# Eiropas Savienības L 267/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.267.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 267 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 10. oktobris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.267.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 267

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 10. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 945/2009 (2009. gada 9. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 946/2009 (2009. gada 8. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas IIIa un IV zonā; EK ūdeņos IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 947/2009 (2009. gada 9. oktobris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./2010. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 5 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/129/EK (2009. gada 9. oktobris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai tās III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 18 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 945/2009 (2009. gada 9. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 946/2009 (2009. gada 8. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas IIIa un IV zonā; EK ūdeņos IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 947/2009 (2009. gada 9. oktobris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./2010. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

5

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Direktīva 2009/129/EK (2009. gada 9. oktobris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai tās III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

18

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/746/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 9. oktobris) par Kopienas finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un uzraudzības programmās 2009. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7592) | 20 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/746/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 9. oktobris) par Kopienas finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un uzraudzības programmās 2009. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7592)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7592)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 10.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 945/2009

(2009. gada 9. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 30,9 |
| TR | 71,2 |
| ZZ | 51,1 |
| 0707 00 05 | TR | 122,8 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 82,7 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 50 10 | AR | 99,8 |
| CL | 83,5 |
| TR | 76,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 82,6 |
| 0806 10 10 | BR | 188,8 |
| TR | 103,3 |
| US | 186,7 |
| ZZ | 159,6 |
| 0808 10 80 | BR | 63,1 |
| CL | 86,9 |
| NZ | 77,5 |
| US | 80,3 |
| ZA | 69,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 20 50 | CN | 41,0 |
| TR | 88,0 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

30,9

TR

71,2

ZZ

51,1

0707 00 05

TR

122,8

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

82,7

ZZ

82,7

0805 50 10

AR

99,8

CL

83,5

TR

76,5

UY

55,5

ZA

97,8

ZZ

82,6

0806 10 10

BR

188,8

TR

103,3

US

186,7

ZZ

159,6

0808 10 80

BR

63,1

CL

86,9

NZ

77,5

US

80,3

ZA

69,1

ZZ

75,4

0808 20 50

CN

41,0

TR

88,0

ZA

79,5

ZZ

69,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 10.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 946/2009

(2009. gada 8. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas IIIa un IV zonā; EK ūdeņos IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 8. oktobrī

Komisijas vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 23/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums | POK/2A34. |
| Suga | Saida (Pollachius virens) |
| Zona | IIIa un IV zona; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā |
| Datums | 28.9.2009. |

Nr.

23/T&Q

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums

POK/2A34.

Suga

Saida (Pollachius virens)

Zona

IIIa un IV zona; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā

Datums

28.9.2009.

---

| 10.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 947/2009

(2009. gada 9. oktobris),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./2010. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./2010. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 941/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./2010. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 941/2009 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./2010. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 265, 9.10.2009., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2009. gada 10. oktobra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 35,41 | 0,66 |
| 1701 11 90 (1) | 35,41 | 4,28 |
| 1701 12 10 (1) | 35,41 | 0,53 |
| 1701 12 90 (1) | 35,41 | 3,98 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

35,41

0,66

1701 11 90 (1)

35,41

4,28

1701 12 10 (1)

35,41

0,53

1701 12 90 (1)

35,41

3,98

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 10.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/7

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/110/EK

(2009. gada 16. septembris)

par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu un 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/46/EK (2000. gada 18. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (4) tika pieņemta, reaģējot uz jaunu elektronisku iepriekš apmaksātu maksājumu produktu parādīšanos, un tā bija paredzēta, lai izveidotu skaidru tiesisko regulējumu ar mērķi stiprināt iekšējo tirgu, vienlaikus nodrošinot adekvātu konsultatīvu uzraudzību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/46/EK (2000. gada 18. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (4) tika pieņemta, reaģējot uz jaunu elektronisku iepriekš apmaksātu maksājumu produktu parādīšanos, un tā bija paredzēta, lai izveidotu skaidru tiesisko regulējumu ar mērķi stiprināt iekšējo tirgu, vienlaikus nodrošinot adekvātu konsultatīvu uzraudzību.

| (2) | Veicot Direktīvas 2000/46/EK pārskatīšanu, Komisija norādīja uz nepieciešamību pārskatīt minēto direktīvu, jo ir uzskatāms, ka daži tās noteikumi ir kavējuši īsta vienota tirgus izveidi elektroniskās naudas pakalpojumiem un šādu lietotājdraudzīgu pakalpojumu attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Veicot Direktīvas 2000/46/EK pārskatīšanu, Komisija norādīja uz nepieciešamību pārskatīt minēto direktīvu, jo ir uzskatāms, ka daži tās noteikumi ir kavējuši īsta vienota tirgus izveidi elektroniskās naudas pakalpojumiem un šādu lietotājdraudzīgu pakalpojumu attīstību.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (5) ir radījusi mūsdienīgu un saskaņotu tiesisko regulējumu maksājumu pakalpojumiem, tostarp koordinējot valstu noteikumus par piesardzības prasībām jaunai maksājumu pakalpojumu sniedzēju kategorijai, proti, maksājumu iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (5) ir radījusi mūsdienīgu un saskaņotu tiesisko regulējumu maksājumu pakalpojumiem, tostarp koordinējot valstu noteikumus par piesardzības prasībām jaunai maksājumu pakalpojumu sniedzēju kategorijai, proti, maksājumu iestādēm.

| (4) | Ar mērķi likvidēt šķēršļus piekļuvei tirgum un atvieglināt elektroniskās naudas emitēšanas uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu ir jāpārskata noteikumi, kas attiecas uz šādām elektroniskās naudas iestādēm, lai varētu nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus visiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar mērķi likvidēt šķēršļus piekļuvei tirgum un atvieglināt elektroniskās naudas emitēšanas uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu ir jāpārskata noteikumi, kas attiecas uz šādām elektroniskās naudas iestādēm, lai varētu nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus visiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.

| (5) | Ir lietderīgi ierobežot šīs direktīvas piemērošanu, attiecinot to uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri emitē elektronisko naudu. Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz monetāro vērtību, kuru uzglabā specifiskos priekšapmaksas instrumentos, kas radīti konkrētam pielietojumam un ko var izmantot tikai ierobežoti, gan tādēļ, ka tie ļauj elektroniskās naudas turētājam iegādāties preces vai pakalpojumus vienīgi elektroniskās naudas emitenta telpās vai ierobežotā pakalpojuma sniedzēju tīklā saskaņā ar tiešu komercvienošanos ar profesionālu emitentu, gan arī tādēļ, ka to var izmantot vienīgi ierobežota preču un pakalpojumu klāsta iegādei. Instruments ir uzskatāms par lietojamu “ierobežotā tīklā”, ja to var izmantot vienīgi tam, lai iegādātos preces un pakalpojumus konkrētā veikalā vai veikalu ķēdē vai lai iegādātos ierobežotu preču un pakalpojumu klāstu, neraugoties uz pārdošanas punkta ģeogrāfisko izvietojumu. Šādi instrumenti var ietvert veikalu kartes, degvielas kartes, biedra kartes, sabiedriskā transporta kartes, ēdināšanas kuponus vai pakalpojumu kuponus (piemēram, bērnu aprūpes kuponus vai sociālo vai pakalpojumu shēmu kuponus, ar ko subsidē darba ņēmējus, lai veiktu tādus mājas darbus kā tīrīšana, gludināšana vai dārza darbi), kuriem dažkārt uzliek īpašu nodokli un uz kuriem attiecas darba tiesiskais regulējums, lai veicinātu šādu instrumentu izmantošanu, tā īstenojot sociālajos tiesību aktos noteiktos mērķus. Ja šāds instruments specifiskai izmantošanai kļūst par universālu instrumentu, uz to vairs nebūtu jāattiecas atbrīvojumam no šīs direktīvas darbības jomas. Instrumenti, ko var izmantot iegādei konkrētu pārdevēju veikalos, nebūtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas, jo šādi instrumenti parasti tiek izstrādāti pakalpojumu sniedzēju tīklam, kurš nepārtraukti aug. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi ierobežot šīs direktīvas piemērošanu, attiecinot to uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri emitē elektronisko naudu. Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz monetāro vērtību, kuru uzglabā specifiskos priekšapmaksas instrumentos, kas radīti konkrētam pielietojumam un ko var izmantot tikai ierobežoti, gan tādēļ, ka tie ļauj elektroniskās naudas turētājam iegādāties preces vai pakalpojumus vienīgi elektroniskās naudas emitenta telpās vai ierobežotā pakalpojuma sniedzēju tīklā saskaņā ar tiešu komercvienošanos ar profesionālu emitentu, gan arī tādēļ, ka to var izmantot vienīgi ierobežota preču un pakalpojumu klāsta iegādei. Instruments ir uzskatāms par lietojamu “ierobežotā tīklā”, ja to var izmantot vienīgi tam, lai iegādātos preces un pakalpojumus konkrētā veikalā vai veikalu ķēdē vai lai iegādātos ierobežotu preču un pakalpojumu klāstu, neraugoties uz pārdošanas punkta ģeogrāfisko izvietojumu. Šādi instrumenti var ietvert veikalu kartes, degvielas kartes, biedra kartes, sabiedriskā transporta kartes, ēdināšanas kuponus vai pakalpojumu kuponus (piemēram, bērnu aprūpes kuponus vai sociālo vai pakalpojumu shēmu kuponus, ar ko subsidē darba ņēmējus, lai veiktu tādus mājas darbus kā tīrīšana, gludināšana vai dārza darbi), kuriem dažkārt uzliek īpašu nodokli un uz kuriem attiecas darba tiesiskais regulējums, lai veicinātu šādu instrumentu izmantošanu, tā īstenojot sociālajos tiesību aktos noteiktos mērķus. Ja šāds instruments specifiskai izmantošanai kļūst par universālu instrumentu, uz to vairs nebūtu jāattiecas atbrīvojumam no šīs direktīvas darbības jomas. Instrumenti, ko var izmantot iegādei konkrētu pārdevēju veikalos, nebūtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas, jo šādi instrumenti parasti tiek izstrādāti pakalpojumu sniedzēju tīklam, kurš nepārtraukti aug.

| (6) | Tāpat būtu pareizi, ja šī direktīva neattiektos uz monetāro vērtību, kuru izmanto digitālu preču un pakalpojumu iegādei, kur preču un pakalpojumu būtības dēļ operators pievieno būtisku vērtību, piemēram, piekļuves, meklēšanas vai izplatīšanas iespējas veidā, ar noteikumu, ka šo preci vai pakalpojumu var izmantot vienīgi digitālā ierīcē, piemēram, mobilajā tālrunī vai datorā, un ka telekomunikāciju, digitālo pakalpojumu vai informācijas tehnoloģiju operators nedarbojas tikai kā maksājumu pakalpojumu lietotāja un preču un pakalpojumu sniedzēja starpnieks. Tā ir situācija, kad mobilā telefona vai digitālā tīkla lietotājs maksā tieši tīkla operatoram un kad nepastāv ne tiešā maksājuma attiecības, ne debitora un kreditora attiecības starp tīkla lietotāju un kādu trešo personu, kas ir preču vai pakalpojumu piegādātājs šajā darījumā. |
| --- | --- |

(6)

Tāpat būtu pareizi, ja šī direktīva neattiektos uz monetāro vērtību, kuru izmanto digitālu preču un pakalpojumu iegādei, kur preču un pakalpojumu būtības dēļ operators pievieno būtisku vērtību, piemēram, piekļuves, meklēšanas vai izplatīšanas iespējas veidā, ar noteikumu, ka šo preci vai pakalpojumu var izmantot vienīgi digitālā ierīcē, piemēram, mobilajā tālrunī vai datorā, un ka telekomunikāciju, digitālo pakalpojumu vai informācijas tehnoloģiju operators nedarbojas tikai kā maksājumu pakalpojumu lietotāja un preču un pakalpojumu sniedzēja starpnieks. Tā ir situācija, kad mobilā telefona vai digitālā tīkla lietotājs maksā tieši tīkla operatoram un kad nepastāv ne tiešā maksājuma attiecības, ne debitora un kreditora attiecības starp tīkla lietotāju un kādu trešo personu, kas ir preču vai pakalpojumu piegādātājs šajā darījumā.

| (7) | Ir lietderīgi ieviest skaidru elektroniskās naudas definīciju, lai padarītu to tehniski neitrālu. Šai definīcijai būtu jāaptver visas situācijas, kurās maksājumu pakalpojuma sniedzējs emitē iepriekš apmaksātu uzglabātu vērtību apmaiņā pret naudas līdzekļiem, ko var izmantot maksāšanai, jo trešās personas tos pieņem kā maksājumu. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi ieviest skaidru elektroniskās naudas definīciju, lai padarītu to tehniski neitrālu. Šai definīcijai būtu jāaptver visas situācijas, kurās maksājumu pakalpojuma sniedzējs emitē iepriekš apmaksātu uzglabātu vērtību apmaiņā pret naudas līdzekļiem, ko var izmantot maksāšanai, jo trešās personas tos pieņem kā maksājumu.

| (8) | Elektroniskās naudas definīcijai būtu jāietver elektroniskā nauda, kas vai nu tiek uzglabāta elektroniskās naudas maksāšanas ierīcē, kura ir turētāja rīcībā, vai arī tiek uzglabāta attālināti uz servera, un elektroniskās naudas turētājs ar to var rīkoties ar īpaša elektroniskās naudas maksājuma konta starpniecību. Šai definīcijai vajadzētu būt pietiekami plašai, lai izvairītos no tehnoloģisko inovāciju kavēšanas un lai tā ietvertu ne tikai visus elektroniskās naudas produktus, kas šobrīd ir pieejami tirgū, bet arī produktus, kas varētu attīstīties nākotnē. |
| --- | --- |

(8)

Elektroniskās naudas definīcijai būtu jāietver elektroniskā nauda, kas vai nu tiek uzglabāta elektroniskās naudas maksāšanas ierīcē, kura ir turētāja rīcībā, vai arī tiek uzglabāta attālināti uz servera, un elektroniskās naudas turētājs ar to var rīkoties ar īpaša elektroniskās naudas maksājuma konta starpniecību. Šai definīcijai vajadzētu būt pietiekami plašai, lai izvairītos no tehnoloģisko inovāciju kavēšanas un lai tā ietvertu ne tikai visus elektroniskās naudas produktus, kas šobrīd ir pieejami tirgū, bet arī produktus, kas varētu attīstīties nākotnē.

| (9) | Konsultatīvas uzraudzības režīms elektroniskās naudas iestādēm būtu jāpārskata un vairāk jāpiemēro riskiem, ar kuriem šīs iestādes saskaras. Minētais režīms būtu arī jāsaskaņo ar konsultatīvas uzraudzības režīmu, kas piemērojams maksājumu iestādēm saskaņā ar Direktīvu 2007/64/EK. Tādēļ attiecīgie Direktīvas 2007/64/EK noteikumi elektroniskās naudas iestādēm būtu jāpiemēro mutatis mutandis, neskarot šo direktīvu. Tādēļ Direktīvā 2007/64/EK ietvertā atsauce uz “maksājumu iestādi” ir jālasa kā atsauce uz elektroniskās naudas iestādi; atsauce uz “maksājumu pakalpojumu” ir jālasa kā atsauce uz maksājumu pakalpojumu darbībām un elektroniskās naudas emitēšanu; atsauce uz “maksājumu pakalpojuma lietotāju” ir jālasa kā atsauce uz maksājumu pakalpojuma lietotāju un elektroniskās naudas turētāju; atsauce uz “šo direktīvu” ir jālasa kā atsauce uz Direktīvu 2007/64/EK un šo direktīvu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK II sadaļu ir jālasa kā atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK II sadaļu un šīs direktīvas II sadaļu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 6. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 4. pantu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 7. panta 1. punktu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 5. panta 1. punktu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 7. panta 2. punktu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 5. panta 6. punktu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 8. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 5. panta 2. līdz 5. punktu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 9. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 7. pantu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 16. panta 1. punktu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 6. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunktu; un atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 26. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 9. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Konsultatīvas uzraudzības režīms elektroniskās naudas iestādēm būtu jāpārskata un vairāk jāpiemēro riskiem, ar kuriem šīs iestādes saskaras. Minētais režīms būtu arī jāsaskaņo ar konsultatīvas uzraudzības režīmu, kas piemērojams maksājumu iestādēm saskaņā ar Direktīvu 2007/64/EK. Tādēļ attiecīgie Direktīvas 2007/64/EK noteikumi elektroniskās naudas iestādēm būtu jāpiemēro mutatis mutandis, neskarot šo direktīvu. Tādēļ Direktīvā 2007/64/EK ietvertā atsauce uz “maksājumu iestādi” ir jālasa kā atsauce uz elektroniskās naudas iestādi; atsauce uz “maksājumu pakalpojumu” ir jālasa kā atsauce uz maksājumu pakalpojumu darbībām un elektroniskās naudas emitēšanu; atsauce uz “maksājumu pakalpojuma lietotāju” ir jālasa kā atsauce uz maksājumu pakalpojuma lietotāju un elektroniskās naudas turētāju; atsauce uz “šo direktīvu” ir jālasa kā atsauce uz Direktīvu 2007/64/EK un šo direktīvu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK II sadaļu ir jālasa kā atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK II sadaļu un šīs direktīvas II sadaļu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 6. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 4. pantu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 7. panta 1. punktu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 5. panta 1. punktu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 7. panta 2. punktu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 5. panta 6. punktu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 8. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 5. panta 2. līdz 5. punktu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 9. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 7. pantu; atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 16. panta 1. punktu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 6. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunktu; un atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK 26. pantu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas 9. pantu.

