# Europos Sąjungos C 16E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.016.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 16E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. sausio 22d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.016.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 16E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. sausio 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. lapkričio 18 d., antradienis |
| 2010/C 016E/01 | Vartotojų švietimas ir žinių gerinimas kredito ir finansų srityse2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų apsaugos: vartotojų švietimas ir žinių gerinimas kredito ir finansų srityse (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų rinkų rezultatų suvestinės (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | EPS@10: Pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymas2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (2008/2012(INI)) | 21 |
| PRIEDASIŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimas2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimo (2008/2140(INI)) | 28 |
| | 2008 m. lapkričio 20 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 016E/06 | Specialusis Europos ombudsmeno pranešimas remiantis rekomendacijos Europos Sąjungos Tarybai dėl skundo 1487/2005/GG projektu2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialiojo pranešimo remiantis rekomendacijos Europos Sąjungos Tarybai dėl skundo 1487/2005/GG projektu (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Socialinės apsaugos sistemos ir pensijos2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateities, jų finansavimo ir individualizacijos tendencijos (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | ES ir PNR duomenys2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (angl. PNR) naudojimo teisėsaugoje | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo | 49 |
| 2010/C 016E/10 | Europos Sąjungos atsakas į padėties Kongo Demokratinės Respublikos rytuose pablogėjimą2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos atsako į padėties Kongo Demokratinės Respublikos rytuose pablogėjimą | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Europos kosmoso politika: Europa ir kosmosas2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kosmoso politikos: Europa ir kosmosas | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Kasetiniai šaudmenys2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų | 61 |
| 2010/C 016E/13 | ŽIV/AIDS: ankstyvasis nustatymas ir priežiūra2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija del ŽIV/AIDS: ankstyvasis nustatymas ir priežiūra | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Padėtis bitininkystės sektoriuje2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties bitininkystės sektoriuje | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Aplinkosauginiai tikrinimai valstybėse narėse2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rekomendacijos 2001/331/EB, pagal kurią nustatomi minimalūs aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijai, persvarstymo | 67 |
| 2010/C 016E/16 | Somalis2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Somalio | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Mirties bausmė Nigerijoje2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės Nigerijoje | 71 |
| 2010/C 016E/18 | al-Kurd šeimos atvejis2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl al-Kurdų šeimos atvejo | 73 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. lapkričio 18 d., antradienis

2010/C 016E/01

Vartotojų švietimas ir žinių gerinimas kredito ir finansų srityse2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų apsaugos: vartotojų švietimas ir žinių gerinimas kredito ir finansų srityse (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų rinkų rezultatų suvestinės (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

EPS@10: Pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymas2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (2008/2012(INI))

21

PRIEDASIŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

24

2010/C 016E/05

Elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimas2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimo (2008/2140(INI))

28

2008 m. lapkričio 20 d., ketvirtadienis

2010/C 016E/06

Specialusis Europos ombudsmeno pranešimas remiantis rekomendacijos Europos Sąjungos Tarybai dėl skundo 1487/2005/GG projektu2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialiojo pranešimo remiantis rekomendacijos Europos Sąjungos Tarybai dėl skundo 1487/2005/GG projektu (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Socialinės apsaugos sistemos ir pensijos2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateities, jų finansavimo ir individualizacijos tendencijos (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

ES ir PNR duomenys2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (angl. PNR) naudojimo teisėsaugoje

44

2010/C 016E/09

Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo

49

2010/C 016E/10

Europos Sąjungos atsakas į padėties Kongo Demokratinės Respublikos rytuose pablogėjimą2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos atsako į padėties Kongo Demokratinės Respublikos rytuose pablogėjimą

51

2010/C 016E/11

Europos kosmoso politika: Europa ir kosmosas2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kosmoso politikos: Europa ir kosmosas

57

2010/C 016E/12

Kasetiniai šaudmenys2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų

61

2010/C 016E/13

ŽIV/AIDS: ankstyvasis nustatymas ir priežiūra2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija del ŽIV/AIDS: ankstyvasis nustatymas ir priežiūra

62

2010/C 016E/14

Padėtis bitininkystės sektoriuje2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties bitininkystės sektoriuje

65

2010/C 016E/15

Aplinkosauginiai tikrinimai valstybėse narėse2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rekomendacijos 2001/331/EB, pagal kurią nustatomi minimalūs aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijai, persvarstymo

67

2010/C 016E/16

Somalis2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Somalio

68

2010/C 016E/17

Mirties bausmė Nigerijoje2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės Nigerijoje

71

2010/C 016E/18

al-Kurd šeimos atvejis2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl al-Kurdų šeimos atvejo

73

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. lapkričio 18 d., antradienis |
| 2010/C 016E/19 | Prašymas atšaukti Frank Vanhecke imunitetą2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Frank Vanhecke imunitetą (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Prašymas atšaukti Massimo D'Alema imunitetą2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Massimo D’Alema imunitetą (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2008 m. lapkričio 18 d., antradienis

2010/C 016E/19

Prašymas atšaukti Frank Vanhecke imunitetą2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Frank Vanhecke imunitetą (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Prašymas atšaukti Massimo D'Alema imunitetą2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Massimo D’Alema imunitetą (2008/2298(IMM))

77

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. lapkričio 18 d., antradienis |
| 2010/C 016E/21 | EB ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolas *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo pasirašymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (COM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Bendra įmonė naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (COM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Įstatymais nustatytas dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ženklinimas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įstatymais nustatyto dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ženklinimo (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Bendrovių teisė, susijusi su vienanarėmis uždarosiomis akcinėmis bendrovėmis (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos bendrovių teisės srityje dėl vienanarių uždarųjų akcinių bendrovių (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynė (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynės (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Išorės veiksmų garantijų fondas (kodifikuota redakcija) *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Konvencija dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo ***2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo sudarymo projekto (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema Bendrijoje ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje dėl Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (COM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų sutelkimas2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų sutelkimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI)) | 84 |
| PRIEDASEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS DĖL EUROPOS PRISITAIKYMO PRIE GLOBALIZACIJOS PADARINIŲ FONDO LĖŠŲ SUTELKIMO PAGAL 2006 M. GEGUŽĖS 17 D. EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS TARPINSTITUCINIO SUSITARIMO DĖL BIUDŽETINĖS DRAUSMĖS IR PATIKIMO FINANSŲ VALDYMO 28 PUNKTĄ | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Bendra akcizų tvarka *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros akcizų tvarkos (COM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą (COM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | 2008 m. lapkričio 19 d., trečiadienis |
| 2010/C 016E/32 | Bendrijos statistika apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe ***II2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimai skelbti ir versti ***I2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 68/151/EEB ir 89/666/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimų skelbti ir versti (COM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Europos Parlamento Pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 68/151/EEB, 77/91/EEB ir 89/666/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimų skelbti ir versti | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Europos statistika ***I2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos (COM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008/EB dėl Europos statistikos, panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Paramos schemos ūkininkams pagal BŽŪP *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros tiesioginės paramos schemų taisyklės pagal bendrąją žemės ūkio politiką ir tam tikros paramos schemos ūkininkams (COM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Pakeitimai bendrojoje žemės ūkio politikoje *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrosios žemės ūkio politikos pakeitimų iš dalies keičiant reglamentus (EB) Nr. 320/2006, (EB) Nr. 1234/2007, (EB) Nr. 3/2008 ir (EB) Nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai parama kaimo plėtrai *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Kaimo plėtros Bendrijos strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (COM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | 2008 m. lapkričio 20 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 016E/39 | Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų keitimas ***I2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 20 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projektas2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projekto (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygos *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų (COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Viena paraiškų dėl leidimo apsigyventi ir dirbti procedūra *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Bendro reglamento dėl bendro žemės ūkio rinkų organizavimo keitimas *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (COM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2008 m. lapkričio 18 d., antradienis

2010/C 016E/21

EB ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolas *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo pasirašymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (COM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Bendra įmonė naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (COM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Įstatymais nustatytas dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ženklinimas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įstatymais nustatyto dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ženklinimo (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Bendrovių teisė, susijusi su vienanarėmis uždarosiomis akcinėmis bendrovėmis (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos bendrovių teisės srityje dėl vienanarių uždarųjų akcinių bendrovių (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynė (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynės (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Išorės veiksmų garantijų fondas (kodifikuota redakcija) *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Konvencija dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo ***2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo sudarymo projekto (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema Bendrijoje ***I2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje dėl Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (COM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų sutelkimas2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų sutelkimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

84

PRIEDASEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS DĖL EUROPOS PRISITAIKYMO PRIE GLOBALIZACIJOS PADARINIŲ FONDO LĖŠŲ SUTELKIMO PAGAL 2006 M. GEGUŽĖS 17 D. EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS TARPINSTITUCINIO SUSITARIMO DĖL BIUDŽETINĖS DRAUSMĖS IR PATIKIMO FINANSŲ VALDYMO 28 PUNKTĄ

85

2010/C 016E/30

Bendra akcizų tvarka *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros akcizų tvarkos (COM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa *2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą (COM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

103

2008 m. lapkričio 19 d., trečiadienis

2010/C 016E/32

Bendrijos statistika apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe ***II2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimai skelbti ir versti ***I2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 68/151/EEB ir 89/666/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimų skelbti ir versti (COM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Europos Parlamento Pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 68/151/EEB, 77/91/EEB ir 89/666/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimų skelbti ir versti

2008/.../EB

77/91/EEB

112

2010/C 016E/34

Europos statistika ***I2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos (COM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008/EB dėl Europos statistikos, panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą

117

2010/C 016E/35

Paramos schemos ūkininkams pagal BŽŪP *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros tiesioginės paramos schemų taisyklės pagal bendrąją žemės ūkio politiką ir tam tikros paramos schemos ūkininkams (COM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Pakeitimai bendrojoje žemės ūkio politikoje *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrosios žemės ūkio politikos pakeitimų iš dalies keičiant reglamentus (EB) Nr. 320/2006, (EB) Nr. 1234/2007, (EB) Nr. 3/2008 ir (EB) Nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai parama kaimo plėtrai *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Kaimo plėtros Bendrijos strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) *2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (COM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

199

2008 m. lapkričio 20 d., ketvirtadienis

2010/C 016E/39

Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų keitimas ***I2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 20 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų

201

2010/C 016E/40

Taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projektas2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projekto (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygos *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų (COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Viena paraiškų dėl leidimo apsigyventi ir dirbti procedūra *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Bendro reglamento dėl bendro žemės ūkio rinkų organizavimo keitimas *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (COM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams *2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

252

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. lapkričio 18 d., antradienis

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/1

---

Vartotojų švietimas ir žinių gerinimas kredito ir finansų srityse

P6_TA(2008)0539

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų apsaugos: vartotojų švietimas ir žinių gerinimas kredito ir finansų srityse (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl finansinio švietimo (COM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl finansinio švietimo (COM(2007)0808),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje (COM(2007)0226),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. antrojo svarstymo metu išsakytą poziciją, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. antrojo svarstymo metu išsakytą poziciją, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0393/2008),

| A. | kadangi, viena vertus, finansinės rinkos sparčiai vystosi, tapo labai dinamiškos ir vis sudėtingesnės ir, kita vertus, dėl visuomenės pokyčių ir kintančio gyvenimo būdo atsiranda privačių finansų patikimo valdymo poreikis ir poreikis nuolat derinti privačius finansus su naujomis darbo ir šeimos sąlygomis, |
| --- | --- |

A.

kadangi, viena vertus, finansinės rinkos sparčiai vystosi, tapo labai dinamiškos ir vis sudėtingesnės ir, kita vertus, dėl visuomenės pokyčių ir kintančio gyvenimo būdo atsiranda privačių finansų patikimo valdymo poreikis ir poreikis nuolat derinti privačius finansus su naujomis darbo ir šeimos sąlygomis,

| B. | kadangi valstybių narių ir Europos lygmenimis politiką formuojantys asmenys turėtų teikti pirmenybę vartotojų finansiniam raštingumui ne tik todėl, kad tai naudinga atskiriems asmenims, bet ir todėl, kad tai naudinga visuomenei ir ekonomikai, pvz., dėl to mažėja probleminių skolų, daugėja santaupų, didėja konkurencija, tinkamai naudojamasi draudimo produktais ir tinkamai apsirūpinama pensijai, |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybių narių ir Europos lygmenimis politiką formuojantys asmenys turėtų teikti pirmenybę vartotojų finansiniam raštingumui ne tik todėl, kad tai naudinga atskiriems asmenims, bet ir todėl, kad tai naudinga visuomenei ir ekonomikai, pvz., dėl to mažėja probleminių skolų, daugėja santaupų, didėja konkurencija, tinkamai naudojamasi draudimo produktais ir tinkamai apsirūpinama pensijai,

| C. | kadangi iš tyrimų matyti, kad vartotojai linkę pervertinti savo žinias finansinių paslaugų srityje ir juos taip pat reikia informuoti apie tai, jog jie nėra tokie finansiškai raštingi, kaip mano esą, ir apie pasekmes, |
| --- | --- |

C.

kadangi iš tyrimų matyti, kad vartotojai linkę pervertinti savo žinias finansinių paslaugų srityje ir juos taip pat reikia informuoti apie tai, jog jie nėra tokie finansiškai raštingi, kaip mano esą, ir apie pasekmes,

| D. | kadangi aukštos kokybės finansinio švietimo programos, skirtos asmenims ir, jei reikia kiek galima pritaikytos atskiriems asmenims, gali padėti gerinti finansinį raštingumą suteikdamos vartotojams galimybę remiantis žiniomis rinktis ir taip skatinti veiksmingą finansinių rinkų veikimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi aukštos kokybės finansinio švietimo programos, skirtos asmenims ir, jei reikia kiek galima pritaikytos atskiriems asmenims, gali padėti gerinti finansinį raštingumą suteikdamos vartotojams galimybę remiantis žiniomis rinktis ir taip skatinti veiksmingą finansinių rinkų veikimą,

| E. | kadangi tarpvalstybinių finansinių paslaugų svarba nuolat didėja ir Komisija turėtų imtis iniciatyvų ES lygmeniu, kuriomis būtų skatinama skleisti tarpvalstybinę ir, jei reikia, palyginamąją informaciją apie finansinį švietimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi tarpvalstybinių finansinių paslaugų svarba nuolat didėja ir Komisija turėtų imtis iniciatyvų ES lygmeniu, kuriomis būtų skatinama skleisti tarpvalstybinę ir, jei reikia, palyginamąją informaciją apie finansinį švietimą,

| F. | kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų vartotojų, taip pat jaunų vartotojų, kurie turi priimti sprendimus, turėsiančių įtakos viso jų gyvenimo ekonominėms perspektyvoms, švietimo reikmėms, |
| --- | --- |

F.

kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų vartotojų, taip pat jaunų vartotojų, kurie turi priimti sprendimus, turėsiančių įtakos viso jų gyvenimo ekonominėms perspektyvoms, švietimo reikmėms,

| G. | kadangi iš tyrimų matyti, kad asmenys, anksti išmokę asmeninių finansų pagrindų, yra finansiškai raštingesni; kadangi finansinis švietimas yra glaudžiai susijęs su pagrindinių mokėjimų (matematikos ir skaitymo) lavinimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi iš tyrimų matyti, kad asmenys, anksti išmokę asmeninių finansų pagrindų, yra finansiškai raštingesni; kadangi finansinis švietimas yra glaudžiai susijęs su pagrindinių mokėjimų (matematikos ir skaitymo) lavinimu,

1.   palankiai vertina Komisijos iniciatyvas vartotojų finansinio švietimo srityje, ypač tai, kad neseniai sudaryta Finansinio švietimo ekspertų grupė ir kad ji ketina internete skelbti finansinio švietimo programų ir tyrimų ES duomenų bazę; mano, kad ekspertų grupė turėtų turėti aiškius įpareigojimus ir įgaliojimus; siūlo paprašyti, kad ši ekspertų grupė ypač atsižvelgtų į ES lygmens švietimo finansų klausimais teikiamą naudą ir geriausią praktiką bei teikiamas tarpvalstybines finansines paslaugas;

2.   atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų švietimo ir žinių gerinimo kredito ir finansų srityse tikslas – gerinti vartotojų supratimą apie ekonomikos ir finansų padėtį, kad būtų geriau išmanomi ekonominiai įsipareigojimai ir vengiama nebūtinos rizikos, per didelių įsiskolinimų ir finansinės atskirties; mano, kad mokymo ir informavimo veikla turėtų padėti vartotojams patiems savarankiškai vertinti finansų produktus, kurie jiems siūlomi arba kuriais jie ketina pasinaudoti;

3.   konstatuoja, kad antrinių hipotekinių paskolų krizė atskleidžia ne tik tai, kokie pavojai gresia, kai paskolų gavėjai nepakankamai informuojami, bet taip pat ir tai, kad dėl nesugebėjimo suprasti šią informaciją ir žinių apie ją trūkumo vartotojai nepakankamai susirūpinę dėl jiems gresiančios nemokumo ir per didelio įsiskolinimo rizikos;

4.   pabrėžia, kad įgiję sugebėjimų ir išsilavinę vartotojai padeda skatinti konkurenciją, kokybę ir naujoves bankininkystės ir finansinių paslaugų sektoriuose, ir primena, kad išsilavinę ir pasitikintys investuotojai gali padidinti kapitalo rinkų likvidumą, kuris skatintų investavimą ir augimą;

5.   pabrėžia, jog svarbu nustatyti finansinio raštingumo lygį valstybėse narėse ir gerinti supratimą, kokią naudą gali teikti ES, taip pat apibrėžti konkrečių tikslinių visuomenės grupių švietimo poreikius atsižvelgiant į mišrius kriterijus, pvz., amžių, pajamų dydį ir išsilavinimo lygį;

6.   pripažįsta privačių iniciatyvų, finansinių paslaugų srities ir vartotojų organizacijų vaidmenį Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis apibrėžiant konkrečius tikslinių grupių švietimo poreikius, nustatant taikomų švietimo programų trūkumus ir teikiant vartotojams informaciją finansų klausimais, įskaitant internetines finansinio planavimo priemones, panaudojant žiniasklaidą ir švietimo kampanijas;

7.   mano, kad finansinio švietimo programos yra veiksmingiausios, jei jos pritaikytos prie konkrečių tikslinių grupių poreikių ir, kai reikia, atskiriems asmenims; be to, mano, kad visos švietimo finansų klausimais programos turėtų prisidėti prie sąmoningo ir tikroviško kiekvieno asmens finansinių galimybių valdymo gerinimo; turėtų būti skiriama dėmesio programų, kurias įgyvendinant didėja suaugusiųjų asmenų finansiniai gebėjimai, rengimui;

8.   ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, ES lygmeniu rengti švietimo asmeninių finansų srityje programas, grindžiamas bendromis taisyklėmis ir principais, kurie gali būti pritaikyti visoms valstybėms narėms ir taikomi jose, kartu nustatant gaires ir skatinant keitimąsi pažangiąja patirtimi;

9.   pabrėžia, kad finansinis švietimas gali papildyti, bet ne pakeisti nuoseklias vartotojų apsaugos nuostatas finansinių paslaugų teisės aktuose ir finansų institucijų reglamentavimą bei griežtą priežiūrą;

10.   pripažįsta svarbų privataus sektoriaus ir ypač finansų institucijų vaidmenį teikiant vartotojams informaciją apie finansines paslaugas; vis dėlto pabrėžia, kad finansinis švietimas turėtų būti sąžiningas, nešališkas ir skaidrus, kad tenkintų vartotojų interesus, ir kad jis turi būti aiškiai atskirtas nuo verslo konsultavimo ar reklamos; ragina finansų institucijas siekiant šio tikslo parengti darbuotojų elgesio kodeksus;

11.   pripažįsta, kad žinias, kurių vartotojams reikia priimant finansinius sprendimus, reikia teikti neperkraunant vartotojų informacija; pirmenybę teikia kokybei, o ne kiekybei, pvz., aukštos kokybės informacijai, kuri prieinama, konkreti, lengvai suprantama ir kuri skirta ugdyti vartotojų gebėjimui atsakingai ir informuotai pasirinkti;

12.   mano, kad būtina pateikti veiksmingą, aiškią ir suprantamą informaciją, ypač reklamuojant finansų produktus, ir kad finansų įstaigos, prieš sudarydamos kontraktus, turėtų suteikti pakankamai informacijos ir ypač griežtai laikytis 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (3) ir 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių (4) numatytų taisyklių; ragina Komisiją pateikti konkrečius ir nuoseklius teisėkūros pasiūlymus dėl darnios vartotojų informacijos ir apsaugos sistemos, ypač hipotekinių kreditų srityje (pvz., naudojant suderintą, paprastą ir palygintiną Europos standartinį informacijos lapą, į jį įtraukiant bendros kredito kainos metinės normos bendrus rodiklius ir t. t.);

13.   rekomenduoja, kad finansinio švietimo programose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas svarbiems gyvenimo planavimo aspektams, pvz., taupymo pagrindams, skolinimuisi, draudimui ir pensijoms;

14.   prašo Komisiją ir toliau skatinti suinteresuotų šalių dialogą;

15.   siūlo padidinti pagal biudžeto eilutę 17 02 02 skiriamas lėšas siekiant finansuoti veiksmus ES lygmeniu, kurių tikslas – gerinti vartotojų finansinį švietimą ir finansinį raštingumą; ragina Komisiją prisidėti prie supratimo ES lygmeniu didinimo remiant nacionalinių ir regioninių konferencijų, seminarų, žiniasklaidos ir informavimo kampanijų bei švietimo programų, kuriose dalyvautų įvairių valstybių atstovai, organizavimą, ypač mažmeninių finansinių paslaugų ir namų ūkio kreditų (skolų) valdymo srityje;

16.   ragina Komisiją toliau plėtoti ir atnaujinti interneto svetainę „Dolceta“ ir teikti šią paslaugą visomis oficialiosiomis kalbomis; siūlo Komisijai į interneto svetainę „Dolceta“ įtraukti nuorodą į internetinę esamų regioninių ir nacionalinių finansinio švietimo programų duomenų bazę, kurią jis ketina sukurti; siūlo, kad į interneto svetainę „Dolceta“ būtų įtrauktos nuorodos į pagal šalis suskirstytas visuomeninių ir privačių finansinio švietimo įstaigų tinklavietes;

17.   prašo Komisiją finansinio švietimo paslaugų teikimo ir jų kokybės rodiklius įtraukti į vartotojų rinkų rezultatų suvestinę;

18.   ragina Komisiją pradėti informacijos kampanijas siekiant supažindinti vartotojus su ES teisės aktuose numatytomis jų teisėmis finansinių paslaugų teikimo srityje;

19.   pabrėžia, kad Komisijos remiamos valstybės narės, bendradarbiaudamos su įvairiomis valstybių narių socialinėmis ir gyventojų grupėmis, turi reguliariai tirti visuomenės finansinio raštingumo lygį, kad būtų nustatytos prioritetines veiklos sritys ir užtikrinamas tinkamas, greitas ir veiksmingas finansinio švietimo programų, pagal kurias būtų teikiama parama visuomenei, įgyvendinimas;

20.   ragina valstybes nares įtraukti finansinį švietimą į kompetentingų institucijų sudarytas pradinio ir vidurinio mokymo mokyklų programas, skirtas kasdieninio gyvenimo įgūdžiams ugdyti, ir organizuoti mokytojams metodinius mokymus šia tema;

21.   pabrėžia, jog abiem šalims, t. y. finansų patarėjams ir vartotojams, būtinas nuolatinis dvišalis švietimo procesas siekiant užtikrinti, kad būtų perteikiama tiksli informacija, atitinkanti naujausius laimėjimus finansinių paslaugų sektoriuje;

22.   mano, kad nepakankamai pasinaudojama įvairių švietimo organizacijų sąveika; todėl prašo valstybes nares sukurti finansinio švietimo tinklą, kuriame dalyvautų ir viešasis, ir privatusis sektoriai, ir paskatinti visus dalyvius bendradarbiauti ir palaikyti dialogą;

23.   ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pensininkų ir darbuotojų, kurie greitai baigs savo profesinę karjerą ir kuriems gali kilti finansinės atskirties pavojus, švietimo poreikiams, taip pat jaunimui, pradedančiam savo profesinę karjerą, kai iškyla klausimas, kaip tinkamai panaudoti savo naująsias pajamas;

24.   ragina valstybes nares parengti ekonomikos ir finansinių paslaugų mokymo programas socialiniams darbuotojams, kadangi jie bendrauja su asmenimis, kuriems gresia pavojus nuskursti arba labai įsiskolinti;

25.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0011.

(2)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

(3)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

(4)  OL L 133, 2008 5 22, p. 66.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/5

---

Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė

P6_TA(2008)0540

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų rinkų rezultatų suvestinės (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą „Vartotojams teikiamos bendrosios rinkos naudos stebėsena: vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (COM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą „Vartotojams teikiamos bendrosios rinkos naudos stebėsena: vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (COM(2008)0031),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 14 d. vidaus rinkos rezultatų suvestinę Nr. 16a (SEC(2008)0076), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 14 d. vidaus rinkos rezultatų suvestinę Nr. 16a (SEC(2008)0076),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl acquis communautaire vartotojų teisių apsaugos srityje persvarstymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl acquis communautaire vartotojų teisių apsaugos srityje persvarstymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl 2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl 2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (3),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (COM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (COM(2007)0724),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Bendrus interesus tenkinančios paslaugos, įskaitant bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas. Naujas Europos įsipareigojimas“ (COM(2007)0725), pridedamą prie komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Bendrus interesus tenkinančios paslaugos, įskaitant bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas. Naujas Europos įsipareigojimas“ (COM(2007)0725), pridedamą prie komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Naujos metodikos taikymas prekių rinkų ir sektorių stebėsenai atlikti. Pirmojo sektorių tyrimo rezultatai“ (SEC(2007)1517), pridedamą prie komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Naujos metodikos taikymas prekių rinkų ir sektorių stebėsenai atlikti. Pirmojo sektorių tyrimo rezultatai“ (SEC(2007)1517), pridedamą prie komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0392/2008),

| A. | kadangi pritaria tam, kad būtų skelbiama vartotojų rinkų rezultatų suvestinė (toliau – rezultatų suvestinė), kuria siekiama, kad vidaus rinka geriau reaguotų į piliečių lūkesčius ir jiems rūpimus dalykus, |
| --- | --- |

A.

kadangi pritaria tam, kad būtų skelbiama vartotojų rinkų rezultatų suvestinė (toliau – rezultatų suvestinė), kuria siekiama, kad vidaus rinka geriau reaguotų į piliečių lūkesčius ir jiems rūpimus dalykus,

| B. | kadangi konkurencingos ir veiksmingai veikiančios vartotojų rinkos yra svarbios piliečių pasitikėjimui vidaus rinka užtikrinti, |
| --- | --- |

B.

kadangi konkurencingos ir veiksmingai veikiančios vartotojų rinkos yra svarbios piliečių pasitikėjimui vidaus rinka užtikrinti,

| C. | kadangi rezultatų suvestinę reikia papildyti kitomis stebėsenos priemonėmis, |
| --- | --- |

C.

kadangi rezultatų suvestinę reikia papildyti kitomis stebėsenos priemonėmis,

| D. | kadangi pasinaudojant rezultatų suvestinės rodikliais siekiama padėti nustatyti išsamiau tirtinus sektorius, |
| --- | --- |

D.

kadangi pasinaudojant rezultatų suvestinės rodikliais siekiama padėti nustatyti išsamiau tirtinus sektorius,

| E. | kadangi rezultatų suvestinė turėtų padėti skatinti diskusiją vartotojų politikos klausimais, |
| --- | --- |

E.

kadangi rezultatų suvestinė turėtų padėti skatinti diskusiją vartotojų politikos klausimais,

| F. | kadangi nacionalinių vartotojų ir konkurencijos institucijų tyrimai ir analizė gali būti svarbūs toliau rengiant rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

F.

kadangi nacionalinių vartotojų ir konkurencijos institucijų tyrimai ir analizė gali būti svarbūs toliau rengiant rezultatų suvestinę,

Įvadas

1.   pabrėžia, kad svarbu suteikti piliečiams galimybę visapusiškai naudotis vidaus rinkos privalumais, ir mano, jog rezultatų suvestinė yra svarbi priemonė šiam tikslui pasiekti;

2.   pritaria penkiems pagrindiniams suvestinės rodikliams, susijusiems su skundais, kainų lygiu, pasitenkinimu, perėjimu prie kitų produktų ar paslaugų ir sauga;

3.   pabrėžia, kad rezultatų suvestinė yra ankstyvosios stadijos ir turi būti toliau rengiama naudojant išsamesnius duomenis, tikslesnę statistiką ir kitas įvairiais rodikliais pagrįstas analizes;

4.   pabrėžia, kad patenkinamu lygmeniu nustačius penkis pagrindinius vartotojų rinkų rezultatų suvestinės rodiklius reikėtų parengti naujus rodiklius siekiant, kad vidaus rinkoje būtų labiau reaguojama į piliečių lūkesčius ir jiems rūpimus klausimus;

5.   ragina Komisiją 3 ir 4 punktuose nurodytais tikslais užtikrinti atitinkamas lėšas ir personalą;

6.   ragina Komisiją užtikrinti, kad jos tarnybos vadovautųsi nuoseklia ir suderinta koncepcija, kad būtų išvengta veiklos dubliavimosi ir prieštaringų duomenų analizės rezultatų;

7.   ragina Komisiją į būsimas rezultatų suvestines įtraukti lengvai suprantamą santrauką ir aiškias išvadas bei rekomendacijas, kurios būtų verčiamos į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas;

Rodiklių nustatymas

8.   mano, kad reikėtų riboti bendrą rodiklių skaičių siekiant užtikrinti, kad suvestinė būtų tikslinga;

9.   mano, kad su skundais susijęs rodiklis būtinas siekiant sužinoti vartotojų pasitenkinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares siekti valstybių narių ir Bendrijos lygmenimis suvienodinti kompetentingų institucijų ir atitinkamų vartotojų pagalbos tarnybų naudojamas skundų klasifikavimo sistemas ir įsteigti ES lygmens vartotojų skundų duomenų bazę; ragina valstybes nares gerinti vartotojų žinias apie skundų sistemas ir tobulinti skundų tvarkymą, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiūlyti daugiau geresnės kokybės paslaugų;

10.   ragina Komisiją parengti rodiklius, susijusius su tarpvalstybiniu teismo procesu ir vartotojų patiriamos žalos kompensavimu, kai taikomos teisminės ir neteisminės žalos atlyginimo priemonės bei esamos nacionalinės žalos atlyginimo priemonės;

11.   mano, kad su vartotojų raštingumu, įgūdžiais ir amžiumi susiję rodikliai (pvz., išsilavinimas, kompiuterinis raštingumas ir užsienio kalbų mokėjimas) galėtų būti įtraukti į rezultatų suvestinę; vis dėlto pabrėžia, jog svarbu išlaikyti rodiklių, pagrįstų „subjektyviais“ duomenimis, gautais iš vartotojų nuomonės tyrimų, ir rodiklių, pagrįstų „objektyviais“ duomenimis, gautais iš ir kitų šaltinių, pusiausvyrą;

12.   pripažįsta, kad rengti tikslius ir atitinkamus kainų rodiklius labai sudėtinga, nes galimos kelios kainų lygio skirtumų priežastys, o jų buvimas nerodo rinkos nepakankamumo; vis dėlto mano, kad į suvestinę reikėtų įtraukti kainų rodiklius, nes kainos yra pagrindinis vartotojams rūpimas klausimas ir kainų rodikliai yra svarbūs norint skatinti diskusiją ir užtikrinti žiniasklaidos dėmesį rinkos veikimo problemų tema; ragina Komisiją atsižvelgti į makroekonominę aplinką, pirkėjų perkamąją galią ir kainas iki apmokestinimo valstybėse narėse;

13.   pritaria pastangoms nustatyti sudėtingesnius kainų rodiklius, bet taip pat ragina, prieš teikiant rekomendacijas dėl konkrečios politikos, naudoti kitus su veiksmingu rinkų veikimu susijusius rodiklius;

14.   primena, kad vartotojams tampa vis svarbesni etikos ir aplinkosaugos klausimai; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę vertinti su šiais klausimais susijusios informacijos gavimo galimybę skirtingose rinkose;

Informacinės bazės gerinimas

15.   pabrėžia valstybių narių statistikos įstaigų, Eurostato ir kitų Komisijos tarnybų glaudaus bendradarbiavimo svarbą siekiant užtikrinti, kad duomenys būtų kokybiški ir išsamūs; ragina valstybes nares imtis priemonių šiam bendradarbiavimui palengvinti;

16.   primena, kad nacionalinės vartotojų ir konkurencijos institucijos dažnai atlieka atvejų tyrimus arba turi kitų įrodymų dėl skirtingų rinkų veikimo, todėl ragina Komisiją remtis prieinama nacionaline informacija ir aktyviai tartis su nacionaliniais ekspertais toliau rengiant rezultatų suvestinę;

17.   ragina valstybes nares išnagrinėti, ar būtų naudinga įsteigti vartotojų ombudsmeno pareigybę; pažymi, kad daugelis valstybių narių turi keleto sektorių vartotojų ombudsmenus, padedančius vartotojams išsiaiškinti su ekonominės veiklos vykdytojais;

18.   ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, užtikrinti, kad Europos vartotojų informacijos centrai gautų daugiau išteklių ir turėtų tinkamą personalą ir veiksmingai galėtų tvarkyti vis gausesnius vartotojų tarpvalstybinius skundus ir sutrumpinti šių skundų nagrinėjimo trukmę;

Žinių gilinimas

19.   ragina Komisiją ir valstybes nares gilinti žinias apie rezultatų suvestinę, inter alia, užtikrinant, kad ji būtų lengvai prieinama ir matoma atitinkamose tinklavietėse, ir dėti daugiau pastangų skelbiant rezultatų suvestinę žiniasklaidai;

Sąsaja su vidaus rinkos rezultatų suvestine

20.   mano, kad ir vidaus rinkos rezultatų suvestinė, ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinė prisideda prie vidaus rinkos gerinimo siekiant piliečių ir vartotojų naudos;

21.   džiaugiasi Komisijos ketinimu užtikrinti, kad būtų geriau informuojama apie vidaus rinką, ir mano, jog abi rezultatų suvestinės yra svarbūs žingsniai siekiant šio tikslo;

22.   pabrėžia, kad nors abi rezultatų suvestinės tarpusavyje susijusios ir svarbu skatinti jas nuosekliai rengti, jų tikslinės auditorijos yra skirtingos, todėl reikėtų jomis naudotis atskirai ir turėti skirtingus rodiklių rinkinius;

23.   mano, kad reikėtų reguliariai atlikti naudotų rodiklių ir abiejų suvestinių sasąjų patikrą, taip siekiant jas pritaikyti prie vidaus rinkos pokyčių;

*

- *

24.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 231.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0211.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/8

---

EPS@10: Pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai

P6_TA(2008)0543

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. gegužės 7 d. komunikatą „EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“ (COM(2008)0238) (komunikatas dėl „EPS@10“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. gegužės 7 d. komunikatą „EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“ (COM(2008)0238) (komunikatas dėl „EPS@10“),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą dėl EPS viešųjų finansų 2008 m. (COM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą dėl EPS viešųjų finansų 2008 m. (COM(2008)0387),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29 d. Komisijos komunikatą „Įveikti finansinę krizę. Europos veiksmų programa“ (COM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29 d. Komisijos komunikatą „Įveikti finansinę krizę. Europos veiksmų programa“ (COM(2008)0706),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos 2008 m. rudens ekonomikos prognozes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos 2008 m. rudens ekonomikos prognozes,

| — | atsižvelgdamas į 15 ir 2008 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 15 ir 2008 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl 15 ir 2008 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl 15 ir 2008 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 12 d. įvykusį skubų Euro grupės aukščiausiojo lygio susitikimą vyriausybinių tarpbankinio skolinimosi garantijų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 12 d. įvykusį skubų Euro grupės aukščiausiojo lygio susitikimą vyriausybinių tarpbankinio skolinimosi garantijų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 7 d. neoficialaus valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 7 d. neoficialaus valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl 2006 m. metinio pranešimo apie euro zoną (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl 2006 m. metinio pranešimo apie euro zoną (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl 2007 m. metinio pranešimo apie euro zoną (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl 2007 m. metinio pranešimo apie euro zoną (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos intereso sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos intereso sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl Europos ekonomikos padėties: parengiamoji 2007 m. bendrųjų ekonomikos politikos gairių ataskaita (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl Europos ekonomikos padėties: parengiamoji 2007 m. bendrųjų ekonomikos politikos gairių ataskaita (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 22 d. rezoliuciją dėl EPS viešųjų finansų 2004 m (7)., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 22 d. rezoliuciją dėl EPS viešųjų finansų 2004 m (7).,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl EPS viešųjų finansų 2006 m (8)., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl EPS viešųjų finansų 2006 m (8).,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl ECB 2007 m. metinės ataskaitos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl ECB 2007 m. metinės ataskaitos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo euro zonos plėtros procedūros metu (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo euro zonos plėtros procedūros metu (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 17 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Slovakijoje 2009 m. sausio 1 d. (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 17 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Slovakijoje 2009 m. sausio 1 d. (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Tarptautinio valiutos fondo strategijos peržiūros (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Tarptautinio valiutos fondo strategijos peržiūros (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl euro ir Ekonominės ir pinigų sąjungos informacijos ir komunikacijos strategijos įgyvendinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl euro ir Ekonominės ir pinigų sąjungos informacijos ir komunikacijos strategijos įgyvendinimo (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (15),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl ekonominės politikos koordinavimo trečiuoju EPS etapu ir dėl EB sutarties 109 ir 109b straipsnių (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl ekonominės politikos koordinavimo trečiuoju EPS etapu ir dėl EB sutarties 109 ir 109b straipsnių (16),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 12 d. Tarybos (Ekonomikos ir finansų reikalai) nuomonę dėl pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 12 d. Tarybos (Ekonomikos ir finansų reikalai) nuomonę dėl pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadų,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 7 d. Tarybos išvadas dėl koordinuoto ES atsako į ekonomikos sulėtėjimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 7 d. Tarybos išvadas dėl koordinuoto ES atsako į ekonomikos sulėtėjimą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 1 d. susitarimo memorandumą dėl Europos Sąjungos finansinės priežiūros institucijų, centrinių bankų ir finansų ministerijų bendradarbiavimo tarpvalstybinio finansinio stabilumo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 1 d. susitarimo memorandumą dėl Europos Sąjungos finansinės priežiūros institucijų, centrinių bankų ir finansų ministerijų bendradarbiavimo tarpvalstybinio finansinio stabilumo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0420/2008),

| A. | kadangi 1999 m. sausio 1 d. 11 valstybių narių: Belgija, Vokietija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija ir Suomija įvedė bendrą Europos Sąjungos valiutą, |
| --- | --- |

