumu ES Zilajai kartei, dalībvalstis var izpētīt situāciju savā darba tirgū un piemērot savas valsts
  un Kopienas
  procedūras attiecībā uz prasībām brīvās darba vietas aizpildīšanai.
  Pieņemot pārdomātu lēmumu, tās ņem vērā valsts un reģionu vajadzības pēc darbaspēka
  . |
| --- | --- |

2.

Pirms lēmuma pieņemšanas par pieteikumu ES Zilajai kartei, dalībvalstis var izpētīt situāciju savā darba tirgū un piemērot savas valsts
  un Kopienas
  procedūras attiecībā uz prasībām brīvās darba vietas aizpildīšanai.
  Pieņemot pārdomātu lēmumu, tās ņem vērā valsts un reģionu vajadzības pēc darbaspēka
  .

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 2. punkts — 1.a daļa (jauna)

Dalībvalstis var noraidīt ES Zilās kartes pieteikumu, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, kas skar izcelsmes valsts nozares, kurās trūkst kvalificētu darbinieku.

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

9. pants — 2. punkts — 2. daļa

Darba tirgus politikas iemeslu dēļ
  dalībvalstis var dot
  priekšroku Eiropas Savienības pilsoņiem,
  nevis trešo valstu valstspiederīgajiem
  , ja tas paredzēts Kopienas tiesību aktos,
  kā arī tiem
  trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi dzīvo un saņem bezdarbnieka pabalstus attiecīgajās dalībvalstīs.

Darba tirgus politikas iemeslu dēļ
  dalībvalstīm ir jādod
  priekšroka Eiropas Savienības pilsoņiem
  un
  , ja tas paredzēts Kopienas tiesību aktos,
  tās var dot priekšroku trešo valstu valstspiederīgajiem
  , kas likumīgi dzīvo un saņem bezdarbnieka pabalstus attiecīgajās dalībvalstīs.

Dalībvalstis atsakās izsniegt ES Zilo karti pieteikuma iesniedzējam darba tirgus nozarēs, kurās citu dalībvalstu darbiniekiem ir ierobežota piekļuve, pamatojoties un pārrobežu pasākumiem, kas noteikti 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktā.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

10. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| 1. | Dalībvalstis atsauc uz šīs direktīvas pamata izsniegto ES Zilo karti vai atsaka tās atjaunošanu
  šādos gadījumos
  : |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis atsauc uz šīs direktīvas pamata izsniegto ES Zilo karti vai atsaka tās atjaunošanu
  šādos gadījumos
  :

| 1. | Dalībvalstis atsauc uz šīs direktīvas pamata izsniegto ES Zilo karti vai atsaka tās atjaunošanu, ja
  ES Zilā karte
  ir iegūta krāpnieciskā ceļā vai ir viltota vai izmainīta. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis atsauc uz šīs direktīvas pamata izsniegto ES Zilo karti vai atsaka tās atjaunošanu, ja
  ES Zilā karte
  ir iegūta krāpnieciskā ceļā vai ir viltota vai izmainīta.

| a) | ja tā ir iegūta krāpnieciskā ceļā vai ir viltota vai izmainīta,
  vai |
| --- | --- |

a)

ja tā ir iegūta krāpnieciskā ceļā vai ir viltota vai izmainīta,
  vai

| 1. | a Dalībvalstis var atsaukt uz šīs direktīvas pamata izsniegto ES Zilo karti vai atteikt tās atjaunošanu šādos gadījumos: |
| --- | --- |

1.

| b) | ja šķiet, ka turētājs neatbilda vai vairs neatbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem vai uzturas citos nolūkos nekā tie, kuros viņam (-i) bija atļauts uzturēties; |
| --- | --- |

b)

ja šķiet, ka turētājs neatbilda vai vairs neatbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem vai uzturas citos nolūkos nekā tie, kuros viņam (-i) bija atļauts uzturēties;

| a) | ja šķiet, ka turētājs neatbilda vai vairs neatbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem vai uzturas citos nolūkos nekā tie, kuros viņam (-i) bija atļauts uzturēties; |
| --- | --- |

a)

ja šķiet, ka turētājs neatbilda vai vairs neatbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem vai uzturas citos nolūkos nekā tie, kuros viņam (-i) bija atļauts uzturēties;

| c) | ja turētājs nav ievērojis 13. panta 1. un 2. punktā un 14. pantā ietvertos ierobežojumus. |
| --- | --- |

c)

ja turētājs nav ievērojis 13. panta 1. un 2. punktā un 14. pantā ietvertos ierobežojumus.

| b) | ja turētājs nav ievērojis 13. panta 1. un 2. punktā un 14. pantā ietvertos ierobežojumus. |
| --- | --- |

b)

ja turētājs nav ievērojis 13. panta 1. un 2. punktā un 14. pantā ietvertos ierobežojumus.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

10. pants — 3. punkts

| 3. | Dalībvalstis var atsaukt ES Zilo karti vai atteikties to atjaunot
  sabiedriskās kārtības, sabiedrības drošības vai sabiedrības veselības iemeslu dēļ
  . |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis var atsaukt ES Zilo karti vai atteikties to atjaunot
  sabiedriskās kārtības, sabiedrības drošības vai sabiedrības veselības iemeslu dēļ
  .

| 3. | Dalībvalstis var atsaukt ES Zilo karti vai atteikties to atjaunot
  tikai tad, ja ir apdraudēta sabiedriskā kārtība, sabiedrības drošība vai sabiedrības veselība un ja to var objektīvi pierādīt
  . |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis var atsaukt ES Zilo karti vai atteikties to atjaunot
  tikai tad, ja ir apdraudēta sabiedriskā kārtība, sabiedrības drošība vai sabiedrības veselība un ja to var objektīvi pierādīt
  .

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

11. pants — 3. punkts — 1.a daļa (jauna)

Izsniedzot ES Zilo karti, dalībvalsts vajadzības gadījumā apņemas izsniegt attiecīgus dokumentus un vīzas iespējami drīz, vismaz pieņemamā laikā, pirms pieteikuma iesniedzējs sāk darbu, uz kuru pamatojoties tika izsniegta Zilā karte, ja vien nav pamatota attaisnojuma tam, ka dalībvalsts nespēj to izdarīt, jo darba devējs vai attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais pieteikumu ES Zilajai kartei ir iesniedzis pārāk vēlu.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 2. punkts

| 2. | Ja pieteikuma pamatojumā sniegtā informācija nav pietiekama, kompetentās iestādes paziņo pieteikuma iesniedzējam, kāda papildu informācija nepieciešama. 1. punktā minēto periodu var apturēt, kamēr iestādes saņem nepieciešamo papildu informāciju. |
| --- | --- |

2.

Ja pieteikuma pamatojumā sniegtā informācija nav pietiekama, kompetentās iestādes paziņo pieteikuma iesniedzējam, kāda papildu informācija nepieciešama. 1. punktā minēto periodu var apturēt, kamēr iestādes saņem nepieciešamo papildu informāciju.

| 2. | Ja pieteikuma pamatojumā sniegtā informācija nav pietiekama, kompetentās iestādes
  iespējami drīz
  paziņo pieteikuma iesniedzējam, kāda papildu informācija nepieciešama. 1. punktā minēto periodu var apturēt, kamēr iestādes saņem nepieciešamo papildu informāciju. |
| --- | --- |

2.