| (10) | Tiek atzīts, ka elektroniskās naudas iestādes izplata elektronisko naudu, tostarp pārdodot un pārpārdodot elektroniskās naudas produktus iedzīvotājiem, klientiem nodrošinot elektroniskās naudas izplatīšanas līdzekļus vai pēc klienta lūguma atpērkot elektronisko naudu, vai papildinot klienta elektroniskās naudas produktus, ar fizisku vai juridisku personu starpniecību atbilstoši attiecīgajam uzņēmējdarbības modelim. Lai gan elektroniskās naudas iestādēm nedrīkstētu atļaut emitēt elektronisko naudu, izmantojot aģentus, tām tomēr būtu jāvar ar aģentu starpniecību sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā minētos maksājumu pakalpojumus, ja tiek ievērotas minētās direktīvas 17. panta prasības. |
| --- | --- |

(10)

Tiek atzīts, ka elektroniskās naudas iestādes izplata elektronisko naudu, tostarp pārdodot un pārpārdodot elektroniskās naudas produktus iedzīvotājiem, klientiem nodrošinot elektroniskās naudas izplatīšanas līdzekļus vai pēc klienta lūguma atpērkot elektronisko naudu, vai papildinot klienta elektroniskās naudas produktus, ar fizisku vai juridisku personu starpniecību atbilstoši attiecīgajam uzņēmējdarbības modelim. Lai gan elektroniskās naudas iestādēm nedrīkstētu atļaut emitēt elektronisko naudu, izmantojot aģentus, tām tomēr būtu jāvar ar aģentu starpniecību sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā minētos maksājumu pakalpojumus, ja tiek ievērotas minētās direktīvas 17. panta prasības.

| (11) | Ir vajadzīgs režīms sākotnējam kapitālam apvienojumā ar pašu kapitālu, lai nodrošinātu atbilstīgu patērētāju aizsardzības līmeni un saprātīgu un piesardzīgu elektroniskās naudas iestāžu darbību. Ņemot vērā elektroniskās naudas specifiku, būtu jānodrošina papildu metode pašu kapitāla aprēķināšanai. Būtu jāsaglabā visaptverošas izvēles iespējas uzraudzībai, lai nodrošinātu, ka visi maksājumu pakalpojumu sniedzēji pret vienādiem riskiem izturētos vienādi, un lai aprēķina metodē ietvertu specifiskas attiecīgās elektroniskās naudas iestādes darbības situācijas. Turklāt būtu jāparedz noteikums, ka elektroniskās naudas iestādēm ir pienākums elektroniskās naudas turētāju līdzekļus turēt atsevišķi no elektroniskās naudas iestādes līdzekļiem, kas paredzēti citai uzņēmējdarbībai. Uz elektroniskās naudas iestādēm būtu arī jāattiecina efektīvi noteikumi, ar ko novērš nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir vajadzīgs režīms sākotnējam kapitālam apvienojumā ar pašu kapitālu, lai nodrošinātu atbilstīgu patērētāju aizsardzības līmeni un saprātīgu un piesardzīgu elektroniskās naudas iestāžu darbību. Ņemot vērā elektroniskās naudas specifiku, būtu jānodrošina papildu metode pašu kapitāla aprēķināšanai. Būtu jāsaglabā visaptverošas izvēles iespējas uzraudzībai, lai nodrošinātu, ka visi maksājumu pakalpojumu sniedzēji pret vienādiem riskiem izturētos vienādi, un lai aprēķina metodē ietvertu specifiskas attiecīgās elektroniskās naudas iestādes darbības situācijas. Turklāt būtu jāparedz noteikums, ka elektroniskās naudas iestādēm ir pienākums elektroniskās naudas turētāju līdzekļus turēt atsevišķi no elektroniskās naudas iestādes līdzekļiem, kas paredzēti citai uzņēmējdarbībai. Uz elektroniskās naudas iestādēm būtu arī jāattiecina efektīvi noteikumi, ar ko novērš nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.

| (12) | Maksājumu sistēmu darbība ir darbības veids, kas nav paredzēts specifiskām iestāžu kategorijām. Tomēr ir svarīgi atzīt, ka maksājumu sistēmu darbības var veikt arī elektroniskās naudas iestādes, kā tas ir maksājumu iestāžu gadījumā. |
| --- | --- |

(12)

Maksājumu sistēmu darbība ir darbības veids, kas nav paredzēts specifiskām iestāžu kategorijām. Tomēr ir svarīgi atzīt, ka maksājumu sistēmu darbības var veikt arī elektroniskās naudas iestādes, kā tas ir maksājumu iestāžu gadījumā.

| (13) | Elektroniskās naudas emitēšana nav noguldījumu pieņemšanas darbība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (6), jo elektroniskās naudas īpatnība ir tā, ka tā darbojas kā monētu un banknošu elektronisks aizstājējs un parasti ir paredzēta ierobežota apjoma maksājumu veikšanai, bet ne uzkrājumu veidošanai. Elektroniskās naudas iestādes nedrīkstētu izsniegt aizdevumus no līdzekļiem, kuri saņemti vai tiek turēti elektroniskās naudas darījumu veikšanai. Turklāt elektroniskās naudas emitenti nedrīkstētu maksāt procentus vai nodrošināt cita veida finansiālus labumus, ja tie ir saistīti ar laika ilgumu, kurā elektroniskās naudas turētājs uzglabā elektronisko naudu. Nosacījumos, ar kuriem piešķir atļauju elektroniskās naudas iestādei un nodrošina tās spēkā esamību, būtu jāietver piesardzības prasības, kas ir samērīgas ar darbības un finanšu riskiem, ar kuriem saskaras šādas iestādes savas darbības laikā, kas saistīta ar elektroniskās naudas emitēšanu, neatkarīgi no citām komerciālām darbībām, kuras veic elektroniskās naudas iestāde. |
| --- | --- |

(13)

Elektroniskās naudas emitēšana nav noguldījumu pieņemšanas darbība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (6), jo elektroniskās naudas īpatnība ir tā, ka tā darbojas kā monētu un banknošu elektronisks aizstājējs un parasti ir paredzēta ierobežota apjoma maksājumu veikšanai, bet ne uzkrājumu veidošanai. Elektroniskās naudas iestādes nedrīkstētu izsniegt aizdevumus no līdzekļiem, kuri saņemti vai tiek turēti elektroniskās naudas darījumu veikšanai. Turklāt elektroniskās naudas emitenti nedrīkstētu maksāt procentus vai nodrošināt cita veida finansiālus labumus, ja tie ir saistīti ar laika ilgumu, kurā elektroniskās naudas turētājs uzglabā elektronisko naudu. Nosacījumos, ar kuriem piešķir atļauju elektroniskās naudas iestādei un nodrošina tās spēkā esamību, būtu jāietver piesardzības prasības, kas ir samērīgas ar darbības un finanšu riskiem, ar kuriem saskaras šādas iestādes savas darbības laikā, kas saistīta ar elektroniskās naudas emitēšanu, neatkarīgi no citām komerciālām darbībām, kuras veic elektroniskās naudas iestāde.

| (14) | Tomēr attiecībā uz elektroniskās naudas emitēšanu ir nepieciešams saglabāt līdzvērtīgus konkurences apstākļus elektroniskās naudas iestādēm un kredītiestādēm, lai elektroniskās naudas turētāju interesēs nodrošinātu godīgu konkurenci starp daudzveidīgajām iestādēm, kas piedāvā vienu un to pašu pakalpojumu. Tas būtu jāpanāk, līdzsvarojot mazāk apgrūtinošās konsultatīvas uzraudzības režīma prasības, kas piemērojamas elektroniskās naudas iestādēm, un noteikumus, kas ir stingrāki nekā tie, kurus piemēro kredītiestādēm, jo īpaši attiecībā uz elektroniskās naudas līdzekļu nodrošināšanu. Ņemot vērā nodrošinājuma būtisko nozīmi, ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes tiktu iepriekš informētas par būtiskām izmaiņām, piemēram, izmaiņām nodrošinājuma metodē, tās kredītiestādes maiņu, kurā tiek noguldīti nodrošinājuma līdzekļi, vai tās apdrošināšanas sabiedrības vai kredītiestādes maiņu, kura apdrošinājusi vai garantējusi nodrošinātos līdzekļus. |
| --- | --- |

(14)

Tomēr attiecībā uz elektroniskās naudas emitēšanu ir nepieciešams saglabāt līdzvērtīgus konkurences apstākļus elektroniskās naudas iestādēm un kredītiestādēm, lai elektroniskās naudas turētāju interesēs nodrošinātu godīgu konkurenci starp daudzveidīgajām iestādēm, kas piedāvā vienu un to pašu pakalpojumu. Tas būtu jāpanāk, līdzsvarojot mazāk apgrūtinošās konsultatīvas uzraudzības režīma prasības, kas piemērojamas elektroniskās naudas iestādēm, un noteikumus, kas ir stingrāki nekā tie, kurus piemēro kredītiestādēm, jo īpaši attiecībā uz elektroniskās naudas līdzekļu nodrošināšanu. Ņemot vērā nodrošinājuma būtisko nozīmi, ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes tiktu iepriekš informētas par būtiskām izmaiņām, piemēram, izmaiņām nodrošinājuma metodē, tās kredītiestādes maiņu, kurā tiek noguldīti nodrošinājuma līdzekļi, vai tās apdrošināšanas sabiedrības vai kredītiestādes maiņu, kura apdrošinājusi vai garantējusi nodrošinātos līdzekļus.

| (15) | Visās dalībvalstīs vajadzētu būt vienādiem noteikumiem, ar ko reglamentē tādu elektroniskās naudas iestāžu filiāles, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas. Svarīgi paredzēt, ka šie noteikumi nav izdevīgāki par noteikumiem, kas attiecas uz tādu elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī. Kopienai būtu jāspēj ar trešām valstīm slēgt līgumus, kas nodrošinātu to, ka piemēro tādus noteikumus, kuri elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, nodrošina vienādus apstākļus visā Kopienas teritorijā. Tādu elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs ir ārpus Kopienas, nevajadzētu būt ne Līguma 43. pantā noteiktajām tiesībām veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kas nav dalībvalstis, kur tās veic uzņēmējdarbību, ne arī Līguma 49. panta otrajā daļā noteiktajai pakalpojumu sniegšanas brīvībai. |
| --- | --- |

(15)

Visās dalībvalstīs vajadzētu būt vienādiem noteikumiem, ar ko reglamentē tādu elektroniskās naudas iestāžu filiāles, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas. Svarīgi paredzēt, ka šie noteikumi nav izdevīgāki par noteikumiem, kas attiecas uz tādu elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī. Kopienai būtu jāspēj ar trešām valstīm slēgt līgumus, kas nodrošinātu to, ka piemēro tādus noteikumus, kuri elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, nodrošina vienādus apstākļus visā Kopienas teritorijā. Tādu elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs ir ārpus Kopienas, nevajadzētu būt ne Līguma 43. pantā noteiktajām tiesībām veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kas nav dalībvalstis, kur tās veic uzņēmējdarbību, ne arī Līguma 49. panta otrajā daļā noteiktajai pakalpojumu sniegšanas brīvībai.

| (16) | Ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm atteikties no dažu šīs direktīvas noteikumu piemērošanas attiecībā uz iestādēm, kas emitē tikai ierobežotu elektroniskās naudas apjomu. Iestādēm, uz kurām attiecas šāds atbrīvojums, nedrīkstētu saskaņā ar šo direktīvu būt tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus, un tās nedrīkstētu īstenot šīs tiesības netieši kā maksājumu sistēmas dalībnieces. Tomēr ir vēlams reģistrēt ziņas par visām struktūrām, kas nodrošina elektroniskās naudas pakalpojumus, tostarp par tām, uz kurām attiecas atbrīvojums. Šim nolūkam dalībvalstīm šādas struktūras būtu jāreģistrē elektroniskās naudas iestāžu reģistrā. |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm atteikties no dažu šīs direktīvas noteikumu piemērošanas attiecībā uz iestādēm, kas emitē tikai ierobežotu elektroniskās naudas apjomu. Iestādēm, uz kurām attiecas šāds atbrīvojums, nedrīkstētu saskaņā ar šo direktīvu būt tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus, un tās nedrīkstētu īstenot šīs tiesības netieši kā maksājumu sistēmas dalībnieces. Tomēr ir vēlams reģistrēt ziņas par visām struktūrām, kas nodrošina elektroniskās naudas pakalpojumus, tostarp par tām, uz kurām attiecas atbrīvojums. Šim nolūkam dalībvalstīm šādas struktūras būtu jāreģistrē elektroniskās naudas iestāžu reģistrā.

| (17) | Piesardzības nolūkos dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka elektronisko naudu var emitēt vienīgi tās elektroniskās naudas iestādes, kuras ir atbilstīgi saņēmušas atļauju vai atbrīvojumu saskaņā ar šo direktīvu, kredītiestādes, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK, pasta žironorēķinu iestādes, kurām atbilstīgi valsts tiesību aktiem ir tiesības emitēt elektronisko naudu, Direktīvas 2006/48/EK 2. pantā minētās iestādes, Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas, kad tās nerīkojas kā monetārās vai citas publiskās iestādes, un dalībvalstis un to reģionālās un vietējās iestādes, kad tās rīkojas kā publiskās iestādes. |
| --- | --- |

(17)

Piesardzības nolūkos dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka elektronisko naudu var emitēt vienīgi tās elektroniskās naudas iestādes, kuras ir atbilstīgi saņēmušas atļauju vai atbrīvojumu saskaņā ar šo direktīvu, kredītiestādes, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK, pasta žironorēķinu iestādes, kurām atbilstīgi valsts tiesību aktiem ir tiesības emitēt elektronisko naudu, Direktīvas 2006/48/EK 2. pantā minētās iestādes, Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas, kad tās nerīkojas kā monetārās vai citas publiskās iestādes, un dalībvalstis un to reģionālās un vietējās iestādes, kad tās rīkojas kā publiskās iestādes.

| (18) | Elektroniskajai naudai ir jābūt atpērkamai, lai saglabātu elektroniskās naudas turētāja uzticību. Atpirkšanas iespējamība nenozīmē, ka līdzekļi, kas ir saņemti apmaiņā pret elektronisko naudu, būtu jāuzskata par noguldījumiem vai citādi atmaksājamiem līdzekļiem saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK. Atpirkšanai vajadzētu būt iespējamai jebkurā laikā par nominālvērtību, neparedzot iespēju vienoties par atpirkšanas minimālo apjomu. Atpirkšanai kopumā vajadzētu būt bez maksas. Tomēr šajā direktīvā atbilstoši norādītos gadījumos vajadzētu būt iespējai noteikt samērīgu un uz izmaksām balstītu maksu, neskarot valstu tiesību aktus par nodokļiem vai sociālajiem jautājumiem vai elektroniskās naudas emitenta pienākumus saskaņā ar citiem attiecīgiem Kopienas vai valstu tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem, ar ko novērš nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, darbības, kuru mērķis ir iesaldēt naudas līdzekļus, vai specifiskus pasākumus, kas ir saistīti ar noziegumu novēršanu un izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(18)

Elektroniskajai naudai ir jābūt atpērkamai, lai saglabātu elektroniskās naudas turētāja uzticību. Atpirkšanas iespējamība nenozīmē, ka līdzekļi, kas ir saņemti apmaiņā pret elektronisko naudu, būtu jāuzskata par noguldījumiem vai citādi atmaksājamiem līdzekļiem saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK. Atpirkšanai vajadzētu būt iespējamai jebkurā laikā par nominālvērtību, neparedzot iespēju vienoties par atpirkšanas minimālo apjomu. Atpirkšanai kopumā vajadzētu būt bez maksas. Tomēr šajā direktīvā atbilstoši norādītos gadījumos vajadzētu būt iespējai noteikt samērīgu un uz izmaksām balstītu maksu, neskarot valstu tiesību aktus par nodokļiem vai sociālajiem jautājumiem vai elektroniskās naudas emitenta pienākumus saskaņā ar citiem attiecīgiem Kopienas vai valstu tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem, ar ko novērš nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, darbības, kuru mērķis ir iesaldēt naudas līdzekļus, vai specifiskus pasākumus, kas ir saistīti ar noziegumu novēršanu un izmeklēšanu.