A.

kadangi 1999 m. sausio 1 d. 11 valstybių narių: Belgija, Vokietija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija ir Suomija įvedė bendrą Europos Sąjungos valiutą,

| B. | kadangi nuo euro zonos sukūrimo prie jos prisijungė dar keturios valstybės narės: 2001 m. – Graikija, 2007 m. – Slovėnija, 2008 m. – Kipras ir Malta, |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo euro zonos sukūrimo prie jos prisijungė dar keturios valstybės narės: 2001 m. – Graikija, 2007 m. – Slovėnija, 2008 m. – Kipras ir Malta,

| C. | kadangi euro zona toliau plėsis, nes dauguma valstybių narių, dar nepriklausančių euro zonai, rengiasi kada nors ateityje prie jos prisijungti, o Slovakija prisijungs prie euro zonos 2009 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

C.

kadangi euro zona toliau plėsis, nes dauguma valstybių narių, dar nepriklausančių euro zonai, rengiasi kada nors ateityje prie jos prisijungti, o Slovakija prisijungs prie euro zonos 2009 m. sausio 1 d.,

| D. | kadangi Ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) daugeliu atžvilgių veikė sėkmingai, o bendra valiuta sustiprino valstybių narių ekonominį stabilumą, ypač turint mintyje dabartinę finansų krizę, |
| --- | --- |

D.

kadangi Ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) daugeliu atžvilgių veikė sėkmingai, o bendra valiuta sustiprino valstybių narių ekonominį stabilumą, ypač turint mintyje dabartinę finansų krizę,

| E. | kadangi narystė euro zonoje reiškia, kad jai priklausančios valstybės narės tarpusavyje ekonomiškai labai glaudžiai susijusios, todėl reikia geriau koordinuoti ekonominę politiką ir atlikti veiksmingą vaidmenį pasauliniu mastu valdant ekonomiką ir finansus, kad būtų galima pasinaudoti visa bendros valiutos teikiama nauda ir išspręsti ateities uždavinius, pavyzdžiui, padidėjusios konkurencijos dėl gamtinių išteklių, pasaulinės ekonomikos pusiausvyros sutrikimų, augančios ekonominės naujų rinkų svarbos, klimato kaitos ir Europos gyventojų senėjimo uždavinius, |
| --- | --- |

E.

kadangi narystė euro zonoje reiškia, kad jai priklausančios valstybės narės tarpusavyje ekonomiškai labai glaudžiai susijusios, todėl reikia geriau koordinuoti ekonominę politiką ir atlikti veiksmingą vaidmenį pasauliniu mastu valdant ekonomiką ir finansus, kad būtų galima pasinaudoti visa bendros valiutos teikiama nauda ir išspręsti ateities uždavinius, pavyzdžiui, padidėjusios konkurencijos dėl gamtinių išteklių, pasaulinės ekonomikos pusiausvyros sutrikimų, augančios ekonominės naujų rinkų svarbos, klimato kaitos ir Europos gyventojų senėjimo uždavinius,

| F. | kadangi pirmuosius dešimt metų vidutinė infliacija euro zonoje iš esmės atitiko Europos centrinio banko (ECB) kainų stabilumo tikslą – buvo šiek tiek mažesnė nei 2 %; kadangi pastaruoju metu infliacija dėl struktūrinių pokyčių pasaulyje, ypač dėl energijos ir maisto kainų didėjimo, o taip pat dėl silpnesnės JAV pinigų politikos drausmės bei kai kurių trečiųjų šalių centrinių bankų budrumo stokos pakilo virš šio lygio, |
| --- | --- |

F.

kadangi pirmuosius dešimt metų vidutinė infliacija euro zonoje iš esmės atitiko Europos centrinio banko (ECB) kainų stabilumo tikslą – buvo šiek tiek mažesnė nei 2 %; kadangi pastaruoju metu infliacija dėl struktūrinių pokyčių pasaulyje, ypač dėl energijos ir maisto kainų didėjimo, o taip pat dėl silpnesnės JAV pinigų politikos drausmės bei kai kurių trečiųjų šalių centrinių bankų budrumo stokos pakilo virš šio lygio,

| G. | kadangi sparčiai auganti stokojamos energijos ir kitų produktų paklausa besiformuojančios ekonomikos šalyse vis labiau skatino tiekimą iki pat pajėgumų ribos; kadangi kainų kilimą skatino ir tai, kad produktai vis dažniau laikomi finansiniu turtu ir net gali būti naudojami kaip vertės kaupimo priemonė, |
| --- | --- |

G.

kadangi sparčiai auganti stokojamos energijos ir kitų produktų paklausa besiformuojančios ekonomikos šalyse vis labiau skatino tiekimą iki pat pajėgumų ribos; kadangi kainų kilimą skatino ir tai, kad produktai vis dažniau laikomi finansiniu turtu ir net gali būti naudojami kaip vertės kaupimo priemonė,

| H. | kadangi siekiama euro zonos atvirumo ir manoma, kad šiandien didėjanti euro vertė gali turėti neigiamą poveikį, ypač atsižvelgiant į mažėjantį eksportą ir aktyvesnį importą į vidaus rinką, ir teigiamą poveikį siekiant padėti ES ekonomikai reaguoti į didelį naftos kainų kilimą ir dabartinę finansų krizę, |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiama euro zonos atvirumo ir manoma, kad šiandien didėjanti euro vertė gali turėti neigiamą poveikį, ypač atsižvelgiant į mažėjantį eksportą ir aktyvesnį importą į vidaus rinką, ir teigiamą poveikį siekiant padėti ES ekonomikai reaguoti į didelį naftos kainų kilimą ir dabartinę finansų krizę,

| I. | kadangi pasaulio ekonominė aplinka pirmuosius dešimt euro gyvavimo metų buvo palanki darbo vietoms kurti – sukurta beveik 16 milijonų darbo vietų (nepaisant sukurtų darbo vietų kokybės), o nedarbas sumažėjo nuo 9 % 1999 m. iki, kaip prognozuojama, 7,3 % 2008 m., |
| --- | --- |

I.

kadangi pasaulio ekonominė aplinka pirmuosius dešimt euro gyvavimo metų buvo palanki darbo vietoms kurti – sukurta beveik 16 milijonų darbo vietų (nepaisant sukurtų darbo vietų kokybės), o nedarbas sumažėjo nuo 9 % 1999 m. iki, kaip prognozuojama, 7,3 % 2008 m.,

| J. | kadangi Europos Sąjungoje prasideda ekonominis nuosmukis ir augimo tempai mažės nuo 3,1 % 2006 m. iki šiandien prognozuojamų 1,4-2 % 2008 m. ir 0,2 % 2009 m., o nedarbas ir socialinė atskirtis vis didės, |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Sąjungoje prasideda ekonominis nuosmukis ir augimo tempai mažės nuo 3,1 % 2006 m. iki šiandien prognozuojamų 1,4-2 % 2008 m. ir 0,2 % 2009 m., o nedarbas ir socialinė atskirtis vis didės,

| K. | kadangi ekonomikos ir našumo augimas buvo mažesnis nei tikėtasi: vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos dalis sumažėjo per pusę nuo 1,5 % 1989–1998 m. iki, kaip prognozuojama, 0,75 % 1999–2008 m., |
| --- | --- |

K.

kadangi ekonomikos ir našumo augimas buvo mažesnis nei tikėtasi: vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos dalis sumažėjo per pusę nuo 1,5 % 1989–1998 m. iki, kaip prognozuojama, 0,75 % 1999–2008 m.,

| L. | kadangi euras greitai tapo antrąja svarbiausia po JAV dolerio tarptautine valiuta ir daugelyje pasaulio šalių atlieka svarbų bazinės valiutos vaidmenį, tačiau kadangi euro potencialas pasauliniu lygmeniu yra naudojamas nepakankamai, nes euro zona neturi nei tinkamai apibrėžtos tarptautinės strategijos, nei veiksmingo atstovavimo tarptautiniu mastu, |
| --- | --- |

L.

kadangi euras greitai tapo antrąja svarbiausia po JAV dolerio tarptautine valiuta ir daugelyje pasaulio šalių atlieka svarbų bazinės valiutos vaidmenį, tačiau kadangi euro potencialas pasauliniu lygmeniu yra naudojamas nepakankamai, nes euro zona neturi nei tinkamai apibrėžtos tarptautinės strategijos, nei veiksmingo atstovavimo tarptautiniu mastu,

Pirmieji dešimt euro gyvavimo metų

1.   pritaria tam, kad bendra valiuta šiandien yra Europos simbolis ir parodė, jog Europa gali priimti ilgalaikį poveikį turinčius sprendimus dėl bendros ir turtingos ateities;

2.   teigiamai vertina tai, kad euro įvedimas suteikė stabilumo ir paskatino euro zonos ekonominę integraciją; džiaugiasi dėl stabilizuojančio euro poveikio pasaulio valiutų rinkose, ypač krizės laikotarpiu; pastebi, kad vidaus ekonominiai skirtumai nesumažėjo tokiu mastu, kaip tikėtasi, ir visuose euro zonos regionuose nepakankamai augo našumas;

3.   su džiaugsmu pastebi, kad kitose pasaulio dalyse svarstoma kurti kitas pinigų sąjungas;

4.   primena, kad pasauliniu mastu labai svarbus pinigų politikos ir prekybos politikos ryšys, kaip įrodyta daugelyje tyrimų, todėl pabrėžia, kad valiutų kursų stabilumas daro teigiamą įtaką užtikrinant tvarų tarptautinės prekybos augimą;

5.   atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažnesnis euro kaip tarptautinės prekybos valiutos naudojimas ypač naudingas euro zonos valstybėms narėms, nes dėl to šių valstybių įmonėms sumažėja valiutos kurso rizika ir kartu tarptautinės prekybos išlaidos;

6.   primena, kad per pirmuosius dešimt EPS gyvavimo metų Parlamentas atliko aktyvų vaidmenį ekonomikos ir pinigų srityse ir kiek galėdamas stengėsi užtikrinti kuo didesnį skaidrumą bei demokratinę atskaitomybę;

7.   pabrėžia, kad reikia dar daugiau dirbti siekiant išnaudoti visas EPS teikiamas galimybes, pvz., sudaryti sąlygas valstybėms narėms ir regionams su mažesniu nei vidutinis BVP mažinti atsilikimą, plėsti piliečių žinias apie bendrą valiutą bei stiprinti su ja susijusius įsipareigojimus;

8.   siūlo šias dalis ir konkrečias priemones siekdamas numatyti EPS veiksmų planą:

Ekonominiai skirtumai, struktūrinės reformos ir viešieji finansai

9.   yra įsitikinęs, kad supaprastintos ir darnesnės, daugelio šalių remiamos ekonominės reformos, laiku suderintos vadovaujantis integruotomis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis (Integruotos gairės) ir Lisabonos strategijoje išdėstytomis politikos kryptimis, galėtų sumažinti ekonominius skirtumus ir labai padėtų siekiant įveikti dabartinę finansų krizę bei užtikrinti ekonomikos atsigavimą; pabrėžia, kad kiekvienų metų pabaigoje reikia tobulinti ir paprastinti šių gairių įgyvendinimo persvarstymo ir vertinimo procedūras ir metodiką;

10.   pripažįsta, kad modernizuojant pastangas ir ekonominę veiklą didžiausią sėkmę pasiekia tos šalys, kurios ne tik vykdo perspektyvias ir gerai subalansuotas struktūrines reformas, bet ir skiria didesnes nei vidutines investicijas moksliniams tyrimams, plėtrai ir naujovėms, švietimui, mokymuisi visą gyvenimą ir vaikų rūpybai, taip pat patikimų socialinių tinklų atnaujinimui; pažymi, kad dažniausiai tų pačių valstybių narių administravimo sistema yra labai veiksminga ir skaidri, yra biudžeto perteklius, skola mažesnė nei vidutinė, valstybės lėšos labai kokybiškai, veiksmingai ir tikslingai panaudojamos, be to, jose siekiant techninės pažangos prisidedama prie nacionalinio augimo rezultatų, kurie yra beveik dukart geresni nei ES vidurkis; taip pat pažymi, kad tokios „pavyzdinės“ valstybės narės dėl didelio užimtumo lygio, įskaitant moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, ir dėl itin didelio gimstamumo yra geriausiai pasirengę spręsti senėjančios visuomenės problemas ir garantuoti aukštą konkurencingumo lygį;

11.   pabrėžia, kad būtina abipusiai stiprinti stabilumą ir į augimą orientuotą makroekonomikos politiką ir užtikrinti, kad būtų bendrai siekiama suderintos politikos ir investicijų; pabrėžia, kad reikia veiksmingai valdyti mokesčių politiką bei išlaidas ir atsižvelgti į jų poveikį paklausai, taip pat susitarti kurti verslo vykdymui tarpvalstybiniu mastu palankią aplinką ir tokiu būdu garantuoti viešojo sektoriaus pusiausvyrą;

12.   pažymi, kad persvarstytas Stabilumo ir augimo paktas (SAP) pasiteisino ir kad būtina griežtai laikytis konsoliduotų biudžetų, nes demografiniai pokyčiai ir galimas ekonomikos augimo sulėtėjimas euro zonos valstybėse narėse gali sukelti biudžeto problemų, kurios galbūt neigiamai paveiktų visos euro zonos stabilumą; tokiomis aplinkybėmis kritikuoja tai, kad trūksta drausmės kovojant su biudžeto deficitu ekonomikos augimo laikotarpiu, ir pabrėžia, jog valstybės narės privalo veiksmingiau siekti, kad fiskalinė politika nebūtų cikliška, ypač siekiant geriau pasirengti išorės sukrėtimams; todėl pabrėžia, jog reikia numatyti trumpalaikę strategiją, pagal kurią būtų siekiama sumažinti nacionalines skolas ir užtikrinti tvarią bei pagrįstą augimo strategiją, kurią taikant ilguoju laikotarpiu nacionalinė skola būtų sumažinama iki ne daugiau kaip 60 %;

13.   pažymi, kad pagrindinių SAP nuostatų turės būti nuosekliai laikomasi ir ateityje, nes 3 % valdžios sektoriaus deficito ir 60 % nacionalinės skolos palyginti su bendruoju vidaus produktu ribos buvo nustatytos remiantis paskutinio XX a. dešimtmečio ekonominėmis sąlygomis; mano, jog valstybės narės privalo griežtai laikytis SAP, o Komisija – tai prižiūrėti; mano, kad abu skolos dydžiai turėtų būti laikomi maksimaliai leistinomis ribomis, kurių reikėtų vengti; pažymi, kad veiksmingas ekonominės ir finansinės politikos koordinavimas yra būtina sąlyga siekiant ekonominės EPS sėkmės, tačiau vykdant koordinavimą reikėtų laikytis subsidiarumo principo; ragina Komisiją ištirti visus galimus būdus, kuriuos taikant būtų galima sustiprinti prevencinį SAP aspektą; pabrėžia, kad Komisija turėtų geriau naudoti esamas priežiūros priemones ir kad būtina sugriežtinti Euro grupės vykdomą nacionalinių biudžetų vidurio laikotarpio tikrinimą;

14.   pritaria Komisijos nuomonei, kad susidarius įtemptai ekonominei padėčiai persvarstytame SAP numatyta svarbi politikos sistema, ir pabrėžia, jog įgyvendinant SAP reikia užtikrinti, kad bet kokio valstybės finansų būklės pablogėjimo atveju būtų imamasi tinkamų priemonių problemai spręsti ir garantuoti, kad būtų atkurta stabili padėtis; be to, mano, kad rengiant biudžeto politiką turėtų būti visiškai atsižvelgiama į persvarstytame SAP numatytą tam tikrą lankstumą, ir prašo Komisijos pateikti valstybėms narėms aiškias gaires, kaip šį lankstumą įgyvendinti;

15.   mano, kad norint sukurti tvarią ir stabilią makroekonominę aplinką reikia gerinti viešųjų finansų kokybę, taip pat toliau konsoliduoti biudžetą, užtikrinti veiksmingą valstybės lėšų panaudojimą bei didesnes investicijas į švietimą, žmogiškąjį kapitalą, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei infrastruktūrą, kuria prisidedama prie augimo, skatinamas užimtumas ir sudaromos sąlygos spręsti pagrindines visuomenės problemas, pvz., laikantis klimato ir energijos teisės aktų paketo tikslų spręsti klimato kaitos problemą ir įveikti dabartinę finansų krizę bei padėti ekonomikai atsigauti;

16.   mano, kad vykdant struktūrines reformas daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama našumo didinimui geriau derinant ekonominę ir socialinę politiką bei užtikrinant, kad būtų vedamas socialinis dialogas, kaip apibrėžta Lisabonos strategijoje;

17.   atkreipia dėmesį į tai, kad konkurencijos politika turėtų papildyti struktūrinės politikos kryptis ir pritaria ekonomikos restruktūrizavimui;

18.   perspėja nesusitelkti vien tik ties darbo užmokesčio mažinimu siekiant kainų stabilumo; todėl primena, kad dėl globalizacijos sustiprėjusi konkurencija jau sukėlė darbo užmokesčio mažėjimą, o importo infliacija, kurią sukėlė naftos ir kitų produktų kainų augimas, jau sumažino vartotojų perkamąją galią; dar pakartoja savo įsitikinimą, kad šį klausimą reikia spręsti pirmiausia užtikrinant sąžiningesnį turto pasiskirstymą;

19.   mano, kad atlyginimų ir mokesčių politika yra veiksminga ekonomikos stabilizavimo ir augimo priemonė; laikosi nuomonės, jog būtina užtikrinti, kad siekiant ekonomikos tikslų būtų pasirinktinai naudojamos realaus atlyginimo didinimo didėjant našumui ir mokesčių politikos koordinavimo priemonės; mano, kad itin svarbu kovoti su mokestiniu sukčiavimu tiesioginių ir netiesioginių mokesčių srityse ir kad šis darbas turėtų būti suaktyvintas; pabrėžia, kad įgyvendinant bendro valdymo ir bendros socialinės atsakomybės koncepcijas reikia skubiai sustiprinti skatinimo ir dalyvavimo kultūrą;

20.   pabrėžia, kad vidaus rinkai būtina taikyti sąžiningas taisykles; todėl mano, kad kuo mažesnio bendrovių pelno mokesčio siekimas duotų priešingų rezultatų;

21.   prašo, kad euro zonos valstybės narės veiksmingiau koordinuotų ekonominę ir finansų politiką, ypač plėtodamos darnią bendrą strategiją Euro grupėje; pritaria Komisijos pasiūlymui reikalauti, kad valstybės narės rengtų savo ekonominės ir finansų politikos vidutinio laikotarpio programas ir kontroliuotų jų įgyvendinimą; pabrėžia, kad kiekviena valstybė narė privalo prisiimti atsakomybę už struktūrinių reformų įgyvendinimą ir savo konkurencingumo didinimą, laikydamasi bendradarbiavimo principų, kad būtų išsaugotas pasitikėjimas euru ir euro pripažinimas;

22.   atkreipia dėmesį, kad skirtingi struktūrinių reformų modeliai ir atvirumo laipsniai prisidėjo prie skirtingų euro zonos valstybių narių veiklos rezultatų; remia Komisijos komunikato dėl EPS@10 išvadas dėl nepakankamos pažangos keliose euro zonos ekonomikos valstybėse ir vis didėjančių skirtumų tarp euro zonos valstybių narių; ragina Euro grupės narius nuolat keistis nuomonėmis ir bendradarbiauti siekiant bendro konvergencijos proceso skatinimo tikslo;

23.   prašo Komisiją vienodai taikyti bendrus ekonominių ir fiskalinių duomenų vertinimo kriterijus; primena, kad už statistinių duomenų patikimumą atsako Komisija ir valstybės narės, ir prašo ateityje sprendimus priimti tik tada, jei nekyla abejonių dėl turimų duomenų teisingumo ir tikslumo; taip pat prašo, kad būtų numatyta galimybė atlikti tyrimus tuo atveju, jeigu jau daugelį metų egzistuoja skirtumų tarp prognozuojamų konvergencijos ir stabilumo programų duomenų ir duomenų, kurių realiai tikimasi;

Pinigų politika

24.   primena, kad itin pritaria ECB nepriklausomumui;

25.   pažymi, kad reguliarios ECB ataskaitos Parlamentui, ypač Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui, padeda siekti pinigų politikos skaidrumo, ir teigiamai vertina tai, kad Europos Parlamento nariai gali teikti ECB rašytinius klausimus dėl pinigų politikos, nes taip didinamas ECB atskaitingumas Europos Sąjungos piliečiams; pritaria, kad reikalingi aktyvesni viešieji debatai dėl būsimos pinigų ir valiutų politikos euro zonoje;

26.   mano, kad Parlamento ir ECB dialogas pinigų politikos klausimais buvo sėkmingas ir toks dialogas turėtų būti toliau plėtojamas; tikisi, kad dialogas kai kuriais pinigų politikos klausimais, pavyzdžiui, dėl reguliarių ECB pirmininko pasisakymų datų suderinimo su ECB sprendimų dėl pinigų politikos kalendoriumi, siekiant pagerinti sprendimų analizę ir pasiliekant galimybę prireikus kviesti ECB pirmininką aptarti svarbiausių klausimų, bus aktyvesnis;

27.   pažymi, kad pagrindinis ECB pinigų politikos tikslas – išlaikyti kainų stabilumą ir kad ECB siekia, jog infliacijos norma vidutiniu laikotarpiu būtų kiek mažesnė negu 2 %; pabrėžia, kad kainų stabilumo tikslo veiksmingai siekti galima tik tuomet, jei bus tinkamai kovojama su pagrindinėmis infliacijos priežastimis; primena, kad EB sutarties 105 straipsnyje ECB taip pat buvo paskirta užduotis remti bendrą Bendrijos ekonomikos politiką;

28.   laikosi nuomonės, kad ECB turėtų pradėti taikyti tiesioginį infliacijos valdymo režimą, pagal kurį konkretus infliacijos rodiklis būtų pakeistas leidžiamu infliacijos svyravimų intervalu, kuris būtų grindžiamas konkrečiu rodikliu; ragina ECB skelbti infliacijos prognozes; pradėjus taikyti tiesioginį infliacijos valdymo režimą reikėtų ir toliau skirti daug dėmesio pinigų rodiklių dinamikai siekiant išvengti naujų nepagrįstai didelių turto kainų;

29.   mano, kad infliacija yra pasaulinio masto reiškinys ir kad atviros ekonomikos sąlygomis vien Europos pinigų politikos priemonėmis nebus galima su juo kovoti;

30.   pabrėžia, kad nori ištirti, kaip būtų galima iki 2010 m. patobulinti ECB Vykdomosios valdybos narių skyrimo tvarką; mano, jog yra svarbu, kad Vykdomosios valdybos nariai turėtų akademinės ir (arba) įvairios profesinės patirties ekonomikos, pinigų ir finansų sektoriuose; atkreipia dėmesį į savo raginimą nustatyti, kad ECB Vykdomąją tarybą sudarytų devyni nariai, kurie turėtų išimtinę atsakomybę nustatyti palūkanų normas, ir būtų pakeista dabartinė sistema bei būtų išvengta dar sudėtingesnių sprendimų priėmimo ateityje; ragina priimti atitinkamą Sutarties pakeitimą;

Finansų rinkų integracija ir priežiūra

31.   mano, kad finansinė integracija turėtų reikšti didesnį ekonomikos augimą ir konkurencingumą, ne tik didesnį vidaus rinkos stabilumą ir likvidumą;

32.   pažymi, kad pagrindinis Europos Sąjungos finansinis centras yra už euro zonos ribų; tačiau primena, kad EB teisės aktai taikomi visoms valstybėms narėms ir vidaus rinkoje veikiantiems rinkos dalyviams; mano, kad Europos Sąjunga nedelsdama turi stiprinti priežiūros struktūrą, atsižvelgdama į specifinį ECB vaidmenį;

33.   laikosi nuomonės, kad dar daug reikia padaryti tarptautinių sandorių vertybiniais popieriais kliringo ir atsiskaitymo srityse, kuriose kol kas nėra realios integracijos;

34.   pabrėžia, kad glaudesnė integracija reikalinga mažmeninės prekybos srityje, tačiau tokia integracija neturi sumenkinti vartotojų apsaugos; yra įsitikinęs, kad vartotojų judumas, finansinis raštingumas, galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir palyginti produktus turi būti tobulinami;

35.   mano, kad finansinės priežiūros struktūros perkėlimas į Europos lygmenį, finansų rinkų skaidrumas, veiksmingos konkurencijos taisyklės ir tinkamas reguliavimas vidutiniu laikotarpiu yra būtini siekiant pagerinti krizių valdymą ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS), priežiūros institucijų, vyriausybių ir rinkos dalyvių bendradarbiavimą; laikosi nuomonės, kad integruota, išsami (aprėpianti visus finansų sektorius), nuosekli ir darni priežiūros sistema, visų pirma užtikrinanti nuoseklų požiūrį reguliuojant tarptautinio masto finansinės rizikos sklaidą, veikianti pagal suderintus teisės aktus, sumažintų atitikties išlaidas tais atvejais, kai veikla vykdoma keliose jurisdikcijose; pažymi, kad reikėtų vengti pernelyg intensyvaus reguliavimo (kai viršijami minimalūs EB teisės aktų reikalavimai) ir reguliavimo arbitražo; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl esamos priežiūros struktūros koregavimo pagal šiuos principus; laikosi nuomonės, kad pasinaudojus Europos centrinių bankų sistema ECB priežiūros vaidmuo turėtų būti išplėstas už euro zonos ribų;

36.   teigiamai vertina 2008 m. pavasarį sudarytą susitarimo memorandumą dėl Europos Sąjungos finansinės priežiūros institucijų, centrinių bankų ir finansų ministerijų bendradarbiavimo tarptautinio finansinio stabilumo srityje; tačiau šis susitarimo memorandumas yra neprivalomas teisės aktas, kurio laikymasis priklauso nuo valstybių narių noro bendradarbiauti tarpusavyje; mano, kad net jei ir sunku ex ante nustatyti naštos pasidalijimo taisykles, su krizių valdymu susijęs darbas turi būti tęsiamas;

37.   pabrėžia, kad Europos Sąjunga, didžiausias pasaulyje ekonominis regionas, turintis didžiausias finansų rinkas, tarptautiniu lygiu turėtų būti lydere reformuojant finansinių paslaugų reglamentavimo sistemą, kad ši būtų patogesnė visoms suinteresuotosioms šalims ir būtų užtikrintas bendras stabilumas; mano, kad finansinis stabilumas turėtų tapti esminiu politikos formavimo tikslu vis labiau integruotų finansų rinkų ir finansinių naujovių pasaulyje, kas retkarčiais daro destabilizuojantį poveikį realiai ekonomikai ir kelia nuolatinę grėsmę; yra įsitikinęs, kad visi ES lygiu priimami ambicingi sprendimai paskatins šiuo pavyzdžiu sekti kitas šalis, ir atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į atsakomybę už pasaulinių arba „užsienio“ problemų sprendimą; laikosi požiūrio, kad vykdant šį reguliavimą kartu turėtų būti sprendžiamas ir tarptautinių reguliavimo institucijų politinio atskaitingumo klausimas;

38.   prašo Komisiją išanalizuoti, kaip sudaromos Europos obligacijos, ir parengti ilgalaikę strategiją, pagal kurią būtų galima tokias obligacijas leisti euro zonoje kartu su valstybių narių nacionalinėmis obligacijomis; primena, kad reikia vertinti to pasekmes tarptautinėms finansų rinkoms ir EPS;

Euro zonos plėtra

39.   ragina visas euro zonai nepriklausančias valstybes nares laikytis Mastrichto kriterijų ir persvarstyto bei iš esmės lankstaus SAP; mano, jog Komisija turi užtikrinti griežtą SAP taikymą ir vadovavimąsi atmetimo kriterijais prieš bet kurio nario priėmimą; pažymi, kad euro zonos valstybėms narėms ir prie jos prisijungti norinčioms valstybėms narėms būtina užtikrinti vienodas sąlygas; pažymi, kad šiomis aplinkybėmis ilgalaikio euro zonos stabilumo turi būti siekiama kaip bendro intereso, o plėtra ir stabilumas turi būti neatsiejami jo aspektai; mano, jog itin svarbu, kad euro zonos valstybės narės ir specialų statusą turinčios valstybės narės griežtai vykdytų savo įsipareigojimus ir nepaliktų jokių abejonių dėl bendro kainų stabilumo, ECB nepriklausomumo, biudžeto drausmės ir augimo, užimtumo bei konkurencingumo skatinimo tikslų;

40.   mano, kad euro zonai nepriklausančios valstybės narės, kurios atitinka Mastrichto kriterijus ir kurioms Sutartyje nebuvo numatyta jokių nukrypti leidžiančių nuostatų, turėtų pirmai galimybei pasitaikius įsivesti bendrą valiutą;

41.   pabrėžia, kad euro zonos nariai turi iki galo vykdyti Mastrichto kriterijus, kurie nurodyti Sutartyje ir protokole dėl Sutarties 121 straipsnio, būtent: didelis ir išmatuojamas kainų stabilumo ir šio kainų stabilumo tvarumo lygis, bendras šalies biudžetas be itin didelio deficito, narystė VKM II bent dvejus metus, išlaikytos normalaus valiutos kurso svyravimo ribos, ilgalaikių palūkanų normų sureguliavimas, teisės nuostatų suderinimas su Mastrichto sutarties nuostatomis dėl EPS ir nepriklausomas centrinis bankas;

42.   mano, kad vienas iš svarbiausių prisijungimo prie euro zonos aspektų yra užtikrinti ilgalaikį atitikimą Mastrichto kriterijams; tačiau pabrėžia, kad tuo pačiu metu Mastrichto kriterijai yra pirmas žingsnis išlaikant reformų procesus, įskaitant tolimesnius įsipareigojimus ir pastangas dėl struktūrinių reformų, investicijų ir ekonomikos koordinavimo;

43.   teigiamai vertina griežtesnę ir veiksmingą VKM II dalyvaujančių ir prie euro zonos prisijungti norinčių valstybių narių bei jų ekonominio vystymosi priežiūrą; pažymi, kad sėkmingas dalyvavimas VKM II turi likti pagrindine sąlyga, ne tik antriniu narystės euro zonoje reikalavimu; tokie patys prisijungimo reikalavimai turėtų būti taikomi prie euro zonos prisijungiančioms valstybėms narėms;

44.   mano, kad pastovi ir sėkminga euro zonos plėtra yra pagrindinis artimiausių metų iššūkis ir kad ECB instituciniai standartai bei sprendimų priėmimo procesas turi būti pritaikyti prie šio pokyčio, taip pat kad taikant rotacijos modelį reikia atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės ekonominę svarbą;

45.   atsižvelgdamas į euro zonos plėtrą, pabrėžia didelės konvergencijos realiojoje ekonomikoje poreikį norint apriboti susijusį krūvį, tenkantį euro zonos dalyviams ir prisijungti norinčioms valstybėms narėms; mano, kad dėl to būtina sukurti palankias sąlygas tose euro zonai priklausančiose valstybėse narėse, kuriose bendra pinigų politika gali turėti ypač sukoncentruojantį poveikį;

46.   pabrėžia, kad atsižvelgiant į būsimą plėtrą svarbu numatyti tikslinę intervenciją siekiant remti euro zonai nepriklausančias valstybes nares, kurios ypač nukentėjo nuo dabartinės finansų krizės;

Ryšiai

47.   pabrėžia, kad nors euro zonoje iki šiol buvo išsaugotas didelis kainų stabilumo lygis, vadinamoji numanoma infliacija gerokai skiriasi nuo mažesnės faktinės infliacijos valstybėse narėse per pastaruosius 10 metų; todėl ragina geriau informuoti visuomenę ir pateikti jai faktus apie EPS reikalingumą ir veikimą, ypač atsižvelgiant į kainų stabilumą, tarptautines finansų rinkas, stabilumo euro zonoje pranašumus vykstant tarptautinėms finansų krizėms;

48.   mano, kad bendra valiuta Europos Sąjungai išlieka prioritetu komunikacijos srityje; mano, kad ir toliau visuomenei reikia išsamiai aiškinti apie euro ir EPS privalumus: kainų stabilumą, žemas paskolų nekilnojamam turtui palūkanas, mažiau sunkumų keliaujant, apsaugą nuo valiutų kainų svyravimo ir išorinių sukrėtimų; mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti Europos piliečių, vartotojų bei mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), neturinčių pakankamai pajėgumų nedelsiant prisiderinti prie eurui iškylančių naujų pokyčių ir iššūkių, informavimui ir tokios informacijos atnaujinimui;

49.   ragina ECB savo kasmetiniame pranešime arba specialiame pranešime atlikti metinę kiekybinę privalumų, kuriuos euro įvedimas suteikė paprastiems piliečiams, analizę ir pateikti konkrečius pavyzdžius, kaip euro naudojimas teigiamai paveikė kasdienį žmonių gyvenimą;

50.   mano, kad rengiantis įvesti eurą valstybėse narėse, kurios planuoja prisijungti prie euro zonos, itin svarbu teikti joms informaciją; pažymi, kad svarbu teikti informaciją apie euro zonos plėtrą ir euro zonos valstybėms narėms;

51.   mano, kad Komisija privalo sutelkti savo pastangas ir padėti naujoms valstybėms narėms paruošti savo piliečius euro įvedimui bei rengti intensyvias informacines kampanijas, jas parengus, prižiūrėti šių kampanijų vykdymą ir reguliariai informuoti apie geriausius nacionalinio veiksmų plano, skirto euro įvedimui, įgyvendinimo metodus; taip pat mano, kad ankstesnių mainų metu įgytos žinios ir geriausia praktika galėtų būti naudinga įvedant pokyčius naujose valstybėse narėse bei ateityje vykdant plėtrą ir ruošiant naujas šalis kandidates;

Tarptautinis euro vaidmuo ir išorės atstovavimas

52.   teigiamai vertina tai, kad euras greitai tapo antrąja (po JAV dolerio) svarbiausia rezervų ir sandorių valiuta ir sudaro 25 % visų pasaulio užsienio valiutos rezervų; pažymi, kad ypač tose šalyse, kurios yra euro zonos kaimynės, euras atlieka svarbų vaidmenį kaip finansavimo valiuta ir kad šiose šalyse atitinkami valiutų kursai derinami su euru; ypač pritaria ECB nuomonei, kad euro įvedimas yra paskutinis žingsnis vykdant struktūrinį konvergencijos procesą Europos Sąjungoje, taigi, eurą įvesti galima tik laikantis EB sutarties;

53.   mano, kad ateinančio dešimtmečio EPS politinėje darbotvarkėje bus atkreiptas dėmesys į, inter alia, besiformuojančios Azijos šalių ekonomikos keliamus iššūkius ir į dabartinę pasaulinę finansų krizę; apgailestauja, kad nepaisant augančio euro vaidmens visame pasaulyje, pastangos pagerinti euro zonos išorės įvaizdį finansiniais ir valiutos klausimais nepateikė žymesnių rezultatų; pabrėžia, kad euro zona turi parengti tarptautinę strategiją, atitinkančią tarptautinį jos valiutos statusą;