Ja pieteikuma pamatojumā sniegtā informācija nav pietiekama, kompetentās iestādes
  iespējami drīz
  paziņo pieteikuma iesniedzējam, kāda papildu informācija nepieciešama. 1. punktā minēto periodu var apturēt, kamēr iestādes saņem nepieciešamo papildu informāciju.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 3. punkts

| 3. | Par lēmumu noraidīt ES Zilās kartes pieteikumu vai neatjaunot vai atcelt ES Zilo karti, attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam un, ja vajadzīgs, viņa(-s) darba devējam paziņo rakstiski saskaņā ar paziņošanas procedūrām, kādas noteiktas attiecīgajos valsts tiesību aktos, un šo lēmumu var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  tiesās
  . Paziņojumā norāda lēmuma iemeslus, pieejamās pārsūdzības procedūras un rīcības termiņu. |
| --- | --- |

3.

Par lēmumu noraidīt ES Zilās kartes pieteikumu vai neatjaunot vai atcelt ES Zilo karti, attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam un, ja vajadzīgs, viņa(-s) darba devējam paziņo rakstiski saskaņā ar paziņošanas procedūrām, kādas noteiktas attiecīgajos valsts tiesību aktos, un šo lēmumu var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  tiesās
  . Paziņojumā norāda lēmuma iemeslus, pieejamās pārsūdzības procedūras un rīcības termiņu.

| 3. | Par lēmumu noraidīt ES Zilās kartes pieteikumu vai neatjaunot vai atsaukt ES Zilo karti, attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam un, ja vajadzīgs, viņa darba devējam paziņo rakstiski saskaņā ar paziņošanas procedūrām, kādas noteiktas attiecīgajos valsts tiesību aktos, un šo lēmumu var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  kompetentajā iestādē, kas noteikta saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  . Paziņojumā norāda lēmuma iemeslus, pieejamās pārsūdzības procedūras un lēmuma izpildes termiņu. |
| --- | --- |

3.

Par lēmumu noraidīt ES Zilās kartes pieteikumu vai neatjaunot vai atsaukt ES Zilo karti, attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam un, ja vajadzīgs, viņa darba devējam paziņo rakstiski saskaņā ar paziņošanas procedūrām, kādas noteiktas attiecīgajos valsts tiesību aktos, un šo lēmumu var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  kompetentajā iestādē, kas noteikta saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  . Paziņojumā norāda lēmuma iemeslus, pieejamās pārsūdzības procedūras un lēmuma izpildes termiņu.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

13. pants — 1. punkts

| 1. | Pirmos divus gadus likumīgi uzturoties attiecīgajā dalībvalstī ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgās personas piekļuve darba tirgum tiek ierobežota, atļaujot tikai tos algotas nodarbinātības pasākumus, kas atbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem uzņemšanas nosacījumiem. Par grozījumiem darba līguma noteikumos, kas ietekmē uzņemšanas nosacījumus, vai izmaiņām darba attiecībās iepriekš
  jāsaņem
  uzturēšanās dalībvalsts
  kompetento iestāžu rakstiska atļauja
  saskaņā ar valsts procedūrām un 12. panta 1. punktā noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

1.

Pirmos divus gadus likumīgi uzturoties attiecīgajā dalībvalstī ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgās personas piekļuve darba tirgum tiek ierobežota, atļaujot tikai tos algotas nodarbinātības pasākumus, kas atbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem uzņemšanas nosacījumiem. Par grozījumiem darba līguma noteikumos, kas ietekmē uzņemšanas nosacījumus, vai izmaiņām darba attiecībās iepriekš
  jāsaņem
  uzturēšanās dalībvalsts
  kompetento iestāžu rakstiska atļauja
  saskaņā ar valsts procedūrām un 12. panta 1. punktā noteiktajā termiņā.

| 1. | Pirmos divus gadus likumīgi uzturoties attiecīgajā dalībvalstī ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgās personas piekļuve darba tirgum tiek ierobežota, atļaujot tikai tos algotas nodarbinātības pasākumus, kas atbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem uzņemšanas nosacījumiem. Par grozījumiem darba līguma noteikumos, kas ietekmē uzņemšanas nosacījumus, vai izmaiņām darba attiecībās iepriekš
  rakstiski paziņo
  uzturēšanās dalībvalsts
  kompetentajām iestādēm
  saskaņā ar valsts procedūrām un 12. panta 1. punktā noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

1.

Pirmos divus gadus likumīgi uzturoties attiecīgajā dalībvalstī ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgās personas piekļuve darba tirgum tiek ierobežota, atļaujot tikai tos algotas nodarbinātības pasākumus, kas atbilst 5. un 6. pantā ietvertajiem uzņemšanas nosacījumiem. Par grozījumiem darba līguma noteikumos, kas ietekmē uzņemšanas nosacījumus, vai izmaiņām darba attiecībās iepriekš
  rakstiski paziņo
  uzturēšanās dalībvalsts
  kompetentajām iestādēm
  saskaņā ar valsts procedūrām un 12. panta 1. punktā noteiktajā termiņā.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

13. pants — 2. punkts

| 2. | Pēc pirmajiem diviem gadiem, kas attiecīgajā dalībvalstī likumīgi nodzīvoti ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgā persona bauda ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi
  attiecībā uz piekļuvi augsti kvalificētai nodarbinātībai. ES Zilās kartes turētājs par izmaiņām savās darba attiecībās paziņo uzturēšanās dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts procedūrām
  . |
| --- | --- |

2.

Pēc pirmajiem diviem gadiem, kas attiecīgajā dalībvalstī likumīgi nodzīvoti ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgā persona bauda ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi
  attiecībā uz piekļuvi augsti kvalificētai nodarbinātībai. ES Zilās kartes turētājs par izmaiņām savās darba attiecībās paziņo uzturēšanās dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts procedūrām
  .

| 2. | Pēc pirmajiem diviem gadiem, kas attiecīgajā dalībvalstī likumīgi nodzīvoti ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgā persona bauda ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi. |
| --- | --- |

2.

Pēc pirmajiem diviem gadiem, kas attiecīgajā dalībvalstī likumīgi nodzīvoti ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgā persona bauda ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

14. pants — 1. punkts

| 1. | Bezdarbs nav iemesls ES Zilās kartes atsaukšanai, ja vien bezdarba periods nepārsniedz
  trīs
  secīgus mēnešus. |
| --- | --- |

1.

Bezdarbs nav iemesls ES Zilās kartes atsaukšanai, ja vien bezdarba periods nepārsniedz
  trīs
  secīgus mēnešus.

| 1. | Bezdarbs nav iemesls ES Zilās kartes atsaukšanai
  vai neatjaunošanai
  , ja vien bezdarba periods nepārsniedz
  sešus
  secīgus mēnešus. |
| --- | --- |

1.

Bezdarbs nav iemesls ES Zilās kartes atsaukšanai
  vai neatjaunošanai
  , ja vien bezdarba periods nepārsniedz
  sešus
  secīgus mēnešus.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

14. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1. | a ES Zilās kartes turētājam ir tiesības palikt dalībvalsts teritorijā tik ilgi, kamēr viņš (-a) piedalās apmācībā, kas paredzēta, lai paaugstinātu profesionālās iemaņas vai iegūtu citu kvalifikāciju. |
| --- | --- |

1.