| (19) | Elektroniskās naudas turētājiem vajadzētu būt pieejamām ārpustiesas sūdzību un pārsūdzību procedūrām domstarpību izšķiršanai. Tādēļ šīs direktīvas kontekstā Direktīvas 2007/64/EK IV sadaļas 5. nodaļa būtu jāpiemēro mutatis mutandis, neskarot šo direktīvu. Tādēļ Direktīvā 2007/64/EK ietvertā atsauce uz “maksājumu pakalpojuma sniedzēju” ir jālasa kā atsauce uz elektroniskās naudas emitentu; atsauce uz “maksājumu pakalpojuma lietotāju” ir jālasa kā atsauce uz elektroniskās naudas turētāju; un atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK III un IV sadaļu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas III sadaļu. |
| --- | --- |

(19)

Elektroniskās naudas turētājiem vajadzētu būt pieejamām ārpustiesas sūdzību un pārsūdzību procedūrām domstarpību izšķiršanai. Tādēļ šīs direktīvas kontekstā Direktīvas 2007/64/EK IV sadaļas 5. nodaļa būtu jāpiemēro mutatis mutandis, neskarot šo direktīvu. Tādēļ Direktīvā 2007/64/EK ietvertā atsauce uz “maksājumu pakalpojuma sniedzēju” ir jālasa kā atsauce uz elektroniskās naudas emitentu; atsauce uz “maksājumu pakalpojuma lietotāju” ir jālasa kā atsauce uz elektroniskās naudas turētāju; un atsauce uz Direktīvas 2007/64/EK III un IV sadaļu ir jālasa kā atsauce uz šīs direktīvas III sadaļu.

| (20) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(20)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (21) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas noteikumus, lai ņemtu vērā inflāciju vai tehnoloģiju un tirgus attīstību un nodrošinātu atbrīvojumu vienotu piemērošanu saskaņā ar šo direktīvu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(21)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas noteikumus, lai ņemtu vērā inflāciju vai tehnoloģiju un tirgus attīstību un nodrošinātu atbrīvojumu vienotu piemērošanu saskaņā ar šo direktīvu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (22) | Būs jāpārskata šīs direktīvas efektīva darbība. Tādēļ Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina Komisijai informācija par atsevišķu šīs direktīvas noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(22)

Būs jāpārskata šīs direktīvas efektīva darbība. Tādēļ Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina Komisijai informācija par atsevišķu šīs direktīvas noteikumu piemērošanu.

| (23) | Juridiskās noteiktības nolūkos būtu jāveic pārejas pasākumi, lai nodrošinātu to, ka elektroniskās naudas iestādes, kas sākušas savu darbību saskaņā ar valstu tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2000/46/EK, var attiecīgajā dalībvalstī turpināt darbību vēl noteiktu laikposmu. Šim laikposmam vajadzētu būt ilgākam elektroniskās naudas iestādēm, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar Direktīvas 2000/46/EK 8. pantu. |
| --- | --- |

(23)

Juridiskās noteiktības nolūkos būtu jāveic pārejas pasākumi, lai nodrošinātu to, ka elektroniskās naudas iestādes, kas sākušas savu darbību saskaņā ar valstu tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2000/46/EK, var attiecīgajā dalībvalstī turpināt darbību vēl noteiktu laikposmu. Šim laikposmam vajadzētu būt ilgākam elektroniskās naudas iestādēm, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar Direktīvas 2000/46/EK 8. pantu.

| (24) | Šī direktīva ievieš jaunu definīciju elektroniskajai naudai, kuru emitējot var gūt labumu no atkāpēm Direktīvas 2007/64/EK 34. un 53. pantā. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza arī vienkāršotais klientu uzticamības pārbaudes režīms elektroniskās naudas iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (8). |
| --- | --- |

(24)

Šī direktīva ievieš jaunu definīciju elektroniskajai naudai, kuru emitējot var gūt labumu no atkāpēm Direktīvas 2007/64/EK 34. un 53. pantā. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza arī vienkāršotais klientu uzticamības pārbaudes režīms elektroniskās naudas iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (8).

| (25) | Saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK elektroniskās naudas iestādes ir uzskatāmas par kredītiestādēm, lai gan tās nedrīkst ne pieņemt noguldījumus no iedzīvotājiem, ne piešķirt aizdevumus no naudas līdzekļiem, kas ir saņemti no iedzīvotājiem. Ņemot vērā režīmu, ko ievieš ar šo direktīva, Direktīvā 2006/48/EK ir lietderīgi grozīt kredītiestāžu definīciju, lai nodrošinātu to, ka elektroniskās naudas iestādes netiek uzskatītas par kredītiestādēm. Tomēr kredītiestādēm joprojām vajadzētu atļaut emitēt elektronisko naudu un veikt šo darbību visā Kopienā saskaņā ar savstarpēju atzīšanu un visaptverošu konsultatīvas uzraudzības režīmu, kas uz tām attiecas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem banku nozarē. Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kredītiestādēm tomēr būtu jādod alternatīva iespēja minēto darbību veikt ar filiāles palīdzību saskaņā ar šajā direktīvā noteikto konsultatīvas uzraudzības režīmu, bet ne saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK elektroniskās naudas iestādes ir uzskatāmas par kredītiestādēm, lai gan tās nedrīkst ne pieņemt noguldījumus no iedzīvotājiem, ne piešķirt aizdevumus no naudas līdzekļiem, kas ir saņemti no iedzīvotājiem. Ņemot vērā režīmu, ko ievieš ar šo direktīva, Direktīvā 2006/48/EK ir lietderīgi grozīt kredītiestāžu definīciju, lai nodrošinātu to, ka elektroniskās naudas iestādes netiek uzskatītas par kredītiestādēm. Tomēr kredītiestādēm joprojām vajadzētu atļaut emitēt elektronisko naudu un veikt šo darbību visā Kopienā saskaņā ar savstarpēju atzīšanu un visaptverošu konsultatīvas uzraudzības režīmu, kas uz tām attiecas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem banku nozarē. Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kredītiestādēm tomēr būtu jādod alternatīva iespēja minēto darbību veikt ar filiāles palīdzību saskaņā ar šajā direktīvā noteikto konsultatīvas uzraudzības režīmu, bet ne saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK.

| (26) | Ar šīs direktīvas noteikumiem aizstāj visus Direktīvas 2000/46/EK attiecīgos noteikumus. Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 2000/46/EK. |
| --- | --- |

(26)

Ar šīs direktīvas noteikumiem aizstāj visus Direktīvas 2000/46/EK attiecīgos noteikumus. Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 2000/46/EK.

| (27) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas prasa saskaņot daudz dažādu noteikumu, kas šobrīd pastāv dažādu dalībvalstu tiesību sistēmās, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kuri vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas prasa saskaņot daudz dažādu noteikumu, kas šobrīd pastāv dažādu dalībvalstu tiesību sistēmās, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kuri vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (28) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī direktīva paredz noteikumus elektroniskās naudas emitēšanai, un šajā nolūkā dalībvalstis atzīst šādas elektroniskās naudas emitentu kategorijas:

| a) | kredītiestādes, kā tās definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā, tostarp saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem to filiāles minētās direktīvas 4. panta 3. punkta nozīmē, ja šāda filiāle atrodas Kopienā un ja tās galvenais birojs – ārpus Kopienas saskaņā ar minētās direktīvas 38. pantu; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādes, kā tās definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā, tostarp saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem to filiāles minētās direktīvas 4. panta 3. punkta nozīmē, ja šāda filiāle atrodas Kopienā un ja tās galvenais birojs – ārpus Kopienas saskaņā ar minētās direktīvas 38. pantu;

| b) | elektroniskās naudas iestādes saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 1. punktu, tostarp saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un šīs direktīvas 8. pantu ar tām saistītas filiāles, ja šāda filiāle atrodas Kopienā un tās galvenais birojs – ārpus Kopienas teritorijas; |
| --- | --- |

b)

elektroniskās naudas iestādes saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 1. punktu, tostarp saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un šīs direktīvas 8. pantu ar tām saistītas filiāles, ja šāda filiāle atrodas Kopienā un tās galvenais birojs – ārpus Kopienas teritorijas;

| c) | pasta žiro norēķinu iestādes, kurām atbilstīgi valstu tiesību aktiem ir tiesības emitēt elektronisko naudu; |
| --- | --- |

c)

pasta žiro norēķinu iestādes, kurām atbilstīgi valstu tiesību aktiem ir tiesības emitēt elektronisko naudu;

| d) | Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas, kad tās nerīkojas kā monetārās vai citas publiskās iestādes; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas, kad tās nerīkojas kā monetārās vai citas publiskās iestādes;

| e) | dalībvalstis vai to reģionālās vai vietējās iestādes, kad tās rīkojas kā publiskās iestādes. |
| --- | --- |

e)

dalībvalstis vai to reģionālās vai vietējās iestādes, kad tās rīkojas kā publiskās iestādes.

2.   Šīs direktīvas II sadaļa paredz noteikumus elektroniskās naudas iestāžu uzņēmējdarbības sākšanai, veikšanai un konsultatīvai uzraudzībai.

3.   Dalībvalstis var pilnīgi vai daļēji atkāpties no šīs direktīvas II sadaļas prasību piemērošanas Direktīvas 2006/48/EK 2. pantā minētajām iestādēm, izņemot iestādes, kas noteiktas minētā panta pirmajā un otrajā ievilkumā.

4.   Šo direktīvu nepiemēro monetārajai vērtībai, kas tiek turēta instrumentos, uz kuriem attiecas atbrīvojums saskaņā ar Direktīvas 2007/64/EK 3. panta k) punktu.

5.   Šo direktīvu nepiemēro monetārajai vērtībai, kas tiek izmantota tādu maksājumu darījumu veikšanai, uz kuriem attiecas atbrīvojums saskaņā ar Direktīvas 2007/64/EK 3. panta l) punktu.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “elektroniskās naudas iestāde” ir juridiska persona, kurai saskaņā ar II sadaļu ir piešķirta atļauja emitēt elektronisko naudu; |
| --- | --- |

1)

“elektroniskās naudas iestāde” ir juridiska persona, kurai saskaņā ar II sadaļu ir piešķirta atļauja emitēt elektronisko naudu;

| 2) | “elektroniskā nauda” ir elektroniski, tostarp magnētiski, uzglabāta monetāra vērtība, kura ir prasījums pret emitentu un kuru emitē, saņemot naudas līdzekļus, ar mērķi veikt maksājuma darījumus, kā definēts Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 5. punktā, un kuru pieņem fiziska vai juridiska persona, kas nav elektroniskās naudas emitents; |
| --- | --- |

2)

“elektroniskā nauda” ir elektroniski, tostarp magnētiski, uzglabāta monetāra vērtība, kura ir prasījums pret emitentu un kuru emitē, saņemot naudas līdzekļus, ar mērķi veikt maksājuma darījumus, kā definēts Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 5. punktā, un kuru pieņem fiziska vai juridiska persona, kas nav elektroniskās naudas emitents;

| 3) | “elektroniskās naudas emitents” ir struktūras, kas minētas 1. panta 1. punktā, iestādes, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar 1. panta 3. punktu, un juridiskās personas, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

3)

“elektroniskās naudas emitents” ir struktūras, kas minētas 1. panta 1. punktā, iestādes, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar 1. panta 3. punktu, un juridiskās personas, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar 9. pantu;

| 4) | “apgrozībā esošās elektroniskās naudas vidējais apjoms” ir vidējais rādītājs par finansiālo saistību kopsummu, kas attiecas uz emitēto elektronisko naudu katras kalendārās dienas beigās pēdējo sešu kalendāro mēnešu laikā, un to aprēķina katra kalendārā mēneša pirmajā kalendārajā dienā un piemēro attiecīgajam kalendārajam mēnesim. |
| --- | --- |

4)

“apgrozībā esošās elektroniskās naudas vidējais apjoms” ir vidējais rādītājs par finansiālo saistību kopsummu, kas attiecas uz emitēto elektronisko naudu katras kalendārās dienas beigās pēdējo sešu kalendāro mēnešu laikā, un to aprēķina katra kalendārā mēneša pirmajā kalendārajā dienā un piemēro attiecīgajam kalendārajam mēnesim.

II   SADAĻA

PRASĪBAS ELEKTRONISKĀS NAUDAS IESTĀŽU DARBĪBAS SĀKŠANAI, VEIKŠANAI UN KONSULTATĪVAI UZRAUDZĪBAI

3. pants

Vispārīgi piesardzības noteikumi

1.   Neskarot šo direktīvu, Direktīvas 2007/64/EK 5. pantu, 10. līdz 15. pantu, 17. panta 7. punktu un 18. līdz 25. pantu elektroniskās naudas iestādēm piemēro mutatis mutandis.

2.   Elektroniskās naudas iestādes iepriekš informē kompetentās iestādes par būtiskām izmaiņām pasākumos, ar kuriem nodrošina līdzekļus, kas saņemti apmaiņā pret emitēto elektronisko naudu.

3.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas pieņēmušas lēmumu iegūt vai pārdot tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību kādā elektroniskās naudas iestādē Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 11. punkta izpratnē vai arī tieši vai netieši turpināt palielināt vai samazināt šādu būtisku līdzdalību tiktāl, ka tām piederošā daļa kapitālā vai balsošanas tiesību daļa sasniegtu vai pārsniegtu 20 %, 30 % vai 50 % vai kļūtu mazāka par minēto procentuālo daļu, vai elektroniskās naudas iestāde kļūtu vai pārtrauktu būt par to meitasuzņēmumu, informē kompetentās iestādes par savu nodomu pirms šādas iegādes, pārdošanas, palielināšanas vai samazināšanas.

Potenciālais līdzdalības ieguvējs informē kompetento iestādi par plānotās līdzdalības apjomu un sniedz Direktīvas 2006/48/EK 19.a panta 4. punktā norādīto būtisko informāciju.

Ja šā punkta otrajā daļā minēto personu ietekme var kaitēt iestādes piesardzīgai un pareizai vadībai, kompetentās iestādes izsaka savus iebildumus vai veic piemērotus pasākumus, lai izbeigtu šādu situāciju. Šādi pasākumi var ietvert rīkojumus, sankcijas pret direktoriem vai vadītājiem vai balsstiesību īstenošanas apturēšanu attiecīgajiem akcionāriem vai dalībniekiem.

Līdzīgus pasākumus piemēro fiziskām un juridiskām personām, kas neievēro pienākumu laikus sniegt šajā punktā noteikto informāciju.

Ja līdzdalība iegūta, neskatoties uz kompetento iestāžu iebildumiem, minētās iestādes neatkarīgi no citām pieņemamajām sankcijām nodrošina ieguvēja balsstiesību atcelšanu, balsojuma atzīšanu par nederīgu vai iespēju to anulēt.

Dalībvalstis var pilnīgi vai daļēji atbrīvot no šā punkta prasību piemērošanas vai atļaut savām kompetentajām iestādēm atbrīvot no šā punkta prasību piemērošanas elektroniskās naudas iestādes, kuras veic vienu vai vairākas no 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajām darbībām.

4.   Dalībvalstis atļauj elektroniskās naudas iestādēm izplatīt un atpirkt elektronisko naudu, izmantojot fiziskas vai juridiskas personas, kas darbojas šo iestāžu labā. Ja elektroniskās naudas iestāde vēlas izplatīt elektronisko naudu citā dalībvalstī, izmantojot fiziskas vai juridiskas personas starpniecību, tā ievēro Direktīvas 2007/64/EK 25. pantā noteiktās procedūras.

5.   Neskarot 4. punktu, elektroniskās naudas iestādes neemitē elektronisko naudu ar aģentu starpniecību. Elektroniskās naudas iestādes drīkst ar aģentu starpniecību sniegt 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos maksājumu pakalpojumus, ja vien tiek ievērotas Direktīvas 2007/64/EK 17. panta prasības.

4. pants

Sākotnējais kapitāls

Dalībvalstis pieprasa, lai atļaujas piešķiršanas brīdī elektroniskās naudas iestādēm būtu sākotnējais kapitāls, ko veido Direktīvas 2006/48/EK 57. panta a) un b) punktā noteiktās vienības, kuru vērtība ir vismaz EUR 350 000.

5. pants

Pašu kapitāls

1.   Elektroniskās naudas iestādes pašu kapitāls, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK 57. līdz 61., 63., 64. un 66. pantā, nedrīkst būt mazāks par summu, kas minēta šā panta 2. līdz 5. punktā vai šīs direktīvas 4. pantā, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka.