54.   primena, kad siekiant suderinti euro zonos įtaką su jos ekonomine svarba veiksmingiausia būtų suformuoti bendrą poziciją ir sustiprinti atstovavimą ir galiausiai gauti vieną vietą atitinkamose tarptautinėse finansų institucijose ir forumuose; ragina euro zonai priklausančias valstybes nares, inter alia, kalbėti vienu balsu valiutos kurso politikos klausimu;

55.   pabrėžia, kad euras už euro zonos ribų naudojamas kaip nacionalinė valiuta; mano, kad būtina išnagrinėti tokio naudojimo reikšmę;

56.   pažymi, kad dėl svarbaus euro vaidmens tarptautinėse finansų rinkose atsiranda įsipareigojimų, taigi, euro zonos pinigų ir augimo politika daro poveikį visam pasauliui; pabrėžia, kad didėja euro, kaip stabilumo veiksnio pasaulinėje aplinkoje, kaip finansų rinkų integraciją skatinančio veiksnio ir kaip pagrindo didinti tiesiogines investicijas ir tarptautinėms įmonėms jungtis, svarba tarptautinei prekybai ir paslaugoms, nes galima gerokai sumažinti sandorių išlaidas; ragina išanalizuoti pusiausvyros pasaulyje sutrikimus ir euro vaidmenį bei galimus sureguliavimo scenarijus, kad būtų galima Europos Sąjungą geriau parengti išorės sukrėtimams;

57.   siūlo, kad svarbiausių vadinamųjų valiutos blokų atsakingos institucijos glaudžiau bendradarbiautų ir vestų aktyvesnį tarptautinį dialogą siekiant geriau valdyti tarptautines krizes ir valiutos judėjimo pasekmes realiai ekonomikai; primena, kaip sėkmingai buvo valdoma krizė, kai JAV neseniai ištiko vadinamoji antrinių paskolų krizė, taip pat netrukus po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių kilusios krizės metu – tai neleido akimirksniu smukti JAV dolerio kursui;

58.   pritaria Komisijos ketinimui stiprinti EPS įtaką tarptautinėms finansų institucijoms, kuriose bendrai ES pozicijai atstovautų išrinkti atstovai, pavyzdžiui, Euro grupės pirmininkas, Komisija ir ECB pirmininkas; pažymi, kad Euro grupės pirmininkui, Komisijai ir ECB pirmininkui jau leidžiama stebėtojų teisėmis dalyvauti svarbiausių finansų institucijų darbe; tačiau reikalauja, kad Europos pozicija būtų geriau koordinuojama siekiant, jog ateityje bendrai Europos pinigų politikai atstovautų teisėti atstovai; tikisi, kad bus galima išreikšti euro zonos poziciją dėl jos pagrindinių partnerių valiutų kursų politikos; ragina Euro grupės pirmininką Finansinio stabilumo forume (FSF) atstovauti euro zonai; siūlo pakeisti Tarptautinio valiutos fondo (TVF) įstatus siekiant sudaryti sąlygas atstovauti ekonominiams blokams ir organizacijoms;

59.   pabrėžia, kad reikia parengti bendrą ES požiūrį tarptautinių finansų institucijų reformos klausimu, kuriame būtų atsižvelgiama į pasaulinės ekonomikos iššūkius, įskaitant naujų ekonominių jėgų atsiradimą;

60.   apgailestauja, kad Komisija komunikate dėl EPS@10 neatliko išsamesnės ir tikslesnės tarptautinio euro vaidmens analizės; ragina Komisiją parengti išsamią ataskaitą apie bendros pinigų politikos išorės dimensiją ir poveikį euro zonos ekonominei veiklai ir prekybai;

61.   pabrėžia, kad kai kurios Europos Sąjungos šalys partnerės vykdo savo valiutos nuvertinimo pinigų politiką, kad dėl to neteisėtai trikdoma prekyba ir kad tai gali būti laikoma netarifine kliūtimi tarptautinei prekybai;

EPS ekonominės priemonės ir valdymas

62.   mano, kad visos atitinkamos šalys – Parlamentas, Taryba, Komisija ir Euro grupė bei socialiniai partneriai ES ir nacionaliniu lygmenimis – turėtų bendradarbiauti ir siekti sustiprinti EPS, jos ekonominį valdymą remdamosi šiais pasiūlymais:

| a) | pagrindinis Integruotų gairių, svarbiausio Lisabonos strategijos elemento ir pagrindinės ekonominės priemonės, tikslas siekiant įvairių politikos sričių pusiausvyros turėtų būti siekis paskatinti reformas užimtumo, aplinkos ir socialinės apsaugos srityse; |
| --- | --- |

a)

pagrindinis Integruotų gairių, svarbiausio Lisabonos strategijos elemento ir pagrindinės ekonominės priemonės, tikslas siekiant įvairių politikos sričių pusiausvyros turėtų būti siekis paskatinti reformas užimtumo, aplinkos ir socialinės apsaugos srityse;

| b) | Integruotose politikos gairėse turėtų būti nustatytas bendras glaudesnio ekonominės politikos koordinavimo siekiant suderinti nacionalines reformų programas (NRF) planas, tačiau turėtų būti atsižvelgiama į ekonominę įvairovę ir skirtingas nacionalines tradicijas; reikėtų rengti nacionalinių parlamentų konsultacijas dėl Stabilumo ir konvergencijos programų ir dėl Nacionalinių reformų programų; |
| --- | --- |

b)

Integruotose politikos gairėse turėtų būti nustatytas bendras glaudesnio ekonominės politikos koordinavimo siekiant suderinti nacionalines reformų programas (NRF) planas, tačiau turėtų būti atsižvelgiama į ekonominę įvairovę ir skirtingas nacionalines tradicijas; reikėtų rengti nacionalinių parlamentų konsultacijas dėl Stabilumo ir konvergencijos programų ir dėl Nacionalinių reformų programų;

| c) | sukurti glaudesnį Integruotų politikos gairių, ypač Bendrųjų ekonominės politikos gairių (BEPG), ir Stabilumo ir konvergencijos programų ryšį; Stabilumo ir konvergencijos programos ir Nacionalinės reformų programos galėtų būti pateikiamos tuo pačiu metu (kasmet, rudens pradžioje), po to, kai jos buvo svarstytos nacionaliniuose parlamentuose; BEPG galėtų būti išdėstyti bendri biudžeto tikslai, kurie atitiktų SAP prevencinius tikslus; |
| --- | --- |

c)

sukurti glaudesnį Integruotų politikos gairių, ypač Bendrųjų ekonominės politikos gairių (BEPG), ir Stabilumo ir konvergencijos programų ryšį; Stabilumo ir konvergencijos programos ir Nacionalinės reformų programos galėtų būti pateikiamos tuo pačiu metu (kasmet, rudens pradžioje), po to, kai jos buvo svarstytos nacionaliniuose parlamentuose; BEPG galėtų būti išdėstyti bendri biudžeto tikslai, kurie atitiktų SAP prevencinius tikslus;

| d) | valstybių narių vyriausybės, priimdamos sprendimus dėl nacionalinių biudžetų, turėtų atsižvelgti į Integruotas gaires ir konkrečiai šaliai pateiktas rekomendacijas, taip pat bendrą euro zonos biudžeto padėtį; reikėtų suderinti skirtingus nacionalinius fiskalinius kalendorius ir pagrindines prielaidas, kuriomis vadovaujamasi teikiant prognozes, siekiant išvengti skirtumų, atsirandančių dėl skirtingų makroekonominių prognozių (dėl pasaulinio augimo, ES augimo, naftos barelio kainos, palūkanų normų) ir kitų parametrų naudojimo; ragina Komisiją, Eurostatą ir valstybes nares dėti pastangas, siekiant apibrėžti priemones, kurias taikant būtų lengviau palyginti nacionalinius biudžetus skirtingų išlaidų kategorijų aspektu; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių vyriausybės, priimdamos sprendimus dėl nacionalinių biudžetų, turėtų atsižvelgti į Integruotas gaires ir konkrečiai šaliai pateiktas rekomendacijas, taip pat bendrą euro zonos biudžeto padėtį; reikėtų suderinti skirtingus nacionalinius fiskalinius kalendorius ir pagrindines prielaidas, kuriomis vadovaujamasi teikiant prognozes, siekiant išvengti skirtumų, atsirandančių dėl skirtingų makroekonominių prognozių (dėl pasaulinio augimo, ES augimo, naftos barelio kainos, palūkanų normų) ir kitų parametrų naudojimo; ragina Komisiją, Eurostatą ir valstybes nares dėti pastangas, siekiant apibrėžti priemones, kurias taikant būtų lengviau palyginti nacionalinius biudžetus skirtingų išlaidų kategorijų aspektu;

| e) | kai tik įmanoma, reikėtų vadovautis formalesnėmis euro zonos valstybėms narėms skirtomis rekomendacijomis, pavyzdžiui, nustatyti tikslus dėl vidutinio laikotarpio išlaidų dydžio, dėl konkrečių struktūrinių reformų, investicijų, viešųjų finansų kokybės. taip pat reikėtų siekti nustatyti labiau standartizuotą NRP įgyvendinimo ataskaitų teikimo struktūrą, bet netrukdyti siekti nacionalinių reformų prioritetų; siekiant sustiprinti ekonominio valdymo darnumą ir veiksmingumą, visi įsipareigojimai, tikslai ir kontroliniai rodikliai turėtų būti nurodyti Integruotose gairėse ir NRP; |
| --- | --- |

e)

kai tik įmanoma, reikėtų vadovautis formalesnėmis euro zonos valstybėms narėms skirtomis rekomendacijomis, pavyzdžiui, nustatyti tikslus dėl vidutinio laikotarpio išlaidų dydžio, dėl konkrečių struktūrinių reformų, investicijų, viešųjų finansų kokybės. taip pat reikėtų siekti nustatyti labiau standartizuotą NRP įgyvendinimo ataskaitų teikimo struktūrą, bet netrukdyti siekti nacionalinių reformų prioritetų; siekiant sustiprinti ekonominio valdymo darnumą ir veiksmingumą, visi įsipareigojimai, tikslai ir kontroliniai rodikliai turėtų būti nurodyti Integruotose gairėse ir NRP;

| f) | ekonominio valdymo sistema turėtų aprėpti ilgalaikę strategiją, pagal kurią gerais laikais siekiama sumažinti nacionalinę skolą iki ne daugiau kaip 60 %, nes taip būtų sumažintos skolos tvarkymo išlaidos, o privatiems investuotojams būtų sumažintos kapitalo išlaidos; |
| --- | --- |

f)

ekonominio valdymo sistema turėtų aprėpti ilgalaikę strategiją, pagal kurią gerais laikais siekiama sumažinti nacionalinę skolą iki ne daugiau kaip 60 %, nes taip būtų sumažintos skolos tvarkymo išlaidos, o privatiems investuotojams būtų sumažintos kapitalo išlaidos;

| g) | turėtų būti nustatyta privaloma tvarka, pagal kurią euro zonos valstybės narės, prieš priimdamos svarbiausius ekonominės politikos sprendimus, pavyzdžiui, dėl priemonių didesnių maisto ir energijos kainų klausimams spręsti, konsultuotųsi viena su kita ir su Komisija; |
| --- | --- |

g)

turėtų būti nustatyta privaloma tvarka, pagal kurią euro zonos valstybės narės, prieš priimdamos svarbiausius ekonominės politikos sprendimus, pavyzdžiui, dėl priemonių didesnių maisto ir energijos kainų klausimams spręsti, konsultuotųsi viena su kita ir su Komisija;

| h) | ekonomika turėtų būti koordinuojama pagal Europos ekonominę ir užimtumo strategiją, parengtą remiantis esamomis ekonominės politikos priemonėmis, visų pirma Lisabonos strategija, Integruotomis gairėmis, Tvarios plėtros strategija, konvergencijos ir stabilumo programomis; ragina valstybių narių vyriausybes, kad šios, vadovaujamos Euro grupės pirmininko, nuosekliai remtų ekonominę veiklą: veiktų tuo pačiu metu ir ta pačia kryptimi; |
| --- | --- |

h)

ekonomika turėtų būti koordinuojama pagal Europos ekonominę ir užimtumo strategiją, parengtą remiantis esamomis ekonominės politikos priemonėmis, visų pirma Lisabonos strategija, Integruotomis gairėmis, Tvarios plėtros strategija, konvergencijos ir stabilumo programomis; ragina valstybių narių vyriausybes, kad šios, vadovaujamos Euro grupės pirmininko, nuosekliai remtų ekonominę veiklą: veiktų tuo pačiu metu ir ta pačia kryptimi;

| i) | h punkte nurodytoje Europos ekonominėje ir užimtumo strategijoje turėtų būti pripažinta, kad naujos ir ekologiškos technologijos yra vienas iš ekonomikos augimo, taip pat makroekonominės politikos kertinių akmenų; |
| --- | --- |

i)

h punkte nurodytoje Europos ekonominėje ir užimtumo strategijoje turėtų būti pripažinta, kad naujos ir ekologiškos technologijos yra vienas iš ekonomikos augimo, taip pat makroekonominės politikos kertinių akmenų;

| j) | turėtų būti lengviau finansuojamos naujoves taikančios įmonės, ypač MVĮ, inter alia, Europos investiciniam bankui įsteigus Europos tvaraus augimo fondą; |
| --- | --- |

j)

turėtų būti lengviau finansuojamos naujoves taikančios įmonės, ypač MVĮ, inter alia, Europos investiciniam bankui įsteigus Europos tvaraus augimo fondą;

| k) | reikėtų, kad metinėje ataskaitoje dėl euro zonos būtų pateikta praktiškesnių priemonių ir vertinimų siekiant vesti išsamesnį dialogą tarp įvairių ES institucijų, įsitraukusių į ekonominį valdymą; |
| --- | --- |

k)

reikėtų, kad metinėje ataskaitoje dėl euro zonos būtų pateikta praktiškesnių priemonių ir vertinimų siekiant vesti išsamesnį dialogą tarp įvairių ES institucijų, įsitraukusių į ekonominį valdymą;

| l) | reikia parengti Komisijos, Tarybos ir Parlamento elgesio kodeksą, pagal kurį būtų garantuojamas tinkamas bendradarbiavimas ir visapusis šių trijų ES institucijų dalyvavimas bei tinkamas pagrindinės ekonominės priemonės – Integruotų gairių – administravimas ateityje; |
| --- | --- |

l)

reikia parengti Komisijos, Tarybos ir Parlamento elgesio kodeksą, pagal kurį būtų garantuojamas tinkamas bendradarbiavimas ir visapusis šių trijų ES institucijų dalyvavimas bei tinkamas pagrindinės ekonominės priemonės – Integruotų gairių – administravimas ateityje;

| m) | reikėtų sustiprinti institucinę ekonominės politikos koordinavimo struktūrą:






  — | Euro grupės struktūros taip pat turėtų būti steigiamos konkurencingumo, pramonės, aplinkos, užimtumo ir švietimo srityse; |
| --- | --- | --- |

m)

reikėtų sustiprinti institucinę ekonominės politikos koordinavimo struktūrą:

—

Euro grupės struktūros taip pat turėtų būti steigiamos konkurencingumo, pramonės, aplinkos, užimtumo ir švietimo srityse;

| — | turėtų būti sustiprinta Euro grupės administracinė struktūra, jai suteikta daugiau žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

—

turėtų būti sustiprinta Euro grupės administracinė struktūra, jai suteikta daugiau žmogiškųjų išteklių;

| — | Euro grupės pirmininko įgaliojimai turėtų atitikti Integruotų gairių ekonominius tikslus; |
| --- | --- |

—

Euro grupės pirmininko įgaliojimai turėtų atitikti Integruotų gairių ekonominius tikslus;

| — | Ekonominės politikos komitetas turėtų įeiti į Ekonomikos ir finansų komiteto sudėtį, kad būtų sudarytas bendras ir aiškus Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos ir Euro grupės parengiamasis organas; |
| --- | --- |

—

Ekonominės politikos komitetas turėtų įeiti į Ekonomikos ir finansų komiteto sudėtį, kad būtų sudarytas bendras ir aiškus Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos ir Euro grupės parengiamasis organas;

| — | Parlamento atstovui Euro grupės ir neoficialiuose Tarybos posėdžiuose turėtų būti suteiktas stebėtojo statusas; |
| --- | --- |

—

Parlamento atstovui Euro grupės ir neoficialiuose Tarybos posėdžiuose turėtų būti suteiktas stebėtojo statusas;

| — | keturis kartus per metus turėtų būti organizuojami Trejeto, Parlamento ir Komisijos ir, jei reikia, Euro grupės posėdžiai; |
| --- | --- |

—

keturis kartus per metus turėtų būti organizuojami Trejeto, Parlamento ir Komisijos ir, jei reikia, Euro grupės posėdžiai;

| n) | reikėtų užmegzti reguliaresnį ir aiškesnės struktūros dialogą makroekonomikos klausimais tarp Parlamento, Komisijos ir Euro grupės, kuris bent kartą per ketvirtį vyktų panašiai kaip dialogas pinigų politikos klausimais tarp Parlamento ir ECB, siekiant sustiprinti esamą sistemą ir aptarti euro zonos ekonomikos laukiančius uždavinius; ir |
| --- | --- |

n)

reikėtų užmegzti reguliaresnį ir aiškesnės struktūros dialogą makroekonomikos klausimais tarp Parlamento, Komisijos ir Euro grupės, kuris bent kartą per ketvirtį vyktų panašiai kaip dialogas pinigų politikos klausimais tarp Parlamento ir ECB, siekiant sustiprinti esamą sistemą ir aptarti euro zonos ekonomikos laukiančius uždavinius; ir

| o) | reikia užmegzti aktyvų dialogą makroekonomikos klausimais tarp Parlamento, Euro grupės, ECB ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto siekiant aptarti, kaip tinkamai derinti politikos kryptis; |
| --- | --- |

o)

reikia užmegzti aktyvų dialogą makroekonomikos klausimais tarp Parlamento, Euro grupės, ECB ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto siekiant aptarti, kaip tinkamai derinti politikos kryptis;

63.   mano, kad EPS politinėje darbotvarkėje ateinančiam dešimtmečiui bus atsižvelgta į, inter alia, dėl neseniai įvykusios finansų rinkos suirutės iškilusius uždavinius ir suirutės pasekmes realiai ekonomikai; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi, kad euro zonai priklausančios valstybės narės šiandien turi geresnių priemonių atlaikyti didžiuosius sukrėtimus dėl bendros pinigų politikos ir per pastaruosius metus įvykdytų reformų; tačiau, siekdamas visų pirma kovoti su ekonominės plėtros sulėtėjimu, ragina:

| a) | ES lygmeniu užtikrinti suderintą atsaką, kuris būtų grindžiamas bendru problemų supratimu ir bendromis tolesnėmis priemonėmis, tačiau būtų taip pat atsižvelgiama į nacionalines ypatybes; |
| --- | --- |

a)

ES lygmeniu užtikrinti suderintą atsaką, kuris būtų grindžiamas bendru problemų supratimu ir bendromis tolesnėmis priemonėmis, tačiau būtų taip pat atsižvelgiama į nacionalines ypatybes;

| b) | parengti ambicingas ir pritaikytas nacionalines reformų programas ir įsipareigoti jas įgyvendinti bei iš naujo svarstyti nacionalinius biudžetus siekiant reaguoti į naujausias ekonomines prognozes, kovoti su ekonominiu nuosmukiu, skatinti augimą ir vesti dialogą su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

b)

parengti ambicingas ir pritaikytas nacionalines reformų programas ir įsipareigoti jas įgyvendinti bei iš naujo svarstyti nacionalinius biudžetus siekiant reaguoti į naujausias ekonomines prognozes, kovoti su ekonominiu nuosmukiu, skatinti augimą ir vesti dialogą su socialiniais partneriais;

| c) | numatyti priemones, skirtas MVĮ remti, ypač prisidėti prie naujausių Europos investicijų banko veiksmų ir užtikrinti, kad bankų sistema suteiktų MVĮ pastovias kredito linijas; |
| --- | --- |

c)

numatyti priemones, skirtas MVĮ remti, ypač prisidėti prie naujausių Europos investicijų banko veiksmų ir užtikrinti, kad bankų sistema suteiktų MVĮ pastovias kredito linijas;

| d) | apibrėžti tikslines priemones, skirtas pažeidžiamoms grupėms apsaugoti nuo dabartinės finansų krizės poveikio; |
| --- | --- |

d)

apibrėžti tikslines priemones, skirtas pažeidžiamoms grupėms apsaugoti nuo dabartinės finansų krizės poveikio;

| e) | visiškai ir laiku įgyvendinti Finansinių paslaugų veiksmų planą, įskaitant tolesnius veiksmus ir veiksmingesnę priežiūrą atsižvelgiant į dabartinę finansinę suirutę; |
| --- | --- |

e)

visiškai ir laiku įgyvendinti Finansinių paslaugų veiksmų planą, įskaitant tolesnius veiksmus ir veiksmingesnę priežiūrą atsižvelgiant į dabartinę finansinę suirutę;

| f) | sustiprinti krizių sprendimo priemones pagerinant ES teisės aktus dėl likvidavimo ir nustatyti aiškiai apibrėžtas ir vienbalsiai priimtinas priemones, pagal kurias susijusios valstybės narės pasidalintų našta tarpvalstybinių finansų grupių nemokumo atveju; |
| --- | --- |

f)

sustiprinti krizių sprendimo priemones pagerinant ES teisės aktus dėl likvidavimo ir nustatyti aiškiai apibrėžtas ir vienbalsiai priimtinas priemones, pagal kurias susijusios valstybės narės pasidalintų našta tarpvalstybinių finansų grupių nemokumo atveju;

| g) | baigti kurti priemones, kurios būtų naudojamos siekiant parengti pinigų politiką atliekant išsamią įtaką finansinės sistemos stabilumui ir veikimui darančių veiksnių analizę, inter alia, kai tai susiję su pinigų politikos perkėlimu, paskolų ir finansinio turto plėtra, naujų gaminių ypatybėmis ir rizikos bei likvidumo kaupimu; |
| --- | --- |

g)

baigti kurti priemones, kurios būtų naudojamos siekiant parengti pinigų politiką atliekant išsamią įtaką finansinės sistemos stabilumui ir veikimui darančių veiksnių analizę, inter alia, kai tai susiję su pinigų politikos perkėlimu, paskolų ir finansinio turto plėtra, naujų gaminių ypatybėmis ir rizikos bei likvidumo kaupimu;

| h) | teikti daug Europos iniciatyvų tarptautiniuose forumuose, būtent Finansų stabilumo forume ir TVF, bei aktyvinti bendrų politinių sprendimų priėmimo procesus; and |
| --- | --- |

h)

teikti daug Europos iniciatyvų tarptautiniuose forumuose, būtent Finansų stabilumo forume ir TVF, bei aktyvinti bendrų politinių sprendimų priėmimo procesus; and

| i) | formuoti Europos Sąjungos poziciją G8 ir svarstyti, kaip užtikrinti, kad Europos Sąjunga veiksmingiau atliktų spendimus ekonominiais klausimais pasaulio mastu priimančio organo vaidmenį, bei pritaikyti šį vaidmenį prie globalizacijos pasekmių ir labiau dominuojančių pasaulinių finansų rinkų; |
| --- | --- |

i)

formuoti Europos Sąjungos poziciją G8 ir svarstyti, kaip užtikrinti, kad Europos Sąjunga veiksmingiau atliktų spendimus ekonominiais klausimais pasaulio mastu priimančio organo vaidmenį, bei pritaikyti šį vaidmenį prie globalizacijos pasekmių ir labiau dominuojančių pasaulinių finansų rinkų;

| j) | užtikrinti geresnį ir veiksmingesnį Pasaulio prekybos organizacijos bei „Bretton Woods“ institucijų (TVF ir Pasaulio banko grupės) koordinavimą siekiant kovoti su spekuliacijomis ir atremti rimtos krizės keliamą grėsmę; |
| --- | --- |

j)

užtikrinti geresnį ir veiksmingesnį Pasaulio prekybos organizacijos bei „Bretton Woods“ institucijų (TVF ir Pasaulio banko grupės) koordinavimą siekiant kovoti su spekuliacijomis ir atremti rimtos krizės keliamą grėsmę;

| k) | atsižvelgus į rimtus šiandien iškilusius finansinius sunkumus, organizuoti pasaulinę konferenciją pinigų tema, kurią globotų TVF, siekiant surengti pasaulinio masto konsultacijas pinigų klausimais; taip pat svarstyti galimybę pagal TVF nuostatas įsteigti su pinigais susijusių ginčų sprendimo mechanizmą. |
| --- | --- |

k)

atsižvelgus į rimtus šiandien iškilusius finansinius sunkumus, organizuoti pasaulinę konferenciją pinigų tema, kurią globotų TVF, siekiant surengti pasaulinio masto konsultacijas pinigų klausimais; taip pat svarstyti galimybę pagal TVF nuostatas įsteigti su pinigais susijusių ginčų sprendimo mechanizmą.

*

- *

64.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Euro grupės pirmininkui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0506.

(2)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 125.

(3)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 569.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0057.

(5)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 422.

(6)  OL C 287 E, 2007 1 29, p. 535.

(7)  OL C 304 E, 2005 12 1, p. 132.

(8)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 780.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0357.

(10)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 249.

(11)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 251.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0287.

(13)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 118.

(14)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 73.

(15)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0425.

(16)  OL C 35, 1998 2 2, p. 1.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/21

---

Vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymas

P6_TA(2008)0544

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio 2 pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio 2 pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 2 straipsnį ir 141 straipsnio 3 pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 2 straipsnį ir 141 straipsnio 3 pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Kovoti su moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Kovoti su moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2007)0424),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. Komisijos užimtumo, socialinių santykių ir lyčių lygybės sričių teisės ekspertų tinklo ataskaitą „Teisiniai vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumo aspektai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. Komisijos užimtumo, socialinių santykių ir lyčių lygybės sričių teisės ekspertų tinklo ataskaitą „Teisiniai vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumo aspektai“,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą, priimtą 2006 m. kovo 23 ir 24 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą, priimtą 2006 m. kovo 23 ir 24 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką EB sutarties 141 straipsnio srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką EB sutarties 141 straipsnio srityje,

| — | kadangi pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1994 m. susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną nuostatas valstybės, rengdamos viešuosius pirkimus, turi įtraukti su darbu susijusią sąlygą, įskaitant vienodo darbo užmokesčio sąlygą, |
| --- | --- |

—

kadangi pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1994 m. susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną nuostatas valstybės, rengdamos viešuosius pirkimus, turi įtraukti su darbu susijusią sąlygą, įskaitant vienodo darbo užmokesčio sąlygą,

| — | atsižvelgdamas į Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, priimtos Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1979 m. gruodžio 18 d. rezoliucija Nr. 34/180, 11 straipsnio 1 dalies d punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, priimtos Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1979 m. gruodžio 18 d. rezoliucija Nr. 34/180, 11 straipsnio 1 dalies d punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 1 d. Europos socialinių partnerių veiksmų planą lyčių lygybės srityje ir jo įgyvendinimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 1 d. Europos socialinių partnerių veiksmų planą lyčių lygybės srityje ir jo įgyvendinimo ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m (1). ir į 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m (1). ir į 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0389/2008),

| A. | kadangi moterys Europos Sąjungoje uždirba vidutiniškai 15 % mažiau, o privačiame sektoriuje – iki 25 % mažiau nei vyrai; kadangi moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas valstybėse narėse yra nuo 4 % iki daugiau nei 25 % ir nerodo pastebimo mažėjimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi moterys Europos Sąjungoje uždirba vidutiniškai 15 % mažiau, o privačiame sektoriuje – iki 25 % mažiau nei vyrai; kadangi moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas valstybėse narėse yra nuo 4 % iki daugiau nei 25 % ir nerodo pastebimo mažėjimo,

| B. | kadangi moteris, norėdama uždirbti tiek pat, kiek per metus uždirba vyras, turi dirbti iki vasario 22 d. (t. y.418 kalendorinių dienų), |
| --- | --- |

B.

kadangi moteris, norėdama uždirbti tiek pat, kiek per metus uždirba vyras, turi dirbti iki vasario 22 d. (t. y.418 kalendorinių dienų),

| C. | kadangi norint pasiekti lyčių lygybę būtina laikytis vienodo užmokesčio už tą patį darbą ir už vienodos socialinės vertės darbą principo, |
| --- | --- |

C.

kadangi norint pasiekti lyčių lygybę būtina laikytis vienodo užmokesčio už tą patį darbą ir už vienodos socialinės vertės darbą principo,

| D. | kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo esama ir tai liudija turimi duomenys, kuriais remiantis pažanga daroma labai lėtai (skirtumas sumažintas nuo 17 % 1995 m. iki 15 % 2005 m.), nepaisant svarbių teisės aktų, galiojančių ilgiau kaip 30 metų, ir jam mažinti skirtų priemonių bei išteklių; kadangi reikia išnagrinėti šio skirtumo priežastis ir parengti tikslines priemones jam sumažinti ir su juo susijusiai moterų darbo rinkos segregacijai panaikinti, |
| --- | --- |

D.

kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo esama ir tai liudija turimi duomenys, kuriais remiantis pažanga daroma labai lėtai (skirtumas sumažintas nuo 17 % 1995 m. iki 15 % 2005 m.), nepaisant svarbių teisės aktų, galiojančių ilgiau kaip 30 metų, ir jam mažinti skirtų priemonių bei išteklių; kadangi reikia išnagrinėti šio skirtumo priežastis ir parengti tikslines priemones jam sumažinti ir su juo susijusiai moterų darbo rinkos segregacijai panaikinti,

| E. | kadangi visose valstybėse narėse mergaičių mokymosi mokykloje rezultatai geresni nei berniukų ir daugiau jų įgyja aukštąjį išsilavinimą, tačiau darbo užmokesčio skirtumas dėl to nemažėja, |
| --- | --- |

E.

kadangi visose valstybėse narėse mergaičių mokymosi mokykloje rezultatai geresni nei berniukų ir daugiau jų įgyja aukštąjį išsilavinimą, tačiau darbo užmokesčio skirtumas dėl to nemažėja,

| F. | kadangi darbo užmokesčio skirtumo priežastys yra tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija, taip pat socialiniai ir ekonominiai veiksniai, darbo rinkos segregacija ir bendra darbo užmokesčio struktūra, be to, darbo užmokesčio skirtumas susijęs su įvairiais teisiniais, socialiniais ir ekonominiais veiksniais, kurie apima platesnę sritį nei vienodo užmokesčio už vienodą darbą klausimas, |
| --- | --- |

F.

kadangi darbo užmokesčio skirtumo priežastys yra tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija, taip pat socialiniai ir ekonominiai veiksniai, darbo rinkos segregacija ir bendra darbo užmokesčio struktūra, be to, darbo užmokesčio skirtumas susijęs su įvairiais teisiniais, socialiniais ir ekonominiais veiksniais, kurie apima platesnę sritį nei vienodo užmokesčio už vienodą darbą klausimas,

| G. | kadangi darbo užmokesčio skirtumas neturi būti grindžiamas vien darbo užmokesčiu už valandą neatskaičius mokesčių, o reikėtų atsižvelgti ir į individualias priemokas, darbuotojų skirstymą, darbo organizavimo modelius, darbo patirtį ir produktyvumą, matuojamą ne vien kiekybiniais (valandomis, kai darbuotojas fiziškai yra savo darbo vietoje), bet ir kokybiniais rodikliais, taip pat atsižvelgiant į trumpesnio darbo laiko, atostogų bei nebuvimo darbe dėl sveikatos poveikį darbo užmokesčiui; |
| --- | --- |

G.

kadangi darbo užmokesčio skirtumas neturi būti grindžiamas vien darbo užmokesčiu už valandą neatskaičius mokesčių, o reikėtų atsižvelgti ir į individualias priemokas, darbuotojų skirstymą, darbo organizavimo modelius, darbo patirtį ir produktyvumą, matuojamą ne vien kiekybiniais (valandomis, kai darbuotojas fiziškai yra savo darbo vietoje), bet ir kokybiniais rodikliais, taip pat atsižvelgiant į trumpesnio darbo laiko, atostogų bei nebuvimo darbe dėl sveikatos poveikį darbo užmokesčiui;

| H. | kadangi darbo užmokesčio skirtumo mažinimas buvo vienas iš Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslų, tačiau dauguma valstybės narių jam skyrė nepakankamai dėmesio, |
| --- | --- |

H.

kadangi darbo užmokesčio skirtumo mažinimas buvo vienas iš Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslų, tačiau dauguma valstybės narių jam skyrė nepakankamai dėmesio,

| I. | kadangi, patobulinus ES teisinę sistemą, valstybės narės ir socialiniai partneriai turi gebėti geriau nustatyti svarbiausias priežastis, dėl kurių neišnyksta moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas, |
| --- | --- |

I.

kadangi, patobulinus ES teisinę sistemą, valstybės narės ir socialiniai partneriai turi gebėti geriau nustatyti svarbiausias priežastis, dėl kurių neišnyksta moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas,

| J. | kadangi profesijos ir pareigos, kuriose dominuoja moterys, paprastai vertinamos mažiau už profesijas ir pareigas, kuriose dominuoja vyrai, ir tai ne visada galima paaiškinti objektyviais kriterijais, |
| --- | --- |

J.

kadangi profesijos ir pareigos, kuriose dominuoja moterys, paprastai vertinamos mažiau už profesijas ir pareigas, kuriose dominuoja vyrai, ir tai ne visada galima paaiškinti objektyviais kriterijais,

| K. | kadangi tarp vyrų ir moterų esama skaitmeninio atotrūkio, kuris aiškiai atsiliepia darbo užmokesčio srityje, |
| --- | --- |

K.

kadangi tarp vyrų ir moterų esama skaitmeninio atotrūkio, kuris aiškiai atsiliepia darbo užmokesčio srityje,

| L. | kadangi darbo užmokesčio sistema, pagal kurią užmokesčio dydis priklauso nuo darbo stažo, yra nepalanki moterims, nes jos turi (ne kartą) nutraukti savo karjerą dėl išorinių veiksnių, su vaikais susijusių karjeros pertraukų, kitokios profesijos pasirinkimo arba sutrumpinto darbo laiko; todėl jų padėtis yra nuolat struktūriniu požiūriu nepalanki, |
| --- | --- |

L.

kadangi darbo užmokesčio sistema, pagal kurią užmokesčio dydis priklauso nuo darbo stažo, yra nepalanki moterims, nes jos turi (ne kartą) nutraukti savo karjerą dėl išorinių veiksnių, su vaikais susijusių karjeros pertraukų, kitokios profesijos pasirinkimo arba sutrumpinto darbo laiko; todėl jų padėtis yra nuolat struktūriniu požiūriu nepalanki,

| M. | kadangi, remiantis turimais duomenimis, moterų įgyta kvalifikacija ir patirtis yra finansiškai mažiau atlyginamos nei vyrų; kadangi reikia taikyti „vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą“ principą, tačiau taip pat reikia atsisakyti tradicinio socialinių vaidmenų paskirstymo, kuris iki šiol darė didelę įtaką profesijos pasirinkimui ir mokymui; kadangi motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neturi lemti moterų diskriminacijos darbo rinkoje, |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis turimais duomenimis, moterų įgyta kvalifikacija ir patirtis yra finansiškai mažiau atlyginamos nei vyrų; kadangi reikia taikyti „vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą“ principą, tačiau taip pat reikia atsisakyti tradicinio socialinių vaidmenų paskirstymo, kuris iki šiol darė didelę įtaką profesijos pasirinkimui ir mokymui; kadangi motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neturi lemti moterų diskriminacijos darbo rinkoje,

| N. | kadangi darbo užmokesčio skirtumas daro didelę įtaką moterų ekonominei ir socialinei padėčiai tiek dirbant, tiek pasibaigus darbingam amžiui; kadangi todėl, kad jų indėlis į visuomenę kitoks nei profesinė veikla, pvz., jos prižiūri vaikus ir vyresnio amžiaus artimuosius, daugelis moterų patiria didesnę skurdo riziką ir yra labiau ekonomiškai priklausomos nei vyrai, |
| --- | --- |

N.

kadangi darbo užmokesčio skirtumas daro didelę įtaką moterų ekonominei ir socialinei padėčiai tiek dirbant, tiek pasibaigus darbingam amžiui; kadangi todėl, kad jų indėlis į visuomenę kitoks nei profesinė veikla, pvz., jos prižiūri vaikus ir vyresnio amžiaus artimuosius, daugelis moterų patiria didesnę skurdo riziką ir yra labiau ekonomiškai priklausomos nei vyrai,

| O. | kadangi darbo užmokesčio skirtumus dar labiau junta imigrantės, neįgalios moterys, mažumoms priklausančios moterys ir kvalifikacijos neturinčios moterys, |
| --- | --- |

O.