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

14. pants — 2. punkts

| 2. | Šajā
  periodā ES Zilās kartes turētājam ļauj meklēt darbu un stāties darbā saskaņā ar attiecīgi 13. panta 1. vai 2. punktā ietvertajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Šajā
  periodā ES Zilās kartes turētājam ļauj meklēt darbu un stāties darbā saskaņā ar attiecīgi 13. panta 1. vai 2. punktā ietvertajiem nosacījumiem.

| 2. | Šā panta 1. un 1.a punktā norādītajā
  periodā, ES Zilās kartes turētājam ļauj meklēt darbu un stāties
  augsti kvalificētā
  darbā saskaņā ar attiecīgi 13. panta 1. vai 2. punktā ietvertajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Šā panta 1. un 1.a punktā norādītajā
  periodā, ES Zilās kartes turētājam ļauj meklēt darbu un stāties
  augsti kvalificētā
  darbā saskaņā ar attiecīgi 13. panta 1. vai 2. punktā ietvertajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

15. pants — 2. punkts

| 2. | Dalībvalstis var ierobežot saskaņā 1. punkta c) un i) apakšpunktu piešķirtās tiesības attiecībā uz studiju stipendijām un procedūrām valsts mājokļa saņemšanai, attiecinot tās uz gadījumiem, kad ES Zilās kartes turētājs uzturējies vai viņam (-ai) ir tiesības uzturēties tās teritorijā vismaz trīs gadus. |
| --- | --- |

2.

svītrots

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

15. pants — 3. punkts

| 3. | Dalībvalstis var ierobežot vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz sociālo palīdzību gadījumos, kad ES Zilās kartes turētājam EK pastāvīgā iedzīvotāja statuss piešķirts saskaņā ar 17. pantu. |
| --- | --- |

3.

svītrots

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

16. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2. | a Direktīvas 8. panta 2. punktu saprot tā, ka ES Zilās kartes turētājs ir likumīgi uzturējies pirmās dalībvalsts teritorijā ES Zilās kartes derīguma laikā, ieskaitot laiku pēc tās atjaunošanas. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

17. pants — 4. punkts

| 4. | Atkāpjoties no Direktīvas 2003/109/EK 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta, dalībvalstis
  pagarina
  prombūtnes no Kopienas periodu, kāds atļauts ES Zilās kartes turētājam un viņa (-s) ģimenes locekļiem, kam piešķirts EK pastāvīgā iedzīvotāja statuss, līdz 24 secīgiem mēnešiem. |
| --- | --- |

4.

Atkāpjoties no Direktīvas 2003/109/EK 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta, dalībvalstis
  pagarina
  prombūtnes no Kopienas periodu, kāds atļauts ES Zilās kartes turētājam un viņa (-s) ģimenes locekļiem, kam piešķirts EK pastāvīgā iedzīvotāja statuss, līdz 24 secīgiem mēnešiem.

| 4. | Atkāpjoties no Direktīvas 2003/109/EK 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta, dalībvalstis
  var pagarināt
  prombūtnes no Kopienas periodu, kāds atļauts ES Zilās kartes turētājam un viņa(-s) ģimenes locekļiem, kam piešķirts EK pastāvīgā iedzīvotāja statuss, līdz 24 secīgiem mēnešiem. |
| --- | --- |

4.

Atkāpjoties no Direktīvas 2003/109/EK 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta, dalībvalstis
  var pagarināt
  prombūtnes no Kopienas periodu, kāds atļauts ES Zilās kartes turētājam un viņa(-s) ģimenes locekļiem, kam piešķirts EK pastāvīgā iedzīvotāja statuss, līdz 24 secīgiem mēnešiem.

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

17. pants — 5. punkts

| 5. | 3. un 4. punktā noteiktās atkāpes no Direktīvas 2003/109/EK piemēro vienīgi gadījumos, kad attiecīgais trešo valstu valstspiederīgais var uzrādīt pierādījumu, ka viņš (-a) bijis prom no Kopienas teritorijas, lai veiktu saimniecisko darbību darbinieka vai pašnodarbinātās personas statusā vai lai pildītu brīvprātīgo dienestu vai studētu
  savā izcelsmes valstī
  . |
| --- | --- |

5.

3. un 4. punktā noteiktās atkāpes no Direktīvas 2003/109/EK piemēro vienīgi gadījumos, kad attiecīgais trešo valstu valstspiederīgais var uzrādīt pierādījumu, ka viņš (-a) bijis prom no Kopienas teritorijas, lai veiktu saimniecisko darbību darbinieka vai pašnodarbinātās personas statusā vai lai pildītu brīvprātīgo dienestu vai studētu
  savā izcelsmes valstī
  .

| 5. | Atkāpes no Direktīvas 2003/109/EK, kas noteiktas 3. un 4. punktā, piemēro vienīgi gadījumos, kad attiecīgais trešo valstu valstspiederīgais var uzrādīt pierādījumu, ka viņš bijis prom no Kopienas teritorijas, lai
  savā izcelsmes valstī
  veiktu saimniecisko darbību darbinieka vai pašnodarbinātas personas statusā vai lai pildītu brīvprātīgo dienestu vai studētu,
  lai veicinātu minēto profesionāļu atgriezenisko mobilitāti, kā arī šo pašu viesstrādnieku turpmāko iesaistīšanos apmācībā, pētniecībā un tehniskos pasākumos savā izcelsmes valstī
  . |
| --- | --- |

5.

Atkāpes no Direktīvas 2003/109/EK, kas noteiktas 3. un 4. punktā, piemēro vienīgi gadījumos, kad attiecīgais trešo valstu valstspiederīgais var uzrādīt pierādījumu, ka viņš bijis prom no Kopienas teritorijas, lai
  savā izcelsmes valstī
  veiktu saimniecisko darbību darbinieka vai pašnodarbinātas personas statusā vai lai pildītu brīvprātīgo dienestu vai studētu,
  lai veicinātu minēto profesionāļu atgriezenisko mobilitāti, kā arī šo pašu viesstrādnieku turpmāko iesaistīšanos apmācībā, pētniecībā un tehniskos pasākumos savā izcelsmes valstī
  .