2.   Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām, kuras nav saistītas ar elektroniskās naudas emitēšanu, elektroniskās naudas iestāžu pašu kapitāla prasības tiek aprēķinātas saskaņā ar vienu no trim metodēm (A, B vai C), kas ir noteiktas Direktīvas 2007/64/EK 8. panta 1. un 2. punktā. Atbilstošo metodi nosaka kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

Attiecībā uz elektroniskās naudas emitēšanu elektroniskās naudas iestādes pašu kapitāla prasības aprēķina saskaņā ar D metodi, kas noteikta 3. punktā.

Elektroniskās naudas iestāžu pašu kapitāls vienmēr ir tāds, kas ir vismaz vienāds ar šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto prasību kopsummu.

3.   D metode: elektroniskās naudas iestādes pašu kapitāls, kas paredzēts elektroniskās naudas emitēšanas darbībām, ir vismaz 2 % no apgrozībā esošās elektroniskās naudas vidējā apjoma.

4.   Ja elektroniskās naudas iestāde veic kādas no 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām, kas nav saistītas ar elektroniskās naudas emitēšanu, vai arī darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā, un ja nesegtās elektroniskās naudas apjoms nav iepriekš zināms, kompetentās iestādes atļauj elektroniskās naudas iestādei aprēķināt pašu kapitāla prasības, pamatojoties uz reprezentatīvu daļu, kuru uzskata par tādu, ko izmanto elektroniskās naudas emitēšanai, ja šādu reprezentatīvu daļu var ticami aplēst, pamatojoties uz darījumu vēstures datiem vai kompetentajām iestādēm pieņemamā veidā. Ja elektroniskās naudas iestāde nav veikusi uzņēmējdarbību pietiekami ilgu laiku, tās pašu kapitāla prasības aprēķina, pamatojoties uz plānoto apgrozībā esošās elektroniskās naudas apjomu, kas minēts biznesa plānā, kurā kompetentās iestādes var prasīt ieviest grozījumus.

5.   Pamatojoties uz riska pārvaldības procesu novērtējumu, riska zaudējumu datubāzēm un elektroniskās naudas iestāžu iekšējās kontroles mehānismiem, kompetentās iestādes var pieprasīt elektroniskās naudas iestādēm turēt pašu kapitāla summu, kas ir līdz 20 % lielāka nekā summa, kas atbilst aprēķinu rezultātam, piemērojot atbilstošo metodi saskaņā ar 2. punktu, vai ļaut elektroniskās naudas iestādēm turēt pašu kapitāla summu, kas ir līdz 20 % mazāka nekā summa, kas atbilst aprēķinu rezultātam, piemērojot atbilstošo metodi saskaņā ar 2. punktu.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu to elementu vairākkārtēju izmantošanu, kuri atbilst pašu kapitālam:

| a) | ja elektroniskās naudas iestāde pieder vienai un tai pašai grupai kopā ar citu elektroniskās naudas iestādi, kredītiestādi, maksājumu iestādi, ieguldījumu sabiedrību, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrību vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību; |
| --- | --- |

a)

ja elektroniskās naudas iestāde pieder vienai un tai pašai grupai kopā ar citu elektroniskās naudas iestādi, kredītiestādi, maksājumu iestādi, ieguldījumu sabiedrību, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrību vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību;

| b) | ja elektroniskās naudas iestāde veic darbības, kas nav elektroniskās naudas emitēšana. |
| --- | --- |

b)

ja elektroniskās naudas iestāde veic darbības, kas nav elektroniskās naudas emitēšana.

7.   Ja ir ievēroti Direktīvas 2006/48/EK 69. panta noteikumi, dalībvalstīm vai to kompetentajām iestādēm ir izvēles iespējas attiecībā uz šā panta 2. un 3. punkta piemērošanu elektroniskās naudas iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK ir ietvertas mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, konsolidētajā uzraudzībā.

6. pants

Darbība

1.   Papildus elektroniskās naudas emitēšanai elektroniskās naudas iestādes drīkst iesaistīties jebkurā no šīm darbībām:

| a) | nodrošināt maksājumu pakalpojumus, kas ir minēti Direktīvas 2007/64/EK pielikumā; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt maksājumu pakalpojumus, kas ir minēti Direktīvas 2007/64/EK pielikumā;

| b) | izsniegt aizdevumus, kas ir saistīti ar maksājumu pakalpojumiem, kuri minēti Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 4., 5. vai 7. punktā, ja tiek ievēroti minētās direktīvas 16. panta 3. un 5. punktā paredzētie nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

izsniegt aizdevumus, kas ir saistīti ar maksājumu pakalpojumiem, kuri minēti Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 4., 5. vai 7. punktā, ja tiek ievēroti minētās direktīvas 16. panta 3. un 5. punktā paredzētie nosacījumi;

| c) | nodrošināt operatīvus pakalpojumus un ar tiem cieši saistītus palīgpakalpojumus saistībā ar elektroniskās naudas emitēšanu vai a) apakšpunktā minēto maksājumu pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt operatīvus pakalpojumus un ar tiem cieši saistītus palīgpakalpojumus saistībā ar elektroniskās naudas emitēšanu vai a) apakšpunktā minēto maksājumu pakalpojumu sniegšanu;

| d) | nodrošināt maksājumu sistēmu darbību, kā tās definētas Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 6. punktā, un neskarot minētās direktīvas 28. pantu; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt maksājumu sistēmu darbību, kā tās definētas Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 6. punktā, un neskarot minētās direktīvas 28. pantu;

| e) | ievērojot attiecīgos Kopienas un valstu tiesību aktus, veikt cita veida uzņēmējdarbību, kas nav elektroniskās naudas emitēšana. |
| --- | --- |

e)

ievērojot attiecīgos Kopienas un valstu tiesību aktus, veikt cita veida uzņēmējdarbību, kas nav elektroniskās naudas emitēšana.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētos aizdevumus neizsniedz no līdzekļiem, kuri saņemti apmaiņā pret elektronisko naudu un kurus tur saskaņā ar 7. panta 1. punktu.

2.   Elektroniskās naudas iestādes nepieņem noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem Direktīvas 2006/48/EK 5. panta izpratnē.

3.   Naudas līdzekļus, kurus elektroniskās naudas iestādes saņem no elektroniskās naudas turētāja, nekavējoties apmaina pret elektronisko naudu. Šādi līdzekļi nav uzskatāmi par noguldījumu vai citu no iedzīvotājiem saņemtu atmaksājamu līdzekli Direktīvas 2006/48/EK 5. panta izpratnē.

4.   Direktīvas 2007/64/EK 16. panta 2. un 4. punkts attiecas uz līdzekļiem, kas saņemti, lai veiktu šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības, kuras nav saistītas ar elektroniskās naudas emitēšanu.

7. pants

Nodrošinājuma prasības

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai elektroniskās naudas iestādes nodrošinātu naudas līdzekļus, kas saņemti apmaiņā pret elektronisko naudu, kura emitēta saskaņā ar Direktīvas 2007/64/EK 9. panta 1. un 2. punktu. Naudas līdzekļi, kas saņemti kā maksājums, kurš veikts ar maksājumu instrumentu, nav jānodrošina, līdz tie tiek kreditēti elektroniskās naudas iestādes maksājumu kontā vai citādi kļūst pieejami elektroniskās naudas iestādei saskaņā ar izpildes laika prasībām, kuras atbilstoši noteiktas Direktīvā 2007/64/EK. Jebkurā gadījumā šādus naudas līdzekļus nodrošina ne vēlāk kā piecās darbdienās pēc elektroniskās naudas emitēšanas saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 27. punktu.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā par zema riska aktīviem uzskata tādas aktīvu kategorijas, kuras atbilst vienai no kategorijām, kas uzskaitītas I pielikuma 14. punkta 1. tabulā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (10), un kuru īpašā riska kapitāla maksājums nepārsniedz 1,6 %, to neattiecinot uz citām atbilstošām kategorijām, kas uzskaitītas minētā pielikuma 15. punktā.

Šā panta 1. punkta nolūkā par zema riska aktīviem uzskata arī tādu pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) kapitāla sertifikātus, kuri iegulda tikai šā punkta pirmajā daļā uzskaitītajos aktīvos.

Izņēmuma gadījumos un ar atbilstošu pamatojumu kompetentā iestāde, pamatojoties uz šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto aktīvu drošības, termiņa, vērtības vai citu riska elementu novērtējumu, var noteikt, kuri no šiem aktīviem 1. punkta nolūkā nav zema riska aktīvi.

3.   Direktīvas 2007/64/EK 9. pants attiecas uz elektroniskās naudas iestādēm saistībā ar darbībām, kas minētas šīs direktīvas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā un nav saistītas ar elektroniskās naudas emitēšanu.

4.   Šā panta 1. un 3. punkta piemērošanai dalībvalstis vai to kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem var noteikt, kuru metodi elektroniskās naudas iestādes izmanto līdzekļu nodrošināšanai.

8. pants

Attiecības ar trešām valstīm

1.   Elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, sākot vai veicot darbību, dalībvalstis nepiemēro noteikumus, kas rada labvēlīgāku režīmu par to, kādu piemēro to elektroniskās naudas iestādēm, kuru galvenie biroji ir Kopienā.

2.   Kompetentās iestādes dara zināmas Komisijai visas atļaujas, kas saistībā ar filiālēm piešķirtas elektroniskās naudas iestādēm, kuru galvenais birojs ir ārpus Kopienas.

3.   Neskarot 1. punktu, Kopiena var ar nolīgumiem, ko noslēdz ar vienu vai vairākām trešām valstīm, vienoties piemērot noteikumus, kas piešķir vienādu režīmu visā Kopienā tādu elektroniskās naudas iestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs ir ārpus Kopienas.

9. pants

Izvēles izņēmumi

1.   Dalībvalstis var nepiemērot vai atļaut savām kompetentajām iestādēm pilnīgi vai daļēji nepiemērot procedūras un nosacījumus, kas noteikti šīs direktīvas 3., 4., 5. un 7. pantā, izņemot Direktīvas 2007/64/EK 20., 22., 23. un 24. pantu, un atļaut juridiskās personas reģistrēt kā elektroniskās naudas iestādes, ja ir izpildītas abas šīs prasības:

| a) | uzņēmējdarbības rezultātā iegūtais vidējais apgrozībā esošās elektroniskās naudas apjoms nepārsniedz dalībvalsts noteikto ierobežojumu un nekādā gadījumā nav lielāks par EUR 5 000 000; un |
| --- | --- |

a)

uzņēmējdarbības rezultātā iegūtais vidējais apgrozībā esošās elektroniskās naudas apjoms nepārsniedz dalībvalsts noteikto ierobežojumu un nekādā gadījumā nav lielāks par EUR 5 000 000; un

| b) | neviena fiziskā persona, kas ir atbildīga par uzņēmējdarbības pārvaldību vai vadīšanu, nav tiesāta par noziegumiem, kas ir saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finansēšanu, vai citiem finanšu noziegumiem. |
| --- | --- |

b)

neviena fiziskā persona, kas ir atbildīga par uzņēmējdarbības pārvaldību vai vadīšanu, nav tiesāta par noziegumiem, kas ir saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finansēšanu, vai citiem finanšu noziegumiem.

Ja elektroniskās naudas iestāde veic kādas no 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām, kas nav saistītas ar elektroniskās naudas emitēšanu, vai arī darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā, un ja apgrozībā esošās elektroniskās naudas apjoms nav iepriekš zināms, kompetentās iestādes atļauj šai elektroniskās naudas iestādei piemērot šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu reprezentatīvai daļai, kuru uzskata par tādu, ko izmanto elektroniskās naudas emitēšanai, ja šādu reprezentatīvu daļu var ticami aplēst, pamatojoties uz darījumu vēstures datiem vai kompetentajām iestādēm pieņemamā veidā. Ja elektroniskās naudas iestāde nav veikusi uzņēmējdarbību pietiekami ilgu laiku, šo prasību izvērtē, pamatojoties uz plānoto apgrozībā esošās elektroniskās naudas apjomu, kas minēts biznesa plānā, kurā kompetentās iestādes var prasīt ieviest grozījumus.

Dalībvalstis var arī nodrošināt tādu izvēles atbrīvojumu piešķiršanu saskaņā ar šo pantu, uz kuriem attiecas papildu prasības saistībā ar maksimālo apjomu, kuru uzglabā konkrēta klienta maksājuma instrumentā vai maksājumu kontā, kas paredzēts elektroniskās naudas turēšanai.

Juridiskās personas, kas reģistrētas saskaņā ar šo punktu, var sniegt maksājumu pakalpojumus, kuri nav saistīti ar elektronisko naudu, kas emitēta saskaņā ar šo pantu, ja tiek izpildīti Direktīvas 2007/64/EK 26. pantā izklāstītie nosacījumi.

2.   Saskaņā ar 1. punktu reģistrētas juridiskās personas galvenajam birojam ir jāatrodas dalībvalstī, kur tā faktiski veic savu darbību.

3.   Juridiskā persona, kas ir reģistrēta saskaņā ar 1. punktu, uzskatāma par elektroniskās naudas iestādi. Tomēr uz to neattiecas Direktīvas 2007/64/EK 10. panta 9. punkts un 25. pants.

4.   Dalībvalstis var noteikt, ka juridiskā persona, kas ir reģistrēta saskaņā ar 1. punktu, var iesaistīties tikai dažās no 6. panta 1. punktā minētajām darbībām.

5.   Juridiskās personas, kas ir minētas 1. punktā:

| a) | ziņo kompetentajām iestādēm par visām izmaiņām to situācijā, kas ir būtiskas nosacījumiem, kuri minēti 1. punktā; un |
| --- | --- |

a)

ziņo kompetentajām iestādēm par visām izmaiņām to situācijā, kas ir būtiskas nosacījumiem, kuri minēti 1. punktā; un

| b) | vismaz reizi gadā kompetentās iestādes noteiktā dienā paziņo apgrozībā esošās elektroniskās naudas vidējo apjomu, kas emitēts iepriekšējos sešos kalendārajos mēnešos. |
| --- | --- |

b)

vismaz reizi gadā kompetentās iestādes noteiktā dienā paziņo apgrozībā esošās elektroniskās naudas vidējo apjomu, kas emitēts iepriekšējos sešos kalendārajos mēnešos.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumā, ja 1., 2. un 4. punktā minētie nosacījumi vairs netiek izpildīti, attiecīgajai juridiskajai personai ir 30 kalendārajās dienās jāpieprasa atļauja saskaņā ar 3. pantu. Visām personām, kuras nepieprasa atļauju noteiktajā laikā, saskaņā ar 10. pantu aizliedz emitēt elektronisko naudu.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentajām iestādēm ir atbilstošas pilnvaras, lai pārbaudītu šajā pantā noteikto prasību nepārtrauktu ievērošanu.

8.   Šo pantu nepiemēro attiecībā uz Direktīvas 2005/60/EK noteikumiem vai valstu noteikumiem, ar ko novērš nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.

9.   Ja dalībvalsts izmanto 1. punktā paredzēto atbrīvojumu, tā attiecīgi to paziņo Komisijai vēlākais līdz 2011. gada 30. aprīlim. Dalībvalsts nekavējoties paziņo Komisijai par visām turpmākajām izmaiņām. Turklāt dalībvalsts paziņo Komisijai attiecīgo juridisko personu skaitu un katru gadu informē Komisiju par emitētās apgrozībā esošās elektroniskās naudas kopējo summu katra kalendārā gada 31. decembrī, kā minēts 1. punktā.

III   SADAĻA

ELEKTRONISKĀS NAUDAS EMITĒŠANA UN ATPIRKŠANA

10. pants

Aizliegums emitēt elektronisko naudu

Neskarot 18. pantu, dalībvalstis aizliedz elektronisko naudu emitēt fiziskām vai juridiskām personām, kuras nav elektroniskās naudas emitenti.

11. pants

Emitēšana un atpirkšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka elektroniskās naudas emitenti, saņemot naudas līdzekļus, emitē elektronisko naudu par nominālvērtību.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc turētāja pieprasījuma elektroniskās naudas emitenti jebkurā laikā un par nominālvērtību atpērk turējumā esošās elektroniskās naudas monetāro vērtību.

3.   Elektroniskās naudas emitenta un elektroniskās naudas turētāja līgumā skaidri un nepārprotami norāda atpirkšanas nosacījumus, tostarp ar to saistītos maksājumus, un elektroniskās naudas turētāju informē par šiem nosacījumiem, pirms viņš uzņemas saistības saskaņā ar līgumu vai piedāvājumu.