kadangi darbo užmokesčio skirtumus dar labiau junta imigrantės, neįgalios moterys, mažumoms priklausančios moterys ir kvalifikacijos neturinčios moterys,

| P. | kadangi ypač svarbu turėti pagal lytį suskirstytų duomenų ir atnaujintą teisinę sistemą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuri sudarytų sąlygas daryti poveikį šios diskriminacijos priežastims, |
| --- | --- |

P.

kadangi ypač svarbu turėti pagal lytį suskirstytų duomenų ir atnaujintą teisinę sistemą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuri sudarytų sąlygas daryti poveikį šios diskriminacijos priežastims,

| Q. | kadangi reikia suteikti tinkamo mokymosi visą gyvenimą galimybę, nes tai būtina norint susidoroti su mūsų visuomenėje vykstančiais technologiniais ir socialiniais pokyčia, |
| --- | --- |

Q.

kadangi reikia suteikti tinkamo mokymosi visą gyvenimą galimybę, nes tai būtina norint susidoroti su mūsų visuomenėje vykstančiais technologiniais ir socialiniais pokyčia,

| R. | kadangi Parlamentas ne kartą ragino Komisiją imtis darbo užmokesčio skirtumo mažinimo iniciatyvų, įskaitant galiojančių teisės aktų persvarstymą, panaikinti pensininkų skurdo pavojų ir užtikrinti jiems padorų pragyvenimo lygį, |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamentas ne kartą ragino Komisiją imtis darbo užmokesčio skirtumo mažinimo iniciatyvų, įskaitant galiojančių teisės aktų persvarstymą, panaikinti pensininkų skurdo pavojų ir užtikrinti jiems padorų pragyvenimo lygį,

| S. | kadangi 2006 m. liepos 5 d.Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (3) teigiama, kad vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas yra esminė ir neatsiejama acquis communautaire, įskaitant su diskriminacija dėl lyties susijusią Europos Teisingumo Teismo praktiką, dalis, todėl reikia numatyti tolesnes šio principo įgyvendinimo galimybes, |
| --- | --- |

S.

kadangi 2006 m. liepos 5 d.Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (3) teigiama, kad vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas yra esminė ir neatsiejama acquis communautaire, įskaitant su diskriminacija dėl lyties susijusią Europos Teisingumo Teismo praktiką, dalis, todėl reikia numatyti tolesnes šio principo įgyvendinimo galimybes,

| T. | kadangi valstybėms narėms, socialiniams partneriams ir lygių galimybių organizacijoms įgyvendinus tokias priemones, kaip apibrėžtos pirmiau minėtame 2005 m. kovo 1 d. veiksmų plane lyčių lygybės srityje, tikrai būtų galima sumažinti darbo užmokesčių skirtumus, veiksmingai naudojantis socialiniu dialogu, |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybėms narėms, socialiniams partneriams ir lygių galimybių organizacijoms įgyvendinus tokias priemones, kaip apibrėžtos pirmiau minėtame 2005 m. kovo 1 d. veiksmų plane lyčių lygybės srityje, tikrai būtų galima sumažinti darbo užmokesčių skirtumus, veiksmingai naudojantis socialiniu dialogu,

| U. | kadangi rengiant darbo užmokesčio skirtumų, darbo rinkos horizontaliosios ir vertikaliosios segregacijos bei darbų ir sektorių, kuriuose dominuoja moterys, stereotipų pašalinimo strategiją, reikės parengti teisines ir kitokias įvairių lygių priemones, kuriomis būtų atskiriama su darbo užmokesčiu susijusi diskriminacija ir darbo užmokesčio skirtumai, atsirandantys ne dėl tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos, nes pirmuoju atveju turi būti tiesiogiai imamasi teisinių priemonių, o su antruoju reikia kovoti pasitelkus kryptingą politiką ir specialias priemones, |
| --- | --- |

U.

kadangi rengiant darbo užmokesčio skirtumų, darbo rinkos horizontaliosios ir vertikaliosios segregacijos bei darbų ir sektorių, kuriuose dominuoja moterys, stereotipų pašalinimo strategiją, reikės parengti teisines ir kitokias įvairių lygių priemones, kuriomis būtų atskiriama su darbo užmokesčiu susijusi diskriminacija ir darbo užmokesčio skirtumai, atsirandantys ne dėl tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos, nes pirmuoju atveju turi būti tiesiogiai imamasi teisinių priemonių, o su antruoju reikia kovoti pasitelkus kryptingą politiką ir specialias priemones,

| V. | kadangi Komisija, kaip pranešama minėtame 2007 m. liepos 18 d. komunikate, 2008 m. atlieka ES vienodo darbo užmokesčio teisinės sistemos analizę, kurioje turėtų dalyvauti visos suinteresuotosios šalys; kadangi šios analizės rezultatus reikėtų tinkamai paskelbti visuomenei, |
| --- | --- |

V.

kadangi Komisija, kaip pranešama minėtame 2007 m. liepos 18 d. komunikate, 2008 m. atlieka ES vienodo darbo užmokesčio teisinės sistemos analizę, kurioje turėtų dalyvauti visos suinteresuotosios šalys; kadangi šios analizės rezultatus reikėtų tinkamai paskelbti visuomenei,

| W. | kadangi buvo nustatytas tikslas pasiekti, kad vyrų ir moterų pensijos būtų vienodos, taip pat ir išėjimo į pensiją amžiaus požiūriu, |
| --- | --- |

W.

kadangi buvo nustatytas tikslas pasiekti, kad vyrų ir moterų pensijos būtų vienodos, taip pat ir išėjimo į pensiją amžiaus požiūriu,

| X. | kadangi Europos lyčių lygybės institutas gali vaidinti itin reikšmingą vaidmenį stebint darbo užmokesčio skirtumo tendencijas, o taip pat analizuojant tokio skirtumo priežastis bei vertinant teisės aktų poveikį, |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos lyčių lygybės institutas gali vaidinti itin reikšmingą vaidmenį stebint darbo užmokesčio skirtumo tendencijas, o taip pat analizuojant tokio skirtumo priežastis bei vertinant teisės aktų poveikį,

1.   prašo Komisijos iki 2009 m. gruodžio 31 d. pagal EB sutarties 141 straipsnį Parlamentui pateikti teisės akto dėl galiojančių teisės aktų, susijusių su vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymu, persvarstymo pasiūlymą atsižvelgiant į pridedamas išsamias rekomendacijas (4);

2.   patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;

3.   mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturės finansinių padarinių;

4.   yra įsitikinęs, kad būtina užtikrinti, jog Direktyvos 2006/54/EB, susijusios su lygių galimybių organizacijomis ir socialiniu dialogu, nuostatos dėl atlyginimų skirtumų panaikinimo būtų taikomos geriau ir anksčiau, o tai bus galima pasiekti užtikrinus, kad valstybės narės, socialiniai partneriai ir lygių galimybių organizacijos taikytų tokias priemones, kokios numatytos pirmiau minėtame 2005 m. kovo 1 d. Veiksmų lyčių lygybės klausimu plane, platinant praktinę informaciją ir gaires (ypač MVĮ) apie atlyginimų atotrūkio panaikinimą, įskaitant valstybines ir sektorių kolektyvines sutartis;

5.   pabrėžia derybų ir kolektyvinių sutarčių svarbą kovojant su moterų diskriminacija, ypač įsidarbinimo, darbo užmokesčio, darbo sąlygų, karjeros ir profesinio mokymo srityse;

6.   ragina Europos institucijas minėti Europos vienodo darbo užmokesčio dieną – dieną, kurią Europos moterų darbo užmokestis (vidutiniškai) susilygina su (vidutiniu) metiniu vyrų darbo užmokesčiu – tai turi padėti ugdyti sąmoningumą esamų darbo užmokesčio skirtumų klausimu ir paskatinti visus susijusius veikėjus imtis papildomų iniciatyvų šiems skirtumams pašalinti;

7.   siekiant sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus, ragina darbdavių organizacijas ir profesines sąjungas kartu parengti nešališkas darbo įvertinimo priemones;

8.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 56.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0399.

(3)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(4)  1975 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 75/117/EEB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymui, suderinimo (OL L 45, 1975 2 19, p. 19), prijungta prie Direktyvos 2006/54/EB. Pagal Direktyvos 2006/54/EB nuostatas Direktyva 75/117/EEB panaikinama nuo 2009 m. rugpjūčio 15 d., ši data taip pat yra direktyvos įgyvendinimo galutinis terminas.

---

PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Rekomendacija Nr. 1. APIBRĖŽIMAI

Direktyvos Nr. 2006/54/EB naujoje redakcijoje pateiktame vienodo darbo užmokesčio apibrėžime pakartotos Direktyvos 75/117/EEB nuostatos. Siekiant nustatyti tikslesnes kategorijas, tapsiančias vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo (toliau – DUS) mažinimo priemonėmis, svarbu tiksliau apibrėžti įvairias sąvokas, kaip antai:

| — | DUS, kurios apibrėžtis neturi būti apribota vien darbo užmokesčio už valandą neatskaičius mokesčių skirtumais; |
| --- | --- |

—

DUS, kurios apibrėžtis neturi būti apribota vien darbo užmokesčio už valandą neatskaičius mokesčių skirtumais;

| — | tiesioginę darbo užmokesčio diskriminaciją; |
| --- | --- |

—

tiesioginę darbo užmokesčio diskriminaciją;

| — | netiesioginę darbo užmokesčio diskriminaciją; |
| --- | --- |

—

netiesioginę darbo užmokesčio diskriminaciją;

| — | apmokėjimą, kurio apibrėžimas turėtų apimti bet kokį darbo užmokestį ir atlyginimą, o taip pat bet kokias su darbu susijusias finansines išmokas ir įnašus natūra; |
| --- | --- |

—

apmokėjimą, kurio apibrėžimas turėtų apimti bet kokį darbo užmokestį ir atlyginimą, o taip pat bet kokias su darbu susijusias finansines išmokas ir įnašus natūra;

| — | pensijos skirtumus įvairiose pensijų sistemų pakopose, pvz., einamųjų įmokų pensinio draudimo sistemose, profesinių pensijų sistemose (nes darbo užmokesčio skirtumas išlieka ir sulaukus pensinio amžiaus). |
| --- | --- |

—

pensijos skirtumus įvairiose pensijų sistemų pakopose, pvz., einamųjų įmokų pensinio draudimo sistemose, profesinių pensijų sistemose (nes darbo užmokesčio skirtumas išlieka ir sulaukus pensinio amžiaus).

Rekomendacija Nr. 2. PADĖTIES ANALIZĖ IR REZULTATŲ SKAIDRUMAS

2.1.   Ribotos darbdavių ir darbuotojų žinios apie įmonėje esamus arba galimus darbo užmokesčio skirtumus ir nepakankamas jų sąmoningumas kliudo įgyvendinti Sutartyje ir galiojančiuose teisės aktuose įtvirtintą lygybės principą.

2.2.   Pripažįstant, kad trūksta tikslių statistinių duomenų ir kad moterų, ypač tų profesijų, kuriose tradiciškai dominuoja moterys, užmokesčio lygis yra mažesnis, valstybės narės savo socialinėje politikoje turėtų visapusiškai atsižvelgti į vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus kaip į rimtą problemą.

2.3.   Todėl ypač svarbu nustatyti privalomą reguliarų įmonių (kuriose dirba ne mažiau kaip 20 darbuotojų) darbo užmokesčio auditą ir viešą jo rezultatų paskelbimą. Be to, turi būti privaloma informuoti apie darbo užmokesčio priedus.

2.4.   Šiuos rezultatus darbdaviai turėtų pateikti darbuotojams ir jų atstovams darbo užmokesčio statistinių duomenų pagal lytį forma. Šie duomenys turėtų būti renkami kiekvienos valstybės narės sektorių ir nacionaliniu lygmenimis.

2.5.   Valstybės narės ir Komisija turėtų tobulinti statistiką ir pridėti palyginamų duomenų apie ne visą darbo dieną dirbančių vyrų ir moterų užmokesčio skirtumus bei vyrų ir moterų pensijų skirtumus.

2.6.   Šie statistiniai duomenys turi būti nuoseklūs, palyginami ir išsamūs, o jais turi būti siekiama panaikinti diskriminacinius atlyginimo už darbą aspektus, susijusius su darbo organizavimu ir klasifikavimu.

Rekomendacija Nr. 3. DARBO VERTINIMAS IR FUNKCIJŲ KLASIFIKAVIMAS

3.1.   Siekiant užtikrinti, kad būtų skatinamos lygios moterų ir vyrų galimybės, darbo vertės sąvoka turi būti grindžiama tarpasmeniniais įgūdžiais ar atsakomybe, pabrėžiant darbo kokybę ir vengiant stereotipinio moterims nepalankaus požiūrio, pavyzdžiui, palankesnio fizinės jėgos vertinimo nei tarpasmeniniai įgūdžiai ar atsakomybė. Todėl moterims turi būti teikiama informacija, pagalba ir (arba) mokymai derybų dėl darbo užmokesčio, funkcijų klasifikavimo ir darbo užmokesčio skalių srityje. Turi būti galima paraginti skirtingus sektorius ir įmones įvertinti savo funkcijų klasifikavimo sistemas, būtinai atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir, jei reikia, atlikti reikiamus pataisymus.

3.2.   Komisijos iniciatyvoje reikėtų paraginti valstybes nares, laikantis moterų ir vyrų lygybės principo, pradėti taikyti funkcijų klasifikavimą. Svarbu ir toliau gerbti valstybių narių nacionalinius teisės aktus ir tradicijas, susijusius su darbo santykių sistema. Be to, tokie darbo vertinimo elementai ir funkcijų klasifikavimas turėtų būti skaidrūs ir prieinami visoms suinteresuotosioms šalims, darbo inspekcijoms ir lygybės įstaigoms.

3.3.   Valstybės narės turėtų atlikti išsamų vertinimą, didžiausią dėmesį skirdamos profesijoms, kuriose dominuoja moterys.

3.4.   Nediskriminacinis profesinis vertinimas turi būti grindžiamas naujomis darbuotojų ir darbo organizavimo sistemomis, darbo patirtimi ir našumu, visų pirma juos vertinant kokybiniu požiūriu, ir naudojamas kaip šaltinis duomenims bei vertinimo lentelėms, padedantiems nustatyti užmokestį deramai laikantis palyginamumo principo.

Rekomendacija Nr. 4: LYGYBĖS ĮSTAIGOS

Lygybės įstaigos turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį mažinant DUS. Reikėtų suteikti joms galimybę stebėti ir, kai įmanoma, veiksmingiau ir labiau nepriklausomai užtikrinti lyčių lygybės teisės aktų taikymą. Reikėtų persvarstyti Direktyvos 2006/54/EB 20 straipsnį, kad tų įstaigų įgaliojimai būtų išplėsti suteikiant joms teisę:

| — | remti ir konsultuoti darbo užmokesčio diskriminacijos aukas; |
| --- | --- |

—

remti ir konsultuoti darbo užmokesčio diskriminacijos aukas;

| — | atlikti nepriklausomus darbo užmokesčio skirtumo tyrimus; |
| --- | --- |

—

atlikti nepriklausomus darbo užmokesčio skirtumo tyrimus;

| — | skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas bet kokiais darbo užmokesčio diskriminacijos (tiesioginės ir netiesioginės) klausimais; |
| --- | --- |

—

skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas bet kokiais darbo užmokesčio diskriminacijos (tiesioginės ir netiesioginės) klausimais;

| — | teisme iškelti bylas dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje; |
| --- | --- |

—

teisme iškelti bylas dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje;

| — | organizuoti mokymus socialiniams partneriams, advokatams, teisėjams ir ombudsmenams, kurie būtų grindžiami analizės ir tikslinių priemonių rinkiniu, kad jie galėtų panaudoti įgytas žinias sudarydami sutartis arba tikrindami, ar laikomasi teisės aktų ir ar įgyvendinamos darbo užmokesčio skirtumų mažinimo priemonės; |
| --- | --- |

—

organizuoti mokymus socialiniams partneriams, advokatams, teisėjams ir ombudsmenams, kurie būtų grindžiami analizės ir tikslinių priemonių rinkiniu, kad jie galėtų panaudoti įgytas žinias sudarydami sutartis arba tikrindami, ar laikomasi teisės aktų ir ar įgyvendinamos darbo užmokesčio skirtumų mažinimo priemonės;

Rekomendacija Nr. 5. SOCIALINIS DIALOGAS

Būtina toliau tikrinti kolektyvines sutartis, taikomas darbo užmokesčio sistemas ir darbo vertinimo sistemas, daugiausia atsižvelgiant į tai, kaip vertinami ne visą darbo dieną dirbantys darbuotojai, taip pat darbuotojai, dirbantys pagal kitus netipiškus darbo susitarimus arba gaunantys papildomas išmokas ar premijas, įskaitant įnašus natūra (kurie dažniau skiriami vyrams nei moterims). Toks tikrinimas turėtų apimti ne tik pirmines, bet ir antrines darbo sąlygas ir socialinio aprūpinimo sistemas (taisykles dėl atostogų, pensijų sistemas, įmonių automobilių naudojimą, nuostatas dėl vaikų priežiūros, lankstų darbo laiką ir pan.). Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę teisę, kolektyvines sutartis arba praktiką, turėtų skatinti socialinius partnerius rinktis neutralius lyties atžvilgiu darbo vertinimus, taip suteikiant galimybę darbdaviams ir darbuotojams atpažinti galimą darbo užmokesčio diskriminaciją, pagrįstą tendencingu darbo užmokesčio sistemos apibrėžimu.

Rekomendacija Nr. 6. DISKRIMINACIJOS PREVENCIJA

Į Direktyvos 2006/54/EB dėl diskriminacijos prevencijos 26 straipsnį reikėtų įtraukti konkrečias nuostatas dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje prevencijos, kad valstybės narės, dalyvaujant socialiniams partneriams ir lygių galimybių organizacijoms, nustatytų:

| — | specialias priemones mokymo ir funkcijų klasifikavimo srityje, nukreiptas į profesinio mokymo sistemą, kuriomis būtų siekiama išvengti diskriminacijos mokymo, klasifikavimo ir ekonominio kompetencijos įvertinimo srityje ir ją panaikinti, |
| --- | --- |

—

specialias priemones mokymo ir funkcijų klasifikavimo srityje, nukreiptas į profesinio mokymo sistemą, kuriomis būtų siekiama išvengti diskriminacijos mokymo, klasifikavimo ir ekonominio kompetencijos įvertinimo srityje ir ją panaikinti,

| — | konkrečius veiksmus, kuriais būtų siekiama suderinti profesinę veiklą su šeimos ir asmeniniu gyvenimu, apimančius vaikų ir kitokios priežiūros paslaugas, lankstų darbo organizavimą ir darbo laiką, motinystės ir tėvystės atostogų sistemą, vaiko priežiūros ir šeimos atostogų sistemą, nustatant konkrečias nuostatas dėl tėvystės atostogų ir tėvystės apsaugos bei vaiko priežiūros atostogų, kurių metu būtų finansiškai atlyginama abiems tėvams, |
| --- | --- |

—

konkrečius veiksmus, kuriais būtų siekiama suderinti profesinę veiklą su šeimos ir asmeniniu gyvenimu, apimančius vaikų ir kitokios priežiūros paslaugas, lankstų darbo organizavimą ir darbo laiką, motinystės ir tėvystės atostogų sistemą, vaiko priežiūros ir šeimos atostogų sistemą, nustatant konkrečias nuostatas dėl tėvystės atostogų ir tėvystės apsaugos bei vaiko priežiūros atostogų, kurių metu būtų finansiškai atlyginama abiems tėvams,

| — | konkrečias ir tikslias priemones (pagal ES Sutarties 141 straipsnio 2 dalį), kurios padėtų panaikinti darbo užmokesčio skirtumus ir lyčių segregaciją ir kurias įgyvendintų socialiniai partneriai ir lygių galimybių organizacijos skirtingais sutarčių ir sektorių lygmenimis, kaip antai: skatinti pasirašyti darbo užmokesčio sutartis, kuriomis siekiama panaikinti DUS, tikrinti, ar vyrų ir moterų darbo užmokesčiai vienodi, nustatyti kokybinius ir kiekybinius tikslus ir gaires, keistis gerąja patirtimi, |
| --- | --- |

—

konkrečias ir tikslias priemones (pagal ES Sutarties 141 straipsnio 2 dalį), kurios padėtų panaikinti darbo užmokesčio skirtumus ir lyčių segregaciją ir kurias įgyvendintų socialiniai partneriai ir lygių galimybių organizacijos skirtingais sutarčių ir sektorių lygmenimis, kaip antai: skatinti pasirašyti darbo užmokesčio sutartis, kuriomis siekiama panaikinti DUS, tikrinti, ar vyrų ir moterų darbo užmokesčiai vienodi, nustatyti kokybinius ir kiekybinius tikslus ir gaires, keistis gerąja patirtimi,

| — | į viešąsias sutartis įtraukti nuostatą, reikalaujančią gerbti lyčių lygybę ir užtikrinti vienodą darbo užmokestį. |
| --- | --- |

—

į viešąsias sutartis įtraukti nuostatą, reikalaujančią gerbti lyčių lygybę ir užtikrinti vienodą darbo užmokestį.

Rekomendacija Nr. 7. LYČIŲ ASPEKTO INTEGRAVIMAS

Reikėtų geriau integruoti lyčių aspektą, įtraukiant į Direktyvos 2006/54/EB 29 straipsnį tikslius nurodymus valstybėms narėms dėl vienodo darbo užmokesčio principo, kuriais būtų siekiama sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus. Komisija turėtų pasirengti teikti paramą valstybėms narėms ir kitoms suinteresuotoms šalims įgyvendinant praktines priemones, kuriomis siekiama šalinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus:

| — | nustatydama ataskaitų teikimo schemas, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumams įvertinti, |
| --- | --- |

—

nustatydama ataskaitų teikimo schemas, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumams įvertinti,

| — | sukurdama duomenų banką, kuriame būtų kaupiami duomenys apie pokyčius darbuotojų klasifikavimo ir darbo organizavimo sistemose, |
| --- | --- |

—

sukurdama duomenų banką, kuriame būtų kaupiami duomenys apie pokyčius darbuotojų klasifikavimo ir darbo organizavimo sistemose,

| — | rinkdama ir skleisdama rezultatus, gautus reformuojant darbo organizavimą, |
| --- | --- |

—

rinkdama ir skleisdama rezultatus, gautus reformuojant darbo organizavimą,

| — | parengdama specialias gaires, skirtas su kolektyvinėmis sutartimis susijusiems darbo užmokesčio skirtumams kontroliuoti, ir pateikdama šiuos į įvairias kalbas išverstus duomenis visiems prieinamoje interneto svetainėje, |
| --- | --- |

—

parengdama specialias gaires, skirtas su kolektyvinėmis sutartimis susijusiems darbo užmokesčio skirtumams kontroliuoti, ir pateikdama šiuos į įvairias kalbas išverstus duomenis visiems prieinamoje interneto svetainėje,

| — | skleisdama informaciją ir gaires apie konkrečias priemones (ypač skirtas MVĮ), kuriomis galima sumažinti darbo užmokesčio skirtumus, ypač susijusius su nacionalinėmis ar skirtingų sektorių kolektyvinėmis sutartimis. |
| --- | --- |

—

skleisdama informaciją ir gaires apie konkrečias priemones (ypač skirtas MVĮ), kuriomis galima sumažinti darbo užmokesčio skirtumus, ypač susijusius su nacionalinėmis ar skirtingų sektorių kolektyvinėmis sutartimis.

Rekomendacija Nr. 8. SANKCIJOS

8.1.   Akivaizdu, kad šios srities teisės aktai dėl įvairių priežasčių yra mažiau veiksmingi, todėl Komisija ir valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad vien teisės aktais šios problemos visiškai išspręsti neįmanoma, turėtų paremti galiojančius teisės aktus tinkamų rūšių sankcijomis.

8.2.   Svarbu, jog valstybės narės reikiamomis priemonėmis užtikrintų, kad „vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą“ principo pažeidėjams, atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas, būtų taikomos tinkamos sankcijos.

8.3.   Primenama, kad pagal Direktyvą Nr. 2006/54/EB valstybės narės jau yra įpareigotos nustatyti kompensaciją arba žalos atlyginimą (18 straipsnis) ir sankcijas (25 straipsnis), kurios būtų „veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios“. Tačiau, siekiant užkirsti kelią vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimams, šių nuostatų nepakanka. Todėl siūloma atlikti studiją, nustatysiančią toliau nurodomų galimų sankcijų įvedimo tinkamumą, veiksmingumą ir poveikį:

| — | kompensacijų arba žalos atlyginimo, iš anksto nenustatant didžiausios sumos; |
| --- | --- |

—

kompensacijų arba žalos atlyginimo, iš anksto nenustatant didžiausios sumos;

| — | nuobaudų, į kurias turi būti įtraukta kompensacija diskriminacijos aukai; |
| --- | --- |

—

nuobaudų, į kurias turi būti įtraukta kompensacija diskriminacijos aukai;

| — | administracinių baudų (pvz., kai nepateikiami arba neatliekami darbo užmokesčio statistinių duomenų pagal lytį analizė ir įvertinimas arba apie juos, kaip privaloma, nepranešama (pagal Rekomendaciją Nr. 2)), kurių reikalauja darbo inspekcijos arba kompetentingos lygybės institucijos; |
| --- | --- |

—

administracinių baudų (pvz., kai nepateikiami arba neatliekami darbo užmokesčio statistinių duomenų pagal lytį analizė ir įvertinimas arba apie juos, kaip privaloma, nepranešama (pagal Rekomendaciją Nr. 2)), kurių reikalauja darbo inspekcijos arba kompetentingos lygybės institucijos;

| — | teisės į valstybės paramą, subsidijas (įskaitant valstybių narių valdomą ES finansavimą) ir teisės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose atėmimą, kaip jau numatyta direktyvose 2004/17/EB (1) ir 2004/18/EB (2) dėl viešųjų pirkimų tvarkos; |
| --- | --- |

—

teisės į valstybės paramą, subsidijas (įskaitant valstybių narių valdomą ES finansavimą) ir teisės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose atėmimą, kaip jau numatyta direktyvose 2004/17/EB (1) ir 2004/18/EB (2) dėl viešųjų pirkimų tvarkos;

| — | pažeidėjų identifikavimą ir viešą paskelbimą. |
| --- | --- |

—

pažeidėjų identifikavimą ir viešą paskelbimą.

Rekomendacija Nr. 9: ES REGLAMENTAVIMO IR ES POLITIKOS SUPAPRASTINIMAS

9.1.   Viena iš sričių, kuriose reikia veikti nedelsiant, yra susijusi su tuo, kad mažesnis užmokestis mokama už darbą ne visą darbo dieną. Šiuo tikslu reikia įverti ir galbūt persvarstyti 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos Direktyvos 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC), priedą „Bendrasis susitarimas dėl darbo ne visą darbo dieną“ (3), kuriame nurodyta, kad su visą darbo dieną ir ne visą darbo dieną dirbančiais darbuotojais turi būti elgiamasi vienodai ir kad pagal kolektyvines sutartis reikia imtis kryptingesnių ir efektyvesnių veiksmų.

9.2.   Į užimtumo gaires reikėtų nedelsiant įtraukti konkretų tikslą sumažinti užmokesčio skirtumus, inter alia, suteikiant moterims vienodas galimybes dalyvauti profesiniuose mokymuose bei pripažinti moterų kvalifikaciją ir gebėjimus.

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

(2)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

(3)  OL L 14, 1998 1 20, p. 9.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/28

---

Elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimas

P6_TA(2008)0545

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimo (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 23 d. Komisijos komunikatą „Elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimas“ (COM(2008)0013) ir prie komunikato pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą – poveikio vertinimo santrauką (SEC(2008)0047), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 23 d. Komisijos komunikatą „Elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimas“ (COM(2008)0013) ir prie komunikato pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą – poveikio vertinimo santrauką (SEC(2008)0047),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį (COM(2008)0016), ir prie pasiūlymo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą – poveikio vertinimo santrauką (SEC(2008)0052), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį (COM(2008)0016), ir prie pasiūlymo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą – poveikio vertinimo santrauką (SEC(2008)0052),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 85/337/EEB, 96/61/EB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (COM(2008)0018) ir prie pasiūlymo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą – poveikio vertinimo santrauką (SEC(2008)0054), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 85/337/EEB, 96/61/EB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (COM(2008)0018) ir prie pasiūlymo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą – poveikio vertinimo santrauką (SEC(2008)0054),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET planas). Ateities, kurioje taikomos mažai anglies dvideginio išmetančios technologijos, kūrimas“ (COM(2007)0723) ir prie komunikato pridedamus Komisijos tarnybų darbo dokumentus dėl technologijų žemėlapio (SEC(2007)1510) ir pajėgumų žemėlapio (SEC(2007)1511), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET planas). Ateities, kurioje taikomos mažai anglies dvideginio išmetančios technologijos, kūrimas“ (COM(2007)0723) ir prie komunikato pridedamus Komisijos tarnybų darbo dokumentus dėl technologijų žemėlapio (SEC(2007)1510) ir pajėgumų žemėlapio (SEC(2007)1511),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 23 d. Komisijos komunikatą „Du kartus po 20 iki 2020-ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 23 d. Komisijos komunikatą „Du kartus po 20 iki 2020-ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (COM(2008)0030),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos energetikos politika“ (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos energetikos politika“ (COM(2007)0001),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0418/2008),

| A. | kadangi, remiantis naujausiomis mokslo ir technikos žiniomis, be didelių investicijų į mokslinius tyrimus bei taikomąją veiklą, susijusius su kitomis technologijomis, iškastinį kurą Europos Sąjungoje reikės naudoti dar ne vieną dešimtmetį, siekianti užtikrinti energijos tiekimo saugumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis naujausiomis mokslo ir technikos žiniomis, be didelių investicijų į mokslinius tyrimus bei taikomąją veiklą, susijusius su kitomis technologijomis, iškastinį kurą Europos Sąjungoje reikės naudoti dar ne vieną dešimtmetį, siekianti užtikrinti energijos tiekimo saugumą,

| B. | kadangi anglys yra vienintelis ES turimas iškastinis energijos šaltinis, kurį naudojant galima riboti didėjančią priklausomybę nuo naftos ir dujų importo iš nepatikimų trečiųjų šalių, taigi anglims būdinga strateginė svarba, |
| --- | --- |

B.

kadangi anglys yra vienintelis ES turimas iškastinis energijos šaltinis, kurį naudojant galima riboti didėjančią priklausomybę nuo naftos ir dujų importo iš nepatikimų trečiųjų šalių, taigi anglims būdinga strateginė svarba,

| C. | kadangi daugelyje valstybių narių derinant energijos rūšis anglims tenka svarbus vaidmuo, o anglimis kūrenamas elektrines reikia iš esmės modernizuoti ir į jas investuoti, siekiant sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugelyje valstybių narių derinant energijos rūšis anglims tenka svarbus vaidmuo, o anglimis kūrenamas elektrines reikia iš esmės modernizuoti ir į jas investuoti, siekiant sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,

| D. | kadangi didelė dalis valstybių narių turi dideles anglių atsargas, kurias, remiantis vertinimais, bus galima naudoti ir kitame šimtmetyje, |
| --- | --- |

D.

kadangi didelė dalis valstybių narių turi dideles anglių atsargas, kurias, remiantis vertinimais, bus galima naudoti ir kitame šimtmetyje,

| E. | kadangi plačiai taikant CO2 surinkimo ir saugojimo technologijas (angl. CCS) elektrinėse ir – ilgą laiką – kituose pramonės sektoriuose, kuriuose išmetama daug CO2, būtų galima pasiekti ambicingus laikotarpiui po 2020 m. užsibrėžtus ES tikslus klimato srityje, o taikant minėtąsias technologijas prisidedama prie pastangų, susijusių su energijos naudojimo veiksmingumu pasiūlos ir paklausos požiūriais, taip pat su atsinaujinančiais energijos šaltiniais, |
| --- | --- |

E.

kadangi plačiai taikant CO2 surinkimo ir saugojimo technologijas (angl. CCS) elektrinėse ir – ilgą laiką – kituose pramonės sektoriuose, kuriuose išmetama daug CO2, būtų galima pasiekti ambicingus laikotarpiui po 2020 m. užsibrėžtus ES tikslus klimato srityje, o taikant minėtąsias technologijas prisidedama prie pastangų, susijusių su energijos naudojimo veiksmingumu pasiūlos ir paklausos požiūriais, taip pat su atsinaujinančiais energijos šaltiniais,

| F. | kadangi energijos gamyba daugelyje pasaulio šalių, kurių ekonomika auga, priklauso nuo anglių naudojimo ir klimato politikos sėkmė šiuose regionuose labai susijusi su anglių naudojimo galimybėmis, kai išmetama mažiau dujų, |
| --- | --- |

F.

kadangi energijos gamyba daugelyje pasaulio šalių, kurių ekonomika auga, priklauso nuo anglių naudojimo ir klimato politikos sėkmė šiuose regionuose labai susijusi su anglių naudojimo galimybėmis, kai išmetama mažiau dujų,

| G. | kadangi taikyti CCS technologijas elektrinėse nuo 2020 m. bus galima tik tuomet, jei įgyvendinant parodomuosius projektus bus pasiekta naujų būtinų technikos pokyčių, taip pat bus padidintas veiksmingumas ir ekonominis perspektyvumas, tuo pat metu užtikrinant aplinkos apsaugą, |
| --- | --- |

G.

kadangi taikyti CCS technologijas elektrinėse nuo 2020 m. bus galima tik tuomet, jei įgyvendinant parodomuosius projektus bus pasiekta naujų būtinų technikos pokyčių, taip pat bus padidintas veiksmingumas ir ekonominis perspektyvumas, tuo pat metu užtikrinant aplinkos apsaugą,

| H. | kadangi delsimas statyti parodomuosius įrenginius kelia abejonių dėl CCS technologijų taikymo elektrinėse, taigi ir dėl klimato politikos tikslų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

H.

kadangi delsimas statyti parodomuosius įrenginius kelia abejonių dėl CCS technologijų taikymo elektrinėse, taigi ir dėl klimato politikos tikslų įgyvendinimo,

| I. | kadangi dar nėra tinkamos teisinės sistemos, reikalingos norint taikyti CCS technologijas, |
| --- | --- |

I.

kadangi dar nėra tinkamos teisinės sistemos, reikalingos norint taikyti CCS technologijas,

| J. | kadangi šioje srityje galiojantys Bendrijos teisės aktai turi būti kuo greičiau perkeliami į nacionalines arba regionines nuostatas ir papildomi naujais pasiūlymais dėl teisės aktų, ypač kalbant apie transporto infrastruktūros kūrimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi šioje srityje galiojantys Bendrijos teisės aktai turi būti kuo greičiau perkeliami į nacionalines arba regionines nuostatas ir papildomi naujais pasiūlymais dėl teisės aktų, ypač kalbant apie transporto infrastruktūros kūrimą,

| K. | kadangi dėl to, kad trūksta teisės aktų, įmonėms sunkiau priimti sprendimus dėl investicijų, o potencialiems investuotojams – imtis veiksmų finansų rinkose, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl to, kad trūksta teisės aktų, įmonėms sunkiau priimti sprendimus dėl investicijų, o potencialiems investuotojams – imtis veiksmų finansų rinkose,

| L. | kadangi reikia remti mažiausiai 12 parodomųjų įrenginių statybą ir, remiantis tuo, ar šie įrenginiai ir projektai suteiks būtinų žinių apie atskiras technologijas ir įvairias transportavimo bei saugojimo galimybes, atrinkti remtinus ES lygmens parodomuosius projektus, |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia remti mažiausiai 12 parodomųjų įrenginių statybą ir, remiantis tuo, ar šie įrenginiai ir projektai suteiks būtinų žinių apie atskiras technologijas ir įvairias transportavimo bei saugojimo galimybes, atrinkti remtinus ES lygmens parodomuosius projektus,

1.   pabrėžia, kad, įgyvendinant ES politiką klimato srityje, turėtų būti siekiama visame pasaulyje mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

2.   primena Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) 2005 m. parengtą specialiąją ataskaitą CCS tema, kurioje atkreipiamas dėmesys į CCS technologijos perspektyvumą sparčiai mažinant pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (taikant šią technologiją yra galimybė iki 2100 m. sumažinti minėtąjį kiekį iki 55 proc.);

3.   pripažįsta, kad CCS technologijų taikymas gali padėti pasiekti po 2020 m. užsibrėžtus ES tikslus klimato srityje; vis dėl to pažymi, kad remiant CCS technologijų taikymą prisidedama prie pastangų didinti energijos naudojimo veiksmingumą ir naudoti daugiau energijos iš atsinaujinančių šaltinių;

4.   primena per Europos Vadovų Tarybos 2007 m. kovo 8 ir 9 d. susitikimą prisiimtą įsipareigojimą padėti užtikrinti, kad iki 2015 m. komercinės elektros energijos gamybos sektoriuje būtų pastatyta ir pradėta eksploatuoti iki 12 parodomųjų įrenginių, kurie taikytų tausias iškastinio kuro technologijas;