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

19. pants — 3. punkts — ievaddaļa

| 3. | Saskaņā ar 12. panta noteikto procedūru, otrā dalībvalsts apstrādā

  paziņojumu
  un rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju un pirmo dalībvalsti par savu lēmumu: |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 12. panta noteikto procedūru, otrā dalībvalsts apstrādā

  paziņojumu
  un rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju un pirmo dalībvalsti par savu lēmumu:

| 3. | Saskaņā ar 12. panta noteikto procedūru, otrā dalībvalsts izskata

  pieprasījumu un šā panta 2. punktā minētos dokumentus
  un rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju un pirmo dalībvalsti par savu lēmumu: |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 12. panta noteikto procedūru, otrā dalībvalsts izskata

  pieprasījumu un šā panta 2. punktā minētos dokumentus
  un rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju un pirmo dalībvalsti par savu lēmumu:

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

19. pants — 3. punkts — b) apakšpunkts

| b) | atteikt ES Zilās kartes izsniegšanu
  un
  saskaņā ar valststiesību aktos noteiktajām procedūrām, tostarp izraidīšanas procedūrām,
  uzlikt
  pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem pienākumu atstāt tās teritoriju,
  ja nav izpildīti šajā pantā ietvertie nosacījumi
  . Pirmā dalībvalsts nekavējoties bez formalitāšu kārtošanas uzņem atpakaļ ES Zilās kartes turētāju un viņa (-s) ġimenes locekļus. Pēc atpakaļuzņemšanas piemēro 14. panta noteikumus. |
| --- | --- |

b)

atteikt ES Zilās kartes izsniegšanu
  un
  saskaņā ar valststiesību aktos noteiktajām procedūrām, tostarp izraidīšanas procedūrām,
  uzlikt
  pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem pienākumu atstāt tās teritoriju,
  ja nav izpildīti šajā pantā ietvertie nosacījumi
  . Pirmā dalībvalsts nekavējoties bez formalitāšu kārtošanas uzņem atpakaļ ES Zilās kartes turētāju un viņa (-s) ġimenes locekļus. Pēc atpakaļuzņemšanas piemēro 14. panta noteikumus.

| b) | atteikt ES zilās kartes izsniegšanu,
  ja nav izpildīti šajā pantā ietvertie nosacījumi vai pamatojoties uz 9. pantā paredzētajiem atteikuma iemesliem. Šajā gadījumā dalībvalsts, ja pieteikuma iesniedzējs jau atrodas šīs valsts teritorijā
  , saskaņā ar valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, tostarp izraidīšanas procedūrām,
  uzliek
  pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem pienākumu atstāt tās teritoriju. Pirmā dalībvalsts nekavējoties bez formalitāšu kārtošanas uzņem atpakaļ ES Zilās kartes turētāju un viņa (-s) ģimenes locekļus. Pēc atpakaļuzņemšanas piemēro 14. panta noteikumus. |
| --- | --- |

b)

atteikt ES zilās kartes izsniegšanu,
  ja nav izpildīti šajā pantā ietvertie nosacījumi vai pamatojoties uz 9. pantā paredzētajiem atteikuma iemesliem. Šajā gadījumā dalībvalsts, ja pieteikuma iesniedzējs jau atrodas šīs valsts teritorijā
  , saskaņā ar valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, tostarp izraidīšanas procedūrām,
  uzliek
  pieteikuma iesniedzējam un viņa (-s) ģimenes locekļiem pienākumu atstāt tās teritoriju. Pirmā dalībvalsts nekavējoties bez formalitāšu kārtošanas uzņem atpakaļ ES Zilās kartes turētāju un viņa (-s) ģimenes locekļus. Pēc atpakaļuzņemšanas piemēro 14. panta noteikumus.

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

20. pants — 2. punkts

| 2. | Ja dalībvalsts nolemj piemērot Direktīvas 2003/109/EK 14. panta 3. punktā paredzētos ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, tā
  dod
  uzturēšanās atļaujas “Pastāvīgais iedzīvotājs — EK/ES Zilās kartes turētājs” turētājiem priekšroku pār citiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu atļaujai tur uzturēties šādos pašos nolūkos. |
| --- | --- |

2.

Ja dalībvalsts nolemj piemērot Direktīvas 2003/109/EK 14. panta 3. punktā paredzētos ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, tā
  dod
  uzturēšanās atļaujas “Pastāvīgais iedzīvotājs — EK/ES Zilās kartes turētājs” turētājiem priekšroku pār citiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu atļaujai tur uzturēties šādos pašos nolūkos.

| 2. | Ja dalībvalsts nolemj piemērot Direktīvas 2003/109/EK 14. panta 3. punktā paredzētosierobežojumus attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, tā
  var dot
  uzturēšanās atļaujas “Pastāvīgais iedzīvotājs — EK/ES Zilās kartes turētājs” turētājiem priekšroku pār citiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu atļaujai tur uzturēties šādos pašos nolūkos,
  ja divi vai vairāki kandidāti ir vienlīdz kvalificēti šim darbam
  . |
| --- | --- |

2.

Ja dalībvalsts nolemj piemērot Direktīvas 2003/109/EK 14. panta 3. punktā paredzētosierobežojumus attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, tā
  var dot
  uzturēšanās atļaujas “Pastāvīgais iedzīvotājs — EK/ES Zilās kartes turētājs” turētājiem priekšroku pār citiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu atļaujai tur uzturēties šādos pašos nolūkos,
  ja divi vai vairāki kandidāti ir vienlīdz kvalificēti šim darbam
  .

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

22. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, vai, izmantojot tīklu, kas izveidots ar Lēmumu 2006/688/EK, tiek īstenoti likumdošanas vai reglamentējošie pasākumi, ievērojot 7. pantu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 5. punktu un 20. pantu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, vai, izmantojot tīklu, kas izveidots ar Lēmumu 2006/688/EK, tiek īstenoti likumdošanas vai reglamentējošie pasākumi, ievērojot 7. pantu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 5. punktu un 20. pantu.

| 1. | Dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, vai, izmantojot tīklu, kas izveidots ar Lēmumu 2006/688/EK, tiek īstenoti likumdošanas vai reglamentējošie pasākumi, ievērojot 7. pantu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 5. punktu un 20. pantu,
  kā arī norāda šos konkrētos pasākumus
  . |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, vai, izmantojot tīklu, kas izveidots ar Lēmumu 2006/688/EK, tiek īstenoti likumdošanas vai reglamentējošie pasākumi, ievērojot 7. pantu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 5. punktu un 20. pantu,
  kā arī norāda šos konkrētos pasākumus
  .

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

22. pants — 3. punkts

| 3. | Katru gadu, un pirmoreiz ne vēlāk kā 1. aprīlī [vienu gadu pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas], dalībvalstis, izmantojot ar Lēmumu 2006/688/EK izveidoto tīklu, paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem iepriekšējā kalendārā gada laikā piešķirta, atjaunota vai atsaukta ES Zilā karte, norādot viņu valstspiederību un nodarbošanos. Tāpat paziņo statistikas datus par uzņemtajiem ģimenes locekļiem. Informācijā par ES Zilās kartes turētājiem un viņu ģimenes locekļiem, kas uzņemti saskaņā ar 19. līdz 21. panta noteikumiem, papildus norāda iepriekšējās uzturēšanās dalībvalsti. |
| --- | --- |

3.