4.   Maksu par atpirkšanu var piemērot vienīgi tad, ja tas paredzēts līgumā saskaņā ar 3. punktu, un vienīgi kādā no šiem gadījumiem:

| a) | ja atpirkšanu prasa pirms līguma termiņa beigām; |
| --- | --- |

a)

ja atpirkšanu prasa pirms līguma termiņa beigām;

| b) | ja līgumā paredzēta tā beigu diena un ja elektroniskās naudas turētājs izbeidzis līgumu pirms minētās dienas; vai |
| --- | --- |

b)

ja līgumā paredzēta tā beigu diena un ja elektroniskās naudas turētājs izbeidzis līgumu pirms minētās dienas; vai

| c) | ja atpirkšanu prasa vairāk nekā vienu gadu pēc līguma termiņa beigu dienas. |
| --- | --- |

c)

ja atpirkšanu prasa vairāk nekā vienu gadu pēc līguma termiņa beigu dienas.

Šāda maksa ir samērīga ar faktiskajām izmaksām, kas ir radušās elektroniskās naudas emitentam, un atbilstoša tām.

5.   Ja atpirkšanu prasa pirms līguma termiņa beigām, elektroniskās naudas turētājs var prasīt elektroniskās naudas pilnīgu vai daļēju atpirkšanu.

6.   Ja elektroniskās naudas turētājs atpirkšanu prasa viena gada laikā pēc līguma termiņa beigu dienas:

| a) | atpērk turējumā esošās elektroniskās naudas kopējo monetāro vērtību; vai |
| --- | --- |

a)

atpērk turējumā esošās elektroniskās naudas kopējo monetāro vērtību; vai

| b) | ja elektroniskās naudas iestāde veic vienu vai vairākas darbības, kas uzskaitītas 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā, un ja nav iepriekš zināms, kādu daļu no līdzekļiem tā izmantos kā elektronisko naudu, – atpērk visus elektroniskās naudas turētāja pieprasītos līdzekļus. |
| --- | --- |

b)

ja elektroniskās naudas iestāde veic vienu vai vairākas darbības, kas uzskaitītas 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā, un ja nav iepriekš zināms, kādu daļu no līdzekļiem tā izmantos kā elektronisko naudu, – atpērk visus elektroniskās naudas turētāja pieprasītos līdzekļus.

7.   Neskarot 4., 5. un 6. punktu, atpirkšanas tiesības personām, kuras nav patērētāji un kuras pieņem elektronisko naudu norēķiniem, nosaka līgumiska vienošanās starp elektroniskās naudas emitētāju un minētajām personām.

12. pants

Procentu maksājumu aizliegums

Dalībvalstis aizliedz procentu maksāšanu vai cita veida finansiālu ieguvumu saistībā ar to, cik ilgi elektroniskās naudas turētājs elektronisko naudu tur.

13. pants

Ārpustiesas sūdzību un pārsūdzību procedūras domstarpību izšķiršanai

Neskarot šo direktīvu, Direktīvas 2007/64/EK IV sadaļas 5. nodaļu mutatis mutandis piemēro elektroniskās naudas emitentiem saistībā ar minētajā sadaļā tiem noteiktajiem pienākumiem.

IV   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

14. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Komisija var pieņemt vajadzīgos pasākumus, lai atjauninātu šīs direktīvas noteikumus nolūkā ņemt vērā inflāciju vai tehnoloģiju un tirgus attīstību. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Komisija pieņem pasākumus, lai nodrošinātu 1. panta 4. un 5. punktā minēto atbrīvojumu vienotu piemērošanu. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

15. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Maksājumu komiteja, kas ir izveidota saskaņā ar Direktīvas 2007/64/EK 85. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

16. pants

Pilnīga saskaņošana

1.   Neskarot 1. panta 3. punktu, 3. panta 3. punkta sesto daļu, 5. panta 7. punktu, 7. panta 4. punktu, 9. pantu un 18. panta 2. punktu un tiktāl, ciktāl šajā direktīvā iekļauti saskaņošanas noteikumi, dalībvalstis nevar paturēt spēkā vai ieviest citus noteikumus, kas nav paredzēti šajā direktīvā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka elektroniskās naudas emitenti – kaitējot elektroniskās naudas turētājiem – neatkāpjas no tiem attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno šo direktīvu vai kas atbilst tai, izņemot gadījumus, ja tas ir skaidri tajos paredzēts.

17. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā 2012. gada 1. novembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Centrālajai bankai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi, jo īpaši par piesardzības prasību piemērošanu elektroniskās naudas iestādēm, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu par tās pārskatīšanu.

18. pants

Pārejas noteikumi

1.   Dalībvalstis ļauj elektroniskās naudas iestādēm, kas dalībvalstī, kurā atrodas to galvenais birojs, pirms 2011. gada 30. aprīļa ir uzsākušas darbību saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar ko transponē Direktīvu 2000/46/EK, turpināt šo darbību minētajā vai kādā citā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvā 2000/46/EK noteikto savstarpējas atzīšanas kārtību, nepieprasot atļauju saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu vai neprasot šīm iestādēm ievērot citas prasības, kuras noteiktas šīs direktīvas II sadaļā vai uz kurām tajā izdarīta atsauce.

Dalībvalstis prasa, lai šādas elektroniskās naudas iestādes iesniedz kompetentajām iestādēm visu būtisko informāciju, kas ļautu kompetentajām iestādēm līdz 2011. gada 30. oktobrim izvērtēt, vai elektroniskās naudas iestādes atbilst šīs direktīvas prasībām un, ja tā nav, kādi pasākumi būtu veicami, lai nodrošinātu atbilstību, vai arī ir piemērojama atļaujas atcelšana.

Atbilstīgajām elektroniskās naudas iestādēm piešķir atļauju, tās reģistrē un tām prasa ievērot II sadaļas prasības. Ja elektroniskās naudas iestādes neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām līdz 2011. gada 30. oktobrim, attiecīgajām elektroniskās naudas iestādēm aizliedz emitēt elektronisko naudu.

2.   Dalībvalstis var noteikt, ka elektroniskās naudas iestādei automātiski piešķir atļauju un to reģistrē saskaņā ar 3. pantu, ja kompetentajām iestādēm jau ir pierādījumi par to, ka attiecīgā elektroniskās naudas iestāde atbilst 3., 4. un 5. pantā minētajām prasībām. Kompetentās iestādes informē attiecīgās elektroniskās naudas iestādes pirms atļaujas piešķiršanas.

3.   Dalībvalstis ļauj juridiskajām personām, kas pirms 2011. gada 30. aprīļa ir uzsākušas darbību saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2000/46/EK 8. pantu, turpināt šīs darbības attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvu 2000/46/EK līdz 2012. gada 30. aprīlim, neprasot, lai tās saņem atļauju saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu vai ievēro citas prasības, kuras noteiktas šīs direktīvas II sadaļā vai uz kurām tajā izdarīta atsauce. Elektroniskās naudas iestādēm, kurām šajā laikposmā nepiešķir ne atļauju, ne atbrīvojumu šīs direktīvas 9. panta izpratnē, aizliedz emitēt elektronisko naudu.

19. pants

Direktīvas 2005/60/EK grozījumi

Ar šo Direktīvu 2005/60/EK groza šādi.

| 1) | Direktīvas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | uzņēmums, kas nav kredītiestāde, bet kas veic vienu vai vairākas darbības, kuras ir ietvertas Direktīvas 2006/48/EK I pielikuma 2. līdz 12. punktā un 14. un 15. punktā, tostarp darbības, ko veic valūtas maiņas punkti (bureaux de change);”. |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

uzņēmums, kas nav kredītiestāde, bet kas veic vienu vai vairākas darbības, kuras ir ietvertas Direktīvas 2006/48/EK I pielikuma 2. līdz 12. punktā un 14. un 15. punktā, tostarp darbības, ko veic valūtas maiņas punkti (bureaux de change);”.

| 2) | Direktīvas 11. panta 5. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “d) | elektronisko naudu, kā noteikts 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (11), ja ierīcē elektroniski uzglabātā maksimālā summa nav lielāka par EUR 250 gadījumā, kad summu nav iespējams papildināt, vai ja noteikts maksimālās summas ierobežojums EUR 2 500 apjomā visiem darījumiem kalendārā gada laikā gadījumā, kad summu ir iespējams papildināt, izņemot gadījumus, kad no elektroniskās naudas turētāja pēc viņa pieprasījuma tā paša kalendārā gada laikā saskaņā ar Direktīvas 2009/110/EK 11. pantu ir atpirkti EUR 1 000 vai lielāka summa. Attiecībā uz valsts maksājumu darījumiem dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var palielināt šajā apakšpunktā minēto EUR 250 summu līdz, lielākais, EUR 500. |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 11. panta 5. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“d)

elektronisko naudu, kā noteikts 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (11), ja ierīcē elektroniski uzglabātā maksimālā summa nav lielāka par EUR 250 gadījumā, kad summu nav iespējams papildināt, vai ja noteikts maksimālās summas ierobežojums EUR 2 500 apjomā visiem darījumiem kalendārā gada laikā gadījumā, kad summu ir iespējams papildināt, izņemot gadījumus, kad no elektroniskās naudas turētāja pēc viņa pieprasījuma tā paša kalendārā gada laikā saskaņā ar Direktīvas 2009/110/EK 11. pantu ir atpirkti EUR 1 000 vai lielāka summa. Attiecībā uz valsts maksājumu darījumiem dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var palielināt šajā apakšpunktā minēto EUR 250 summu līdz, lielākais, EUR 500.

20. pants

Direktīvas 2006/48/EK grozījumi

Ar šo Direktīvu 2006/48/EK groza šādi:

| 1) | Direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1) | “kredītiestāde” ir uzņēmums, kura darbība ir pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem un piešķirt aizdevumus no saviem līdzekļiem;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1)

“kredītiestāde” ir uzņēmums, kura darbība ir pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem un piešķirt aizdevumus no saviem līdzekļiem;”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “5) | “finanšu iestāde” ir uzņēmums, kurš nav kredītiestāde un kura galvenā darbība ir līdzdalības iegāde vai viena vai vairākas no I pielikuma 2. līdz 12. un 15. punktā uzskaitītajām darbībām;”. |
| --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5)

“finanšu iestāde” ir uzņēmums, kurš nav kredītiestāde un kura galvenā darbība ir līdzdalības iegāde vai viena vai vairākas no I pielikuma 2. līdz 12. un 15. punktā uzskaitītajām darbībām;”.

| 2) | Direktīvas I pielikumam pievieno šādu punktu:






  “15. | Elektroniskās naudas emitēšana”. |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas I pielikumam pievieno šādu punktu:

“15.

Elektroniskās naudas emitēšana”.

21. pants

Atcelšana

Direktīvu 2000/46/EK atceļ no 2011. gada 30. aprīļa, neskarot šīs direktīvas 18. panta 1. un 3. punktu.

Visas atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

22. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2011. gada 30. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

24. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2009. gada 16. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  2009. gada 26. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 30, 6.2.2009., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 27. jūlija Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp.

4

(5)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

8

(9)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

10

(11)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.”

11

---

| 10.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/18

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/129/EK

(2009. gada 9. oktobris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai tās III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Patēriņa preču zinātnisko komiteju,

tā kā:

| (1) | Fluoru saturošie savienojumi pašlaik tiek reglamentēti ar 26.–43. atsauces numuru un 47. un 56. atsauces numuru Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā. To maksimāli atļautā koncentrācija zobu pastās ir saistīta ar elementārā fluora saturu (0,15 %, aprēķināti kā F, t. i., 1 500 ppm). |
| --- | --- |

(1)

Fluoru saturošie savienojumi pašlaik tiek reglamentēti ar 26.–43. atsauces numuru un 47. un 56. atsauces numuru Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā. To maksimāli atļautā koncentrācija zobu pastās ir saistīta ar elementārā fluora saturu (0,15 %, aprēķināti kā F, t. i., 1 500 ppm).

| (2) | Patēriņa preču zinātniskā komiteja, kas aizstāta ar Patērētāju drošības zinātnisko komiteju (turpmāk “SCCS”) (2), pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, atzinumā SCCP/0882/08 norādīja, ka fluorīda maksimālā atļautā koncentrācija 0,15 % (1 500 F- ppm) neapdraud bērnus, kas jaunāki par sešiem gadiem un kas to lieto. Izmantotos datus ieguva no pētījumiem galvenokārt par nātrija fluorīdu. |
| --- | --- |

(2)

Patēriņa preču zinātniskā komiteja, kas aizstāta ar Patērētāju drošības zinātnisko komiteju (turpmāk “SCCS”) (2), pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, atzinumā SCCP/0882/08 norādīja, ka fluorīda maksimālā atļautā koncentrācija 0,15 % (1 500 F- ppm) neapdraud bērnus, kas jaunāki par sešiem gadiem un kas to lieto. Izmantotos datus ieguva no pētījumiem galvenokārt par nātrija fluorīdu.

| (3) | Pamatojoties uz SCCS zinātniskajiem secinājumiem, Komisijas 2007. gada 29. augusta Direktīvā 2007/53/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai tās III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai (3), tika ieviesta prasība par brīdinājumu attiecībā uz reglamentētiem savienojumiem, kas satur fluoru, kam jābūt uzdrukātam uz fluorīdu saturošas zobu pastas etiķetes. Šī prasība ir par fluorīda, nevis par elementārā fluora saturu. Tādēļ noteiktā marķēšanas prasība neattiecās uz visiem fluoru saturošiem savienojumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz SCCS zinātniskajiem secinājumiem, Komisijas 2007. gada 29. augusta Direktīvā 2007/53/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai tās III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai (3), tika ieviesta prasība par brīdinājumu attiecībā uz reglamentētiem savienojumiem, kas satur fluoru, kam jābūt uzdrukātam uz fluorīdu saturošas zobu pastas etiķetes. Šī prasība ir par fluorīda, nevis par elementārā fluora saturu. Tādēļ noteiktā marķēšanas prasība neattiecās uz visiem fluoru saturošiem savienojumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma SCCS paskaidroja, ka atzinumā SCCNFP/0653/03 un atzinumā SCCP/0882/05 ir uzsvērts, ka ekstrapolācija uz citiem, fluoru saturošiem savienojumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā, būtu iespējama tikai attiecībā uz fluorozi. Tomēr atsauces nolūkā uz fluoru saturošiem savienojumiem 1. daļā Direktīvas 76/768/EEK III pielikumā, kas izveidota ar Direktīvu 2007/53/EK, SCCS uzskatīja, ka termins “fluors” un “fluorīds” ir vienlīdzīgi un savstarpēji aizstājami. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma SCCS paskaidroja, ka atzinumā SCCNFP/0653/03 un atzinumā SCCP/0882/05 ir uzsvērts, ka ekstrapolācija uz citiem, fluoru saturošiem savienojumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā, būtu iespējama tikai attiecībā uz fluorozi. Tomēr atsauces nolūkā uz fluoru saturošiem savienojumiem 1. daļā Direktīvas 76/768/EEK III pielikumā, kas izveidota ar Direktīvu 2007/53/EK, SCCS uzskatīja, ka termins “fluors” un “fluorīds” ir vienlīdzīgi un savstarpēji aizstājami.

| (5) | Tiesiskās noteiktības labad ir nepieciešams precizēt, ka marķēšanas prasība attiecas uz visiem divdesmit fluoru saturošiem savienojumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā, un nevis tikai uz tiem, kas satur fluorīdu. |
| --- | --- |

(5)

Tiesiskās noteiktības labad ir nepieciešams precizēt, ka marķēšanas prasība attiecas uz visiem divdesmit fluoru saturošiem savienojumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā, un nevis tikai uz tiem, kas satur fluorīdu.

| (6) | Tādēļ nosacījums par marķējumu, kam jābūt uzdrukātam uz zobu pastas etiķetes, kura satur fluora savienojumus, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā, jāatsaucas uz fluora, nevis fluorīda saturu. Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 76/768/EEK. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ nosacījums par marķējumu, kam jābūt uzdrukātam uz zobu pastas etiķetes, kura satur fluora savienojumus, kas uzskaitīti Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļā, jāatsaucas uz fluora, nevis fluorīda saturu. Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 76/768/EEK.

| (7) | Lai pāreja notiktu vienmērīgi, dalībvalstīs nevajadzētu aizliegt tādu līdzekļu tirdzniecību, kuri atbilst šīs direktīvas noteikumiem pirms tās piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(7)

Lai pāreja notiktu vienmērīgi, dalībvalstīs nevajadzētu aizliegt tādu līdzekļu tirdzniecību, kuri atbilst šīs direktīvas noteikumiem pirms tās piemērošanas dienas.

| (8) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 76/768/EEK III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 15. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Tos piemēro minētajiem noteikumiem no 2010. gada 15. oktobra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Dalībvalstis neaizliedz tādas zobu pastas tirdzniecību, kas marķēta saskaņā ar noteikumiem, kuri transponē šo direktīvu, pirms datuma, kas noteikts 2. panta 1. punkta otrajā daļā.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 9. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

1

(2)  Komitejas nosaukums grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/721/EK (OV L 241, 10.9.2008., 21. lpp.).