5.   pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog būtų rengiami nacionaliniai debatai ir įtraukiami visi minėtosios srities specialistai, siekiant parodyti, kad svarbu anksti įgyvendinti parodomuosius tausios elektros energijos gamybos iš iškastinio kuro projektus;

6.   pritaria požiūriui, kad ES būtina pastatyti mažiausiai 12 parodomųjų įrenginių, norint pasiekti, kad nuo 2020 m. CCS technologijos būtų taikomos elektrinėse taip plačiai, kaip pageidaujama, taip pat užtikrinti CO2 saugojimą; atsižvelgdamas į tai, mano, kad iki 2020 m., jei įmanoma, turėtų būti remiama ir kituose pramonės įrenginiuose vykdoma CCS technologijų parodomoji veikla; pažymi, kad, vykdant CCS procesų, vykstančių surinkimo, transportavimo ir saugojimo etapų metu, parodomąją veiklą, reikia nustatyti, ar CCS technologijos gali būti taikomos saugiai ir yra rentabilus klimato kaitos problemos sprendimo būdas;

7.   mano, kad tolesnis CCS technologijų tobulinimas ir taikymas suteikia galimybę tuo pat metu prisidėti prie tiekimo saugumo, klimato apsaugos ir konkurencingumo tikslų įgyvendinimo;

8.   mano, kad atsižvelgiant į vaidmenį, kurį derinant daugelyje pasaulio šalių naudojamos energijos rūšis atlieka iškastinis kuras, CCS technologijos gali padėti ES užtikrinti tiekimo saugumą ir klimato apsaugą, papildant pastangas didinti energijos naudojimo veiksmingumą ir naudoti daugiau energijos iš atsinaujinančių šaltinių;

9.   pabrėžia, kad, norint užtikrinti ilgalaikę saugyklų saugą ir tvarumą, reikėtų nustatyti privalomus griežtus kriterijus;

10.   mano, kad saugojimas po jūros dugnu, kilus avarijai, gali kelti pavojų jūrų ekosistemoms;

11.   mano, kad Komisijos nurodytų priemonių nepakanka siekiant užtikrinti norimas paskatas iki 2015 m. pastatyti mažiausiai 12 parodomųjų įrenginių;

12.   ragina Komisiją išsamiai įvertinti sąnaudas, taip pat privataus ir viešojo finansavimo dalį, susijusias su kiekvienu iš 12 parodomųjų įrenginių;

13.   mano, kad tiesioginiai finansiniai įsipareigojimai būtini siekiant užtikrinti, kad bus pastatyta 12 parodomųjų įrenginių;

14.   atkreipia dėmesį į tai, kad dėl teisinės sistemos nebuvimo, ypač nacionaliniu ir regionų lygmenimis, ir netikrumo, susijusio su dujų išmetimo leidimų kainų pokyčiais ateityje, sunkiau priimti sprendimus dėl investicijų ir finansų rinkose gauti kapitalo parodomiesiems projektams vykdyti;

15.   mano, kad skyrus lėšų galima pašalinti laiko spragą tarp laikotarpio, kai nuo 2013 m. bus galima pasinaudoti potencialia parama, susijusia su dujų išmetimo leidimų prekybos sistema, ir etapo, reikalingo suplanuoti ir pastatyti parodomuosius įrenginius;

16.   atsižvelgdamas į tai, siūlo rizikos pasidalijimo finansinės priemonės lėšas, kurios priėmus Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą nebuvo naudojamos tol, kol nebus atlikta laikotarpio vidurio patikra, skirti CCS parodomiesiems įrenginiams, siekiant greitai rasti lėšų šiems projektams remti ir, jei įmanoma, bendradarbiaujant su Europos investicijų banku papildyti šias lėšas kitomis lėšomis, kaip numatė Komisija;

17.   be to, mano, kad pagal ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą reikėtų labiau skatinti gamybą, kurios metu taikoma CCS technologija, t. y. nuo 2013 m. pagal minėtąją sistemą paskirstyti mažiausiai 25 proc. daugiau leidimų, susijusių su numatoma gamyba taikant CCS technologiją; tačiau taip pat mano, kad tokie leidimai turėtų būti paskirstyti mažiausiai prieš dvejus metus iki to, kai bus pastatyti įrenginiai, kad leidimais būtų galima prekiauti; mano, kad, priešingu atveju, reikėtų numatyti paskirstyti 500 mln. dujų išmetimo leidimų, skirtų remti ES įgyvendinamus projektus; be to, ragina valstybes nares naudoti pajamas, gautas aukciono metu pardavus leidimus pagal ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą, CCS technologijoms ir būtinai infrastruktūrai remti;

18.   mano, kad būtina, jog mažiausiai 12 remiamų parodomųjų įrenginių apimtų visus įmanomus trijų CCS technologijų, įvairių energijos šaltinių ir saugojimo būdų derinius, o įrenginių vietos būtų pasirenkamos siekiant užtikrinti kuo didesnį geografinį pasiskirstymą ES;

19.   primygtinai rekomenduoja į atranką įtraukti elektrinių, kurių siūloma galia ne mažesnė kaip 180 MW, projektus;

20.   mano, kad nacionaliniu ir regionų lygmenimis būtina nedelsiant nustatyti sąlygas, reikalingas su transportavimu ir saugojimu susijusioms leidimų suteikimo procedūroms vykdyti;

21.   mano, kad reikia papildomų ES pastangų lengvinant būtinos transporto infrastruktūros kūrimą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į tam tikrose valstybėse narėse ne vienus metus trunkančias leidimų suteikimo procedūras, susijusias su kitokio tipo transporto infrastruktūra; turėdamas tai mintyje, pažymi, kad svarbu sutrumpinti tokias procedūras siekiant užtikrinti, jog infrastruktūra būtų įdiegta iki 2020 m.;

22.   mano, kad naudoti struktūrinių fondų lėšas CCS parodomiesiems įrenginiams remti galima tik tuo atveju, jei tam tikri regionai šių lėšų nenumatė kitiems ilgalaikiams projektams ar nepateikė su tokiais projektais susijusių prašymų; pabrėžia, kad veiksmai klimato apsaugos srityje sulauks mažesnio pritarimo, jei reikės rinktis, ar lėšas naudoti ekonominei ir socialinei sanglaudai didinti, ar klimato apsaugos priemonėms įgyvendinti;

23.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

---

2008 m. lapkričio 20 d., ketvirtadienis

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/33

---

Specialusis Europos ombudsmeno pranešimas remiantis rekomendacijos Europos Sąjungos Tarybai dėl skundo 1487/2005/GG projektu

P6_TA(2008)0555

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialiojo pranešimo remiantis rekomendacijos Europos Sąjungos Tarybai dėl skundo 1487/2005/GG projektu (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno specialųjį pranešimą Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno specialųjį pranešimą Europos Parlamentui,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 195 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 195 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Eurobarometro specialiuosiuose leidiniuose Nr. 237 ir Nr. 243 paskelbtus Komisijos tyrimus dėl kalbų vartojimo Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurobarometro specialiuosiuose leidiniuose Nr. 237 ir Nr. 243 paskelbtus Komisijos tyrimus dėl kalbų vartojimo Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Ombudsmeno statuto 3 straipsnio 5 dalį, pagal kurią Ombudsmenui nurodoma, kiek tai įmanoma, siekti rasti sprendimą su atitinkama institucija, kad būtų atsisakyta netinkamo administravimo ir būtų patenkintas skundas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ombudsmeno statuto 3 straipsnio 5 dalį, pagal kurią Ombudsmenui nurodoma, kiek tai įmanoma, siekti rasti sprendimą su atitinkama institucija, kad būtų atsisakyta netinkamo administravimo ir būtų patenkintas skundas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 195 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 195 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A6-0395/2008),

| A. | kadangi didesnis skaidrumas, daugiakalbystės skatinimas ir tikslios informacijos teikimas visuomenei yra didžiausią prioritetą turintys ES ir jos institucijų tikslai, |
| --- | --- |

A.

kadangi didesnis skaidrumas, daugiakalbystės skatinimas ir tikslios informacijos teikimas visuomenei yra didžiausią prioritetą turintys ES ir jos institucijų tikslai,

| B. | kadangi galimybė kuo didesniam piliečių skaičiui paprastai gauti informaciją yra svarbi išankstinė demokratinio teisėtumo ir skaidrumo principų sąlyga ir esminis šių principų aspektas, |
| --- | --- |

B.

kadangi galimybė kuo didesniam piliečių skaičiui paprastai gauti informaciją yra svarbi išankstinė demokratinio teisėtumo ir skaidrumo principų sąlyga ir esminis šių principų aspektas,

| C. | siekdamas kuo daugiau piliečių suteikti tiesioginę galimybę gauti informaciją apie ES institucijų veiklą, vykdomą bet kuriuo pavidalu, |
| --- | --- |

C.

siekdamas kuo daugiau piliečių suteikti tiesioginę galimybę gauti informaciją apie ES institucijų veiklą, vykdomą bet kuriuo pavidalu,

| D. | kadangi šis noras turi būti derinamas su logistiniu iššūkiu, kylančiu dėl didelio oficialiųjų ES kalbų skaičiaus, |
| --- | --- |

D.

kadangi šis noras turi būti derinamas su logistiniu iššūkiu, kylančiu dėl didelio oficialiųjų ES kalbų skaičiaus,

| E. | kadangi internetas yra vis svarbesnė informacijos gavimo priemonė, taigi Europos Sąjunga turi naudoti internetą siekdama užtikrinti skaidrumą ir skleisti informaciją, |
| --- | --- |

E.

kadangi internetas yra vis svarbesnė informacijos gavimo priemonė, taigi Europos Sąjunga turi naudoti internetą siekdama užtikrinti skaidrumą ir skleisti informaciją,

1.   patvirtina Ombudsmeno išvadas, kuriomis remiantis:

| a) | Taryba, kaip ir kiekviena ES institucija, yra visų pirma pati atsakinga už jai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetaines ir jose vartojamas kalbas; |
| --- | --- |

a)

Taryba, kaip ir kiekviena ES institucija, yra visų pirma pati atsakinga už jai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetaines ir jose vartojamas kalbas;

| b) | Tarybos veikla minėtojoje srityje negali būti vykdoma visiškai nepaisant bendros tvarkos, pagal kurią įgyvendinama ES institucijų veikla, vykdoma bet kuriuo pavidalu; |
| --- | --- |

b)

Tarybos veikla minėtojoje srityje negali būti vykdoma visiškai nepaisant bendros tvarkos, pagal kurią įgyvendinama ES institucijų veikla, vykdoma bet kuriuo pavidalu;

| c) | minėtosiose interneto svetainėse pateikiama informacija idealiu atveju turėtų būti laiku prieinama visomis Bendrijos oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

c)

minėtosiose interneto svetainėse pateikiama informacija idealiu atveju turėtų būti laiku prieinama visomis Bendrijos oficialiosiomis kalbomis;

| d) | jei kalbų skaičius turi būti ribojamas, kalbos, kuriomis bus pateikiama informacija, turi būti pasirenkamos remiantis objektyvumo, pagrįstumo, skaidrumo ir įgyvendinimo galimybių kriterijais; |
| --- | --- |

d)

jei kalbų skaičius turi būti ribojamas, kalbos, kuriomis bus pateikiama informacija, turi būti pasirenkamos remiantis objektyvumo, pagrįstumo, skaidrumo ir įgyvendinimo galimybių kriterijais;

| e) | Tarybos atsisakymas iš esmės nagrinėti skundą pateikusio asmens prašymą yra nepriimtinas; |
| --- | --- |

e)

Tarybos atsisakymas iš esmės nagrinėti skundą pateikusio asmens prašymą yra nepriimtinas;

2.   su nuostaba pastebi, kad Taryba nelaiko savęs turinčia įgaliojimus spręsti šį klausimą, nors tai aktualu visoms valstybėms narėms ir ji galėtų pateikti rekomendacijas visoms ateityje pirmininkausiančioms valstybėms narėms;

3.   apgailestauja, kad Taryba, kitaip nei kitos institucijos (pvz., Komisija ir Parlamentas, labai padidinę kalbų, kuriomis informacija pateikiama piliečiams, skaičių), iki šiol vengė iš esmės nagrinėti klausimą dėl galimybės pasirinkti kalbą Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetainėse;

4.   ragina Tarybą išsamiai išnagrinėti klausimą dėl didesnių galimybių pasirinkti kalbą Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetainėse, nesiejant šio klausimo su klausimu dėl atsakomybės ir įgaliojimų, susijusių su minėtosiomis interneto svetainėmis, siekiant užtikrinti, kad kuo didesnis Europos Sąjungos gyventojų skaičius turėtų galimybę tiesiogiai gauti informaciją apie Europos Sąjungos veiklą;

5.   pabrėžia, kad gali būti būtina riboti galimybes pasirinkti kalbą, tačiau tai turi būti daroma remiantis objektyviais ir pakankamai pagrįstais kriterijais, apie tai turi būti paskelbta viešai, o pirmenybė gali būti teikiama tik tuo metu pirmininkaujančiai valstybei narei iki jos pirmininkavimo laikotarpio pabaigos;

6.   remia Ombudsmeno rekomendaciją Tarybai išnagrinėti skundą pateikusio asmens prašymą pateikti informaciją Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetainėse ir vokiečių kalba;

7.   džiaugiasi dėl to, kad, priešingai, nei buvo įprasta iki šiol pirmininkavusioms valstybėms narėms, kai informacija interneto svetainėse buvo pateikiama tik anglų, prancūzų ir tuo metu pirmininkavusios valstybės narės kalbomis, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija informaciją savo oficialiojoje interneto svetainėje pateikia labiausiai vartojamomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis (anglų, vokiečių, prancūzų, italų ir ispanų);

8.   kreipiasi į visas ateityje pirmininkausiančias valstybes nares, tikėdamasis, kad jos savo interneto svetainėse pateiks informaciją kuo daugiau kalbų, o tuo atveju, jei kalbų skaičius bus ribojamas, pateiks informaciją labiausiai vartojamomis oficialiosiomis kalbomis, vadovaudamosi eiliškumo principu;

9.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/35

---

Socialinės apsaugos sistemos ir pensijos

P6_TA(2008)0556

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateities, jų finansavimo ir individualizacijos tendencijos (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. spalio 12 d. komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo ES (COM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. spalio 12 d. komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo ES (COM(2006)0574),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 99 ir 141 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 99 ir 141 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimus, ypač į 1990 m. gegužės 17 d. sprendimą Douglas Harvey Barber prieš Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1) byloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimus, ypač į 1990 m. gegužės 17 d. sprendimą Douglas Harvey Barber prieš Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1) byloje,

| — | atsižvelgdamas į teisiškai privalomą konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW 1979), kurią Jungtinių Tautų generalinė asamblėja priėmė 1979 m., ypač į 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktus ir į 11 straipsnio 2 dalies c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į teisiškai privalomą konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW 1979), kurią Jungtinių Tautų generalinė asamblėja priėmė 1979 m., ypač į 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktus ir į 11 straipsnio 2 dalies c punktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. kovo 1 d. komunikatą dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. kovo 1 d. komunikatą dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 (COM(2006)0092),

| — | atsižvelgdamas į Briuselyje 2008 m. kovo 13 d. ir kovo 14 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktas pirmininkaujančios valstybės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Briuselyje 2008 m. kovo 13 d. ir kovo 14 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktas pirmininkaujančios valstybės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. spalio 17 d. komunikatą „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant didesnio socialinio teisingumo ir ekonominės sanglaudos: mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios integracijos skatinimas“ (COM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. spalio 17 d. komunikatą „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant didesnio socialinio teisingumo ir ekonominės sanglaudos: mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios integracijos skatinimas“ (COM(2007)0620),

| — | atsižvelgdamas į 1952 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją, susijusią su minimaliais socialinės apsaugos standartais, nustatytais 1952 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1952 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją, susijusią su minimaliais socialinės apsaugos standartais, nustatytais 1952 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 11 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl 1980 m. spalio 20 d. Tarybos direktyvos 80/987/EEB 8 straipsnio ir susijusių nuostatų (dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su darbuotojų apsauga jų darbdaviui tapus nemokiam, taikomų papildomos bendrovės arba kelių bendrovių pensijų sistemoms, nepriklausančioms nacionaliniais įstatymais numatytoms valstybinėms socialinės apsaugos sistemoms, suderinimo) įgyvendinimo (SEC(2008)0475), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 11 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl 1980 m. spalio 20 d. Tarybos direktyvos 80/987/EEB 8 straipsnio ir susijusių nuostatų (dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su darbuotojų apsauga jų darbdaviui tapus nemokiam, taikomų papildomos bendrovės arba kelių bendrovių pensijų sistemoms, nepriklausančioms nacionaliniais įstatymais numatytoms valstybinėms socialinės apsaugos sistemoms, suderinimo) įgyvendinimo (SEC(2008)0475),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių partnerių rekomendacijas 2007 m. spalio 18 d. ataskaitoje „Svarbiausios Europos darbo rinkos problemos. Bendra Europos socialinių partnerių analizė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių partnerių rekomendacijas 2007 m. spalio 18 d. ataskaitoje „Svarbiausios Europos darbo rinkos problemos. Bendra Europos socialinių partnerių analizė“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą dėl darbo teisės modernizavimo siekiant išspręsti 21-ojo amžiaus uždavinius (COM(2006)0708) ir į Parlamento 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją tuo pačiu klausimu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą dėl darbo teisės modernizavimo siekiant išspręsti 21-ojo amžiaus uždavinius (COM(2006)0708) ir į Parlamento 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją tuo pačiu klausimu (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. vasario 26 d. komunikatą „Socialinės tikrovės apžvalga. Tarpinė ataskaita 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai“ (COM(2007)0063 ir į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl socialinės tikrovės apžvalgos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. vasario 26 d. komunikatą „Socialinės tikrovės apžvalga. Tarpinė ataskaita 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai“ (COM(2007)0063 ir į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl socialinės tikrovės apžvalgos (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. gegužės 10 d. komunikatą „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244) ir į Parlamento 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Europos demografinės ateities (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. gegužės 10 d. komunikatą „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244) ir į Parlamento 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Europos demografinės ateities (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A6-0409/2008),

| A. | kadangi socialinė apsauga:






  — | teigiama, valdoma, tvarkoma ir finansuojama (dažniausia iš dalies) valstybės, taip pat ir bendrai, panaudojant apdraustųjų asmenų mokamas įmokas arba įmokas ir mokesčius, bet įpareigojant valstybę prisiimti viešą atsakomybę tenkinti socialines piliečių reikmes, |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi socialinė apsauga:

—

teigiama, valdoma, tvarkoma ir finansuojama (dažniausia iš dalies) valstybės, taip pat ir bendrai, panaudojant apdraustųjų asmenų mokamas įmokas arba įmokas ir mokesčius, bet įpareigojant valstybę prisiimti viešą atsakomybę tenkinti socialines piliečių reikmes,

| — | apibūdinama kaip atskaitinga ir visiems užtikrinanti tam tikrą pagrindinę socialinę apsaugą, |
| --- | --- |

—

apibūdinama kaip atskaitinga ir visiems užtikrinanti tam tikrą pagrindinę socialinę apsaugą,

| — | pagrįsta solidarumo principu, |
| --- | --- |

—

pagrįsta solidarumo principu,

| — | apima devynias anksčiau minėtos Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos sritis, |
| --- | --- |

—

apima devynias anksčiau minėtos Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos sritis,

| — | skirta užtikrinti pagrindinę apsaugą užimtumo (nedarbo draudimas), pajamų (pensijos įnašai) ir minimalaus pragyvenimo lygio (sveikatos draudimas) srityse, |
| --- | --- |

—

skirta užtikrinti pagrindinę apsaugą užimtumo (nedarbo draudimas), pajamų (pensijos įnašai) ir minimalaus pragyvenimo lygio (sveikatos draudimas) srityse,

| B. | kadangi tikimasi, kad bendras Europos Sąjungos gyventojų skaičius iki 2025 m. šiek tiek padidės, o po 2025 m. šiek tiek sumažės, ir kad maždaug 2050 m. gyventojų gali būti šiek tiek mažiau ir jie gali būti kur kas vyresni, |
| --- | --- |

B.

kadangi tikimasi, kad bendras Europos Sąjungos gyventojų skaičius iki 2025 m. šiek tiek padidės, o po 2025 m. šiek tiek sumažės, ir kad maždaug 2050 m. gyventojų gali būti šiek tiek mažiau ir jie gali būti kur kas vyresni,

| C. | kadangi, jei imigracija išliks tokio masto, kaip dabar, darbo jėgos sumažės nuo 227 mln. žmonių 2005 m. iki 183 mln. žmonių 2050 m., užimtumo lygis 2020 m. išaugs iki 70 proc., visų pirma dėl didesnio moterų užimtumo, iki 2017 m. bendras darbuotojų skaičius padidės 20 mln., bet vėliau iki 2050 m. sumažės 30 mln., o numatomas vyresnių nei 65 m. amžiaus žmonių ir darbinio amžiaus žmonių santykis išaugs nuo 1:4 (2005 m.) iki 1:2 (2050 m.), |
| --- | --- |

C.

kadangi, jei imigracija išliks tokio masto, kaip dabar, darbo jėgos sumažės nuo 227 mln. žmonių 2005 m. iki 183 mln. žmonių 2050 m., užimtumo lygis 2020 m. išaugs iki 70 proc., visų pirma dėl didesnio moterų užimtumo, iki 2017 m. bendras darbuotojų skaičius padidės 20 mln., bet vėliau iki 2050 m. sumažės 30 mln., o numatomas vyresnių nei 65 m. amžiaus žmonių ir darbinio amžiaus žmonių santykis išaugs nuo 1:4 (2005 m.) iki 1:2 (2050 m.),

| D. | kadangi atsižvelgiant į bendrą gyvenimo trukmės didėjimo tendenciją visiems padidinus pensinį amžių, nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad daugybės pramonės šakų darbuotojų gyvenimo trukmė vis dar daug trumpesnė, |
| --- | --- |

D.

kadangi atsižvelgiant į bendrą gyvenimo trukmės didėjimo tendenciją visiems padidinus pensinį amžių, nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad daugybės pramonės šakų darbuotojų gyvenimo trukmė vis dar daug trumpesnė,

| E. | kadangi socialiniams partneriams apskritai ir ypač toms pramonės šakoms, kurių darbuotojų gyvenimo trukmė trumpesnė nei vidutinė, tenka didelė darbuotojų įdarbinimo ir atleidimo atsakomybė ir jie gali būti pirminės remiančios šalys siekiant užtikrinti veiksmingą personalo politiką, kurią vykdant atsižvelgiama į amžių, |
| --- | --- |

E.

kadangi socialiniams partneriams apskritai ir ypač toms pramonės šakoms, kurių darbuotojų gyvenimo trukmė trumpesnė nei vidutinė, tenka didelė darbuotojų įdarbinimo ir atleidimo atsakomybė ir jie gali būti pirminės remiančios šalys siekiant užtikrinti veiksmingą personalo politiką, kurią vykdant atsižvelgiama į amžių,

| F. | kadangi dėl to, kad bus mažiau bedarbių, išlaidos bedarbių pašalpoms iki 2050 m. sumažės maždaug 0,6 bendrojo vidaus produkto (BVP) procento dalimis, t. y. šis sumažėjimas bus labai nežymus ir nekompensuos didesnių išlaidų kituose sektoriuose, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl to, kad bus mažiau bedarbių, išlaidos bedarbių pašalpoms iki 2050 m. sumažės maždaug 0,6 bendrojo vidaus produkto (BVP) procento dalimis, t. y. šis sumažėjimas bus labai nežymus ir nekompensuos didesnių išlaidų kituose sektoriuose,

| G. | kadangi Europos Sąjunga išleidžia 27,2 proc. BVP socialinei apsaugai (2008 m.) ir didžiausia šios sumos dalis išleidžiama senatvės išmokoms ir pensijoms (46 proc.), |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga išleidžia 27,2 proc. BVP socialinei apsaugai (2008 m.) ir didžiausia šios sumos dalis išleidžiama senatvės išmokoms ir pensijoms (46 proc.),

| H. | kadangi sąvoka „socialinė apsauga“ reiškia ne išlaidų ir pajamų ryšį, o socialinę sutartį – piliečių ir valstybės teisių ir pareigų ryšį, taigi ši sąvoka turėtų būti būtent taip aiškinama; kadangi jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti sumenkinamas socialinės apsaugos biudžetinis aspektas, |
| --- | --- |

H.

kadangi sąvoka „socialinė apsauga“ reiškia ne išlaidų ir pajamų ryšį, o socialinę sutartį – piliečių ir valstybės teisių ir pareigų ryšį, taigi ši sąvoka turėtų būti būtent taip aiškinama; kadangi jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti sumenkinamas socialinės apsaugos biudžetinis aspektas,

| I. | kadangi tikimasi, jog tuo atveju, jei tęsiama dabartinė politika, dėl gyventojų senėjimo daugumoje valstybių narių iki 2050 m. išaugs valstybės išlaidos, visų pirma jų dalis, skiriama pensijoms, sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, o didžiausias padidėjimas numatomas laikotarpiu nuo 2020 iki 2040 metų, |
| --- | --- |

I.

kadangi tikimasi, jog tuo atveju, jei tęsiama dabartinė politika, dėl gyventojų senėjimo daugumoje valstybių narių iki 2050 m. išaugs valstybės išlaidos, visų pirma jų dalis, skiriama pensijoms, sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, o didžiausias padidėjimas numatomas laikotarpiu nuo 2020 iki 2040 metų,

| J. | kadangi Lisabonos strategijos tikslai, susiję su moterų, jaunimo ir pagyvenusių asmenų užimtumo klausimais, ir Barselonos tikslai, susiję su vaiko priežiūros paslaugų klausimais, yra pagrindiniai siekiant pensijų sistemų tvarumo, |
| --- | --- |

J.

kadangi Lisabonos strategijos tikslai, susiję su moterų, jaunimo ir pagyvenusių asmenų užimtumo klausimais, ir Barselonos tikslai, susiję su vaiko priežiūros paslaugų klausimais, yra pagrindiniai siekiant pensijų sistemų tvarumo,

| K. | kadangi lyčių lygybė yra JT 2000 m. Tūkstantmečio tikslų, ypač 3-čiojo tikslo, pagrindas, |
| --- | --- |

K.

kadangi lyčių lygybė yra JT 2000 m. Tūkstantmečio tikslų, ypač 3-čiojo tikslo, pagrindas,

| L. | kadangi dažnai moterų profesinė karjera būna su pertrūkiais ir jai būdingas lėtesnis darbo užmokesčio kitimas, o vyrų profesinė karjera būna nenutrūkstama, jų darbo užmokesčio kitimas pastovesnis, todėl atsiranda pensijų sistemos įmokų skirtumų ir moterims labiau gresia skurdas, be to, šį skurdo pavojų jos patiria ilgesnį laiką, kadangi jų gyvenimo trukmė ilgesnė, |
| --- | --- |

L.

kadangi dažnai moterų profesinė karjera būna su pertrūkiais ir jai būdingas lėtesnis darbo užmokesčio kitimas, o vyrų profesinė karjera būna nenutrūkstama, jų darbo užmokesčio kitimas pastovesnis, todėl atsiranda pensijų sistemos įmokų skirtumų ir moterims labiau gresia skurdas, be to, šį skurdo pavojų jos patiria ilgesnį laiką, kadangi jų gyvenimo trukmė ilgesnė,

Bendrieji reikalai

1.   ragina valstybes nares, atsižvelgiant į Lisabonos strategiją ir būtinybę imtis veiksmų siekiant išlaikyti tvarias socialinės apsaugos ir pensijų sistemas, siekti didesnės pažangos derinant socialinių išlaidų požiūrį su socialinio aktyvumo didinimo požiūriu, taip pat siekti pritraukti daugiau žmonių į gerą, saugų ir privalomą socialinę apsaugą užtikrinantį darbą bei išlaikyti žmones tame darbe, skatinti augimą ir naujų darbo vietų kūrimą ir galimybę įsidarbinti sukuriant skaidresnę rinką, modernizuoti socialinės apsaugos sistemas (pvz., labiau diferencijuoti teikiamus privalumus ir finansavimo priemones) ir padidinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą skatinant mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei naujoves, taip pat gerinant švietimą ir profesinį mokymą suteikiant visiems galimybę mokytis visą gyvenimą;

2.   ragina Komisiją atidžiai stebėti socialinės apsaugos ir pensijų reformas valstybėse narėse ir lyginti poveikį, kurį šios reformos daro moterų užimtumo padėčiai, ir daug dėmesio skirti nustatytai pažangiajai patirčiai, ypač susijusiai su moterų ir vyrų diskriminacijos mažinimu darbo užmokesčio požiūriu ir profesinių bei šeiminių pareigų derinimu;

3.   pabrėžia, kad dėl demografinių pokyčių keisis ekonominio augimo šaltiniai ir kad ekonominio augimo šaltiniais taps darbo našumo didėjimas ir technologijų naujovės; pripažįsta, kad siekiant išlaikyti didesnį našumą būtinai reikės daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, taip pat į geresnius valdymo metodus, kuriuos taikant pirmenybė bus teikiama technologinių ir socialinių naujovių sąveikai;

4.   atsižvelgdamas į dabartines demografines, ekonomines ir socialines tendencijas ir kartų bei socialinių konfliktų prevenciją pabrėžia, kad ateityje svarbu rasti naujus veiksmingo ir teisingo išlaidų ir pelno paskirstymo tarp mažesnės dalies ekonomiškai aktyvių ir didesnės dalies ekonomiškai neaktyvių gyventojų modelius; Europos ir nacionaliniu lygmeniu reikėtų siekti išlaikyti ekonominio socialinės apsaugos ir pensijų sistemų įgyvendinamumo ir socialinės rizikos padengimo pusiausvyrą;

5.   primena savo įsitikinimą, kad, siekiant skatinti taikyti perspektyvią socialinės apsaugos sistemą, pagal Bendrijos darbo teisę kaip įprastinė įdarbinimo forma turėtų būti įtvirtintos neribotos trukmės darbo sutartys, pagal kurias būtų suteikiama tinkama socialinė ir sveikatos apsauga ir užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms; vis dėlto pripažįsta, kad reikia ginti ir tų žmonių, kurie dirba pagal kitokius darbo modelius, teises, įskaitant teisę į pensiją, kuri suteiktų jiems galimybę oriai gyventi;

6.   primena, kad Europos socialinių modelių pagrindą sudaro kartų ir socialinių grupių solidarumo principas ir kad šių socialiniai modelių taikymas visų pirma finansuojamas iš su darbu susijusių įplaukų, pvz., darbuotojų ir darbdavių socialinio draudimo įmokos ir darbo mokesčiai; vis dėlto pabrėžia, kad dėl gyventojų senėjimo susidarys didelė našta aktyviai darbo jėgai ir kad demografinių pokyčių klausimams reikėtų teikti politinę pirmenybę; pabrėžia, kad antraip demografiniai pokyčiai galėtų statyti į pavojų solidarumo principą ir netgi Europos socialinius modelius; taigi pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti solidarumo principą, įskaitant teisingą finansinį kompensavimą;

7.   primena, kad pagal EB sutarties 141 straipsnį galima patvirtinti priemones, kurias taikant būtų aktyviai siekiama lygaus darbo užmokesčio ir kad Bendrijos teismo praktikoje socialinės įmokos laikomos darbo užmokesčio dalimi;

8.   pažymi, kad apskaičiuota, jog dėl demografinių pokyčių iki 2030 m. aktyvių ir neaktyvių asmenų santykis bus 2:1; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti politiką siekiant užtikrinti, kad globėjams, kurių daugeliui dėl slaugos įsipareigojimų tenka pasitraukti iš darbo rinkos, neigiamo poveikio nedarytų nesaugumas dėl pensijos;

9.   primena, kad individualizacijos tendencija prisideda prie pirmojo ir antrojo ramsčių modernizavimo, nesukeldama abejonių dėl pirmojo socialinės apsaugos sistemų ramsčio; t. y. siekiama suteikti žmonėms, ypač moterims ir kitoms pažeidžiamoms grupėms, didesnę pasirinkimo laisvę, taip pat galimybę tapti labiau nepriklausomais ir naudotis savo papildomomis pensijos teisėmis;

10.   prašo Komisijos atlikti išsamesnius mokslinius tyrimus ir apklausas siekiant išsiaiškinti, kokią įtaką vienodam požiūriui į vyrus ir moteris daro socialinių teisių individualizacija;

11.   mano, kad moterų ir vyrų lygybė turėtų būti vienas iš socialinės apsaugos ir pensijų sistemų reformos tikslų, ir pabrėžia, kad nelygybę dažniausiai lemia netiesioginiai veiksniai, susiję su nuolatine nelygybe darbo rinkoje darbo užmokesčio ir karjeros perspektyvos požiūriu, taip pat šeiminių ir buities pareigų pasidalijimo požiūriu, taigi tokią nelygybę galima panaikinti tik taikant visapusiškesnes priemones;

12.   ragina Komisiją ir valstybes nares išsamiau informuoti (jaunus) suaugusius žmones apie teisę anksti pradėti kaupti pensiją;

Darbo jėga

13.   mano, kad, jei dabartinė padėtis tęsis, dėl darbo jėgos mažėjimo sumažės bendras dirbamų valandų skaičius; mano, kad siekiant pakreipti šią tendenciją būtų galima imtis priemonių nedarbo lygiui mažinti ir užimtumui didinti (kartu su mokymu ir perkvalifikavimu), įskaitant asmenis, kurie galėtų dirbti, pvz., neįgalieji, moterys ir vyresnio amžiaus žmonės; pabrėžia, kad būtina suteikti galimybę rinktis lankstų išėjimo į pensiją amžių, kitaip organizuoti darbo praktiką ir sumaniai panaudoti naujas technologijas; pabrėžia, kad siekiant sumažinti savanoriškai ne visą darbo dieną dirbančių žmonių skaičių taip pat būtina gerinti rėmimo paslaugas ir paslaugas, susijusias su vaikų ir išlaikomų šeimos narių priežiūra;

14.   primena, kad didesnis užimtumo lygis labai priklauso nuo būtinybės išlaikyti visų grupių, ypač grupių, kurios nedalyvauja darbo rinkoje, žmones aktyvius; todėl pabrėžia, kad reikia kovoti su diskriminacija darbo rinkoje ir siūlyti darbą asmenims, nedalyvaujantiems darbo rinkoje; taigi pabrėžia, kad reikia užtikrinti priimtinas sąlygas siekiant palengvinti neįgaliųjų asmenų ir asmenų, turinčių sveikatos problemų, įdarbinimą, ir užtikrinti neįgaliesiems ir žmonėms su psichine negalia galimybę dirbti;

15.   taigi pabrėžia, kad būtina aktyvi moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus žmonių užimtumo politika siekiant tinkamai panaudoti darbo jėgą bei galimybę kurti verslo įmones ir, be kita ko, užtikrinti, kad įnašai į pensijos fondą suteiktų išėjusiems į pensiją asmenims teisę gauti deramą pensiją,

16.   pabrėžia, kad būtina aptarti įteisinto pensinio amžiaus padidinimo klausimą; mano, kad nepaisant to, kad valstybėse narėse įteisintas skirtingas pensinis amžius, būtina, kad darbuotojai būtų skatinami savanoriškai dirbti tol, kol įmanoma tam tikromis aplinkybėmis, bent iki numatyto amžiaus ar ilgiau;

17.   ragina socialinius partnerius, be kita ko, remiantis įvairiuose sektoriuose įgyta patirtimi, aptarti konkretiems sektoriams pritaikytas priemones, susijusias apskritai su darbuotojų senėjimo reiškiniu ir ypač su personalo politika, kurią vykdant atsižvelgiama į amžių;

18.   ragina valstybes nares parengti finansines ir socialines iniciatyvas, kurias įgyvendinant siekiama skatinti darbuotojus savanoriškai tęsti darbą net sulaukus įstatymuose numatytos pensinio amžiaus ribos;

19.   ragina valstybes nares vykdyti aktyvią politiką ir gerinti saugaus darbo sąlygas siekiant, kad būtų sumažinta tam tikrų profesijų darbo rizika ir kad daug gabių darbuotojų neišeitų į pensiją anksčiau laiko;

20.   primena, kad bet kokia aktyvi migracijos politika, kurią vykdant ypač daug dėmesio skiriama galimų darbinio amžiaus migrantų klausimui spręsti ir aukštos kvalifikacijos pareiškėjams suteikiama galimybė labai greitai imigruoti, turėtų būti papildyta geresne migrantų integracija į darbo rinką ir apskritai į visuomenę; pabrėžia, kad aktyvesnės pastangos padidinti imigraciją galėtų lemti protų nutekėjimą imigrantų kilmės šalyse, o tai galėtų turėti neigiamos įtakos šių šalių ekonominiam ir socialiniam vystymuisi ir skatinti naujas nekontroliuojamo žmonių mobilumo bangas;