Katru gadu, un pirmoreiz ne vēlāk kā 1. aprīlī [vienu gadu pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas], dalībvalstis, izmantojot ar Lēmumu 2006/688/EK izveidoto tīklu, paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem iepriekšējā kalendārā gada laikā piešķirta, atjaunota vai atsaukta ES Zilā karte, norādot viņu valstspiederību un nodarbošanos. Tāpat paziņo statistikas datus par uzņemtajiem ģimenes locekļiem. Informācijā par ES Zilās kartes turētājiem un viņu ģimenes locekļiem, kas uzņemti saskaņā ar 19. līdz 21. panta noteikumiem, papildus norāda iepriekšējās uzturēšanās dalībvalsti.

| 3. | Katru gadu un pirmoreiz ne vēlāk kā 1. aprīlī [vienu gadu pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas], dalībvalstis, izmantojot ar Lēmumu 2006/688/EK izveidoto tīklu
  un ievērojot tiesību aktus par personas datu aizsardzību
  , paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem iepriekšējā kalendārā gada laikā piešķirta, atjaunota vai atsaukta ES Zilā karte, norādot viņu valstspiederību un nodarbošanos. Tāpat paziņo statistikas datus par uzņemtajiem ģimenes locekļiem,
  bet nesniedz informāciju par viņu nodarbošanos
  . Informācijā par ES Zilās kartes turētājiem un viņu ģimenes locekļiem, kas uzņemti saskaņā ar 19. līdz 21. panta noteikumiem, papildus norāda iepriekšējās uzturēšanās dalībvalsti. |
| --- | --- |

3.

Katru gadu un pirmoreiz ne vēlāk kā 1. aprīlī [vienu gadu pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas], dalībvalstis, izmantojot ar Lēmumu 2006/688/EK izveidoto tīklu
  un ievērojot tiesību aktus par personas datu aizsardzību
  , paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem iepriekšējā kalendārā gada laikā piešķirta, atjaunota vai atsaukta ES Zilā karte, norādot viņu valstspiederību un nodarbošanos. Tāpat paziņo statistikas datus par uzņemtajiem ģimenes locekļiem,
  bet nesniedz informāciju par viņu nodarbošanos
  . Informācijā par ES Zilās kartes turētājiem un viņu ģimenes locekļiem, kas uzņemti saskaņā ar 19. līdz 21. panta noteikumiem, papildus norāda iepriekšējās uzturēšanās dalībvalsti.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/240

---

Vienota pieteikšanās procedūra uzturēšanās un darba atļauju izsniegšanai *

P6_TA(2008)0558

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī (COM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0638),

| — | ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0470/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0431/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0431/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 2


  Direktīvas priekšlikums


  7.a apsvērums (jauns) |
| | (7a) | Apvienotās atļaujas derīguma termiņu nosaka dalībvalsts. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

(7a)

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| (10) | Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, jānosaka vismaz vienots tiesību kopums, kas attiecīgajā dalībvalstī garantē tiem vienlīdzīgu attieksmi ar valsts pilsoņiem, neatkarīgi no tā, kāds ir atļaujas piešķiršanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuriem ļauts uzturēties citu nolūku dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Kopienas vai valsts tiesību aktiem, tostarp trešo valstu darba ņēmēju ģimenes locekļiem, kam atļauts uzturēties dalībvalstī saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā, kā arī pētniekiem, kuriem ļauts uzturēties saskaņā ar Padomes 2005. gada 12. oktobra Direktīvu 2005/71/EK par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos. |
| --- | --- |

(10)

Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, jānosaka vismaz vienots tiesību kopums, kas attiecīgajā dalībvalstī garantē tiem vienlīdzīgu attieksmi ar valsts pilsoņiem, neatkarīgi no tā, kāds ir atļaujas piešķiršanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuriem ļauts uzturēties citu nolūku dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Kopienas vai valsts tiesību aktiem, tostarp trešo valstu darba ņēmēju ģimenes locekļiem, kam atļauts uzturēties dalībvalstī saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā, kā arī pētniekiem, kuriem ļauts uzturēties saskaņā ar Padomes 2005. gada 12. oktobra Direktīvu 2005/71/EK par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos.

| (10) | Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, būtu jānosaka vismaz vienots tiesību kopums
  attiecībā uz darbu
  , kas attiecīgajā dalībvalstī garantē tiem vienlīdzīgu attieksmi ar valsts pilsoņiem, neatkarīgi no tā, kāds ir atļaujas piešķiršanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, būtu jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuriem ļauts uzturēties citu nolūku dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Kopienas vai valsts tiesību aktiem, tostarp trešo valstu darba ņēmēju ģimenes locekļiem, kam atļauts uzturēties dalībvalstī saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā, kā arī pētniekiem, kuriem ļauts uzturēties saskaņā ar Padomes 2005. gada 12. oktobra Direktīvu 2005/71/EK par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos. |
| --- | --- |

(10)

Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, būtu jānosaka vismaz vienots tiesību kopums
  attiecībā uz darbu
  , kas attiecīgajā dalībvalstī garantē tiem vienlīdzīgu attieksmi ar valsts pilsoņiem, neatkarīgi no tā, kāds ir atļaujas piešķiršanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, būtu jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuriem ļauts uzturēties citu nolūku dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Kopienas vai valsts tiesību aktiem, tostarp trešo valstu darba ņēmēju ģimenes locekļiem, kam atļauts uzturēties dalībvalstī saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā, kā arī pētniekiem, kuriem ļauts uzturēties saskaņā ar Padomes 2005. gada 12. oktobra Direktīvu 2005/71/EK par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| (13) | Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā uz laiku,
  kas nav ilgāks par 6 mēnešiem jebkurā divpadsmit mēnešu periodā
  , šī direktīva neattiecas, ņemot vērā viņu pagaidu statusu. |
| --- | --- |

(13)

Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā uz laiku,
  kas nav ilgāks par 6 mēnešiem jebkurā divpadsmit mēnešu periodā
  , šī direktīva neattiecas, ņemot vērā viņu pagaidu statusu.

| (13) | Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā, šai direktīvai nevajadzētu attiekties,
  ņemot vērā
  viņu pagaidu statusu un
  to, ka uz viņiem attieksies īpaša direktīva
  . |
| --- | --- |

(13)

Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā, šai direktīvai nevajadzētu attiekties,
  ņemot vērā
  viņu pagaidu statusu un
  to, ka uz viņiem attieksies īpaša direktīva
  .

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Uz pagaidu aizsardzības saņēmējiem šī direktīva būtu jāattiecina saistībā ar vienotu tiesību kopumu, ja viņiem ir atļauja legāli strādāt dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(13a)

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| (18a) | Šī direktīva būtu jāīsteno, neskarot ES tiesību aktos un starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus. |
| --- | --- |

(18a)

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| (18b) | Dalībvalstīm būtu jāratificē starptautiskā konvencija par viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, ko1990. gada 18. decembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja; |
| --- | --- |

(18b)

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

19. apsvērums

| (19) | Dalībvalstis īsteno šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību mazākumtautībai, mantisko stāvokli, izcelšanos, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, jo īpaši saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstis īsteno šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību mazākumtautībai, mantisko stāvokli, izcelšanos, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, jo īpaši saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju.

| (19) | Dalībvalstīm būtu jāīsteno šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību mazākumtautībai, mantisko stāvokli, izcelšanos, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, jo īpaši saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju,
  un saskaņā ar turpmākajiem šīs jomas tiesību aktiem, tādiem kā priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm būtu jāīsteno šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību mazākumtautībai, mantisko stāvokli, izcelšanos, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, jo īpaši saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju,
  un saskaņā ar turpmākajiem šīs jomas tiesību aktiem, tādiem kā priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426)
  .