2

(3)  OV L 226, 30.8.2007., 19. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 1. daļas 26.–43., 47. un 56. atsauces punktā “f” ailē tekstu pēc pirmā teikuma aizstāj ar šādu:

“Jebkurai zobu pastai, kuras sastāvā ir fluoru saturoši savienojumi ar fluora koncentrāciju no 0,1 % līdz 0,15 %, ko aprēķina kā F, ja vien tā jau nav marķēta kā tāda, kas nav paredzēta bērniem (piem., “tikai pieaugušajiem”), obligāti jābūt marķētai šādi:

“Bērniem vecumā līdz sešiem gadiem: lietot pastu zirņa lielumā un tīrīt zobus pieaugušo uzraudzībā, lai samazinātu norīšanas iespēju. Ja lietojat citus fluorīdu saturošus produktus, konsultējieties ar zobārstu vai ārstu.” ”

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 10.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 9. oktobris)

par Kopienas finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un uzraudzības programmās 2009. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7592)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā)

(2009/746/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā (1), un jo īpaši tās 21. pantu,

tā kā:

| (1) | Dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai savas zivsaimniecības kontroles programmas 2009. gadam kopā ar pieteikumiem Kopienas finanšu ieguldījumam par izdevumiem, kas saistīti ar šajās programmās ietvertiem projektiem. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai savas zivsaimniecības kontroles programmas 2009. gadam kopā ar pieteikumiem Kopienas finanšu ieguldījumam par izdevumiem, kas saistīti ar šajās programmās ietvertiem projektiem.

| (2) | Pieteikumi par darbībām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā, var dot tiesības uz Kopienas finansējuma saņemšanu. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikumi par darbībām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā, var dot tiesības uz Kopienas finansējuma saņemšanu.

| (3) | Kopienas finansējuma saņemšanas nolūkā iesniegtajiem pieteikumiem jāatbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 391/2007 (2) noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas finansējuma saņemšanas nolūkā iesniegtajiem pieteikumiem jāatbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 391/2007 (2) noteikumiem.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālo summu un likmi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktajām robežvērtībām, kā arī šā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālo summu un likmi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktajām robežvērtībām, kā arī šā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumus.

| (5) | Lai veicinātu ieguldījumus Komisijas noteiktajās prioritārajās darbībās un ņemot vērā finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz dalībvalstu budžetu, izdevumiem, kas saistīti ar elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS) un kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS), kā arī ar nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas novēršanu, ir jāpiemēro augsta līdzfinansējuma likme, ievērojot Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu ieguldījumus Komisijas noteiktajās prioritārajās darbībās un ņemot vērā finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz dalībvalstu budžetu, izdevumiem, kas saistīti ar elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS) un kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS), kā arī ar nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas novēršanu, ir jāpiemēro augsta līdzfinansējuma likme, ievērojot Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktos ierobežojumus.

| (6) | Automātiskajām lokalizācijas ierīcēm, lai par tām varētu saņemt minēto finansiālo ieguldījumu, jāatbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (3). |
| --- | --- |

(6)

Automātiskajām lokalizācijas ierīcēm, lai par tām varētu saņemt minēto finansiālo ieguldījumu, jāatbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (3).

| (7) | Uz zvejas kuģiem uzstādītajām elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīcēm, lai par tām varētu saņemt minēto finansiālo ieguldījumu, jāatbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2008. gada 3. novembra Regulā (EK) Nr. 1077/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1566/2007 (4). |
| --- | --- |

(7)

Uz zvejas kuģiem uzstādītajām elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīcēm, lai par tām varētu saņemt minēto finansiālo ieguldījumu, jāatbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2008. gada 3. novembra Regulā (EK) Nr. 1077/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1566/2007 (4).

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šajā lēmumā paredzēts Kopienas 2009. gada finansiālais ieguldījums to izmaksu segšanā, kas dalībvalstīm 2009. gadā radušās, ieviešot uzraudzības un kontroles sistēmas, kuras piemērojamas saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), kā minēts Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā. Ar to nosaka Kopienas finanšu ieguldījumu katrai dalībvalstij, Kopienas finanšu ieguldījuma likmi un nosacījumus, ar kādiem šāds ieguldījums ir piešķirams.

2. pants

Neizpildīto saistību slēgšana

Visus maksājumus, attiecībā uz kuriem ir pieprasīts atlīdzinājums, attiecīgā dalībvalsts veic līdz 2013. gada 30. jūnijam. Maksājumi, ko dalībvalsts veic pēc minētā termiņa beigām, nav atlīdzināmi. Neizmantotās budžeta apropriācijas, kas saistītas ar šo lēmumu, atceļ vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim.

3. pants

Jaunās tehnoloģijas un IT tīkli

1.   Izdevumus, kas radušies, iegādājoties un uzstādot datoru iekārtas un sniedzot ar tām saistīto tehnisko palīdzību, kā arī ierīkojot IT tīklus, lai notiktu efektīva un droša datu apmaiņa saistībā ar zvejas darbību novērošanu, kontroli un uzraudzību, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 50 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot I pielikumā noteiktos ierobežojumus.

2.   Izdevumiem, kas norādīti I pielikumā un ir saistīti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS), elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS) vai nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas novēršanu, piemērojamā 1. punktā minētā līdzfinansējuma likme ir 95 %.

4. pants

Automātiskās lokalizācijas ierīces

1.   Izdevumus, kas radušies, iegādājoties automātiskās lokalizācijas ierīces un aprīkojot ar tām zvejas kuģus, lai zvejas uzraudzības centrs ar kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) palīdzību tos varētu novērot no attāluma, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 95 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot II pielikumā noteiktos ierobežojumus.

2.   Finansiālais ieguldījums, kas minēts 1. punktā, nepārsniedz EUR 1 500 par kuģi.

3.   Automātiskajām lokalizācijas ierīcēm, lai par tām varētu saņemt 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu, jāatbilst prasībām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 2244/2003.

5. pants

Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas

Izdevumus, kas radušies saistībā ar elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām nepieciešamo komponentu izstrādi, iegādi un uzstādīšanu, kā arī saistībā ar attiecīgo tehnisko palīdzību, lai notiktu efektīva un droša datu apmaiņa saistībā ar zvejas darbību novērošanu, kontroli un uzraudzību, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 95 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot III pielikumā noteiktos ierobežojumus.

6. pants

Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīces

1.   Izdevumus, kas radušies, iegādājoties elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīces un aprīkojot ar tām zvejas kuģus, lai kuģi varētu elektroniski reģistrēt un paziņot zvejas uzraudzības centram datus par zvejas darbībām, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 95 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot IV pielikumā noteiktos ierobežojumus.

2.   Finansiālais ieguldījums, kas minēts 1. punktā, nepārsniedz EUR 4 500 par kuģi, neskarot 4. punkta noteikumus.

3.   Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīcēm, lai par tām varētu saņemt finansiālu ieguldījumu, jāatbilst prasībām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1077/2008.

4.   Ierīcēm, kuras pilda gan ERS, gan VMS funkcijas un atbilst Regulā (EK) Nr. 2244/2003 un (EK) Nr. 1077/2008 noteiktajām prasībām, šā panta 1. punktā minētais finansiālais ieguldījums nepārsniedz EUR 6 000.

7. pants

Izmēģinājuma projekti

Izdevumus, kas radušies saistībā ar jaunu kontroles tehnoloģiju izmēģinājuma projektiem, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 95 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot V pielikumā noteiktos ierobežojumus.

8. pants

Mācību un apmaiņas programmas

Izdevumus, kas radušies saistībā ar mācību un apmaiņas programmām, kuras paredzētas par zvejas darbību novērošanu, kontroli un uzraudzību atbildīgajiem ierēdņiem, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 50 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot VI pielikumā noteiktos ierobežojumus.

9. pants

Inspekcijas un novērošanas izmēģinājuma shēmas

Izdevumus, kas radušies saistībā ar inspekcijas un novērošanas izmēģinājuma shēmām, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 50 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot VII pielikumā noteiktos ierobežojumus.

10. pants

Izdevumu novērtēšana

Izdevumus, kas radušies, ieviešot sistēmu kopējās zivsaimniecības politikas kontroles izdevumu novērtēšanai, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 50 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot VIII pielikumā noteiktos ierobežojumus.

11. pants

Iniciatīvas, lai palielinātu informētību par KZP noteikumiem

Izdevumus, kas radušies saistībā ar tādām iniciatīvām, tostarp semināru rīkošanu un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, kuru mērķis ir uzlabot zvejnieku un citu ieinteresēto aprindu, piemēram, inspektoru, prokuroru un tiesnešu, kā arī plašas sabiedrības izpratni par nepieciešamību apkarot bezatbildīgu un nelikumīgu zveju, un kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu izpildes izdevumus kompensē ar finansiālu ieguldījumu 75 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot IX pielikumā noteiktos ierobežojumus.

12. pants

Zvejas patruļkuģi un patruļlidmašīnas

1.   Izdevumus, kas dalībvalstīm radušies saistībā ar tādu kuģu un gaisakuģu iegādi un modernizēšanu, kurus dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto zvejas darbību inspicēšanai un uzraudzībai, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 50 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, ievērojot X pielikumā noteiktos ierobežojumus.

2.   Finansiālā ieguldījuma apmēru, kurš katrai dalībvalstij ir precizēts X pielikumā, aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstu deklarācijām par to, cik lielu procentuālo daļu darbībā pavadītā laika attiecīgais kuģis vai gaisakuģis ir izmantots inspekcijas un uzraudzības vajadzībām.

13. pants

Kopējais maksimālais Kopienas ieguldījums katrai dalībvalstij

Kopējie katrai dalībvalstij plānotie izdevumi, to attiecināmā daļa un kopējais maksimālais Kopienas ieguldījums katrai dalībvalstij attiecībā uz 3. līdz 12. pantā minētajām darbībām ir šāds:

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Beļģija | 805 000 | 805 000 | 764 750 |
| Bulgārija | 352 000 | 362 000 | 282 250 |
| Dānija | 1 945 552 | 1 945 552 | 1 667 139 |
| Vācija | 222 000 | 278 000 | 220 000 |
| Igaunija | 706 000 | 706 000 | 645 500 |
| Īrija | 120 000 | 90 000 | 45 000 |
| Grieķija | 16 867 000 | 8 928 000 | 4 735 400 |
| Spānija | 17 218 103 | 14 772 123 | 8 190 517 |
| Francija | 2 631 500 | 2 333 000 | 1 049 750 |
| Itālija | 19 589 925 | 6 361 340 | 3 273 170 |
| Lietuva | 407 900 | 407 900 | 378 300 |
| Malta | 1 003 475 | 1 003 475 | 922 127 |
| Nīderlande | 3 145 000 | 2 750 000 | 2 560 750 |
| Polija | 497 713 | 468 713 | 416 479 |
| Portugāle | 783 500 | 759 250 | 629 038 |
| Rumānija | 80 000 | 80 000 | 62 500 |
| Somija | 920 000 | 820 000 | 659 750 |
| Zviedrija | 1 715 000 | 1 715 000 | 1 541 750 |
| Apvienotā Karaliste | 4 309 798 | 3 601 555 | 2 055 830 |
| Kopā | 73 319 466 | 48 186 908 | 30 100 000 |

(EUR)

Dalībvalsts

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Beļģija

805 000

805 000

764 750

Bulgārija

352 000

362 000

282 250

Dānija

1 945 552

1 945 552

1 667 139

Vācija

222 000

278 000

220 000

Igaunija

706 000

706 000

645 500

Īrija

120 000

90 000

45 000

Grieķija

16 867 000

8 928 000

4 735 400

Spānija

17 218 103

14 772 123

8 190 517

Francija

2 631 500

2 333 000

1 049 750

Itālija

19 589 925

6 361 340

3 273 170

Lietuva

407 900

407 900

378 300

Malta

1 003 475

1 003 475

922 127

Nīderlande

3 145 000

2 750 000

2 560 750

Polija

497 713

468 713

416 479

Portugāle

783 500

759 250

629 038

Rumānija

80 000

80 000

62 500

Somija

920 000

820 000

659 750

Zviedrija

1 715 000

1 715 000

1 541 750

Apvienotā Karaliste

4 309 798

3 601 555

2 055 830

Kopā

73 319 466

48 186 908

30 100 000

14. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Lietuvas Republikai, Maltas Republikai, Nīderlandes Karalistei, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2009. gada 9. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 160, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 97, 12.4.2007., 30. lpp.

2

(3)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

3

(4)  OV L 295, 4.11.2008., 3. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS UN IT TĪKLI

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Bulgārija: |
| BG/09/01 | 20 000 | 30 000 | 15 000 |
| BG/09/02 | 13 000 | 13 000 | 6 500 |
| BG/09/03 | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| BG/09/04 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| BG/09/05 | 70 000 | 70 000 | 66 500 |
| Starpsumma | 140 000 | 150 000 | 117 750 |
| Dānija: |
| DK/09/01 | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| DK/09/02 | 402 528 | 402 528 | 201 264 |
| DK/09/03 | 670 880 | 670 880 | 637 336 |
| DK/09/04 | 167 720 | 167 720 | 159 334 |
| DK/09/05 | 167 720 | 167 720 | 159 334 |
| Starpsumma | 1 543 024 | 1 543 024 | 1 284 736 |
| Vācija: |
| DE/09/01 | 90 000 | 90 000 | 85 000 |
| DE/09/02 | 16 000 | 72 000 | 36 000 |
| Starpsumma | 106 000 | 162 000 | 121 500 |
| Igaunija: |
| EE/09/01 | 600 000 | 600 000 | 570 000 |
| EE/09/02 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Starpsumma | 650 000 | 650 000 | 595 000 |
| Īrija: |
| IE/09/01 | 90 000 | 60 000 | 30 000 |
| Starpsumma | 90 000 | 60 000 | 30 000 |
| Grieķija: |
| EL/09/01 | 1 500 000 | 368 000 | 64 400 |
| EL/09/02 | 210 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 1 710 000 | 368 000 | 64 400 |
| Spānija: |
| ES/09/01 | 530 000 | 530 000 | 265 000 |
| ES/09/02 | 146 000 | 146 000 | 73 000 |
| ES/09/03 | 99 000 | 99 000 | 49 500 |
| ES/09/04 | 16 000 | 0 | 0 |
| ES/09/05 | 28 000 | 28 000 | 14 000 |
| ES/09/06 | 353 000 | 353 000 | 176 500 |
| ES/09/07 | 800 000 | 800 000 | 760 000 |
| ES/09/24 | 81 459 | 0 | 0 |
| ES/09/28 | 141 120 | 141 120 | 70 560 |
| ES/09/32 | 282 000 | 282 000 | 141 000 |
| ES/09/35 | 360 000 | 360 000 | 342 000 |
| Starpsumma | 2 836 579 | 2 739 120 | 1 891 560 |
| Francija: |
| FR/09/01 | 553 500 | 410 000 | 205 000 |
| FR/09/02 | 130 000 | 130 000 | 65 000 |
| FR/09/03 | 120 000 | 120 000 | 60 000 |
| Starpsumma | 803 500 | 660 000 | 330 000 |
| Itālija: |
| IT/09/01 | 220 000 | 55 000 | 27 500 |
| Starpsumma | 220 000 | 55 000 | 27 500 |
| Lietuva: |
| LT/09/01-01 | 27 000 | 27 000 | 25 650 |
| Starpsumma | 27 000 | 27 000 | 25 650 |
| Nīderlande: |
| NL/09/01 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| NL/09/02 | 150 000 | 150 000 | 142 500 |
| NL/09/03 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| NL/09/04 | 75 000 | 75 000 | 71 250 |
| NL/09/11 | 30 000 | 0 | 0 |
| NL/09/12 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| Starpsumma | 625 000 | 595 000 | 565 250 |
| Polija: |
| PL/09/01 | 93 000 | 64 000 | 32 000 |
| PL/09/02 | 10 000 | 10 000 | 9 500 |
| PL/09/03 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| Starpsumma | 133 000 | 104 000 | 70 000 |
| Portugāle: |
| PT/09/01-01 | 2 500 | 2 500 | 1 250 |
| PT/09/01-02 | 218 250 | 194 000 | 97 000 |
| PT/09/03 | 1 500 | 1 500 | 750 |
| PT/09/04 | 7 000 | 7 000 | 3 500 |
| PT/09/05-01 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| PT/09/05-02 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| PT/09/05-03 | 35 000 | 35 000 | 33 250 |
| PT/09/05-04 | 125 000 | 125 000 | 118 750 |
| PT/09/05-05 | 9 750 | 9 750 | 9 263 |
| PT/09/05-06 | 9 000 | 9 000 | 8 550 |
| Starpsumma | 478 000 | 453 750 | 338 813 |
| Rumānija: |
| RO/09/01 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Starpsumma | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Somija: |
| FI/09/01 | 200 000 | 200 000 | 100 000 |
| FI/09/02 | 20 000 | 20 000 | 10 000 |
| FI/09/03 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Starpsumma | 235 000 | 235 000 | 117 500 |
| Zviedrija: |
| SE/09/01 | 40 000 | 40 000 | 20 000 |
| SE/09/02 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/03 | 135 000 | 135 000 | 128 250 |
| SE/09/04 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/05 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/06 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| SE/09/07 | 60 000 | 60 000 | 30 000 |
| Starpsumma | 525 000 | 525 000 | 453 750 |
| Apvienotā Karaliste: |
| UK/09/01 | 55 880 | 55 880 | 53 086 |
| UK/09/03 | 56 916 | 56 916 | 54 071 |
| UK/09/04 | 113 831 | 100 000 | 50 000 |
| UK/09/25 | 10 245 | 10 245 | 9 733 |
| UK/09/26 | 15 362 | 15 362 | 7 681 |
| UK/09/27 | 3 415 | 4 000 | 2 000 |
| UK/09/30 | 5 123 | 6 000 | 3 000 |
| UK/09/34 | 1 890 | 1 890 | 1 796 |
| UK/09/37 | 1 708 | 2 000 | 1 000 |
| UK/09/43 | 17 758 | 0 | 0 |
| UK/09/44 | 17 075 | 17 075 | 8 538 |
| UK/09/45 | 13 660 | 13 660 | 6 830 |
| UK/09/46 | 10 245 | 12 000 | 6 000 |
| UK/09/47 | 1 196 | 1 196 | 598 |
| UK/09/48 | 797 | 797 | 758 |
| UK/09/60 | 570 | 570 | 285 |
| UK/09/64 | 2 277 | 2 000 | 1 000 |
| UK/09/65 | 4 241 | 4 241 | 2 121 |
| UK/09/67 | 3 159 | 3 159 | 3 002 |
| Starpsumma | 335 348 | 306 991 | 211 499 |
| Kopā | 10 472 451 | 8 648 885 | 6 252 408 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Bulgārija:

BG/09/01

20 000

30 000

15 000

BG/09/02

13 000

13 000

6 500

BG/09/03

12 000

12 000

6 000

BG/09/04

25 000

25 000

23 750

BG/09/05

70 000

70 000

66 500

Starpsumma

140 000

150 000

117 750

Dānija:

DK/09/01

134 176

134 176

127 468

DK/09/02

402 528

402 528

201 264

DK/09/03

670 880

670 880

637 336

DK/09/04

167 720

167 720

159 334

DK/09/05

167 720

167 720

159 334

Starpsumma

1 543 024

1 543 024

1 284 736

Vācija:

DE/09/01

90 000

90 000

85 000

DE/09/02

16 000

72 000

36 000

Starpsumma

106 000

162 000

121 500

Igaunija:

EE/09/01

600 000

600 000

570 000

EE/09/02

50 000

50 000

25 000

Starpsumma

650 000

650 000

595 000

Īrija:

IE/09/01

90 000

60 000

30 000

Starpsumma

90 000

60 000

30 000

Grieķija:

EL/09/01

1 500 000

368 000

64 400

EL/09/02

210 000

0

0

Starpsumma

1 710 000

368 000

64 400

Spānija:

ES/09/01

530 000

530 000

265 000

ES/09/02

146 000

146 000

73 000

ES/09/03

99 000

99 000

49 500

ES/09/04

16 000

0

0

ES/09/05

28 000

28 000

14 000

ES/09/06

353 000

353 000

176 500

ES/09/07

800 000

800 000

760 000

ES/09/24

81 459

0

0

ES/09/28

141 120

141 120

70 560

ES/09/32

282 000

282 000

141 000

ES/09/35

360 000

360 000

342 000

Starpsumma

2 836 579

2 739 120

1 891 560

Francija:

FR/09/01

553 500

410 000

205 000

FR/09/02

130 000

130 000

65 000

FR/09/03

120 000

120 000

60 000

Starpsumma

803 500

660 000

330 000

Itālija:

IT/09/01

220 000

55 000

27 500

Starpsumma

220 000

55 000

27 500

Lietuva:

LT/09/01-01

27 000

27 000

25 650

Starpsumma

27 000

27 000

25 650

Nīderlande:

NL/09/01

300 000

300 000

285 000

NL/09/02

150 000

150 000

142 500

NL/09/03

40 000

40 000

38 000

NL/09/04

75 000

75 000

71 250

NL/09/11

30 000

0

0

NL/09/12

30 000

30 000

28 500

Starpsumma

625 000

595 000

565 250

Polija:

PL/09/01

93 000

64 000

32 000

PL/09/02

10 000

10 000

9 500

PL/09/03

30 000

30 000

28 500

Starpsumma

133 000

104 000

70 000

Portugāle:

PT/09/01-01

2 500

2 500

1 250

PT/09/01-02

218 250

194 000

97 000

PT/09/03

1 500

1 500

750

PT/09/04

7 000

7 000

3 500

PT/09/05-01

40 000

40 000

38 000

PT/09/05-02

30 000

30 000

28 500

PT/09/05-03

35 000

35 000

33 250

PT/09/05-04

125 000

125 000

118 750

PT/09/05-05

9 750

9 750

9 263

PT/09/05-06

9 000

9 000

8 550

Starpsumma

478 000

453 750

338 813

Rumānija:

RO/09/01

15 000

15 000

7 500

Starpsumma

15 000

15 000

7 500

Somija:

FI/09/01

200 000

200 000

100 000

FI/09/02

20 000

20 000

10 000

FI/09/03

15 000

15 000

7 500

Starpsumma

235 000

235 000

117 500

Zviedrija:

SE/09/01

40 000

40 000

20 000

SE/09/02

80 000

80 000

76 000

SE/09/03

135 000

135 000

128 250

SE/09/04

80 000

80 000

76 000

SE/09/05

80 000

80 000

76 000

SE/09/06

50 000

50 000

47 500

SE/09/07

60 000

60 000

30 000

Starpsumma

525 000

525 000

453 750

Apvienotā Karaliste:

UK/09/01

55 880

55 880

53 086

UK/09/03

56 916

56 916

54 071

UK/09/04

113 831

100 000

50 000

UK/09/25

10 245

10 245

9 733

UK/09/26

15 362

15 362

7 681

UK/09/27

3 415

4 000

2 000

UK/09/30

5 123

6 000

3 000

UK/09/34

1 890

1 890

1 796

UK/09/37

1 708

2 000

1 000

UK/09/43

17 758

0

0

UK/09/44

17 075

17 075

8 538

UK/09/45

13 660

13 660

6 830

UK/09/46

10 245

12 000

6 000

UK/09/47

1 196

1 196

598

UK/09/48

797

797

758

UK/09/60

570

570

285

UK/09/64

2 277

2 000

1 000

UK/09/65

4 241

4 241

2 121

UK/09/67

3 159

3 159

3 002

Starpsumma

335 348

306 991

211 499

Kopā

10 472 451

8 648 885

6 252 408

---

II PIELIKUMS

AUTOMĀTISKĀS LOKALIZĀCIJAS IERĪCES

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Spānija: |
| ES/09/15 | 90 000 | 90 000 | 45 000 |
| ES/09/26 | 89 656 | 89 656 | 85 174 |
| Starpsumma | 179 656 | 179 656 | 130 174 |
| Francija: |
| FR/09/04 | 1 098 000 | 1 098 000 | 366 000 |
| FR/09/05 | 225 000 | 225 000 | 75 000 |
| Starpsumma | 1 323 000 | 1 323 000 | 441 000 |
| Malta: |
| MT/09/01 | 22 000 | 22 000 | 7 500 |
| Starpsumma | 22 000 | 22 000 | 7 500 |
| Kopā | 1 524 656 | 1 524 656 | 578 674 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Spānija:

ES/09/15

90 000

90 000

45 000

ES/09/26

89 656

89 656

85 174

Starpsumma

179 656

179 656

130 174

Francija:

FR/09/04

1 098 000

1 098 000

366 000

FR/09/05

225 000

225 000

75 000

Starpsumma

1 323 000

1 323 000

441 000

Malta:

MT/09/01

22 000

22 000

7 500

Starpsumma

22 000

22 000

7 500

Kopā

1 524 656

1 524 656

578 674

---

III PIELIKUMS

ELEKTRONISKĀS REĢISTRĀCIJAS UN ZIŅOŠANAS SISTĒMAS

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Beļģija: |
| BE/09/01 | 280 000 | 280 000 | 266 000 |
| BE/09/02 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Starpsumma | 580 000 | 580 000 | 551 000 |
| Bulgārija: |
| BG/09/06 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| BG/09/07 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| Starpsumma | 105 000 | 105 000 | 99 750 |
| Dānija: |
| DK/09/06 | 268 352 | 268 352 | 254 935 |
| Starpsumma | 268 352 | 268 352 | 254 935 |
| Spānija: |
| ES/09/08 | 89 553 | 89 553 | 85 076 |
| ES/09/09 | 31 732 | 31 732 | 30 146 |
| ES/09/10 | 34 694 | 34 694 | 32 960 |
| ES/09/11 | 72 764 | 72 764 | 69 126 |
| ES/09/12 | 49 885 | 49 885 | 47 391 |
| ES/09/13 | 7 431 | 0 | 0 |
| ES/09/16 | 70 000 | 70 000 | 66 500 |
| Starpsumma | 356 059 | 348 628 | 331 199 |
| Lietuva: |
| LT/09/01-02 | 353 000 | 353 000 | 335 350 |
| Starpsumma | 353 000 | 353 000 | 335 350 |
| Malta: |
| MT/09/02-01 | 8 400 | 8 400 | 7 980 |
| MT/09/02-02 | 60 000 | 60 000 | 57 000 |
| MT/09/02-03 | 2 000 | 2 000 | 1 900 |
| MT/09/03 | 32 375 | 32 375 | 30 757 |
| MT/09/04 | 97 200 | 97 200 | 92 340 |
| Starpsumma | 199 975 | 199 975 | 189 977 |
| Nīderlande: |
| NL/09/05 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| NL/09/13 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Starpsumma | 240 000 | 240 000 | 228 000 |
| Polija: |
| PL/09/04 | 64 883 | 64 883 | 61 639 |
| PL/09/05-01 | 16 665 | 16 665 | 15 832 |
| PL/09/05-04 | 18 443 | 18 443 | 17 521 |
| PL/09/05-05 | 3 556 | 3 556 | 3 379 |
| PL/09/05-07 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| PL/09/06 | 41 166 | 41 166 | 39 108 |
| Starpsumma | 169 713 | 169 713 | 161 229 |
| Portugāle: |
| PT/09/02-01 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/02-02 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/06-01 | 133 000 | 133 000 | 126 350 |
| PT/09/06-02 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/06-03 | 12 000 | 12 000 | 11 400 |
| Starpsumma | 305 500 | 305 500 | 290 225 |
| Somija: |
| FI/09/04 | 550 000 | 550 000 | 522 500 |
| Starpsumma | 550 000 | 550 000 | 522 500 |
| Zviedrija: |
| SE/09/08 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Starpsumma | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Kopā | 3 427 599 | 3 420 168 | 3 249 165 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Beļģija:

BE/09/01

280 000

280 000

266 000

BE/09/02

300 000

300 000

285 000

Starpsumma

580 000

580 000

551 000

Bulgārija:

BG/09/06

25 000

25 000

23 750

BG/09/07

80 000

80 000

76 000

Starpsumma

105 000

105 000

99 750

Dānija:

DK/09/06

268 352

268 352

254 935

Starpsumma

268 352

268 352

254 935

Spānija:

ES/09/08

89 553

89 553

85 076

ES/09/09

31 732

31 732

30 146

ES/09/10

34 694

34 694

32 960

ES/09/11

72 764

72 764

69 126

ES/09/12

49 885

49 885

47 391

ES/09/13

7 431

0

0

ES/09/16

70 000

70 000

66 500

Starpsumma

356 059

348 628

331 199

Lietuva:

LT/09/01-02

353 000

353 000

335 350

Starpsumma

353 000

353 000

335 350

Malta:

MT/09/02-01

8 400

8 400

7 980

MT/09/02-02

60 000

60 000

57 000

MT/09/02-03

2 000

2 000

1 900

MT/09/03

32 375

32 375

30 757

MT/09/04

97 200

97 200

92 340

Starpsumma

199 975

199 975

189 977

Nīderlande:

NL/09/05

40 000

40 000

38 000

NL/09/13

200 000

200 000

190 000

Starpsumma

240 000

240 000

228 000

Polija:

PL/09/04

64 883

64 883

61 639

PL/09/05-01

16 665

16 665

15 832

PL/09/05-04

18 443

18 443

17 521

PL/09/05-05

3 556

3 556

3 379

PL/09/05-07

25 000

25 000

23 750

PL/09/06

41 166

41 166

39 108

Starpsumma

169 713

169 713

161 229

Portugāle:

PT/09/02-01

53 500

53 500

50 825

PT/09/02-02

53 500

53 500

50 825

PT/09/06-01

133 000

133 000

126 350

PT/09/06-02

53 500

53 500

50 825

PT/09/06-03

12 000

12 000

11 400

Starpsumma

305 500

305 500

290 225

Somija:

FI/09/04

550 000

550 000

522 500

Starpsumma

550 000

550 000

522 500

Zviedrija:

SE/09/08

300 000

300 000

285 000

Starpsumma

300 000

300 000

285 000

Kopā

3 427 599

3 420 168

3 249 165

---

IV PIELIKUMS

ELEKTRONISKĀS REĢISTRĀCIJAS UN ZIŅOŠANAS IERĪCES

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Beļģija: |
| BE/09/03 | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Starpsumma | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Dānija: |
| DK/09/07 | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| Starpsumma | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| Vācija: |
| DE/09/05 | 90 000 | 90 000 | 85 500 |
| Starpsumma | 90 000 | 90 000 | 85 500 |
| Igaunija: |
| EE/09/03 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Starpsumma | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Grieķija: |
| EL/09/03 | 7 510 000 | 7 510 000 | 4 146 000 |
| Starpsumma | 7 510 000 | 7 510 000 | 4 146 000 |
| Spānija: |
| ES/09/14 | 2 000 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 2 000 000 | 0 | 0 |
| Francija: |
| FR/09/06 | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Starpsumma | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Malta: |
| MT/09/05 | 763 200 | 763 200 | 715 500 |
| + MT/09/02-04 | | | |
| Starpsumma | 763 200 | 763 200 | 715 500 |
| Nīderlande: |
| NL/09/06 | 1 800 000 | 1 800 000 | 1 710 000 |
| Starpsumma | 1 800 000 | 1 800 000 | 1 710 000 |
| Polija: |
| PL/09/05-02 | 109 200 | 109 200 | 103 740 |
| PL/09/05-03 | 46 800 | 46 800 | 44 460 |
| PL/09/05-06 | 39 000 | 39 000 | 37 050 |
| Starpsumma | 195 000 | 195 000 | 185 250 |
| Rumānija: |
| RO/09/02 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Starpsumma | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Zviedrija: |
| SE/09/09 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| SE/09/10 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Starpsumma | 500 000 | 500 000 | 475 000 |
| Apvienotā Karaliste: |
| UK/09/02 | 418 896 | 418 896 | 397 952 |
| Starpsumma | 418 896 | 418 896 | 397 952 |
| Kopā | 13 961 272 | 11 961 272 | 8 365 170 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Beļģija:

BE/09/03

225 000

225 000

213 750

Starpsumma

225 000

225 000

213 750

Dānija:

DK/09/07

134 176

134 176

127 468

Starpsumma

134 176

134 176

127 468

Vācija:

DE/09/05

90 000

90 000

85 500

Starpsumma

90 000

90 000

85 500

Igaunija:

EE/09/03

50 000

50 000

47 500

Starpsumma

50 000

50 000

47 500

Grieķija:

EL/09/03

7 510 000

7 510 000

4 146 000

Starpsumma

7 510 000

7 510 000

4 146 000

Spānija:

ES/09/14

2 000 000

0

0

Starpsumma

2 000 000

0

0

Francija:

FR/09/06

225 000

225 000

213 750

Starpsumma

225 000

225 000

213 750

Malta:

MT/09/05

763 200

763 200

715 500

- MT/09/02-04

Starpsumma

763 200

763 200

715 500

Nīderlande:

NL/09/06

1 800 000

1 800 000

1 710 000

Starpsumma

1 800 000

1 800 000

1 710 000

Polija:

PL/09/05-02

109 200

109 200

103 740

PL/09/05-03

46 800

46 800

44 460

PL/09/05-06

39 000

39 000

37 050

Starpsumma

195 000

195 000

185 250

Rumānija:

RO/09/02

50 000

50 000

47 500

Starpsumma

50 000

50 000

47 500

Zviedrija:

SE/09/09

300 000

300 000

285 000

SE/09/10

200 000

200 000

190 000

Starpsumma

500 000

500 000

475 000

Apvienotā Karaliste:

UK/09/02

418 896

418 896

397 952

Starpsumma

418 896

418 896

397 952

Kopā

13 961 272

11 961 272

8 365 170

---

V PIELIKUMS

IZMĒĢINĀJUMA PROJEKTI

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Bulgārija: |
| BG/09/08 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| Starpsumma | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| Spānija: |
| ES/09/34 | 96 887 | 96 887 | 92 043 |
| Starpsumma | 96 887 | 96 887 | 92 043 |
| Zviedrija: |
| SE/09/11 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| SE/09/12 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Starpsumma | 240 000 | 240 000 | 228 000 |
| Kopā | 361 887 | 361 887 | 343 793 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Bulgārija:

BG/09/08

25 000

25 000

23 750

Starpsumma

25 000

25 000

23 750

Spānija:

ES/09/34

96 887

96 887

92 043

Starpsumma

96 887

96 887

92 043

Zviedrija:

SE/09/11

40 000

40 000

38 000

SE/09/12

200 000

200 000

190 000

Starpsumma

240 000

240 000

228 000

Kopā

361 887

361 887

343 793

---

VI PIELIKUMS

MĀCĪBU UN APMAIŅAS PROGRAMMAS

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Bulgārija: |
| BG/09/09 | 70 000 | 70 000 | 35 000 |
| Starpsumma | 70 000 | 70 000 | 35 000 |
| Vācija: |
| DE/09/03 | 21 000 | 21 000 | 10 500 |
| DE/09/04 | 5 000 | 5 000 | 2 500 |
| Starpsumma | 26 000 | 26 000 | 13 000 |
| Igaunija: |
| EE/09/04 | 6 000 | 6 000 | 3 000 |
| Starpsumma | 6 000 | 6 000 | 3 000 |
| Īrija: |
| IE/09/02 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Starpsumma | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Spānija: |
| ES/09/17 | 25 920 | 25 920 | 12 960 |
| ES/09/25 | 70 690 | 70 690 | 35 345 |
| ES/09/33 | 22 000 | 22 000 | 11 000 |
| Starpsumma | 118 610 | 118 610 | 59 305 |
| Francija: |
| FR/09/07 | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Starpsumma | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Itālija: |
| IT/09/02 | 6 871 585 | 0 | 0 |
| IT/09/03 | 342 000 | 0 | 0 |
| IT/09/04 | 26 340 | 26 340 | 13 170 |
| IT/09/05 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| IT/09/06 | 880 000 | 880 000 | 440 000 |
| Starpsumma | 8 149 925 | 936 340 | 468 170 |
| Lietuva: |
| LT/09/02 | 14 500 | 14 500 | 7 250 |
| Starpsumma | 14 500 | 14 500 | 7 250 |
| Malta: |
| MT/09/06 | 18 300 | 18 300 | 9 150 |
| Starpsumma | 18 300 | 18 300 | 9 150 |
| Nīderlande: |
| NL/09/14 | 45 000 | 45 000 | 22 500 |
| NL/09/15 | 25 000 | 25 000 | 12 500 |
| NL/09/16 | 45 000 | 45 000 | 22 500 |
| Starpsumma | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Somija: |
| FI/09/05 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Starpsumma | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Zviedrija: |
| SE/09/13 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Starpsumma | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Apvienotā Karaliste: |
| UK/09/05 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/06 | 27 456 | 27 456 | 13 728 |
| UK/09/07 | 11 201 | 11 201 | 5 601 |
| UK/09/08 | 29 141 | 29 141 | 14 571 |
| UK/09/09 | 75 812 | 75 812 | 37 906 |
| UK/09/10 | 18 031 | 0 | 0 |
| UK/09/11 | 23 313 | 0 | 0 |
| UK/09/12 | 46 443 | 0 | 0 |
| UK/09/13 | 12 021 | 0 | 0 |
| UK/09/14 | 3 643 | 0 | 0 |
| UK/09/15 | 8 538 | 8 538 | 4 269 |
| UK/09/17 | 6 830 | 6 830 | 3 415 |
| UK/09/28 | 2 163 | 2 163 | 1 082 |
| UK/09/29 | 797 | 0 | 0 |
| UK/09/36 | 2 145 | 0 | 0 |
| UK/09/38 | 975 | 975 | 488 |
| UK/09/39 | 171 | 171 | 86 |
| UK/09/49 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/50 | 530 | 0 | 0 |
| UK/09/51 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/52 | 5 692 | 5 692 | 2 846 |
| UK/09/61 | 2 277 | 2 277 | 1 139 |
| UK/09/62 | 2 049 | 2 049 | 1 025 |
| UK/09/63 | 1 025 | 1 025 | 513 |
| Starpsumma | 290 498 | 183 575 | 91 793 |
| Kopā | 9 033 833 | 1 713 325 | 856 668 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Bulgārija:

BG/09/09

70 000

70 000

35 000

Starpsumma

70 000

70 000

35 000

Vācija:

DE/09/03

21 000

21 000

10 500

DE/09/04

5 000

5 000

2 500

Starpsumma

26 000

26 000

13 000

Igaunija:

EE/09/04

6 000

6 000

3 000

Starpsumma

6 000

6 000

3 000

Īrija:

IE/09/02

30 000

30 000

15 000

Starpsumma

30 000

30 000

15 000

Spānija:

ES/09/17

25 920

25 920

12 960

ES/09/25

70 690

70 690

35 345

ES/09/33

22 000

22 000

11 000

Starpsumma

118 610

118 610

59 305

Francija:

FR/09/07

115 000

115 000

57 500

Starpsumma

115 000

115 000

57 500

Itālija:

IT/09/02

6 871 585

0

0

IT/09/03

342 000

0

0

IT/09/04

26 340

26 340

13 170

IT/09/05

30 000

30 000

15 000

IT/09/06

880 000

880 000

440 000

Starpsumma

8 149 925

936 340

468 170

Lietuva:

LT/09/02

14 500

14 500

7 250

Starpsumma

14 500

14 500

7 250

Malta:

MT/09/06

18 300

18 300

9 150

Starpsumma

18 300

18 300

9 150

Nīderlande:

NL/09/14

45 000

45 000

22 500

NL/09/15

25 000

25 000

12 500

NL/09/16

45 000

45 000

22 500

Starpsumma

115 000

115 000

57 500

Somija:

FI/09/05

30 000

30 000

15 000

Starpsumma

30 000

30 000

15 000

Zviedrija:

SE/09/13

50 000

50 000

25 000

Starpsumma

50 000

50 000

25 000

Apvienotā Karaliste:

UK/09/05

3 415

3 415

1 708

UK/09/06

27 456

27 456

13 728

UK/09/07

11 201

11 201

5 601

UK/09/08

29 141

29 141

14 571

UK/09/09

75 812

75 812

37 906

UK/09/10

18 031

0

0

UK/09/11

23 313

0

0

UK/09/12

46 443

0

0

UK/09/13

12 021

0

0

UK/09/14

3 643

0

0

UK/09/15

8 538

8 538

4 269

UK/09/17

6 830

6 830

3 415

UK/09/28

2 163

2 163

1 082

UK/09/29

797

0

0

UK/09/36

2 145

0

0

UK/09/38

975

975

488

UK/09/39

171

171

86

UK/09/49

3 415

3 415

1 708

UK/09/50

530

0

0

UK/09/51

3 415

3 415

1 708

UK/09/52

5 692

5 692

2 846

UK/09/61

2 277

2 277

1 139

UK/09/62

2 049

2 049

1 025

UK/09/63

1 025

1 025

513

Starpsumma

290 498

183 575

91 793

Kopā

9 033 833

1 713 325

856 668

---

VII PIELIKUMS

INSPEKCIJAS UN NOVĒROŠANAS IZMĒĢINĀJUMA SHĒMAS

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalstsun projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Apvienotā Karaliste: |
| UK/09/40 | 11 384 | 11 384 | 5 692 |
| UK/09/53 | 18 213 | 0 | 0 |
| UK/09/54 | 36 426 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 66 023 | 11 384 | 5 692 |
| Kopā | 66 023 | 11 384 | 5 692 |

(EUR)

Dalībvalstsun projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Apvienotā Karaliste:

UK/09/40

11 384

11 384

5 692

UK/09/53

18 213

0

0

UK/09/54

36 426

0

0

Starpsumma

66 023

11 384

5 692

Kopā

66 023

11 384

5 692

---

VIII PIELIKUMS

ANALĪZE UN IZDEVUMU NOVĒRTĒŠANA

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Bulgārija |
| BG/09/10 | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| Starpsumma | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| Kopā | 12 000 | 12 000 | 6 000 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Bulgārija

BG/09/10

12 000

12 000

6 000

Starpsumma

12 000

12 000

6 000

Kopā

12 000

12 000

6 000

---

IX PIELIKUMS

INICIATĪVAS, LAI PALIELINĀTU INFORMĒTĪBU PAR KZP NOTEIKUMIEM

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Spānija |
| ES/09/27 | 165 518 | 165 518 | 124 139 |
| Starpsumma | 165 518 | 165 518 | 124 139 |
| Francija |
| FR/09/08 | 15 000 | 10 000 | 7 500 |
| Starpsumma | 15 000 | 10 000 | 7 500 |
| Itālija |
| IT/09/07 | 200 000 | 0 | 0 |
| IT/09/08 | 140 000 | 140 000 | 105 000 |
| IT/09/09 | 120 000 | 120 000 | 90 000 |
| IT/09/10 | 110 000 | 110 000 | 82 500 |
| Starpsumma | 570 000 | 370 000 | 277 500 |
| Lietuva |
| LT/09/03 | 13 400 | 13 400 | 10 050 |
| Starpsumma | 13 400 | 13 400 | 10 050 |
| Somija |
| FI/09/06 | 5 000 | 5 000 | 4 750 |
| Starpsumma | 5 000 | 5 000 | 4 750 |
| Zviedrija |
| SE/09/14 | 100 000 | 100 000 | 75 000 |
| Starpsumma | 100 000 | 100 000 | 75 000 |
| Apvienotā Karaliste |
| UK/09/18 | 11 384 | 0 | 0 |
| UK/09/19 | 11 384 | 0 | 0 |
| UK/09/20 | 8 538 | 0 | 0 |
| UK/09/21 | 22 767 | 0 | 0 |
| UK/09/22 | 17 075 | 17 075 | 12 807 |
| UK/09/23 | 17 075 | 17 075 | 12 807 |
| UK/09/55 | 911 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 89 134 | 34 150 | 25 614 |
| Kopā | 958 052 | 698 068 | 524 553 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Spānija

ES/09/27

165 518

165 518

124 139

Starpsumma

165 518

165 518

124 139

Francija

FR/09/08

15 000

10 000

7 500

Starpsumma

15 000

10 000

7 500

Itālija

IT/09/07

200 000

0

0

IT/09/08

140 000

140 000

105 000

IT/09/09

120 000

120 000

90 000

IT/09/10

110 000

110 000

82 500

Starpsumma

570 000

370 000

277 500

Lietuva

LT/09/03

13 400

13 400

10 050

Starpsumma

13 400

13 400

10 050

Somija

FI/09/06

5 000

5 000

4 750

Starpsumma

5 000

5 000

4 750

Zviedrija

SE/09/14

100 000

100 000

75 000

Starpsumma

100 000

100 000

75 000

Apvienotā Karaliste

UK/09/18

11 384

0

0

UK/09/19

11 384

0

0

UK/09/20

8 538

0

0

UK/09/21

22 767

0

0

UK/09/22

17 075

17 075

12 807

UK/09/23

17 075

17 075

12 807

UK/09/55

911

0

0

Starpsumma

89 134

34 150

25 614

Kopā

958 052

698 068

524 553

---

X PIELIKUMS

PATRUĻKUĢI UN PATRUĻLIDMAŠĪNAS

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi | Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu | Kopienas ieguldījums |
| Grieķija |
| EL/09/04 | 3 000 000 | 1 050 000 | 525 000 |
| EL/09/05 | 4 647 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 7 647 000 | 1 050 000 | 525 000 |
| Spānija |
| ES/09/18 | 3 000 000 | 3 000 000 | 1 500 000 |
| ES/09/19 | 2 000 000 | 2 000 000 | 1 000 000 |
| ES/09/20 | 1 344 450 | 1 344 450 | 672 470 |
| ES/09/21 | 1 397 414 | 1 397 414 | 698 707 |
| ES/09/22 | 34 483 | 0 | 0 |
| ES/09/23 | 84 207 | 0 | 0 |
| ES/09/29 | 92 400 | 0 | 0 |
| ES/09/30 | 3 381 840 | 3 381 840 | 1 690 920 |
| ES/09/31 | 130 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 11 464 794 | 11 123 704 | 5 562 097 |
| Francija |
| FR/09/09 | 150 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Itālija |
| IT/09/11 | 5 000 000 | 5 000 000 | 2 500 000 |
| IT/09/12 | 3 700 000 | 0 | 0 |
| IT/09/13 | 1 950 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 10 650 000 | 5 000 000 | 2 500 000 |
| Nīderlande |
| NL/09/07 | 25 000 | 0 | 0 |
| NL/09/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| NL/09/09 | 100 000 | 0 | 0 |
| NL/09/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| NL/09/17 | 70 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 365 000 | 0 | 0 |
| Rumānija |
| RO/09/03 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Starpsumma | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Somija |
| FI/09/07 | 100 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 100 000 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste |
| UK/09/24 | 2 845 760 | 2 561 184 | 1 280 592 |
| UK/09/31 | 48 378 | 0 | 0 |
| UK/09/32 | 19 921 | 0 | 0 |
| UK/09/33 | 2 846 | 0 | 0 |
| UK/09/41 | 45 886 | 0 | 0 |
| UK/09/42 | 24 851 | 0 | 0 |
| UK/09/56 | 25 043 | 0 | 0 |
| UK/09/57 | 11 839 | 0 | 0 |
| UK/09/58 | 22 767 | 22 767 | 11 384 |
| UK/09/59 | 56 916 | 56 916 | 28 458 |
| UK/09/66 | 5 692 | 5 692 | 2 846 |
| Starpsumma | 3 109 899 | 2 646 559 | 1 323 280 |
| Kopā | 33 501 693 | 19 835 263 | 9 917 877 |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Zvejas kontroles nacionālajā programmā plānotie izdevumi

Attiecināmie izdevumi saskaņā ar šo lēmumu

Kopienas ieguldījums

Grieķija

EL/09/04

3 000 000

1 050 000

525 000

EL/09/05

4 647 000

0

0

Starpsumma

7 647 000

1 050 000

525 000

Spānija

ES/09/18

3 000 000

3 000 000

1 500 000

ES/09/19

2 000 000

2 000 000

1 000 000

ES/09/20

1 344 450

1 344 450

672 470

ES/09/21

1 397 414

1 397 414

698 707

ES/09/22

34 483

0

0

ES/09/23

84 207

0

0

ES/09/29

92 400

0

0

ES/09/30

3 381 840

3 381 840

1 690 920

ES/09/31

130 000

0

0

Starpsumma

11 464 794

11 123 704

5 562 097

Francija

FR/09/09

150 000

0

0

Starpsumma

150 000

0

0

Itālija

IT/09/11

5 000 000

5 000 000

2 500 000

IT/09/12

3 700 000

0

0

IT/09/13

1 950 000

0

0

Starpsumma

10 650 000

5 000 000

2 500 000

Nīderlande

NL/09/07

25 000

0

0

NL/09/08

70 000

0

0

NL/09/09

100 000

0

0

NL/09/10

100 000

0

0

NL/09/17

70 000

0

0

Starpsumma

365 000

0

0

Rumānija

RO/09/03

15 000

15 000

7 500

Starpsumma

15 000

15 000

7 500

Somija

FI/09/07

100 000

0

0

Starpsumma

100 000

0

0

Apvienotā Karaliste

UK/09/24

2 845 760

2 561 184

1 280 592

UK/09/31

48 378

0

0

UK/09/32

19 921

0

0

UK/09/33

2 846

0

0

UK/09/41

45 886

0

0

UK/09/42

24 851

0

0

UK/09/56

25 043

0

0

UK/09/57

11 839

0

0

UK/09/58

22 767

22 767

11 384

UK/09/59

56 916

56 916

28 458

UK/09/66

5 692

5 692

2 846

Starpsumma

3 109 899

2 646 559

1 323 280

Kopā

33 501 693

19 835 263

9 917 877

---