21.   pripažįsta, kad vadinamasis protų švaistymas tais atvejais, kai kvalifikuoti darbuotojai migrantai įdarbinami į mažiau kvalifikuotas pozicijas, taip pat gali kelti problemų tiek visai ekonomikai, tiek ir pavieniams asmenims; pabrėžia, kad darbuotojai migrantai turi gauti naudos iš savo įmokų į pensijų sistemas;

22.   ragina Komisiją imtis reikalingų priemonių ir užtikrinti, kad ES piliečiai, dirbantys ir gyvenantys priimančioje šalyje narėje, neprarastų kai kurių ar visų savo socialinės apsaugos teisių;

23.   mano, kad sunku nuspėti ilgalaikį imigracijos poveikį gyventojų senėjimo raidai, nes jis priklauso nuo migruojančiųjų elgesio, šeimų persigrupavimo ir migruojančių žmonių gimstamumo lygio; mano, kad imigracija gali padėti geriau subalansuoti socialinės apsaugos sistemas, jei imigrantai įdarbinami legaliai ir taip prisidedant prie šių sistemų finansavimo;

Pensijos

24.   atkreipia dėmesį į esamą pažeidžiamų asmenų grupių diskriminaciją patenkant į darbo rinką ar suteikiant joje vienodas sąlygas, ypač asmenims, dirbantiems darbuose, kur neprivaloma mokėti socialinės apsaugos įnašų, dėl kurios pažeidžiamų asmenų grupių užimtumo lygis ir darbo užmokestis mažesni, taigi šie asmenys turi mažiau galimybių sukaupti pakankamas pensijas; primygtinai reikalauja, kad visiems būtų sudarytos lygios galimybės, kurios padėtų užtikrinti didesnį užimtumą, vienodą užmokestį ir atitinkamas pensijų teises;

25.   pripažįsta, kad valstybinės pensijų sistemos stiprina socialinį solidarumą, kad už jas atsakingos valstybės narės ir kad šių sistemų apsaugai turėtų būti teikiama politinė pirmenybė; mano, kad veiksminga alternatyva galėtų būti platesnis kitų nei valstybės finansuojamų pensijų, pvz., papildomų pensijų sistemų, naudojimas; pabrėžia, kad turėtų būti galimybė rinktis darbdavių ar kitų kolektyvinių organizacijų ir asociacijų numatytas papildomų profesinių pensijų sistemas ir asmeninėmis santaupomis grindžiamas papildomų pensijų sistemas; pabrėžia, kad dėl asmeninėmis lėšomis finansuojamų pensijų padidėtų būtinybė tinkamai reglamentuoti asmeninius pensijų fondus, šių pensijų perkeliamumą ir šių alternatyvų skatinimą bei nuolatinį modernizavimą (įskaitant didesnį lankstumą); turėdamas tai mintyje, mano, kad reikia atsižvelgti į riziką, kad moterys pagal galiojančią valstybinę pensijos sistemą galėtų netekti draudimo apsaugos, jei ši sistema būtų pakeista asmeninėmis lėšomis finansuojamų pensijų nuostatomis, tačiau mano, kad šią riziką galima sumažinti numatant teisę į pensiją už motinystės atostogų, tėvystės atostogų ir darbo nutraukimo dėl asmeninių priežasčių laikotarpius;

26.   ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į būtinybę pertvarkyti tradicines pensijų sistemas, kurios pagrįstos sistemingu rizikos vertinimu ir tipiško, standartinio gyvenimo būdo prielaida, ir pakeisti socialinės apsaugos sistemą atsižvelgiant į pensijų sistemos pertvarką, turint mintyje tai, kad manomas standartinis gyvenimo būdas greitai keičiasi ir vadinamosios margos biografijos taps vis labiau įprastu reiškiniu; mano, kad taip galėtų atsirasti nauja socialinė grėsmė, kad bus vis sunkiau nuspėti daugelio asmenų, ypač pažeidžiamų grupių atstovų, pvz., imigrantų, žemos kvalifikacijos darbuotojų ir vienišų tėvų arba motinų, padėties raidą; pabrėžia, kad dėl šios priežasties jie gali anksčiau pasitraukti iš darbo rinkos arba mažiau joje dalyvauti; nurodo, kad siekiant sukurti lanksčią darbo rinką taip pat reikia pertvarkyti pensijų sistemas;

27.   pažymi, kad tvari pensijų sistema turi būti taikoma prie demografinių ir ekonominių uždavinių, ir pabrėžia, kad esant daug galimybių trijų ramsčių sistema yra suderintas pasirinkimas; siūlo, kad įstatymuose numatytas pensijas (pirmasis ramstis) turėtų papildyti kolektyvinio finansavimo profesinių pensijų sistemos (antrasis ramstis) ir atskiri papildomi trečiajam ramsčiui priskiriami produktai; atkreipia dėmesį į pensijų sistemų, kurioms būdingas solidarumas ir dažnai didelės įplaukos dėl didelio masto, ilgalaikių ir atsargių, bet pelningų investicijų, vertę; skatina Komisiją pradėti rengti tinkamą ir įgyvendinamą visos Europos pensijų produktų reguliavimo ir priežiūros pagrindą; pabrėžia, kad profesinių pensijų vidaus rinka ir trečiojo ramsčio pensijos sudarytų galimybę atskiriems asmenims naudotis perkeliamų profesinių pensijų privalumais, skatintų konkurenciją ir sumažintų taupymo pensijai sąnaudas;

28.   atkreipia dėmesį į tai, kad dažniausiai moterys, savo noru ar ne savo noru, verčiamos kultūrinių nuostatų ir socialinių normų, arba dėl prastos vaikų priežiūros institucijų ar kitų priežiūros institucijų (ilgalaikės priežiūros institucijų) kokybės ar jų trūkumo, prižiūri vaikus, vyresnio amžiaus, sergančius ar neįgalius šeimos narius, ir kad dėl to jos kur kas dažniau pertraukia savo profesinę karjerą; pabrėžia, kad būtina atlyginti moterims ir globėjams už šį darbą ir suteikti galimybę iš tiesų rinktis turėti vaikų ir prižiūrėti šeimos narius nebijant, kad dėl to turės finansinių nuostolių ar nukentės profesinė karjera; džiaugiasi, kad valstybės narės ėmėsi veiksmų, kuriais siekiama išvengti tokios padėties ir kompensuoti, pvz., numatyti įstatymais suteiktą teisę į pensiją laikotarpiu, kai buvo auginami vaikai ir prižiūrimi šeimos nariai;

29.   ragina valstybes nares, socialinius partnerius ir moterų organizacijų atstoves nuolat domėtis, kokių padarinių vyrų ir moterų lygybei gali turėti ar turi pensijų sistemos reforma, ir prireikus numatyti taisomąsias priemones siekiant užtikrinti lygybę;

30.   prašo Komisijos ir valstybių narių nedelsiant imtis priemonių, kuriomis būtų draudžiama tiesioginė diskriminacija pagal profesinių pensijų sistemas, įskaitant galiojančią praktiką, kai mokėjimų ir įnašų dydis nustatomas aktuarinių su lytimi susijusių veiksnių pagrindu;

31.   primena Europos Parlamento 1997 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl savarankiška veikla užsiimantiems asmenims padedančių sutuoktinių (5), kurioje, be kita ko, reikalaujama užtikrinti privalomą individualių įmokų už padedantį sutuoktinį mokėjimą pensijų draudimo įstaigoms;

32.   primena savo 2008 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl moterų padėties ES kaimo vietovėse (6), kurioje Komisija dar kartą raginama iki 2008 m. pabaigos pateikti persvarstytą 1986 m. gruodžio 11 d. Direktyvos 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant veiklą žemės ūkyje, principo taikymo, ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu (7), redakciją, numatant nepriklausomas socialines teises ir teises į pensiją moterims, padedančioms žemės ūkio valdose;

33.   primena savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010) (8) ir pabrėžia, kad svarbu plėtoti skaidrią ir lanksčią Europos socialinės apsaugos ir pensijų rinką mažinant fiskalinius barjerus ir teisės gauti pensiją perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą kliūtis; mano, kad siekiant sukurti pensijų vidaus rinką reikalinga Europos pensijų produktų reguliavimo sistema;

34.   ragina Komisiją, remiantis Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto (angl. CEIOPS) patarimu, skubiai persvarstyti 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (9), siekiant parengti įstaigoms, atsakingoms už profesinių pensijų skyrimą, tinkamą patikimą mokumo tvarką, pagrįstą Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto rekomendacijomis ir visapusiško poveikio vertinimo, kurį vykdant nagrinėjami vienodų sąlygų klausimai atsižvelgiant į skaičiavimo skirtumus ir prielaidas dėl įsipareigojimų vertinimo, rezultatais; pabrėžia, kad tokia tvarka galėtų būti paremta Komisijos 2008 m. vasario 26 d. pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (COM(2008)0119) pateiktos koncepcijos kai kurių aspektų taikymu pensijų fondams, atsižvelgiant į įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, ypatumus, pvz., į jų tvarkomų pensijų sistemų ilgalaikiškumą ir į rizikos padengimo rūšį arba pensijų fondų teikiamas garantijas; mano, kad ši speciali mokumo tvarka prisidėtų prie finansinio stabilumo ir užkirstų kelią reguliuojamajam arbitražui;

35.   primena, kad Teisingumo Teismas priėmė sprendimą, kuriame kaip nepriimtinos vertinamos kliūtys, susijusios su atleidimu nuo mokesčių, kai mokamos tarpvalstybinės pensijų įmokos; pabrėžia, kad mokesčių lengvatos– tai geriausia ilgalaikio taupymo paskata, ir kad gali reikėti toliau vykdyti derinimą siekiant pašalinti visas kliūtis, susijusias su tarpvalstybinėmis įmokomis pagal pensijų planus;

36.   atkreipia dėmesį į dabartinę tendenciją nuo fiksuotų išmokų pensijų sistemų pereiti prie fiksuotų įmokų pensijų sistemų ir yra susirūpinęs dėl to, kad kartu su šia tendencija pastebimai mažėja darbdavių įmokos; pabrėžia aktyvesnio darbuotojų dalyvavimo ir didesnių jų įmokų į egzistuojančias pensijų sistemas poreikį siekiant užtikrinti tinkamas asmenų pensijų pajamas, taip pat pabrėžia nuolatinių atitinkamų įmokų, kurias moka darbdaviai, ypač į fiksuotų įmokų pensijų sistemas, poreikį; yra susirūpinęs, kad persvarsčius tarptautinį apskaitos standartą Nr. 19 (angl. IAS 19) dėl išmokų darbuotojams, pvz., galimo vadinamosios koridoriaus koncepcijos panaikinimo atveju, gali atsirasti žymių pensijų sistemų pokyčių, kuriuos reikia atidžiai įvertinti ir itin atsižvelgti į galimą neigiamą poveikį fiksuotų išmokų sistemų patrauklumui;

37.   atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant užtikrinti priimtinas gyvenimo sąlygas neįgaliems asmenims ir išvengti vadinamųjų pašalpų spąstų, būtina kompensuoti papildomas išlaidas, susijusias su negalia, ir šią kompensaciją suderinti su pensijų sistemomis bei socialinės integracijos politika;

Finansinis tvarumas

38.   pabrėžia, kad valstybėms narėms reikia išlaikyti tinkamą socialinės apsaugos ir pensijų sistemų finansavimo lygį ir kad joms reikia rasti alternatyvią ir tvirtą mokesčių bazę, atsižvelgiant į konkurenciją, padidėjusią dėl globalizacijos; pabrėžia, kad svarbu sumažinti priklausomybę nuo darbo mokesčių siekiant padidinti valstybių narių ekonomikų konkurencingumą ir suteikti daugiau darbo paskatų; pripažįsta sudėtingą padėtį, susijusią su perėjimu prie didesnių kapitalo pagrindu nustatytų mokesčių, turint mintyje mažesnę kapitalo mokesčio bazę ir didesnį kapitalo judumą; teigia, kad perėjimas prie naujų apmokestinimo būdų ir (arba) kitos alternatyvos galėtų pagerinti finansinį socialiniai apsaugai skiriamų išlaidų tvarumą ir tai palengvintų mažesnes pajamas gaunančių žmonių mokesčių naštą; mano, kad darbdavių socialinės apsaugos įmokos – tai investicijos, kadangi jos padeda didinti našumą, ir būtent dėl šios priežasties šalys, kurios daug lėšų skiria socialinei apsaugai, yra konkurencingiausios;

39.   pabrėžia, kad valstybės narės privalo sutelkti dėmesį į vidutinės trukmės ir ilgalaikius Stabilumo ir augimo pakto (SAP) tikslus ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą, kad galėtų įveikti su visuomenės senėjimu susijusius sunkumus; pažymi, kad neformaliame 2008 m. balandžio 5 d. Brdo mieste vykusiame susitikime Ekonomikos ir finansų ministrų taryba nusprendė, jog socialinių išlaidų srityje dėmesys nuo išlaidų apimties turėtų būti perkeltas į pasiekimus ir rezultatus; pataria Tarybai apsvarstyti tolesnius Stabilumo ir augimo pakto patobulinimus, pvz., ilgalaikių investicijų apskaitą leisti atlikti per ilgesnį laikotarpį;

40.   pabrėžia, kad valstybės narės turėtų vykdyti tvarią finansų politiką ir mokesčių naštą sąžiningai padalinti darbuotojams, vartotojams, verslo įmonėms ir iš kapitalo pajamas gaunantiems subjektams bei gyventojų kartoms;

41.   mano, kad reguliavimu turėtų būti siekiama užtikrinti profesinių pensijų sistemų mokumą ir apsaugą ne vien tik tada, kai perimama nuosavybė ar valdymas ar įvyksta kiti svarbūs susiję pasikeitimai;

42.   ragina valstybes nares į jų metinius biudžetus įtraukti būsimų pensinių mokėjimų fondą;

43.   pabrėžia, kad reikia apsvarstyti laipsnišką perėjimą nuo bendrų įmokomis pagrįstų prie fondais pagrįstų draudimo tipo pensijų sistemų;

Sveikatos priežiūra ir ilgalaikė priežiūra

44.   yra įsitikinęs, kad siekiant įgyvendinti sveikatos gerinimo priemones, reikia investicijų, kurios gali padėti sumažinti išlaidas, susijusias su visuomenės senėjimu, ir pagerinti viešojo finansavimo patikimumą; primygtinai kartoja, kad svarbu išsaugoti vertybes ir principus, kuriais pagrįstos Europos Sąjungos sveikatos priežiūros sistemos ir kurie apima universalią aprėptį, finansavimo solidarumą, lygias galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūra ir ją teikti, nepaisant būtinybės taupiai naudoti ribotus išteklius; pabrėžia, kad galima teikti kokybiškesnes sveikatos paslaugas ir padidinti jų finansinį veiksmingumą pagal subsidiarumo principus gerinant jų organizavimą ir teikimą;

45.   atsižvelgdamas į planuojamas didesnes sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidas, mano, kad valstybės narės turėtų persvarstyti savo finansavimą ir atsižvelgti į tai, kad dėl tendencijos turėti mažesnes šeimas ir dėl didėjančio moterų dalyvavimo darbo rinkoje gali sumažėti galimybių gauti neprofesionalią priežiūrą ir kad dėl šios priežasties daugiau nei planuota gali išaugti ilgalaikės priežiūros poreikis;

46.   nurodo, kad didžiausią dėmesį reikėtų skirti asmenims, kuriems reikia brangios ar ilgalaikės sveikatos priežiūros, asmenims ir asmenų grupėms, susiduriančioms su tam tikromis sveikatos priežiūros paslaugų prieigos problemomis, pvz., etninės mažumos ir mažas pajamas gaunantys asmenys, taip pat asmenų, kurie serga chroniškomis ligomis, priežiūrai ir atviros reabilitacijos, socialinės integracijos ir paramos asmenims, turintiems fizinę ar psichinę negalią bei vyresnio amžiaus žmonėms, paramos struktūros kūrimui siekiant išvengti minėtuosius asmenis apgyvendinti priežiūros institucijose ir siekiant padėti jiems gyventi savarankiškai;

47.   mano, kad valstybinis sveikatos priežiūros finansavimas padeda suteikti apsaugą nuo finansinės rizikos nepriklausomai nuo asmeninės blogos sveikatos rizikos ir todėl remia lygybę ir socialinę apsaugą, o privačių įnašų priemonės kaip tik neapima rizikos pasidalijimo arba apima tik ribotą šios rizikos pasidalijimą ir paprastai sieja įmokų dydį su blogos sveikatos rizika ir galimybe mokėti šias įmokas ateityje, tačiau tuo pačiu metu užtikrina ilgalaikį finansavimą nepriklausomai nuo demografinių pokyčių;

48.   pripažįsta valstybės finansavimo svarbą siekiant solidarumo tikslo ir didelę valstybės ir privataus sveikatos priežiūros finansavimo lygmenų įvairovę valstybėse narėse; siūlo Komisijai atlikti tyrimą ir nustatyti valstybės finansavimo, atitinkančio solidarumo siekį, lygį ir (arba) mastą visai sistemai ir tam tikroms paslaugų sritims;

49.   pripažįsta didėjantį rinka grindžiamų sprendimų ir sveikatos priežiūros finansavimo privatizavimo, kaip būdo išsigelbėti nuo staigaus išlaidų padidėjimo, populiarumą, jų neveiksmingumą ir priežiūros kokybės problemas, ypač naujose valstybėse narėse; pripažįsta, jog vis daugėja įrodymų, kad paprastai dėl funkcinio socialinių sveikatos draudimo sistemų privatizavimo, pelno siekimo ir finansinių tarpininkų konkurencijos sveikatos priežiūros sistemų finansavimas tampa brangesnis, o jų naudingumas išlaidų ribojimo, veiksmingumo ir priežiūros kokybės požiūriu – abejotinas; taigi, siūlo valstybėms narėms, taikančioms vieno mokėtojo modelį, išsaugoti šį modelį;

50.   pažymi, kad sveikatos priežiūros sistemos, kurios daugiausia finansuojamos iš socialinio draudimo įmokų, susijusių su užimtumu, gali turėti naudos išplėtus įplaukų bazę ir įtraukus pajamas, nesusijusias su darbo užmokesčiu;

51.   pažymi, kad atsižvelgiant į laisvės teikti paslaugas principą ir apdraustojo teisę laisvai rinktis gydytoją ar gydymo įstaigą, suteiktą pagal sveikatos draudimo sistemas, neleistina, kad valstybės narės atsisakytų atlyginti bet kokias savo piliečių gydymo užsienyje išlaidas, tačiau valstybės narės gali nustatyti skirtingas piliečių gydymo užsienyje išlaidų ribas (fiksuotas) ir neprivalo atlyginti gydymo, kurį jų gyventojai būtų gavę savo šalyje, išlaidų;

52.   ragina valstybes nares tvirtinant reformų politiką, kurios tikslas – pertvarkyti teisinę sistemą, sudarančią atitinkamų nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų pagrindus, vengti taikyti grynai finansinį požiūrį;

53.   yra tvirtai įsitikinęs, kad pradedant bet kokią reformą reikėtų atidžiai išanalizuoti esamą sveikatos (finansavimo) sistemą siekiant nustatyti silpnąsias ir sunkumų keliančias sritis bei suvokti susijusius veiksnius, kurie gali prisidėti prie reformos sėkmės ar jai sutrukdyti; tikisi, kad valstybės narės iki galo susipažinusios su dideliu sveikatos priežiūros reformų poveikiu jų atitinkamų sveikatos priežiūros sistemų veikimui, galimybėms ir veiksmingumui, taip pat su grėsmėmis, kurios dėl nepakankamai ar netinkamai parengtų reformos priemonių gali kilti sveikatos priežiūros paslaugų kokybei ir prieinamumui, piliečių sveikatos būklei ir jų užimtumo galimybėms;

54.   ragina valstybės nares daugiausia dėmesio skirti ne vien įmokų priemonėms, bet ir apsvarstyti įvairias sveikatos finansavimo funkcijas ir politikos kryptis; yra įsitikinęs, kad užimtumu pagrįstų įmokų didinimas arba asmeninio pacientų įnašo į sveikatos priežiūros paslaugų kainą didinimas yra netinkama politika, kuri gali sukelti pražūtingas pasekmes, nes apribotų mažas pajamas gaunančių gyventojų galimybę naudotis daugybe sveikatos priežiūros paslaugų, o tai nepriimtina;

55.   yra įsitikinęs, kad mažas pajamas gaunančių piliečių galimybei naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis turėtų būti teikiama akivaizdi pirmenybė, kuri glaudžiausiai susijusi su Europos solidarumo ir lygių teisių vertybėmis ir sudaro išankstinę sąlygą norint pasiekti Lisabonos visiško užimtumo tikslą;

56.   ragina Europos Komisiją atsižvelgti į visų ES piliečių lygias teises naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros sistemomis ir, persvarstant Bendrijos kovos su diskriminacija teisės aktus ar rengiant naujus teisės aktus dėl galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas, įtraukti reikiamas piliečių nediskriminavimo finansiniu požiūriu garantijas;

57.   rekomenduoja, kad valstybės narės padėtų gerinti atitinkamų savo sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą ir teisingumą mažindamos rizikos fondų skaičių arba, dar geriau, sukurdamos bendrą nacionalinį fondą, kuris palengvintų visos sveikatos sistemos strateginį valdymą ir koordinavimą;

*

- *

58.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Užimtumo komitetui, Socialinės apsaugos komitetui ir valstybių narių bei šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Byla C-262/88, ECJ [1990] I-1889.

(2)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 401.

(3)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 463.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0066.

(5)  OL C 85, 1997 3 17, p. 186.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0094.

(7)  OL L 359, 1986 12 19, p. 56.

(8)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

(9)  OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/44

---

ES ir PNR duomenys

P6_TA(2008)0561

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (angl. PNR) naudojimo teisėsaugoje

(2010/C 16 E/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą per 2008 m. spalio 21 d. vykusią diskusiją uždavus klausimą žodžiu B6-0476/2008 dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugoje (COM(2007)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą per 2008 m. spalio 21 d. vykusią diskusiją uždavus klausimą žodžiu B6-0476/2008 dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugoje (COM(2007)0654),

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu Taryboje ministrų ir darbo grupių lygmenimis vykstančias diskusijas dėl minėtojo pasiūlymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu Taryboje ministrų ir darbo grupių lygmenimis vykstančias diskusijas dėl minėtojo pasiūlymo,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės pateiktas nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės pateiktas nuomones,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas (1) dėl ES ir JAV susitarimo (2), ES ir Kanados susitarimo (3) ir ES ir Australijos susitarimo (4) dėl PNR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas (1) dėl ES ir JAV susitarimo (2), ES ir Kanados susitarimo (3) ir ES ir Australijos susitarimo (4) dėl PNR,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi, kad duomenų apsaugos principai, kurių privalo laikytis ES institucijos ir valstybės narės, išdėstyti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Pagrindinių teisių chartija) 7 ir 52 straipsniuose, EB sutarties 286 straipsnyje, Europos Tarybos Konvencijos 108 dėl asmenų apsaugos tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi automatiškai (Konvencija 108) 5 straipsnyje ir antriniu lygmeniu – 1995 m. spalio 24 d. Direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir Tarybos pamatinio sprendimo projekte dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, |
| --- | --- |

A.

kadangi, kad duomenų apsaugos principai, kurių privalo laikytis ES institucijos ir valstybės narės, išdėstyti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Pagrindinių teisių chartija) 7 ir 52 straipsniuose, EB sutarties 286 straipsnyje, Europos Tarybos Konvencijos 108 dėl asmenų apsaugos tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi automatiškai (Konvencija 108) 5 straipsnyje ir antriniu lygmeniu – 1995 m. spalio 24 d. Direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir Tarybos pamatinio sprendimo projekte dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos,

| B. | kadangi, kad visi nauji ES teisės aktai turėtų atitikti proporcingumo ir subsidiarumo principus, kaip numatyta EB sutarties 5 straipsnyje ir jos 30 protokole, |
| --- | --- |

B.

kadangi, kad visi nauji ES teisės aktai turėtų atitikti proporcingumo ir subsidiarumo principus, kaip numatyta EB sutarties 5 straipsnyje ir jos 30 protokole,

Dėl procedūrinių aspektų

1.   pripažįsta, kad kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais reikia glaudžiau bendradarbiauti Europos ir tarptautiniu lygmenimis; supranta, kad duomenų rinkimas ir tvarkymas gali būti naudinga teisėsaugos priemonė;

2.   mano, kad užduotims tinkamai atlikti teisėsaugos institucijoms turėtų būti suteiktos visos joms reikalingos priemonės, įskaitant prieigą prie duomenų; tačiau pabrėžia, kad kadangi tokios priemonės daro didelį poveikį Sąjungos piliečių asmeninio gyvenimo sričiai, jų pagrįstumas, atsižvelgiant į būtinumą, proporcingumą ir vieningumą siekiant joms nustatytų tikslų, turi būti įtikinamai pamatuotas ir pabrėžia, kad reikia nustatyti veiksmingas privatumo ir teisinės apsaugos garantijas; mano, kad išankstinė sąlyga yra suteikti reikiamą politinį teisėtumą priemonei, į kurią piliečiai gali žvelgti kaip į nederamą jų privatumo pažeidimą;

3.   apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymo formuluotėje ir pagrindime vis dar yra tiek daug teisinių netikslumų, susijusių su suderinamumu su EŽTK, Pagrindinių teisių chartija ir su jo teisiniu pagrindu, jog kilo klausimų dėl atitinkamo Parlamento vaidmens teisėkūros procedūroje; pažymi, kad teisinio aiškumo trūkumo klausimas taip pat:

| — | iškeltas Pagrindinių teisių agentūros (PTA), Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP), pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės pateiktose nuomonėse; |
| --- | --- |

—

iškeltas Pagrindinių teisių agentūros (PTA), Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP), pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės pateiktose nuomonėse;

| — | lėmė tai, jog Taryba turi atlikti išsamų galimos būsimos šios srities ES iniciatyvos taikymo srities ir poveikio persvarstymą ir įtraukti didelį kiekį papildomos informacijos, įskaitant minėtąsias nuomones; |
| --- | --- |

—

lėmė tai, jog Taryba turi atlikti išsamų galimos būsimos šios srities ES iniciatyvos taikymo srities ir poveikio persvarstymą ir įtraukti didelį kiekį papildomos informacijos, įskaitant minėtąsias nuomones;

4.   mano, kad šiomis aplinkybėmis Parlamentas neturi išsakyti savo oficialios nuomonės pagal oficialią konsultavimosi procedūrą, iki bus tinkamai išspręsti šioje rezoliucijoje iškelti klausimai ir bus pateiktas bent minimalus kiekis būtinos informacijos;

5.   nepaisydamas Komisijos ir Tarybos iki šiol žodžiu arba raštu pateiktų paaiškinimų ir išaiškinimų, vis dar labai abejoja pasiūlymo nustatyti ES PNR sistemą ir joje numatytą apsaugą reikalingumu ir papildoma nauda; be to, mano, kad į daugelį Parlamento, pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės, Policijos ir teisingumo darbo grupės, EDAPP ir PTA iškeltų klausimų įtikinamai neatsakyta;

6.   pritaria PTA nuomonei, kad vien tai, kad esama komercinių duomenų bazių, savaime nepateisina jų naudojimo teisėsaugos tikslais; be to, tuo pačiu metu būtų galima tikėtis tų pačių arba net geresnių rezultatų patobulinus teisėsaugos įstaigų teisinę savitarpio pagalbą;

7.   ragina Tarybą, jei ji ketina tęsti Komisijos teksto nagrinėjimą, atsižvelgti į šioje rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas ir tinkamai pagrįsti sąlygas, kuriomis galima būtų paaiškinti neatidėliotiną visuomeninį poreikį, dėl kurio ši nauja ES intervencija būtų būtina, kaip reikalaujama EŽTK 8 straipsnyje; mano, kad turėtų būti remiamos šios minimalios sąlygos nustatyti ES PNR sistemą; pasirengęs visais lygmenimis prisidėti prie šio darbo ir dalyvauti jame;

8.   dar kartą ragina paaiškinti PNR naudojimo ryšį su kitomis priemonėmis, pvz., 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/82/EB dėl vežėjų įpareigojimo perduoti keleivių duomenis (6), siūloma atvykimo ir išvykimo registravimo sistema (angl. Entry-Exit scheme), elektroninio kelionės leidimo sistema, biometriniais duomenimis pasuose ir vizose, SIS, VIS, 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2320/2002 (7), nustatančiu civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles ir nacionalinėmis sienų apsaugos sistemomis; su gailesčiu pažymi, kad buvo itin vėluojama įgyvendinti kai kurias šių priemonių ir mano, kad dabartinių ES ir Šengeno saugumo bendradarbiavimo mechanizmų ir priemonių, skirtų aviacijos saugumui užtikrinti, išorės sienoms apsaugoti ir kovoti su terorizmu, išsamus sistemingas vertinimas galėtų padėti įvertinti siūlomos ES PNR sistemos pridėtinę vertę;

9.   primena, kad vis dar vyksta diskusijos dėl tinkamo šio pasiūlymo teisinio pagrindo ir pakartoja, kad pagal ES Sutarties 47 straipsnį teisėkūros priemonės teisminio ir policijos bendradarbiavimo srityje visais pirmojo ramsčio aspektais, ypač tais, pagal kuriuos nustatomi ekonominių veikėjų įpareigojimai (8), turėtų būti tvirtinamos kartu su būtinomis Bendrijos priemonėmis, kurios priimamos pagal bendro sprendimo procedūrą su Parlamentu;

10.   primena, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas dėl netinkamo teisinio pagrindo jau suabejojo ES ir JAV PNR susitarimu; taigi ragina Komisiją išsamiai apsvarstyti, koks teisinis pagrindas būtų tinkamas;

11.   mano, kad, atsižvelgiant į pasiūlymo poveikį piliečiams ir valstybių narių nacionalinėms teisės sistemoms, teikiant naujus teisės aktus teisėkūros procese turėtų visapusiškai dalyvauti nacionaliniai parlamentai;

12.   pabrėžia, kad į galimus būsimus teisės aktus, pagal kuriuos būtų nustatyta ES PNR sistema – nauja ES policijos bendradarbiavimo sistema – turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su periodiniu įgyvendinimo, taikymo, naudingumo ir apsaugos pažeidimo vertinimu; mano, kad vykdant persvarstymą ir vertinimą nacionaliniai parlamentai, EDAPP, pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupė ir PTA turėtų būti paraginti atlikti savo vaidmenį; taigi mano, kad į naują teisės aktą reikėtų įtraukti galiojimo pabaigos išlygą;

13.   atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad visų pirma kiekviena valstybė narė yra atsakinga už tokių PNR duomenų rinkimą ir jų apsaugą; pabrėžia, kad kai tokie PNR duomenys yra teikiami, perduodami kitoms valstybėms narėms arba jais keičiamasi su kitomis valstybėmis narėmis, apsauga būtina; taigi mano, kad prieiga prie PNR duomenų, kuriais keičiamasi su valstybėmis narėmis, turėtų būti griežtai ribojama ir teikiama tik toms institucijoms, kurios kovoja su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu; mano, kad kitoms teisėsaugos agentūroms prieiga gali būti suteikiama tik gavus teismo pritarimą;

Subsidiarumas

14.   susirūpinęs pažymi, kad nebuvo pakankamai pademonstruotas poreikis imtis veiksmų Bendrijos lygmeniu; šiomis aplinkybėmis abejoja Komisijos teigimu, kad pasiūlymu siekiama suderinti nacionalines sistemas, kadangi tik keliose valstybėse narėse egzistuoja keleivio duomenų įrašo naudojimo sistema teisėsaugos arba kitais tikslais, arba yra planų įsteigti tokią sistemą; taigi mano, kad pagal Komisijos pasiūlymą nederinamos nacionalinės sistemos (kadangi jų nėra), bet visos valstybės narės tik įpareigojamos nustatyti tokią sistemą;

15.   pažymi, kad Komisija siūlo decentralizuotą sistemą, o tai reiškia, kad Europos pridėtinė vertė tampa dar neaiškesnė;

Proporcingumas

16.   primena, kad EŽTK 8 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnyje reikalaujama, kad toks didelis kišimasis į teisę į asmens duomenų apsaugą būtų teisėtas ir pagrįstas neatidėliotinu visuomeniniu poreikiu, numatytas įstatyme ir proporcingas siekiamam tikslui, kuris demokratinėje visuomenėje turi būti būtinas ir realus; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad šios numatomos policijos bendradarbiavimo priemonės tikslas nėra apribojamas tokiais klausimais kaip kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu;

17.   yra susirūpinęs dėl to, kad iš esmės pasiūlymu teisėsaugos įstaigoms leidžiama naudotis visais duomenimis be įgaliojimų; pažymi, kad Komisija nepademonstravo nei poreikio suteikti naujus įgaliojimus teisėsaugos institucijoms, nei įrodė, kad šio tikslo nebūtų galima pasiekti kitomis, mažiau radikaliomis priemonėmis; kritiškai vertina tai, kad nėra informacijos apie tai, kad teisėsaugos institucijoms trūksta reikiamų įgaliojimų, kur ir kada dėl to įstaigos aiškiai negalėjo pasiekti nurodyto tikslo; prašo, kad prieš toliau plėtojant ES PNR sistemą būtų persvarstytos vėliau išvardytos egzistuojančios priemonės;

18.   atkreipia dėmesį į Komisijos tvirtinimą, kad „ES turėjo galimybę įvertinti PNR duomenų vertę ir galimą jų naudą teisėsaugai“, tačiau pabrėžia, kad iki šiol nėra įrodymo, kuriuo šis tvirtinimas būtų pagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad:

| — | JAV iki šiol pateikta informacija neturi jokio pagrindo ir JAV nesugebėjo įtikinamai įrodyti, kad masinis ir sistemingas PNR duomenų naudojimas būtinas kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais, |
| --- | --- |

—

JAV iki šiol pateikta informacija neturi jokio pagrindo ir JAV nesugebėjo įtikinamai įrodyti, kad masinis ir sistemingas PNR duomenų naudojimas būtinas kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais,

| — | iki šiol JAV ir ES susitarimas dėl PNR buvo kartu persvarstytas tik vieną kartą, buvo įvertintas tik jo įgyvendinimas, o ne rezultatai, |
| --- | --- |

—

iki šiol JAV ir ES susitarimas dėl PNR buvo kartu persvarstytas tik vieną kartą, buvo įvertintas tik jo įgyvendinimas, o ne rezultatai,

| — | išankstinės JK PNR duomenų panaudojimo sistemos išvados remiasi kitais nei terorizmas teisėsaugos tikslais, kurie neįeina į Komisijos pasiūlymo taikymo sritį ir PNR naudojimu atskirais atvejais vykdant tyrimus, kai dėl pagrįstos priežasties buvo suteikti reikiami įgaliojimai; iki šiol jos neįrodo, kad masinis PNR duomenų rinkimas ir naudojimas būtų naudingas kovoje prieš terorizmą; |
| --- | --- |

—

išankstinės JK PNR duomenų panaudojimo sistemos išvados remiasi kitais nei terorizmas teisėsaugos tikslais, kurie neįeina į Komisijos pasiūlymo taikymo sritį ir PNR naudojimu atskirais atvejais vykdant tyrimus, kai dėl pagrįstos priežasties buvo suteikti reikiami įgaliojimai; iki šiol jos neįrodo, kad masinis PNR duomenų rinkimas ir naudojimas būtų naudingas kovoje prieš terorizmą;

Tikslo apribojimas

19.   pabrėžia, kad tikslo apribojimo principas yra vienas iš pagrindinių duomenų apsaugos principų; ypač pabrėžia, kad Konvencijoje Nr. 108 nurodyta, jog asmens duomenys „saugomi konkrečiam ir teisėtam tikslui ir nenaudojami kitu šiam tikslui prieštaraujančiu būdu“ (5 straipsnio b punktas); pažymi, kad nukrypti nuo šio principo leidžiama tik tada, kai tai numatyta teisės aktuose ir yra būtina demokratinės visuomenės priemonė, kuria, inter alia, siekiama „stabdyti nusikalstamumą“ (9 straipsnis); pažymi, kad Europos žmogaus teisių teismo praktikoje išaiškinta, kad šios leidžiančios nukrypti nuostatos turi būti proporcingos, tikslios ir numatomos pagal EŽTK 8 straipsnio 2 dalį;

20.   apgailestauja, kad tikslas nebuvo aiškiai apribotas, kas yra esminė garantija taikant ribojamąsias priemones, ir mano, kad ši apsauga yra dar svarbesnė slaptų sekimo priemonių atveju, kadangi tokiomis aplinkybėmis padidėja savivalės rizika; mano, kad kadangi nustatyti tikslai ir apibrėžtys yra netikslios ir neapibrėžtos, jie turėtų būti formuluojami labai konkrečiai, siekiant išvengti, kad ES PNR schema teisiniu požiūriu būtų ginčytina;