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

1. pants — a) apakšpunkts

| (a) | apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, vienkāršojot viņu uzņemšanu un atvieglojot viņu statusa kontroli; |
| --- | --- |

(a)

apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, vienkāršojot viņu uzņemšanu un atvieglojot viņu statusa kontroli;

| (a) | apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, vienkāršojot viņu uzņemšanas

  procedūru
  un atvieglojot viņu statusa kontroli; |
| --- | --- |

(a)

apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, vienkāršojot viņu uzņemšanas

  procedūru
  un atvieglojot viņu statusa kontroli;

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

1. pants — b) apakšpunkts

| (b) | vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī. |
| --- | --- |

(b)

vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī.

| (b) | vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī,
  neatkarīgi no nolūka, kādā viņi sākotnēji tika uzņemti dalībvalsts teritorijā
  . |
| --- | --- |

(b)

vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī,
  neatkarīgi no nolūka, kādā viņi sākotnēji tika uzņemti dalībvalsts teritorijā
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

1. pants — 1.a daļa (jauna)

Šī direktīva neskar dalībvalstu kompetenci attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu savas valsts darba tirgū.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

2. pants — d) apakšpunkts

| (d) | “apvienota pieteikšanās procedūra” ir jebkura procedūra, kuras rezultātā,
  pamatojoties uz vienu pieteikumu par atļaujas izsniegšanu trešās valsts valstspiederīgajam, lai viņš varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā
  , pieņem lēmumu par apvienotas atļaujas izsniegšanu
  attiecīgajam
  trešās valsts valstspiederīgajam. |
| --- | --- |

(d)

“apvienota pieteikšanās procedūra” ir jebkura procedūra, kuras rezultātā,
  pamatojoties uz vienu pieteikumu par atļaujas izsniegšanu trešās valsts valstspiederīgajam, lai viņš varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā
  , pieņem lēmumu par apvienotas atļaujas izsniegšanu
  attiecīgajam
  trešās valsts valstspiederīgajam.

| (d) | “apvienota pieteikšanās procedūra” ir jebkura procedūra, kuras rezultātā tiek pieņemts lēmums par iespējamu apvienotas atļaujas izsniegšanu,
  lai
  trešās valsts valstspiesderīgais
  varētu uzturēties un strādāt dalībvalstī, pamatojoties uz attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā vai viņa nākamā darba devēja pieteikumu
  . |
| --- | --- |

(d)

“apvienota pieteikšanās procedūra” ir jebkura procedūra, kuras rezultātā tiek pieņemts lēmums par iespējamu apvienotas atļaujas izsniegšanu,
  lai
  trešās valsts valstspiesderīgais
  varētu uzturēties un strādāt dalībvalstī, pamatojoties uz attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā vai viņa nākamā darba devēja pieteikumu
  .

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

2. pants — da) apakšpunkts (jauns)

| (da) | “pārrobežu darbs” ir darbs dalībvalstī, kas nav dzīvesvietas dalībvalsts, ko veic pārrohežu darbinieks Regulas (EEK) Nr. 1408/71 1. panta 1 punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(da)

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī. |
| --- | --- |

(b)

trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī.

| (b) | trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī,
  neatkarīgi no nolūka, kādā viņi sākotnēji tika uzņemti dalībvalsts teritorijā
  . |
| --- | --- |

(b)

trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī,
  neatkarīgi no nolūka, kādā viņi sākotnēji tika uzņemti dalībvalsts teritorijā
  .

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — ievaddaļa

| 2. | Šī direktīva
  neattiecas
  uz šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem: |
| --- | --- |

2.

Šī direktīva
  neattiecas
  uz šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem:

| 2. | Šīs direktīvas
  noteikumi par apvienoto pieteikšanās procedūru, ar ko trešo valstu valstspiederīgajiem izsniedz apvienotu atļauju uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, neattiecas
  uz šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem: |
| --- | --- |

2.

Šīs direktīvas
  noteikumi par apvienoto pieteikšanās procedūru, ar ko trešo valstu valstspiederīgajiem izsniedz apvienotu atļauju uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, neattiecas
  uz šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem:

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | personām, kurām nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā
  uz laiku, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem jebkurā 12 mēnešu periodā
  ; |
| --- | --- |

(d)

personām, kurām nolūkā veikt sezonālu darbu ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā
  uz laiku, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem jebkurā 12 mēnešu periodā
  ;

| (d) | personām, kurām ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā, nolūkā veikt sezonālu darbu; |
| --- | --- |

(d)

personām, kurām ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā, nolūkā veikt sezonālu darbu;

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — da) apakšpunkts (jauns)

| (da) | personām, kurām ir atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā darba nolūkā, uz laiku, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem tikai saistībā ar apvienotās pieteikšanās procedūras darbības jomu; |
| --- | --- |

(da)

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

3. pants — 2. punkts — f) apakšpunkts

| (f) | personām, kuras uzturas dalībvalstī kā pretendenti uz starptautisku aizsardzību
  vai saskaņā ar pagaidu aizsardzības sistēmām
  ; |
| --- | --- |

(f)

personām, kuras uzturas dalībvalstī kā pretendenti uz starptautisku aizsardzību
  vai saskaņā ar pagaidu aizsardzības sistēmām
  ;

| (f) | personām, kuras uzturas dalībvalstī kā pretendenti uz starptautisku aizsardzību; |
| --- | --- |

(f)

personām, kuras uzturas dalībvalstī kā pretendenti uz starptautisku aizsardzību;

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1. | a Dalībvalstis ir kompetentas noteikt, vai apvienotās atļaujas pieteikums ir jāiesniedz attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam, viņa nākamajam darba devējam vai arī to pēc izvēles var iesniegt viens no viņiem. |
| --- | --- |

1.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

4. pants — 1.b punkts (jauns)

| 1. | b Gadījumā, ja apvienotās atļaujas pieprasījumu iesniedz attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais, šo iespēju var izskatīt vai nu tad, kad trešās valsts valstspiederīgais dzīvo ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā tas vēlas tikt uzņemts vai arī tad, kad viņš jau legāli uzturas attiecīgās dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

1.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 2. punkts — 1.a) apakšpunkts (jauns)

Ja pieteikuma iesniedzēja atļaujas derīguma termiņš beidzas, pirms tiek pieņemts lēmums par tās atjaunošanu, dalībvalsts, kura ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu, atļauj attiecīgajai personai un attiecīgā gadījumā tās ģimenes locekļiem legāli uzturēties dalībvalsts teritorijā, līdz tiek pieņemts lēmums par apvienotās atļaujas atjaunošanu.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 4. punkts

| 4. | Ja pieteikumam pievienotā informācija ir
  nepietiekama
  , izraudzītā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzīgo papildu informāciju. Termiņš, kas minēts 2. punktā, tiek atlikts uz laiku, kamēr iestāde saņem vajadzīgo papildu informāciju. |
| --- | --- |

4.

Ja pieteikumam pievienotā informācija ir
  nepietiekama
  , izraudzītā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzīgo papildu informāciju. Termiņš, kas minēts 2. punktā, tiek atlikts uz laiku, kamēr iestāde saņem vajadzīgo papildu informāciju.

| 4. | Ja pieteikumam pievienotā informācija ir
  nepilnīga saskaņā ar publiskotiem kritērijiem
  , izraudzītā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzīgo papildu informāciju. Termiņš, kas minēts 2. punktā, tiek atlikts uz laiku, kamēr iestāde saņem vajadzīgo papildu informāciju. |
| --- | --- |

4.