21.   pakartoja, kad PNR duomenys gali būti labai naudingi kaip papildomi įrodymai tam tikriems tyrimams paremti, kai žinomi įtariamieji terorizmu ir bendrininkai; vis dėlto pabrėžia, kad nėra įrodymų, jog PNR duomenys yra naudingi masinėse automatizuotose paieškose ir rizikos kriterijais arba modeliais pagrįstoje analizėje (t. y. vykdant profiliavimą arba duomenų gavimą), norint identifikuoti potencialius teroristus (9);

22.   be to, pabrėžia, kad pagal ES duomenų apsaugos taisykles asmens duomenimis grindžiamo profiliavimo taikymas apribojamas (Europos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis ir EŽTK); todėl sutinka su PTA nuomone, kad PNR duomenimis paremtas profiliavimas turėtų būti atliekamas tik pagrindžiant jį žvalgybos informacija, jis turėtų būti susijęs su atskiru atveju ir remtis faktiniais kriterijais;

23.   pakartoja savo susirūpinimą dėl priemonių, kuriomis numatomas PNR duomenų naudojimas be atrankos profiliavimui ir rizikos vertinimo kriterijų apibrėžimui; primena, kad bet koks profiliavimas, paremtas etnine kilme, tautybe, religija, seksualine orientacija, lytimi, amžiumi arba sveikatos būkle, turėtų būti aiškiai uždraustas kaip nesuderinamas su bet kokios diskriminacijos draudimu, apibrėžtu Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje;

24.   primena, kad šio pasiūlymo taikymo srities išplėtimo atveju Komisija ir Taryba turėtų išsamiai paaiškinti, kaip PNR duomenys bus naudojami kiekvienu nurodytu tikslu ir kodėl tam nepakanka turimų teisėsaugos priemonių; mano, kad kiekvienam atskiram tikslui reikia nustatyti tinkamą teisinį pagrindą;

Asmens duomenų apsauga

25.   pabrėžia, kad tinkamos duomenų apsaugos sistemos patvirtinimas 3-ajame ramstyje – tai būtina sąlyga prieš bet kokios ES PNR schemos diegimą, taip pat kaip specialiosios PNR duomenų naudojimo ir perdavimo taisyklės, kurių neapima ES pirmojo ir trečiojo ramsčio duomenų apsaugos sistema; pabrėžia, kad būtina išaiškinti, kokios duomenų apsaugos taisyklės taikomos informacijos apie keleivius skyriams ir užtikrinti kiekvienos prieigos prie PNR duomenų, jų perdavimo ir naudojimo atsekamumą;

26.   pabrėžia, kad jautrieji duomenys gali būti naudojami tik konkrečiu atveju vykdant įprastą tyrimą arba tardymą, kai duomenys gauti turint atitinkamą įgaliojimą; pažymi oro linijų bendrovių susirūpinimą dėl to, kad jautrieji duomenys negali būti atskirti nuo bendrųjų duomenų; todėl ragina apibrėžti griežtas šių duomenų tvarkymo sąlygas informacijos apie keleivius skyriams, kaip numatyta PTA nuomonėje;

Įgyvendinimo detalės

27.   pabrėžia, kad duomenų saugojimo laikotarpio atžvilgiu Komisija nesugebėjo pagrįsti siūlomo saugojimo laikotarpio; vis dėlto mano, kad siekiant tikslo parengti rizikos rodiklius ir nustatyti kelionių ir elgesio modelius, turėtų pakakti anoniminių duomenų; taip pat mano, kad jei išplečiama PNR schemos taikymo sritis, duomenų saugojimo laikotarpius reikia pagrįsti kiekvienam atskiram tikslui;

28.   pakartoja, kad duomenų perdavimo metodas turėtų būti tik „eksporto“ metodas ir kad trečiosios šalys neturėtų turėti tiesioginės prieigos prie PNR duomenų ES rezervavimo sistemose;

29.   teigiamai vertina tai, kad atsižvelgiant į prieigą prie PNR duomenų pagal pasiūlymo tekstą visos prie PNR duomenų prieigą turinčios organizacijos turėtų būti išvardytos išsamiame sąraše;

30.   pabrėžia, kad duomenų negalima perduoti į trečiąsias šalis, nebent būtų užtikrintas tinkamas apsaugos lygis (kaip nurodyta Direktyvoje 95/46/EB ir teisinėse priemonėse, kuriomis steigiami Europolas ir Eurojustas) arba šios trečiosios šalys pateiktų tinkamas garantijas (pagal Konvenciją Nr. 108), ir kad duomenys gali būti perduodami tik atskirais atvejais;

31.   pakartoja, kad keleivius reikia visapusiškai ir prieinama forma informuoti apie šios schemos detales ir jų teises, ir kad valstybių narių valdžios institucijos yra atsakingos už šios informacijos teikimą; siūlo, kad oro uostų pavyzdžiu būtų skelbiama informacija apie atsisakymą vežti; mano, kad svarbu apibrėžti keleivių teisę susipažinti su duomenimis, juos ištaisyti ir apskųsti;

32.   prašo nustatyti išsamias ir suderintas PNR duomenų apsaugos taisykles, susijusias su informacinių technologijų sprendimais ir leidimais naudotis bei prieigos taisyklėmis;

Pasekmės oro vežėjams

33.   pažymi, kad oro vežėjai renka PNR duomenis komerciniais tikslais ir kad duomenys nėra renkami sistemingai, siekiant užpildyti visus PNR duomenų laukelius; primygtinai reikalauja, kad nebūtų reikalaujama, jog oro linijų bendrovės be tų duomenų, kuriuos jos renka komerciniais tikslais, rinktų papildomus duomenis; mano, kad oro vežėjai neturėtų būti atsakingi už duomenų tikslumo ir išsamumo tikrinimą ir neturėtų būti taikomos sankcijos už neišsamius arba netikslius duomenis; ragina aiškiai įvertinti su ES PNR sistema susijusias išlaidas; mano, kad visas papildomas išlaidas turėtų padengti suinteresuotosios šalys;

Tarpininkai. Informacijos apie keleivius skyriai

34.   ragina aiškiai apibrėžti informacijos apie keleivius skyrių vaidmenį ir įgaliojimus, ypač atsižvelgiant į skaidrumo ir demokratinės atskaitomybės principus, siekiant nustatyti tinkamas duomenų apsaugos taisykles; reikalauja, kad informacijos apie keleivius skyrių vaidmuo būtų apribotas duomenų perdavimu kompetentingoms institucijoms, kad būtų užtikrinta, jog rizikos vertinimą gali atlikti tik kompetentingos valdžios institucijos vykdant tyrimą; prašo patikslinti teisės aktą, kuriuo reglamentuojamas informacijos apie keleivius skyrių atliekamas rizikos vertinimas, ir duomenų apsaugos įstaigų atsakomybę tais atvejais, kai valstybės narės bendradarbiauja steigiant bendrą informacijos apie keleivius skyrių;

*

- *

35.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos duomenų priežiūros pareigūnui, Pagrindinių teisių agentūrai, pagal 29 straipsnį įsteigtai darbo grupei ir Policijos ir teisingumo darbo grupei.

---

(1)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 381; OL C 81 E, 2004 3 31, p. 105; OL C 103 E, 2004 4 29, p. 665; OL C 157 E, 2006 7 6, p. 464; OL C 305 E, 2006 12 14, p. 250; OL C 287 E, 2007 11 29, p. 349; OL C 175 E, 2008 7 10, p. 564; Priimti tekstai, 2008 10 22, P6_TA(2008)0512.

(2)  OL L 204, 2007 8 4, p. 18.

(3)  OL L 82, 2006 3 21, p. 15.

(4)  OL L 213, 2008 8 8, p. 49.

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(6)  OL L 261, 2004 8 6, p. 24.

(7)  OL L 355, 2002 12 30, p. 1.

(8)  Žr. Tarybos Teisės tarnybos nuomonę šia tema ir generalinio advokato išvadą, pateiktą 2008 m. spalio 14 d. byloje C-301/06 Airija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą dėl Duomenų saugojimo direktyvos 2006/24/EB.

(9)  JAV Kongreso tyrimų tarnybos pranešimas Amerikos Kongresui „Duomenų rinkimas ir vidaus saugumas. Jeffrey Seiferto apžvalga“; „Veiksmingos kovos prieš terorizmą priemonės ir ribotas išankstinio duomenų rinkimo vaidmuo – parengė CATO Institutas“; „Asmens privatumo apsauga kovojant prieš terorizmą. Programos vertinimo sistema“; Franko Kuiperso „Nėra idealios priemonės saugumui pasiekti“, Clingendaelo institutas, 2008 m. rugpjūčio mėn.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/49

---

Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams

P6_TA(2008)0562

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo

(2010/C 16 E/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 31 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 31 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2008)0717),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 31 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiama bendra pagalba Vengrijai ir į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Vengrijai suteikiama ES vidutinės trukmės pagalba (COM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 31 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiama bendra pagalba Vengrijai ir į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Vengrijai suteikiama ES vidutinės trukmės pagalba (COM(2008)0716),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002, kuriuo sukuriama priemonė, kuria teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansui (1) ir į 2001 m. rugsėjo 6 d. Parlamento rezoliuciją dėl vidutinės trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansams (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002, kuriuo sukuriama priemonė, kuria teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansui (1) ir į 2001 m. rugsėjo 6 d. Parlamento rezoliuciją dėl vidutinės trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansams (2),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 100 ir 119 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 100 ir 119 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Komisija rekomenduoja Vengrijai skirti iki6 500 000 000 EUR vidutinės trukmės finansinės pagalbos, vadovaujantis Sutarties 119 straipsniu bei suderinus su TVF tvarka, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija rekomenduoja Vengrijai skirti iki6 500 000 000 EUR vidutinės trukmės finansinės pagalbos, vadovaujantis Sutarties 119 straipsniu bei suderinus su TVF tvarka,

| B. | kadangi visos valstybės narės turėtų turėti išsamų požiūrį į vidutinės trukmės finansinę pagalbą, |
| --- | --- |

B.

kadangi visos valstybės narės turėtų turėti išsamų požiūrį į vidutinės trukmės finansinę pagalbą,

| C. | kadangi būtina atsižvelgti į dabartinę pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę, |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina atsižvelgti į dabartinę pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę,

| D. | kadangi valstybių narių, kurios neseniai prisijungė prie Europos Sąjungos, ekonomikos negali pasinaudoti privalumu turėti savo rezervinę valiutą, |
| --- | --- |

D.

kadangi valstybių narių, kurios neseniai prisijungė prie Europos Sąjungos, ekonomikos negali pasinaudoti privalumu turėti savo rezervinę valiutą,

| E. | kadangi pastaruoju metu minėtųjų valstybių valiutos patyrė galingus spekuliacinius veiksmus ir kadangi visų pirma dabartinis išorės disbalansas buvo sąlygotas žymiai didėjančių nevyriausybinių paskolų, |
| --- | --- |

E.

kadangi pastaruoju metu minėtųjų valstybių valiutos patyrė galingus spekuliacinius veiksmus ir kadangi visų pirma dabartinis išorės disbalansas buvo sąlygotas žymiai didėjančių nevyriausybinių paskolų,

| F. | kadangi būtina politika, kuria būtų galima spręsti specifines minėtų valstybių narių ekonomikos problemas, kylančias dėl pasaulinės finansų krizės ir Europoje plintančios recesijos, |
| --- | --- |

F.

kadangi būtina politika, kuria būtų galima spręsti specifines minėtų valstybių narių ekonomikos problemas, kylančias dėl pasaulinės finansų krizės ir Europoje plintančios recesijos,

| G. | kadangi biudžeto politika dėl dabartinės ekonomikos recesijos plintančios Europos sąjungoje neturi daug galimybių spręsti didelį išorės disbalansą ir užkirsti kelią finansiniam nestabilumui, |
| --- | --- |

G.

kadangi biudžeto politika dėl dabartinės ekonomikos recesijos plintančios Europos sąjungoje neturi daug galimybių spręsti didelį išorės disbalansą ir užkirsti kelią finansiniam nestabilumui,

1.   mano, kad valstybės narės, neprisijungusios prie euro zonos, turėtų būti paskatintos pirmiausia Bendrijoje ieškoti galimos vidutinės trukmės finansinės pagalbos, atsižvelgiant į jų mokėjimų balansų deficitą, prieš kreipiantis pagalbos tarptautiniu mastu;

2.   mano, kad susidariusi padėtis yra dar vienas įrodymas dėl euro patikimumo, apsaugant euro zonos valstybes nares, ir ragina valstybes nares, neprisijungusias prie euro zonos, kuo greičiau įvykdyti Mastrichto reikalavimus ir prisijungti prie minėtosios zonos;

3.   ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti, kaip atskiri bankai, kitoms valstybės narėms patvirtinus gelbėjimosi planus, nusprendė perkelti savo lėšas iš Vengrijos, turėjo įtakos Vengrijos mokėjimų balansui;

4.   ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti spekuliacinius veiksmus (trumpalaikį vertybinių popierių skolinimą) neseniai prie ES prisijungusių valstybių narių valiutos atžvilgiu ir kaip būtų galima sustabdyti mažėjantį pasitikėjimą minėtomis valiutomis ir vietos bankų sistema;

5.   ragina Komisiją tų tyrimų rezultatus perduoti „Larosière“ grupei ir atsakingam Parlamento komitetui;

6.   pripažįsta, kad būtina žymiai padidinti negrąžintų paskolų, suteikiamų valstybėms narėms, ribą, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 332/2002, kadangi nuo jo patvirtinimo datos valstybių narių, neprisijungusių prie euro zonos, skaičius žymiai išaugo; pabrėžia, kad toks padidėjimas taip pat padidintų Bendrijos lankstumą, reaguojant į tolesnius vidutinės trukmės finansų pagalbos prašymus, t. y. atsižvelgiant į dabartinę pasaulinę finansų krizę;

7.   pažymi, kad šios paskolų ribos padidinimas neturės įtakos biudžetui, nes Komisija šias paskolas skolinsis finansų rinkose ir jas gaunanti valstybė narė privalės jas grąžinti; pabrėžia, kad vienintelis galimas poveikis biudžetui bus tai, kad minėtoji valstybė narė padidins savo neišmokėtą skolą;

8.   primena, kad iki dabartinės finansų krizės Vengrijoje, Reglamentas (EB) Nr. 332/2002 nuo jo priėmimo datos 2002 m. niekada nebuvo panaudotas, o jo pirmtakas Reglamentas (EEB) Nr. 1969/88 (3) dėl Sutarties 119 straipsnyje numatytos priemonės įgyvendinimobuvo panaudotas tik dviem atvejais: 1991 m. Graikijoje ir 1993 m. Italijoje. Tiek Italija, tiek Graikija laikėsi savo įsipareigojimų Komisijai įgyvendinimo;

9.   primena, kad Parlamentas prašė Tarybos, gavus Komisijos ataskaitą, pasikonsultavus su Parlamentu bei gavus Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, kas antrus metus nagrinėti, ar sukurta priemonė vis dar patenkina poreikius, dėl kurių ji buvo sukurta; teiraujasi, ar tokios ataskaitos buvo sudaromos, priėmus Reglamentą (EB) Nr. 332/2002;

10.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, Eurogrupei ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

(2)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 312.

(3)  OL L 178, 1988 7 8, p. 1.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/51

---

Europos Sąjungos atsakas į padėties Kongo Demokratinės Respublikos rytuose pablogėjimą

P6_TA(2008)0563

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos atsako į padėties Kongo Demokratinės Respublikos rytuose pablogėjimą

(2010/C 16 E/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 11 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 11 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Kongo Demokratinės Respublikos: susirėmimai rytinėse pasienio zonose (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Kongo Demokratinės Respublikos: susirėmimai rytinėse pasienio zonose (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Šiaurės Kivu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Šiaurės Kivu (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje ir žaginimų kaip karo nusikaltimų (3) ir į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje ir žaginimų kaip karo nusikaltimų (3) ir į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų KDR,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos atsako į pažeidžiamas situacijas besivystančiose šalyse (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos atsako į pažeidžiamas situacijas besivystančiose šalyse (4),

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2007 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl padėties KDR, ypač rytinėje šalies dalyje, ir jos poveikio regionui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2007 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl padėties KDR, ypač rytinėje šalies dalyje, ir jos poveikio regionui,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „ES atsakas į pažeidžiamumą – veiksmai sudėtingomis sąlygomis skatinant darnų vystymąsi, stabilumą ir taiką“ (COM(2007)0643) ir į prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2007)1417), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „ES atsakas į pažeidžiamumą – veiksmai sudėtingomis sąlygomis skatinant darnų vystymąsi, stabilumą ir taiką“ (COM(2007)0643) ir į prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2007)1417),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 24 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 60/1 dėl 2005 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų, ypač į jos 138–140 dalis dėl įsipareigojimo apsaugoti gyventojus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 24 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 60/1 dėl 2005 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų, ypač į jos 138–140 dalis dėl įsipareigojimo apsaugoti gyventojus,

| — | atsižvelgdamas į Pietinės Afrikos dalies vystymosi bendrijos aukščiausio lygio susitikimo išvadas, kuriose nurodoma, kad ji pasirengusi „prireikus“ siųsti taikos palaikymo pajėgas į Šiaurės Kivu provinciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietinės Afrikos dalies vystymosi bendrijos aukščiausio lygio susitikimo išvadas, kuriose nurodoma, kad ji pasirengusi „prireikus“ siųsti taikos palaikymo pajėgas į Šiaurės Kivu provinciją,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 10 d. Tarybos pareiškimą dėl padėties rytinėje KDR dalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 10 d. Tarybos pareiškimą dėl padėties rytinėje KDR dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto 2008 m. misijos į Šiaurės Kivu ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto 2008 m. misijos į Šiaurės Kivu ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašytą Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašytą Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi susirėmimai tarp KDR armijos, „Mai Mai“ milicijos pajėgų, nušalinto generolo Laurento Nkundos vadovaujamų sukilėlių grupuočių, Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR) kovotojų ir Ugandos Viešpaties pasipriešinimo armijos (LRA) stiprėja ir dėl to labai kenčia Šiaurės Kivu gyventojai, |
| --- | --- |

A.

kadangi susirėmimai tarp KDR armijos, „Mai Mai“ milicijos pajėgų, nušalinto generolo Laurento Nkundos vadovaujamų sukilėlių grupuočių, Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR) kovotojų ir Ugandos Viešpaties pasipriešinimo armijos (LRA) stiprėja ir dėl to labai kenčia Šiaurės Kivu gyventojai,

| B. | kadangi JT pasiuntinys, buvęs Nigerijos prezidentas, Oluseguno Obasanjo 2008 m. lapkričio 16 d., sekmadienį, susitiko su sukilėlių vadovu Laurentu Nkunda ir pasiekė susitarimą su juo dėl trišalio komiteto, skirto armijos ir sukilėlių paliauboms stebėti, įsteigimo, ir kadangi nedelsiant reikia susijusių valstybių valdžios institucijų paramos, kad šis susitarimas būtų įgyvendintas, |
| --- | --- |

B.

kadangi JT pasiuntinys, buvęs Nigerijos prezidentas, Oluseguno Obasanjo 2008 m. lapkričio 16 d., sekmadienį, susitiko su sukilėlių vadovu Laurentu Nkunda ir pasiekė susitarimą su juo dėl trišalio komiteto, skirto armijos ir sukilėlių paliauboms stebėti, įsteigimo, ir kadangi nedelsiant reikia susijusių valstybių valdžios institucijų paramos, kad šis susitarimas būtų įgyvendintas,

| C. | kadangi, siekiant išvengti, kad kovos Šiaurės Kivu neišsiplėstų ir nepasiektų 1998–2003 m. Kongo karo, kuriame dalyvavo šešios besiribojančios šalys, masto, intensyviai dedamos regionų ir Europos tarpininkų tarptautinės diplomatinės pastangos; kadangi 2008 m. lapkričio 7 d. Nairobyje surengtas regiono aukščiausiojo lygmens susitikimas krizės KDR rytinėje dalyje tema, |
| --- | --- |

C.

kadangi, siekiant išvengti, kad kovos Šiaurės Kivu neišsiplėstų ir nepasiektų 1998–2003 m. Kongo karo, kuriame dalyvavo šešios besiribojančios šalys, masto, intensyviai dedamos regionų ir Europos tarpininkų tarptautinės diplomatinės pastangos; kadangi 2008 m. lapkričio 7 d. Nairobyje surengtas regiono aukščiausiojo lygmens susitikimas krizės KDR rytinėje dalyje tema,

| D. | kadangi nuo smurto pradžios nužudyta ir perkelta milijonai žmonių ir kadangi apytikriais skaičiavimais nuo tada, kai generolas Laurent Nkunda 2008 m. rugpjūčio mėnesį vėl pradėjo kovas KDR, perkelta 250 000 gyventojų ir dėl to rytinę šalies dalį apėmė humanitarinė katastrofa, |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo smurto pradžios nužudyta ir perkelta milijonai žmonių ir kadangi apytikriais skaičiavimais nuo tada, kai generolas Laurent Nkunda 2008 m. rugpjūčio mėnesį vėl pradėjo kovas KDR, perkelta 250 000 gyventojų ir dėl to rytinę šalies dalį apėmė humanitarinė katastrofa,

| E. | kadangi nepaisant pagal Jungtinių Tautų Chartijos VII skyrių jai nustatytų įgaliojimų, leidžiančių naudoti visas būtinas priemones siekiant atgrasinti nuo visų bandymų naudoti jėgą ir siekiant apsaugoti civilius, Jungtinių Tautų misija KDR (MONUC):






  — | nuo tada, kai KDR rytinėje dalyje neseniai vėl prasidėjo kovos, neturėjo būtinų priemonių, kad apsaugotų civilius gyventojus ir nuginkluotų bei iš šalies išsiųstų KDR teritorijoje esančius hutų kovotojus iš Ruandos, |
| --- | --- | --- |

E.

kadangi nepaisant pagal Jungtinių Tautų Chartijos VII skyrių jai nustatytų įgaliojimų, leidžiančių naudoti visas būtinas priemones siekiant atgrasinti nuo visų bandymų naudoti jėgą ir siekiant apsaugoti civilius, Jungtinių Tautų misija KDR (MONUC):

—

nuo tada, kai KDR rytinėje dalyje neseniai vėl prasidėjo kovos, neturėjo būtinų priemonių, kad apsaugotų civilius gyventojus ir nuginkluotų bei iš šalies išsiųstų KDR teritorijoje esančius hutų kovotojus iš Ruandos,

| — | buvo priversta laukti Indijos ir Pakistano leidimo siųsti į kovą Indijos ir Pakistano karius, o tai prieštarauja numatytiems įgaliojimams, kurie yra MONUC dislokacijos KDR pagrindas, |
| --- | --- |

—

buvo priversta laukti Indijos ir Pakistano leidimo siųsti į kovą Indijos ir Pakistano karius, o tai prieštarauja numatytiems įgaliojimams, kurie yra MONUC dislokacijos KDR pagrindas,

| — | neįsikišo, kad sustabdytų 2008 m. lapkričio 5 d. Kiwanjoje vykusias 200 žmonių žudynes, nors šioje vietovėje yra viena iš misijos karinių bazių, |
| --- | --- |

—

neįsikišo, kad sustabdytų 2008 m. lapkričio 5 d. Kiwanjoje vykusias 200 žmonių žudynes, nors šioje vietovėje yra viena iš misijos karinių bazių,

| F. | kadangi JT Saugumo Taryba 2008 m. lapkričio 11 d. dar kartą aptarė padėtį Rytų KDR, tačiau nesusitarė dėl to, kad MONUC pajėgos būtų padidintos 3 000 karių, nors to prašė MONUC, |
| --- | --- |

F.

kadangi JT Saugumo Taryba 2008 m. lapkričio 11 d. dar kartą aptarė padėtį Rytų KDR, tačiau nesusitarė dėl to, kad MONUC pajėgos būtų padidintos 3 000 karių, nors to prašė MONUC,

| G. | kadangi iš visų 17 000 KDR teritorijoje esančių MONUC karių Šiaurės Kivu dislokuota tik 6 000, |
| --- | --- |

G.

kadangi iš visų 17 000 KDR teritorijoje esančių MONUC karių Šiaurės Kivu dislokuota tik 6 000,

| H. | kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos valstybės narės (tarp kurių yra ir Belgija, Prancūzija, Italija ir Jungtinė Karalystė) visada atsisakydavo skirti MONUC papildomų priemonių, kad ji galėtų įgyvendinti savo uždavinį, kadangi Europos Sąjungos Taryba ragina ES, valstybes nares ir MONUC bendradarbiauti glaudžiau, |
| --- | --- |

H.

kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos valstybės narės (tarp kurių yra ir Belgija, Prancūzija, Italija ir Jungtinė Karalystė) visada atsisakydavo skirti MONUC papildomų priemonių, kad ji galėtų įgyvendinti savo uždavinį, kadangi Europos Sąjungos Taryba ragina ES, valstybes nares ir MONUC bendradarbiauti glaudžiau,

| I. | kadangi Europos Komisijos nario Louise Michelio iniciatyva Nairobyje įvyko regiono aukščiausiojo lygio susitikimas, kurio metu KDR Prezidentas Joseph Kabila ir Ruandos Prezidentas Paul Kagame, siekdami užtikrinti taiką ir ilgalaikį politinį stabilumą, susitarė nedelsiant įgyvendinti visus anksčiau sudarytus susitarimus, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Komisijos nario Louise Michelio iniciatyva Nairobyje įvyko regiono aukščiausiojo lygio susitikimas, kurio metu KDR Prezidentas Joseph Kabila ir Ruandos Prezidentas Paul Kagame, siekdami užtikrinti taiką ir ilgalaikį politinį stabilumą, susitarė nedelsiant įgyvendinti visus anksčiau sudarytus susitarimus,

| J. | kadangi vis dėlto po šio susitikimo KDR rytinėje dalyje nebuvo tuoj pat nutraukta ugnis, toliau vyko aršios konflikto šalių kovos ir dėl to buvo padaryta daug žalos civiliams gyventojams, |
| --- | --- |

J.

kadangi vis dėlto po šio susitikimo KDR rytinėje dalyje nebuvo tuoj pat nutraukta ugnis, toliau vyko aršios konflikto šalių kovos ir dėl to buvo padaryta daug žalos civiliams gyventojams,

| K. | kadangi MONUC aiškiai įrodė, kad Laurento Nkundos kovotojai gauna paramą iš Ruandos ir kadangi Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon paragino Afrikos vadovus šiuo lemiamu momentu prisiimti savo istorinę atsakomybę už šį regioną, už Afriką ir už pasaulį, |
| --- | --- |

K.

kadangi MONUC aiškiai įrodė, kad Laurento Nkundos kovotojai gauna paramą iš Ruandos ir kadangi Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon paragino Afrikos vadovus šiuo lemiamu momentu prisiimti savo istorinę atsakomybę už šį regioną, už Afriką ir už pasaulį,

| L. | kadangi humanitarinės organizacijos šiuo metu rūpinasi 200 000 pabėgėlių, esančių stovyklose aplink Gomą, ir mano, kad maždaug 1 milijonas civilių slapstosi siekdami išvengti smurto, kadangi padėtis pabėgėlių stovyklose kasdien blogėja ir kadangi JT Pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras išreiškė nuogąstavimus, kad pabėgėlių stovyklos gali būti sukarintos, |
| --- | --- |

L.

kadangi humanitarinės organizacijos šiuo metu rūpinasi 200 000 pabėgėlių, esančių stovyklose aplink Gomą, ir mano, kad maždaug 1 milijonas civilių slapstosi siekdami išvengti smurto, kadangi padėtis pabėgėlių stovyklose kasdien blogėja ir kadangi JT Pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras išreiškė nuogąstavimus, kad pabėgėlių stovyklos gali būti sukarintos,

| M. | kadangi paaštrėjus konfliktui KDR rytinėje dalyje dar labiau suintensyvėjo vaikų verbavimas į kariuomenę, |
| --- | --- |

M.

kadangi paaštrėjus konfliktui KDR rytinėje dalyje dar labiau suintensyvėjo vaikų verbavimas į kariuomenę,

| N. | kadangi pasirodo, kad tiek KDR kariai, tiek Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR) kovotojai įsitraukę į KDR rytinės dalies naudingųjų iškasenų naudojimą ir prekybą jais, |
| --- | --- |

N.

kadangi pasirodo, kad tiek KDR kariai, tiek Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR) kovotojai įsitraukę į KDR rytinės dalies naudingųjų iškasenų naudojimą ir prekybą jais,

| O. | kadangi KDR parlamento nariai parengė krizės šalies rytuose įveikimo planą, kuriame raginama bendrai susitelkti, kad konflikto šalys pradėtų karinį, politinį ir diplomatinį dialogą, |
| --- | --- |

O.

kadangi KDR parlamento nariai parengė krizės šalies rytuose įveikimo planą, kuriame raginama bendrai susitelkti, kad konflikto šalys pradėtų karinį, politinį ir diplomatinį dialogą,

| P. | kadangi Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės užsienio reikalų ministrai Bernard Kouchner ir David Milliband patarė stiprinti MONUC, o ne siųsti Europos pajėgas į Šiaurės Kivu, tačiau taip pat patvirtino, kad neatmeta galimybės siųsti Europos pajėgas, jei iš tiesų būtina, |
| --- | --- |

P.

kadangi Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės užsienio reikalų ministrai Bernard Kouchner ir David Milliband patarė stiprinti MONUC, o ne siųsti Europos pajėgas į Šiaurės Kivu, tačiau taip pat patvirtino, kad neatmeta galimybės siųsti Europos pajėgas, jei iš tiesų būtina,

| Q. | kadangi epidemija Šiaurės Kivu didėja ir dėl to vis labiau plinta cholera, raudoniukė ir kokliušas, nes didžiulis skaičius pabėgėlių gyvena laikinose vietose, |
| --- | --- |

Q.

kadangi epidemija Šiaurės Kivu didėja ir dėl to vis labiau plinta cholera, raudoniukė ir kokliušas, nes didžiulis skaičius pabėgėlių gyvena laikinose vietose,

1.   yra itin susirūpinęs dėl suaktyvėjusių susirėmimų Šiaurės Kivu ir dėl jų pasekmių KDR rytinės dalies gyventojams bei visam regionui, ypač dėl humanitarinių padarinių, kurie yra agresyvių Nacionalinio žmonių gynimo kongreso (CNDP) veiksmų, dėl kurių Šiaurės Kivu perkelta ir nužudyta daug žmonių, rezultatas;

2.   reiškia savo didelį pasipiktinimą KDR rytinėse provincijose vykdomomis žudynėmis, nusikaltimais žmonijai, lytine prievarta prieš moteris ir mergaites, taip pat ragina visas atitinkamas nacionalines ir tarptautines valdžios institucijas sistemingai teisti šių nusikaltimų vykdytojus; ragina JT Saugumo Tarybą skubos tvarka imtis visų priemonių, kurias taikant galima iš tiesų užkirsti kelią naujiems išpuoliams prieš civilius KDR rytinių provincijų gyventojus;

3.   pritaria Komisijos ir valstybių narių priimtam sprendimui padidinti dėl krizės padarinių kenčiantiems civiliams gyventojams skiriamą humanitarinę pagalbą; atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria humanitarinės organizacijos teikdamos humanitarinę pagalbą, atsižvelgiant į saugumo padėtį Šiaurės Kivu; ragina visas susijusias šalis užtikrinti prieigą prie pažeidžiamų bendruomenių ir užtikrinti humanitarinės pagalbos darbuotojų saugumą, kad būtų galima tęsti humanitarinę veiklą; primena, kad svarbu, jog karinės priemonės ir pajėgos būtų naudojamos humanitarinėms operacijoms remti tik tikrai išskirtiniais atvejais ir kaip paskutinė išeitis;

4.   pakartoja, jog yra tvirtai įsitikinęs, kad Amanio ir Nairobio procesai vis dar yra tinkamas pagrindas siekiant ilgam laikui stabilizuoti padėtį KDR rytinėje dalyje;

5.   ragina Laurentą Nkundą laikytis savo paties pareiškimo, kurį jis padarė įvykus diskusijoms su Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus ypatinguoju pasiuntiniu ir buvusiu Nigerijos Respublikos prezidentu Olusegunu Obasanjo, kad jis palaikys taikos procesą KDR rytinėje dalyje; atsižvelgdamas į tai ragina CNDP nedelsiant prisidėti prie Amanio taikos proceso; dar kartą patvirtina, kad palaiko KDR valdžios institucijas, kurios ieško politinio krizės sprendimo, pritaria KDR parlamento narių sudarytam planui, kuriame raginama bendrai susitelkti siekiant pradėti karinį, politinį ir diplomatinį dialogą;

6.   mano, kad siekiant rasti perspektyvų politinį konflikto sprendimą ir skatinti tinkamą regionų ekonomikos integraciją, kuri būtų naudinga visoms regiono šalims, reikėtų sušaukti tarptautinę konferenciją dėl Didžiųjų ežerų regiono;

7.   pabrėžia, kad reikia toliau stengtis sustabdyti užsienio ginkluotų grupių, ypač FDLR, veiklą KDR rytinėje dalyje; ragina KDR ir kitų šio regiono šalių vyriausybes imtis reikalingų veiksmų siekiant šio tikslo; palankiai vertina KDR ir Ruandos susitarimą, kurį paskelbė šių šalių užsienio reikalų ministrai ir pagal kurį pagal Ruandos žvalgybos tarnybų darbuotojų grupėms leidžiama vykdyti veiklą KDR ir bendradarbiauti su KDR armija, kad regione būtų nutraukta FDLR veikla;

8.   ragina Afrikos Sąjungą, JT Saugumo Tarybą ir svarbius tarptautinius veikėjus, įskaitant ES, JAV ir Kiniją, didinti spaudimą visoms konflikto šalims, kad būtų skatinamas taikos procesas, ieškoma mineralinių išteklių kontrolės problemos sprendimo būdų ir siekiama sudaryti ne vien paliaubas, o platų taikos susitarimą, be to, ragina šiuos veikėjus daryti spaudimą Ruandai ir Ugandai, kad jos įsipareigotų nutraukti laisvą L. Nkunda pajėgų judėjimą ir veiklą savo teritorijose;

9.   ragina visas susijusias šalis atkurti teisinę valstybę ir kovoti su nebaudžiamumu, visų pirma susijusiu su masiniu moterų ir mergaičių žaginimu bei vaikų ėmimu į karo tarnybą;

10.   ragina KDR vyriausybę kartu su Ruanda ir MONUC parengti planą, kurį taikant būtų izoliuoti ir sulaikyti genocidui vadovavę FDLR nariai, taip pat būtų suteikta galimybė persikelti į KDR arba reintegruotis Ruandoje tiems asmenims, kurie nedalyvavo genocide ir nori demobilizuotis;

11.   ragina KDR valdžios institucijas nedelsiant sustabdyti vyriausybės karinių pajėgų plėšikavimą ir smurtą, kurio liudininkais yra JT Humanitarinės pagalbos koordinavimo biuro atstovai;

12.   ragina ES valstybes nares, siekiant stiprinti stabilumą šalyje, įgyvendinti JT ekspertų grupės rekomendacijas dėl neteisėto KDR gamtos išteklių eksploatavimo, įskaitant sankcijas, numatytas taikyti asmenims ir įmonėms, kurių dalyvavimas grobstant išteklius įrodytas;

13.   pabrėžia, kad nelegalus gamtinių išteklių eksploatavimas KDR rytinėje dalyje yra sukilėlių grupių finansavimo, vadinasi, ir regiono nestabilumo, šaltinis; pakartoja, kad svarbu kovoti su tokiu neteisėtu maištininkų grupių ir vyriausybių vykdomu eksploatavimu regione; atsižvelgdamas į tai, ragina KDR valdžios institucijas, bendradarbiaujant su MONUC, sunaikinti ekonominius sukilėlių grupių pagrindus neleidžiant jiems naudotis mineralų atsargomis (ypač deimantų, kolumbito – tantalito ir aukso) bei prekybiniais tinklais;

14.   prašo Komisijos ir Tarybos primygtinai reikalauti, kad KDR ir kaimyninių šalių vyriausybės įdiegtų veiksmingas sistemas, kurias naudojant būtų galima atsekti ir nustatyti gamtos išteklių – aukso, kasiterito (alavo rūdos), kolumbito – tantalito, kobalto, deimantų, pirochloro ir medienos – kilmę, taip pat priimtų į savo teritoriją JT įgaliotus stebėtojus, kurie stebėtų, kaip importuojami gamtos ištekliai iš KDR, ir užtikrintų JT įgaliotų stebėtojų apsaugą;

15.   dar kartą prašo parengti veiksmingą stebėsenos mechanizmą, kuris būtų analogiškas Kimberley procesui ir leistų patvirtinti iš KDR į ES importuojamų gamtos išteklių kilmę;

16.   ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Europos bendrovės neprekiautų produktais, pagamintais iš mineralų, kurie gauti KDR ginkluotoms grupėms naudingu būdu, tokių produktų nevartotų ir neimportuotų, o tokia veikla užsiimančius asmenis patrauktų atsakomybėn;

17.   ragina Komisiją ir Tarybą dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų rastas politinis sprendimas, kuris yra vienintelė išeitis siekiant nutraukti konfliktus KDR; todėl pritaria Komisijos nario L. Michelio iniciatyvai surengti Nairobyje KDR ir Ruandos Respublikos prezidentų susitikimą; ragina Komisiją bendradarbiauti su KDR valdžios institucijomis siekiant įgyvendinti susitarimą dėl Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų kovotojų sugrįžimo į Ruandą; ragina KDR ir Ruandos Respublikos valdžios institucijas glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų laikomasi įsipareigojimų, kuriuos jos prisiėmė Nairobyje, ir teikti pirmenybę dialogui ir konsultacijoms, kad būtų sukurta ilgalaikė taika rytinėje KDR dalyje ir užtikrintas regiono stabilumas;

18.   ragina visiškai nesitaikstyti su lytine prievarta prieš mergaites ir moteris, kuri naudojama kaip karo ginklas, ir nustatyti itin griežtas baudžiamąsias sankcijas šių nusikaltimų vykdytojams; atkreipia dėmesį į tai, kokia svarbi yra galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ten, kur vyksta konfliktai, ir pabėgėlių stovyklose, ypač atsižvelgiant į pastaruosius choleros, tymų ir kokliušo protrūkius;

19.   dar karta patvirtina remiąs MONUC šiomis dramatiškomis aplinkybėmis, nes nepaisant misijos trūkumų, jos veikla yra gyvybiškai svarbi, ir ragina imtis visų veiksmų, kad ši misija galėtų visiškai įvykdyti savo įgaliojimus bei naudotis karinėmis pajėgomis siekiant apsaugoti asmenis, kuriems kyla pavojus; todėl ragina Tarybą ir ypač Belgiją, Prancūziją, Italiją ir Jungtinę Karalystę, atlikti svarbiausią vaidmenį užtikrinant, kad Jungtinių Tautų Saugumo Taryba ir taikos palaikymo operacijų departamentas pritartų MONUC misijos sustiprinimui, kad būtų pagerinti jos operatyviniai pajėgumai – suteikta derama įranga ir žmogiškieji ištekliai;

20.   ragina Tarybą paskatinti JT Saugumo Tarybą suteikti MONUC įgaliojimus ir priemones spręsti klausimus, susijusius su tuo, kad ginkluotos grupuotės eksploatuoja iškasenas, įskaitant galimybę stebėti ir kontroliuoti pasienio postus, lėktuvų kilimo ir nusileidimo takus, tam tikras kalnakasybos zonas ir tiekimo kelius;

21.   primygtinai reikalauja, kad būtų dislokuota papildomų karinių pajėgų, o jų pagrindiniai įgaliojimai būtų civilių gyventojų apsauga ir naujų taikos susitarimų, kurie gali būti sudaryti, rėmimas ir pagalba siekiant, kad jų būtų laikomasi;

22.   ragina Tarybą ir Komisiją kartu su KDR vyriausybe, Jungtinėmis Tautomis ir kitais pagrindiniais paramos teikėjais parengti naują KDR visuotinio nusiginklavimo, demobilizavimo ir reintegravimo (NDR) planą, paremtą ES paramos NDR koncepcija, ir didelių užmojų šalies saugumo sektoriaus reformos strategiją, pagrįstą ES saugumo sektoriaus reformos politikos programa, kurie turėtų būti deramai finansuojami Bendrijos ir BUSP lėšomis;

23.   ragina KDR vyriausybę padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų nustatyti ir teisiami šiame regione įvykdytų karo nusikaltimų kaltininkai;

24.   ragina Tarybą ir Komisiją tuoj pat įgyvendinti didelio masto humanitarinės ir medicinos pagalbos bei reintegracijos programas, skirtas KDR rytinės dalies civiliams gyventojams, ypatingą dėmesį skiriant pagalbai moterims ir mergaitėms, lytinės prievartos aukoms, siekiant patenkinti būtiniausius poreikius, taip pat atsižvelgiant į būtiną atstatymo veiklą ateityje; atkreipia dėmesį į svarbų moterų vaidmenį atkuriant išardytas bendruomenes;

25.   susidomėjęs pažymi, kad paskirta tarpininkų grupė, į kurią įeina buvęs Nigerijos Respublikos prezidentas Olusegun Obasanjo ir buvęs Tanzanijos Jungtinės Respublikos prezidentas Benjamin Mkapa; ragina Tarybą, siekiant stabilizuoti padėtį rytinėje KDR dalyje, dirbti drauge su Didžiųjų ežerų regiono tarptautine konferencija ir Afrikos Sąjunga;

26.   ragina Tarybą dirbti kartu su tarptautiniais ir regionų tarpininkais, kad šiuo metu vykdant tarpininkavimą būtų konkrečiai sprendžiamas kovojančių šalių ekonominių darbotvarkių klausimas;

27.   prašo Tarybos atidžiai stebėti humanitarinės pagalbos ir saugumo padėties pokyčius Rytų KDR, siekiant tiksliau nustatyti įvairius šiomis aplinkybėmis įmanomus veiksmų planus;

28.   paveda Pirmininkui pateikti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos komisijos pirmininkui, Visos Afrikos Parlamento pirmininkui ir Kongo Demokratinės Respublikos bei kitų Pietinės Afrikos dalies vystymosi bendrijos valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0526.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0072.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0022.