Ja pieteikumam pievienotā informācija ir
  nepilnīga saskaņā ar publiskotiem kritērijiem
  , izraudzītā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzīgo papildu informāciju. Termiņš, kas minēts 2. punktā, tiek atlikts uz laiku, kamēr iestāde saņem vajadzīgo papildu informāciju.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

5. pants — 4.a punkts (jauns)

| 4. | a Gadījumā, ja tiek atlikta lēmuma pieņemšana vai tiek pagarināts 2. punktā noteiktais lēmuma pieņemšanas termiņš, kompetentā iestāde pienācīgi informē pieteikuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

4.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

6. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2. | a Dalībvalsts var izsniegt citā dalībvalstī izsniegtas apvienotās atļaujas turētājam atļauju, ar ko atļauj veikt pārrobežu darbu. Šādu atļauju izsniedz saskaņā ar dalībvalsts, kurā veic pārrobežu darbu, tiesību aktiem. Šādas atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz citā dalībvalstī izsniegtās apvienotās atļaujas derīguma termiņu. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

8. pants — 1. punkts

| 1. | Rakstiskajā paziņojumā par lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, negroza vai neatjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, norāda iemeslus, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti valsts vai Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

1.

Rakstiskajā paziņojumā par lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, negroza vai neatjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, norāda iemeslus, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti valsts vai Kopienas tiesību aktos.

| 1. | Rakstiskajā paziņojumā par lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, negroza vai neatjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, norāda
  objektīvus un pārbaudāmus
  iemeslus, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti valsts vai Kopienas tiesību aktos.
  Šie kritēriji ir objektīvi un pieejami sabiedrībai, lai varētu pārbaudīt lēmuma pamatotību
  . |
| --- | --- |

1.

Rakstiskajā paziņojumā par lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, negroza vai neatjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, norāda
  objektīvus un pārbaudāmus
  iemeslus, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti valsts vai Kopienas tiesību aktos.
  Šie kritēriji ir objektīvi un pieejami sabiedrībai, lai varētu pārbaudīt lēmuma pamatotību
  .

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

8. pants — 2. punkts

| 2. | Katru lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, groza vai atjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  tiesās
  . Rakstiskajā paziņojumā norāda iespējamo pārsūdzības kārtību un termiņu. |
| --- | --- |

2.

Katru lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, groza vai atjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  tiesās
  . Rakstiskajā paziņojumā norāda iespējamo pārsūdzības kārtību un termiņu.

| 2. | Katru lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, groza vai atjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  kompetentajā iestādē, kas izraudzīta saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem
  . Rakstiskajā paziņojumā norāda iespējamo pārsūdzības kārtību un termiņu,
  tostarp kompetento iestādi. Apstrīdēšanas gadījumā administratīvā lēmuma piemērošanu aptur, līdz tiesa pieņem galīgo lēmumu
  . |
| --- | --- |

2.

Katru lēmumu, ar kuru noraida pieteikumu, nepiešķir, groza vai atjauno, atliek vai anulē apvienoto atļauju, var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts
  kompetentajā iestādē, kas izraudzīta saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem
  . Rakstiskajā paziņojumā norāda iespējamo pārsūdzības kārtību un termiņu,
  tostarp kompetento iestādi. Apstrīdēšanas gadījumā administratīvā lēmuma piemērošanu aptur, līdz tiesa pieņem galīgo lēmumu
  .

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

9. pants

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu trešās valsts valstspiederīgo un turpmāko darba devēju par visiem dokumentiem, kas tiem nepieciešami pieteikuma aizpildīšanai.

Dalībvalstis nodrošina, īpaši izmantojot konsulātus, lai sabiedrības rīcībā nodotu regulāri aktualizētu informāciju par trešo valstu valstspiederīgo ierašanās un uzturēšanās noteikumiem darba nolūkā to teritorijā. Jo īpaši
  dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ieinteresētie trešo valstu valstspiederīgie un viņu iespējamie darba devēji būtu informēti par visiem dokumentiem, kas nepieciešami pieteikuma aizpildīšanai,
  kā arī pieprasījuma apstrādes nodevu kopējo summu
  .

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

10. pants

Dalībvalstis var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzēji samaksā nodevu par pieteikuma apstrādi saskaņā ar šo direktīvu. Nodevu apmēram jābūt samērīgam, un
  to var noteikt atkarībā no faktiski sniegtā pakalpojuma apmēra
  .

Dalībvalstis var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzēji samaksā nodevu par pieteikuma apstrādi saskaņā ar šo direktīvu. Nodevu apmēram jābūt samērīgam un
  atbilstīgam, un tas nepārsniedz valsts pārvaldes iestāžu faktiskos izdevumus. Kopējo maksimālo apmēru nosaka valsts tiesību aktos, kas vajadzības gadījumā ietver arī apakšuzņēmēju izmaksas, ja atļaujas saņemšanas lietai nepieciešamo dokumentu savākšanu veic ārēji uzņēmumi
  .

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

11. pants — ievaddaļa

Tās derīguma laikā apvienotā atļauja tās turētājam piešķir vismaz šādas tiesības:

Tās derīguma laikā,
  ko nosaka katra dalībvalsts
  , apvienotā atļauja tās turētājam piešķir vismaz šādas tiesības:

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

11. pants — c) apakšpunkts

| (c) | brīva piekļuve tās dalībvalsts, kura ir izsniegusi apvienoto atļauju, visai teritorijai, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos drošības apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

(c)

brīva piekļuve tās dalībvalsts, kura ir izsniegusi apvienoto atļauju, visai teritorijai, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos drošības apsvērumu dēļ;

| (c) | brīva piekļuve tās dalībvalsts visai teritorijai, kura ir izsniegusi apvienoto atļauju.
  Dalībvalstis var noteikt teritoriālus ierobežojumus attiecībā uz tiesībām uzturēties un strādāt
  , ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos drošības apsvērumu dēļ,
  ja tādus pašus ierobežojumus piemēro attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

brīva piekļuve tās dalībvalsts visai teritorijai, kura ir izsniegusi apvienoto atļauju.
  Dalībvalstis var noteikt teritoriālus ierobežojumus attiecībā uz tiesībām uzturēties un strādāt
  , ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos drošības apsvērumu dēļ,
  ja tādus pašus ierobežojumus piemēro attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem
  ;

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants

Paziņošana un informēšana

Direktīvas 5., 8. un 9. pantā minēto paziņošanu un informēšanu veic tā, lai pieteikuma iesniedzējs varētu saprast šīs informācijas saturu un izrietošās sekas.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā; |
| --- | --- |

(a)

darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā;

| (a) | darba apstākļi, tostarp atalgojums,
  brīvdienas, darba laiks
  un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā; |
| --- | --- |

(a)

darba apstākļi, tostarp atalgojums,
  brīvdienas, darba laiks
  un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā;

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp šo organizāciju piešķirtās priekšrocības, neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

(b)

biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp šo organizāciju piešķirtās priekšrocības, neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību;

| (b) | biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp
  tādas
  šo organizāciju piešķirtās priekšrocības
  kā informācija un atbalsts
  , neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

(b)

biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp
  tādas
  šo organizāciju piešķirtās priekšrocības
  kā informācija un atbalsts
  , neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību;

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | izglītība un arodmācība; |
| --- | --- |

(c)

izglītība un arodmācība;

| (c) | izglītība
  plašākā šā jēdziena izpratnē (valodas apguve un kultūras iepazīšana, lai veicinātu integrēšanos)
  un arodmācība; |
| --- | --- |

(c)

izglītība
  plašākā šā jēdziena izpratnē (valodas apguve un kultūras iepazīšana, lai veicinātu integrēšanos)
  un arodmācība;

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām; |
| --- | --- |

(d)

diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām;

| (d) | diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām,
  ko piemēro atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1)

  . |
| --- | --- |

(d)

diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām,
  ko piemēro atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1)

  .

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — f) apakšpunkts

| (f) | uzkrāto
  pensiju
  izmaksa, pārceļoties uz trešo valsti
  ; |
| --- | --- |

(f)

uzkrāto
  pensiju
  izmaksa, pārceļoties uz trešo valsti
  ;

| (f) | ja persona pārceļas uz trešo valsti,
  pensiju vai mūža rentes pārnešana vecuma nespējas, apgādnieka zaudējuma vai invaliditātes gadījumā saskaņā ar likmi, ko piemēro atbilstīgi debitores dalībvalsts vai debitoru dalībvalstu tiesību aktiem
  ; |
| --- | --- |

(f)

ja persona pārceļas uz trešo valsti,
  pensiju vai mūža rentes pārnešana vecuma nespējas, apgādnieka zaudējuma vai invaliditātes gadījumā saskaņā ar likmi, ko piemēro atbilstīgi debitores dalībvalsts vai debitoru dalībvalstu tiesību aktiem
  ;

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — g) apakšpunkts

| (g) | nodokļu priekšrocības; |
| --- | --- |

(g)

nodokļu priekšrocības;

| (g) | nodokļu priekšrocības,
  ja attiecīgajā dalībvalstī darba ņēmēju uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju nodokļu iekasēšanas nolūkā
  ; |
| --- | --- |

(g)

nodokļu priekšrocības,
  ja attiecīgajā dalībvalstī darba ņēmēju uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju nodokļu iekasēšanas nolūkā
  ;

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 1. punkts — ha) apakšpunkts (jauns)

| (ha) | informācija un konsultāciju pakalpojumi, ko sniedz nodarbinātības dienesti; |
| --- | --- |

(ha)

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 2. punkts — ievaddaļa

| 2. | Dalībvalstis var ierobežot ar pilsoņiem vienlīdzīgo attieksmi: |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var ierobežot ar pilsoņiem vienlīdzīgo attieksmi:

| 2. | Dalībvalstis var ierobežot ar pilsoņiem vienlīdzīgo attieksmi
  tikai šādos gadījumos
  : |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var ierobežot ar pilsoņiem vienlīdzīgo attieksmi
  tikai šādos gadījumos
  :

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 2. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | ierobežojot 1. punkta h) apakšpunktā noteiktās tiesības uz valsts mājokļiem
  gadījumos, ja trešās valsts valstspiederīgais tās teritorijā uzturas vai viņam ir tiesības uzturēties vismaz trīs gadus
  ; |
| --- | --- |

(c)

ierobežojot 1. punkta h) apakšpunktā noteiktās tiesības uz valsts mājokļiem
  gadījumos, ja trešās valsts valstspiederīgais tās teritorijā uzturas vai viņam ir tiesības uzturēties vismaz trīs gadus
  ;

| (c) | ierobežojot 1. punkta h) apakšpunktā noteiktās tiesības uz mājokļiem. |
| --- | --- |

(c)

ierobežojot 1. punkta h) apakšpunktā noteiktās tiesības uz mājokļiem.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 2. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | ierobežojot 1. punkta a), b) un g) apakšpunktā noteiktās tiesības attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti; |
| --- | --- |

(d)

svītrots

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 2. punkts — e) apakšpunkts

| (e) | ierobežojot 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās tiesības, izņemot tiesības uz bezdarbnieka pabalstu, attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti. |
| --- | --- |

(e)

svītrots

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

12. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2. | a Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu visu šajā direktīvā paredzēto tiesību pārkāpumu novēršanu, pielietojot efektīvas, proporcionālus un preventīvas sankcijas. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

14. pants

14. pants

Katra dalībvalsts nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejams regulāri precizēts informācijas kopums par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos dalībvalsts teritorijā nolūkā strādāt. Ziņojumu sniegšana

svītrots

---

(1)  

  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/251

---

Vienotās KTO regulas grozīšana *

P6_TA(2008)0559

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido kopīgu lauksaimniecības tirgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā KTO regula”) (COM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0489),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantus, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantus, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0314/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0368/2008),

1.   apstiprina Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

3.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

4.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 16/252

---

Vidēja termiņa finansiāla palīdzība attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm *

P6_TA(2008)0560

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (COM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0717),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0389/2008),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), kā arī Parlamenta 2001. gada 6. septembra nostāju par vidēja termiņa finansiālu palīdzību attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (2) un Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūciju par vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānisma izveidi attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), kā arī Parlamenta 2001. gada 6. septembra nostāju par vidēja termiņa finansiālu palīdzību attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (2) un Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūciju par vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānisma izveidi attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0450/2008),

1.   apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2.   aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

3.   aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

4.   prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

5.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1


  Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  2. apsvērums |
| (2) | Maksimālās summas turpmākai pārskatīšanai jāparedz ad hoc procedūra, lai palielinātu Kopienas spēju ātri reaģēt uz nopietnām finansiālās vides izmaiņām, kas ietekmē dalībvalstīm iespējami vajadzīgā atbalsta kopējo summu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

2. apsvērums

(2)

| (2) | Ārkārtas situācijās, kad nepieciešama ātra Kopienas atbildes reakcija uz būtiskām izmaiņām finanšu vidē, Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm Padomē un Komisijai vajadzētu operatīvi rīkoties, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta uzticība tirgum. |
| --- | --- |

(2)

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. pants — 2. punkts

Regula (EK) Nr. 332/2002

1. pants — 3. punkts

Pievieno šādu 3. punktu:

svītrots

“Ja finansiālās vides būtiskas pasliktināšanās dēļ vairākām dalībvalstīm vajadzīgs steidzams vidēja termiņa finansiāls atbalsts no Kopienas, Komisija var lemt par limita pārskatīšanu, kad ir saņemts Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par steidzamas rīcības nepieciešamību un par jaunu maksimālo summu. Jaunā maksimālā summa stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1.a pants (jauns)

Regula (EK) Nr. 332/2002

10. pants

1.a pants

Regulas (EK) Nr. 332/2002 10. pantu aizstāj ar šādu:

“Reizi divos gados un vajadzības gadījumā biežāk, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un atzinuma saņemšanas no Ekonomikas un finanšu komitejas, Padome izvērtē, vai ieviestais mehānisms, tā procedūras, tam noteiktie limiti principā joprojām atbilst vajadzībām, kuru dēļ tas tika izveidots.”

---

(1)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 72 E, 21.3.2002., 312. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0562.

---