(4)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 460.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/57

---

Europos kosmoso politika: Europa ir kosmosas

P6_TA(2008)0564

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kosmoso politikos: Europa ir kosmosas

(2010/C 16 E/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 26 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 26 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į JT sutartį dėl valstybių veiklos principų tyrinėjant ir naudojant kosminę erdvę, įskaitant Mėnulį ir kitus dangaus kūnus (2222 (XXI) rezoliucija – Kosminės erdvės sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT sutartį dėl valstybių veiklos principų tyrinėjant ir naudojant kosminę erdvę, įskaitant Mėnulį ir kitus dangaus kūnus (2222 (XXI) rezoliucija – Kosminės erdvės sutartis),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl kosminės erdvės ir saugumo (2) ir į 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos įgyvendinimo veiksmų plano (3), ir į 2007 m. liepos 16 d. Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto surengto viešojo klausymo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl kosminės erdvės ir saugumo (2) ir į 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos įgyvendinimo veiksmų plano (3), ir į 2007 m. liepos 16 d. Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto surengto viešojo klausymo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 21 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 21 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 11 d. Komisijos dokumentą „Europos kosmoso politikos pažangos ataskaita“ (COM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 11 d. Komisijos dokumentą „Europos kosmoso politikos pažangos ataskaita“ (COM(2008)0561),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimą dėl EB ir Europos kosmoso agentūros pagrindų susitarimo pasirašymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimą dėl EB ir Europos kosmoso agentūros pagrindų susitarimo pasirašymo,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir į Europos Sąjungos sutartį, iš dalies pakeistą pagal Lisabonos sutartį, ir į atitinkamas jų nuostatas dėl Europos kosmoso politikos (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir į Europos Sąjungos sutartį, iš dalies pakeistą pagal Lisabonos sutartį, ir į atitinkamas jų nuostatas dėl Europos kosmoso politikos (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnis),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi kosmosas yra svarbus strateginis turtas, užtikrinantis Europos savarankiškumą, saugumą ir gerovę, ir kadangi politiniai įvykiai šioje srityje turi būti inicijuojami Tarybos kartu su Europos Parlamentu, |
| --- | --- |

A.

kadangi kosmosas yra svarbus strateginis turtas, užtikrinantis Europos savarankiškumą, saugumą ir gerovę, ir kadangi politiniai įvykiai šioje srityje turi būti inicijuojami Tarybos kartu su Europos Parlamentu,

| B. | kadangi Sąjunga ir nemažai valstybių narių jau daugiau kaip 30 metų plėtoja ir finansuoja kosmines technologijas ir mokslus, kurių rezultatai – Europos kosmoso politikos (EKP) vizija, ir pripažindamas bendradarbiavimo su Europos kosmoso agentūra (EKA) laimėjimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjunga ir nemažai valstybių narių jau daugiau kaip 30 metų plėtoja ir finansuoja kosmines technologijas ir mokslus, kurių rezultatai – Europos kosmoso politikos (EKP) vizija, ir pripažindamas bendradarbiavimo su Europos kosmoso agentūra (EKA) laimėjimus,

| C. | kadangi Sąjunga vis daugiau suinteresuota atlikti svarbų pirmaujantį vaidmenį EKP, siekdama rasti sprendimus aplinkosaugos, transporto, mokslinių tyrimų, gynybos ir saugumo srityse, |
| --- | --- |

C.

kadangi Sąjunga vis daugiau suinteresuota atlikti svarbų pirmaujantį vaidmenį EKP, siekdama rasti sprendimus aplinkosaugos, transporto, mokslinių tyrimų, gynybos ir saugumo srityse,

| D. | kadangi stipri (ypač taikymo, paslaugų ir susijusios infrastruktūros aspektu) EKP prisidėtų prie Sąjungos visuomeninės, kultūrinės, ekonominės ir mokslinės įtakos, padėtų plėtoti jos pramoninę ir mokslinę bazę, prisidėtų prie augimo, užimtumo ir užtikrintų politinę bei technologinę autonomiją nuosekliu ir realistiniu būdu, |
| --- | --- |

D.

kadangi stipri (ypač taikymo, paslaugų ir susijusios infrastruktūros aspektu) EKP prisidėtų prie Sąjungos visuomeninės, kultūrinės, ekonominės ir mokslinės įtakos, padėtų plėtoti jos pramoninę ir mokslinę bazę, prisidėtų prie augimo, užimtumo ir užtikrintų politinę bei technologinę autonomiją nuosekliu ir realistiniu būdu,

| E. | kadangi vykdant visą su kosmosu susijusią Europos veiklą laikomasi principo, kad kosminės erdvės tyrimai ir naudojimas turi tarnauti visų šalių interesams, ir pripažįstama, kad kosmosas – visai žmonijai priklausanti sfera, kuria reikia naudotis tik taikioms reikmėms, |
| --- | --- |

E.

kadangi vykdant visą su kosmosu susijusią Europos veiklą laikomasi principo, kad kosminės erdvės tyrimai ir naudojimas turi tarnauti visų šalių interesams, ir pripažįstama, kad kosmosas – visai žmonijai priklausanti sfera, kuria reikia naudotis tik taikioms reikmėms,

| F. | kadangi Sąjunga įsipareigojo skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kosmoso tyrimų ir naudojimo srityse ir pritardamas Tarybos nuomonei, kad Europa turėtų vykdyti veiksmus pagal pasaulinio masto kosmoso tyrimų programą, |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjunga įsipareigojo skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kosmoso tyrimų ir naudojimo srityse ir pritardamas Tarybos nuomonei, kad Europa turėtų vykdyti veiksmus pagal pasaulinio masto kosmoso tyrimų programą,

| G. | atsižvelgdamas į tai, kad norint plėtoti EKP labai svarbu pagerinti visuomenės supratimą apie kosminių technologijų raidą ir paramą joms, užtikrinant veiksmų papildomumą ir didinant sąveiką su nekosminiais laimėjimais, |
| --- | --- |

G.

atsižvelgdamas į tai, kad norint plėtoti EKP labai svarbu pagerinti visuomenės supratimą apie kosminių technologijų raidą ir paramą joms, užtikrinant veiksmų papildomumą ir didinant sąveiką su nekosminiais laimėjimais,

| H. | kadangi Europai strategiškai reikia garantuoti autonominę, patikimą, tvarią ir finansiškai veiksmingą prieigą prie kosminės erdvės, įskaitant kiek pasaulinės konkurencijos lygį atitinkančius erdvėlaivių leidimo įrenginius, tiek veikiantį kosminį uostą Europoje, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europai strategiškai reikia garantuoti autonominę, patikimą, tvarią ir finansiškai veiksmingą prieigą prie kosminės erdvės, įskaitant kiek pasaulinės konkurencijos lygį atitinkančius erdvėlaivių leidimo įrenginius, tiek veikiantį kosminį uostą Europoje,

| I. | kadangi būtina rasti atitinkamas Sąjungos priemones ir EKP finansavimo schemas, kuriomis naudojantis būtų galima papildyti pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007-2013 m.) skiriamas lėšas, kad skirtingi ekonomikos veikėjai galėtų planuoti ilgalaikius veiksmus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, |
| --- | --- |

I.

kadangi būtina rasti atitinkamas Sąjungos priemones ir EKP finansavimo schemas, kuriomis naudojantis būtų galima papildyti pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007-2013 m.) skiriamas lėšas, kad skirtingi ekonomikos veikėjai galėtų planuoti ilgalaikius veiksmus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais,

| J. | kadangi tinkama veiksmų valdymo struktūra kosmoso politikos srityje ir atitinkama norminė bazė palengvintų spartų atsiradimą naujoviškų ir konkurencingų paskesniesiems vartotojams skirtų paslaugų, kurios būtinai reikalingos norint pasiekti rezultatus, kurių tikimasi iš EKP ir kurie atitinka Sąjungos, EKA ir jų valstybių narių ambicijas, ypač siekiant užtikrinti nuolatinę prieigą prie visos kosmoso taikmenų įvairovės, |
| --- | --- |

J.

kadangi tinkama veiksmų valdymo struktūra kosmoso politikos srityje ir atitinkama norminė bazė palengvintų spartų atsiradimą naujoviškų ir konkurencingų paskesniesiems vartotojams skirtų paslaugų, kurios būtinai reikalingos norint pasiekti rezultatus, kurių tikimasi iš EKP ir kurie atitinka Sąjungos, EKA ir jų valstybių narių ambicijas, ypač siekiant užtikrinti nuolatinę prieigą prie visos kosmoso taikmenų įvairovės,

| K. | kadangi reikia nustatyti tikslų grafiką, pagal kurį būtų įgyvendinami tikslai, susiję su „Galileo“, EGNOS ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistema (GMES), vėliau pervadintą „Kopernikus“, ir turėtų būti parengtas šias programas įgyvendinančioms skirtingoms įstaigoms skirtas planas, |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia nustatyti tikslų grafiką, pagal kurį būtų įgyvendinami tikslai, susiję su „Galileo“, EGNOS ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistema (GMES), vėliau pervadintą „Kopernikus“, ir turėtų būti parengtas šias programas įgyvendinančioms skirtingoms įstaigoms skirtas planas,

| L. | kadangi šiuolaikinėje visuomenėje kosmosas – tai unikali priemonė, leidžianti akimirksniu rinkti ir skleisti visam pasauliui didelį duomenų kiekį, taip pat svarbus įrankis visuotinei klimato kaitai suprasti ir stebėti, tai sritis, kurioje Europa atlieka pagrindinį vaidmenį, ragindama kitus tarptautinius veikėjus elgtis atsakingiau būsimųjų kartų atžvilgiu, |
| --- | --- |

L.

kadangi šiuolaikinėje visuomenėje kosmosas – tai unikali priemonė, leidžianti akimirksniu rinkti ir skleisti visam pasauliui didelį duomenų kiekį, taip pat svarbus įrankis visuotinei klimato kaitai suprasti ir stebėti, tai sritis, kurioje Europa atlieka pagrindinį vaidmenį, ragindama kitus tarptautinius veikėjus elgtis atsakingiau būsimųjų kartų atžvilgiu,

| M. | kadangi galima pasiekti didelių kosmoso saugumo laimėjimų, ypač telekomunikacijų, priežiūros ir Žemės stebėjimo srityse, |
| --- | --- |

M.

kadangi galima pasiekti didelių kosmoso saugumo laimėjimų, ypač telekomunikacijų, priežiūros ir Žemės stebėjimo srityse,

| N. | kadangi per ketvirtąjį Kosminės erdvės tarybos posėdį (bendras Europos Sąjungos Tarybos ir EKA posėdis) 2007 m. gegužės 22 d. priimtoje rezoliucijoje raginama Europos Sąjungos Taryboje ir kitose ES institucijose optimizuoti sprendimų kosmoso srityje priėmimo procesą, |
| --- | --- |

N.

kadangi per ketvirtąjį Kosminės erdvės tarybos posėdį (bendras Europos Sąjungos Tarybos ir EKA posėdis) 2007 m. gegužės 22 d. priimtoje rezoliucijoje raginama Europos Sąjungos Taryboje ir kitose ES institucijose optimizuoti sprendimų kosmoso srityje priėmimo procesą,

| O. | kadangi rengiant kitą finansinę perspektyvą reikėtų atsižvelgti į tinkamas ES priemones ir finansavimo schemas, siekiant užtikrinti ilgalaikes Bendrijos investicijas į mokslinius tyrimus kosmoso srityje ir tvarių kosmoso taikymo būdų naudojimą teikiant naudą Europai ir jos piliečiams, |
| --- | --- |

O.

kadangi rengiant kitą finansinę perspektyvą reikėtų atsižvelgti į tinkamas ES priemones ir finansavimo schemas, siekiant užtikrinti ilgalaikes Bendrijos investicijas į mokslinius tyrimus kosmoso srityje ir tvarių kosmoso taikymo būdų naudojimą teikiant naudą Europai ir jos piliečiams,

| P. | kadangi Sąjunga turėtų stiprinti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, |
| --- | --- |

P.

kadangi Sąjunga turėtų stiprinti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis,

1.   teigiamai vertina Tarybos 2008 m. rugsėjo 26 d. išvadas kaip naudingą politinį įsipareigojimą atsižvelgiant į kintančios EKP, kuri labai prisideda formuojant Europos tapatybę, plėtotę ir pakartoja savo ketinimą dalykiškai bendradarbiauti ir visapusiškai dalyvauti ją įgyvendinant, lyg būtų įsigaliojusi Lisabonos sutartis;

2.   pritaria Tarybos nuomonei, kad šiuo metu reikėtų pirmenybės tvarka įgyvendinti programas „Galileo“, EGNOS ir GMES / „Kopernikus“;

3.   ypač teigiamai vertina „Galileo“ tarpinstitucinės grupės (angl. Galileo Interinstitutional Panel, GIP), kuri gali būti pavyzdys plėtojant EKP, steigimą;

4.   ragina Komisiją ir Tarybą sudaryti tikslų grafiką, kurio laikantis būtų kuriama veiksminga programos GMES / „Kopernikus“ valdymo struktūra ir, siekiant pagerinti jos efektyvumą, parengti išsamų šios programos veiksmų planą, kuriame reikia aiškiai nurodyti jai skiriamas biudžeto lėšas;

5.   pabrėžia programos GMES / „Kopernikus“, kaip į naudotojus orientuotos iniciatyvos, iš esmės įgyvendinamos naudojant kosmose esančius ir in situ Žemės stebėjimo įrenginius, svarbų vaidmenį; pabrėžia, kad būtina užtikrinti duomenų ir paslaugų teikimo tęstinumą; laikosi nuomonės, kad Komisija pirma turėtų atlikti programos GMES / „Kopernikus“ poveikio vertinimą, sąnaudų ir naudos analizę bei ilgalaikės raidos tyrimą, po to pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai veiksmų planą, kuris apimtų, inter alia, šiuos aspektus:

| — | programos GMES / „Kopernikus“ teisinį pagrindą, |
| --- | --- |

—

programos GMES / „Kopernikus“ teisinį pagrindą,

| — | programos GMES / „Kopernikus“ valdymą, įskaitant ES įstaigų ir ne ES įstaigų vaidmenį, |
| --- | --- |

—

programos GMES / „Kopernikus“ valdymą, įskaitant ES įstaigų ir ne ES įstaigų vaidmenį,

| — | programos GMES / „Kopernikus“ finansavimą, |
| --- | --- |

—

programos GMES / „Kopernikus“ finansavimą,

| — | įgyvendinimo planą, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo planą,

| — | panašių papildomų iniciatyvų, ir tarpvalstybinių, ir daugiašalių, vaidmenį, |
| --- | --- |

—

panašių papildomų iniciatyvų, ir tarpvalstybinių, ir daugiašalių, vaidmenį,

| — | programos GMES / „Kopernikus“ tarptautinius aspektus, taip pat būtiną bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

programos GMES / „Kopernikus“ tarptautinius aspektus, taip pat būtiną bendradarbiavimą;

6.   apgailestauja, kad, nepaisant aiškių vartotojų bendruomenės rekomendacijų, baigus palydovo „Jason 2“ eksploataciją dar jam esant orbitoje, nebuvo užtikrintas tolesnis žemo nuolydžio aukščių matavimo duomenų rinkimas, ir prašo Komisiją išspręsti palydovo „Jason 3“ finansavimo problemas, kurios gali sukelti pavojų pagal programą „Kopernikus“ teikiamų paslaugų trumpalaikiam tvarumui, ir pranešti Europos Parlamentui apie šiuo klausimu priimtus sprendimus;

7.   ragina pradėti struktūruotą dialogą tarp Europos institucinių veikėjų ir tarpvalstybinių įstaigų, užtikrinant visoms valstybėms narėms atviras ir lygias galimybes gauti naudos iš EKP;

8.   ragina Tarybą ir Komisiją skatinti civilinių ir saugumo aspektų plėtros sąveiką kosmoso srityje; pažymi, kad Europos saugumo ir gynybos pajėgumai, be kita ko, priklauso ir nuo turimų palydovinių sistemų ir kad galimybės naudotis jomis užtikrinimas yra itin svarbus Sąjungai;

9.   prašo Tarybą ir Komisiją padaryti pažangą tarptautinių santykių srityje, ypač konkurencijos tarptautinėse komercinėse ir vyriausybinėse rinkose, užtikrinant, kad Europa būtų vieninga, ir laikantis darnios strategijos;

10.   pritaria Tarybos nuomonei, kad tarptautinis bendradarbiavimas kosmoso srityje turi būti naudingas Europos interesams ir kad bendradarbiaujant šiuo tikslu turėtų būti prisidedama prie pasaulinio masto iniciatyvų; pabrėžia, jog svarbu, kad būtų užtikrintas Europos politinis, technologinis ir veiklos savarankiškumas;

11.   primena, kad, kalbėdamos apie EKP įgyvendinimo planą, Taryba ir Komisija ketino pateikti Parlamentui specialias rekomendacijas arba pasiūlymus šiose keturiose prioritetinėse srityse:

| — | kosmosas ir klimato kaita, |
| --- | --- |

—

kosmosas ir klimato kaita,

| — | EKP įnašas į Lisabonos strategijos įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

EKP įnašas į Lisabonos strategijos įgyvendinimą,

| — | kosmosas ir saugumas, remiantis 2008 m. liepos 10 d. rezoliucija, |
| --- | --- |

—

kosmosas ir saugumas, remiantis 2008 m. liepos 10 d. rezoliucija,

| — | kosmoso tyrimai, įskaitant žmonių buvimą ir žmonių skrydžius į kosmosą; |
| --- | --- |

—

kosmoso tyrimai, įskaitant žmonių buvimą ir žmonių skrydžius į kosmosą;

12.   pabrėžia, kad svarbu plėtoti su kosmosu susijusios pramonės politiką ir kad svarbūs šios politikos elementai yra su kosmosu susijusi reguliavimo sistema ir standartizacijos programa, kurios padeda atsirasti Europoje naujoms vartotojų rinkoms, ir primena, kad „Galileo“ reglamente numatyta įtraukti MVĮ į su kosmosu susijusios pramonės politikos įgyvendinimą;

13.   pripažįsta unikalų įgyvendinamų kosmoso programų įnašą užtikrinant ilgalaikį informavimą pasauliniu mastu, gaunant svarbius duomenis klimato kaitos tyrimams ir įrodymus, kuriais grindžiami svarbiausi sprendimai aplinkos politikos srityje;

14.   pripažįsta, kad kosmosas gali būti naudingas siekiant Lisabonos tikslų, t. y. įgyvendinant Sąjungos siekius ekonomikos, švietimo ir socialinėje srityse ir patenkinant jos piliečių lūkesčius;

15.   pripažįsta, jog ES reikia imtis praktinių veiksmų siekiant sumažinti Europos priklausomybę nuo rinktinių ypatingos svarbos kosminės erdvės technologijų, komponentų ir paslaugų;

16.   mano, kad Europa, siekdama atlikti svarbų vaidmenį tarptautiniuose žmogaus ir robotų, įskaitant galimybę surengti žmonių ekspediciją į Marsą, kosmoso tyrimų programose (pvz., Pasaulinė tyrimų strategija), turėtų parengti bendrą kosmoso erdvės tyrimo viziją ir ilgalaikį strateginį planą;

17.   ragina apsvarstyti galimybę skirti EKP naują biudžeto skirsnį Sąjungos biudžete siekiant parodyti ES įsipareigojimą EKP ir padidinti šios politikos skaidrumą ir aiškumą, jei įsigaliotų Lisabonos sutarties nuostatos, susijusios su Kosmoso politika;

18.   ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti investicijas į su kosmosu susijusį mokslą ir technologijas;

19.   ragina Komisiją imtis atitinkamų iniciatyvų, kuriomis remiantis būtų siekiama plėtoti kosmoso panaudojimą renkant ir platinant informaciją, ir reikalauja skatinti kosmoso stebėjimo ir priežiūros technologijų plėtrą,

20.   ragina Komisiją imtis priemonių, būtinų siekiant užkirsti kelią kosmoso taršai;

21.   ragina Komisiją atlikti kosminio turizmo poveikio tyrimą, įskaitant atitinkamas saugos ir saugumo taisykles bei norminę bazę;

22.   ragina Tarybą ir Komisiją inicijuoti plačius kosmoso tyrimų apmąstymus, apibrėžti Europos pozicijos viziją ir išteklius būsimoms pasaulinio masto tyrimų iniciatyvoms; šiuo tikslu norėtų glaudžiai bendradarbiauti rengiant Komisijos pasiūlytą aukšto lygio konferenciją tyrimų tema;

23.   pabrėžia, kad kosmoso erdvės tyrinėjimas padeda skatinti jaunuosius europiečius rinktis karjerą mokslo ir technologijų srityje ir stiprinti mokslinių tyrimų pajėgumus Europoje;

24.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos kosmoso agentūrai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir JT Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  OL C 268, 2008 10 23, p. 1.

(2)  Priimti tekstai P6_TA(2008)0365.

(3)  OL C 96 E, 2004 4 21, p. 136.

(4)  OL C 136, 2007 6 20, p. 1.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/61

---

Kasetiniai šaudmenys

P6_TA(2008)0565

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų

(2010/C 16 E/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ), kurią 2008 m. gegužės 19–30 d. diplomatinėje konferencijoje Dubline priėmė 107 šalys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ), kurią 2008 m. gegužės 19–30 d. diplomatinėje konferencijoje Dubline priėmė 107 šalys,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus 2008 m. gegužės 30 d. pranešimą, kuriame valstybės raginamos nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti šį svarbų susitarimą ir kuriame jis išreiškė viltį, kad susitarimas greitai įsigalios, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus 2008 m. gegužės 30 d. pranešimą, kuriame valstybės raginamos nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti šį svarbų susitarimą ir kuriame jis išreiškė viltį, kad susitarimas greitai įsigalios,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl siekio parengti visuotinę sutartį dėl draudimo naudoti visų tipų kasetinius šaudmenis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl siekio parengti visuotinę sutartį dėl draudimo naudoti visų tipų kasetinius šaudmenis (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi nuo 2008 m. gruodžio 3 d. KKŠ bus teikiama pasirašyti Osle, po to Jungtinėse Tautose Niujorke ir įsigalios pirmą dieną praėjus šešiems mėnesiams po to, kai 30 valstybių ratifikuos šią konvenciją, |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2008 m. gruodžio 3 d. KKŠ bus teikiama pasirašyti Osle, po to Jungtinėse Tautose Niujorke ir įsigalios pirmą dieną praėjus šešiems mėnesiams po to, kai 30 valstybių ratifikuos šią konvenciją,

| B. | kadangi KKŠ uždraus kasetinių šaudmenų, kaip tokios kategorijos ginklų, naudojimą, gamybą, kaupimą ir perdavimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi KKŠ uždraus kasetinių šaudmenų, kaip tokios kategorijos ginklų, naudojimą, gamybą, kaupimą ir perdavimą,

| C. | kadangi KKŠ pasirašiusios šalys turės sunaikinti sukauptas tokių šaudmenų atsargas; |
| --- | --- |

C.

kadangi KKŠ pasirašiusios šalys turės sunaikinti sukauptas tokių šaudmenų atsargas;

| D. | kadangi KKŠ pagrindu bus sukurtas naujas pagalbos nukentėjusiesiems humanitarinis standartas, o pasirašiusios šalys privalės išvalyti teritorijas, kuriose po konfliktų dar yra nesprogusių kasetinių sprogmenų liekanų, |
| --- | --- |

D.

kadangi KKŠ pagrindu bus sukurtas naujas pagalbos nukentėjusiesiems humanitarinis standartas, o pasirašiusios šalys privalės išvalyti teritorijas, kuriose po konfliktų dar yra nesprogusių kasetinių sprogmenų liekanų,

1.   palankiai vertina pilietinės visuomenės, ypatingai Kasetinių šaudmenų koalicijos, darbą siekiant nutraukti kasetinių šaudmenų sukeliamas žmonių kančias;

2.   ragina šalis kuo greičiau pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti KKŠ;

3.   ragina šalis imtis veiksmų nacionaliniu lygmeniu, kad būtų galima pradėti įgyvendinti KKŠ netgi prieš ją pasirašant ir ratifikuojant;

4.   ragina šalis iki įsigalios KKŠ nenaudoti, nekaupti, negaminti, neperduoti ir neeksportuoti kasetinių šaudmenų ir į juos neinvestuoti;

5.   ragina ES valstybes nares, kurios naudojo kasetinius šaudmenis, skirti pagalbą nukentėjusioms bendruomenėms, o Komisiją – visais prieinamais būdais skirti didesnę finansinę pagalbą bendruomenėms ir asmenims, kuriuos gali paveikti nesprogę kasetiniai šaudmenys;

6.   ragina tas ES valstybes nares, kurios naudojo kasetinius šaudmenis, skirti techninę ir finansinę pagalbą, kad būtų išvalytos teritorijos ir sunaikintos kasetinių sprogmenų liekanos, o Komisiją – visais prieinamais būdais skirti didesnę finansinę pagalbą tuo pačiu tikslu;

7.   ragina visas ES valstybes nares nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių būtų sutrukdytas KKŠ ir jos nuostatų įgyvendinimas ar kiltų pavojus, kad jos nebus įgyvendintos; ypač ragina visas ES valstybes nares nepriimti galimos Konvencijos dėl įprastinių ginklų (CCW) protokolo, jam nepritarti ir jo neratifikuoti, kadangi pagal jį būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, o tai prieštarautų tokių šaudmenų uždraudimui, kaip nurodyta KKŠ 1 ir 2 straipsniuose;

8.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui ir Kasetinių šaudmenų koalicijai.

---

(1)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 648.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/62

---

ŽIV/AIDS: ankstyvasis nustatymas ir priežiūra

P6_TA(2008)0566

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija del ŽIV/AIDS: ankstyvasis nustatymas ir priežiūra

(2010/C 16 E/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl kovos su ŽIV/AIDS ES ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 m (1)., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl kovos su ŽIV/AIDS ES ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 m (1).,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 13 d. Brėmeno deklaraciją „Atsakomybė ir partnerystė – vieningai prieš ŽIV/AIDS“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 13 d. Brėmeno deklaraciją „Atsakomybė ir partnerystė – vieningai prieš ŽIV/AIDS“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją „ŽIV/AIDS. Metas veikti“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją „ŽIV/AIDS. Metas veikti“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją dėl AIDS (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją dėl AIDS (3),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 6 d. Tarybos išvadas dėl kovos su ŽIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 6 d. Tarybos išvadas dėl kovos su ŽIV/AIDS,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 m. (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 m. (COM(2005)0654),

| — | atsižvelgdamas į Dublino deklaraciją dėl bendradarbiavimo kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje, paskelbtą 2004 m. vasario 23–24 d. įvykusioje ministrų konferencijoje „Įveikiant kliūtis. Bendradarbiavimas kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje“, kurią surengė Europos Sąjungai pirmininkavusi Airija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Dublino deklaraciją dėl bendradarbiavimo kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje, paskelbtą 2004 m. vasario 23–24 d. įvykusioje ministrų konferencijoje „Įveikiant kliūtis. Bendradarbiavimas kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje“, kurią surengė Europos Sąjungai pirmininkavusi Airija,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ŽIV/AIDS programą koordinuojančios organizacijos (JTAIDS) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) regioninio biuro Europoje 2008 m. ataskaitą „Pažanga įgyvendinant Dublino deklaracijos dėl bendradarbiavimo kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje nuostatas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ŽIV/AIDS programą koordinuojančios organizacijos (JTAIDS) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) regioninio biuro Europoje 2008 m. ataskaitą „Pažanga įgyvendinant Dublino deklaracijos dėl bendradarbiavimo kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje nuostatas“,

| — | atsižvelgdamas į Vilniaus deklaraciją dėl priemonių, skirtų kovos su ŽIV/AIDS veiksmams Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse stiprinti, kurią 2004 m. rugsėjo 16–17 d. Vilniuje (Lietuva) vykusioje konferencijoje „Europa ir ŽIV/AIDS. Nauji iššūkiai, naujos galimybės“ patvirtino Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių ministrai bei vyriausybių atstovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vilniaus deklaraciją dėl priemonių, skirtų kovos su ŽIV/AIDS veiksmams Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse stiprinti, kurią 2004 m. rugsėjo 16–17 d. Vilniuje (Lietuva) vykusioje konferencijoje „Europa ir ŽIV/AIDS. Nauji iššūkiai, naujos galimybės“ patvirtino Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių ministrai bei vyriausybių atstovai,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2006 m. ŽIV/AIDS programą „Siekis užtikrinti visuotinę prieigą iki 2010 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2006 m. ŽIV/AIDS programą „Siekis užtikrinti visuotinę prieigą iki 2010 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Eurobarometro 2006 m. vasario mėn. pateiktus duomenis apie AIDS prevenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurobarometro 2006 m. vasario mėn. pateiktus duomenis apie AIDS prevenciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, remiantis Europos AIDS epidemiologinės stebėsenos centro („EuroŽIV“) 2006 m. metinės ataskaitos duomenimis, 1999–2006 m. laikotarpiu Europos Sąjungoje nustatyti 269 152 nauji ŽIV atvejai, o PSO regioninis biuras Europoje nustatė 806 258 naujus ŽIV atvejus, |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis Europos AIDS epidemiologinės stebėsenos centro („EuroŽIV“) 2006 m. metinės ataskaitos duomenimis, 1999–2006 m. laikotarpiu Europos Sąjungoje nustatyti 269 152 nauji ŽIV atvejai, o PSO regioninis biuras Europoje nustatė 806 258 naujus ŽIV atvejus,

| B. | kadangi, remiantis „EuroŽIV“ 2006 m. metinės ataskaitos duomenimis, 11 proc. visų naujų užregistruotų ŽIV nešiotojų Europos Sąjungoje sudaro jaunesni negu 25 metų amžiaus asmenys, |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis „EuroŽIV“ 2006 m. metinės ataskaitos duomenimis, 11 proc. visų naujų užregistruotų ŽIV nešiotojų Europos Sąjungoje sudaro jaunesni negu 25 metų amžiaus asmenys,

| C. | kadangi „EuroŽIV“ ir JTAIDS ataskaitose patvirtinama, kad didžiulį susirūpinimą kelia Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse toliau grėsmingai didėjantis naujų ŽIV atvejų skaičius, be to, kai kuriose šalyse apytikris skaičius ŽIV užsikrėtusių asmenų beveik triskart viršija oficialiai paskelbtą skaičių, |
| --- | --- |

C.

kadangi „EuroŽIV“ ir JTAIDS ataskaitose patvirtinama, kad didžiulį susirūpinimą kelia Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse toliau grėsmingai didėjantis naujų ŽIV atvejų skaičius, be to, kai kuriose šalyse apytikris skaičius ŽIV užsikrėtusių asmenų beveik triskart viršija oficialiai paskelbtą skaičių,

| D. | kadangi, nepaisant didėjančio skaičiaus ŽIV atvejų, pastaraisiais metais sumažėjęs skaičius nustatytų AIDS atvejų toliau stabiliai mažėjo ir 2006 m.: remiantis „EuroŽIV“ 2006 m. metinės ataskaitos duomenimis, 2006 m. ES nustatyta 40 proc. mažiau atvejų negu 1999 m., |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant didėjančio skaičiaus ŽIV atvejų, pastaraisiais metais sumažėjęs skaičius nustatytų AIDS atvejų toliau stabiliai mažėjo ir 2006 m.: remiantis „EuroŽIV“ 2006 m. metinės ataskaitos duomenimis, 2006 m. ES nustatyta 40 proc. mažiau atvejų negu 1999 m.,

| E. | kadangi didelė dalis ŽIV atvejų lieka nenustatyta; kadangi nemažai žmonių nežino, kad yra užsikrėtę, ir dažnai apie tai sužino tik užklupti su ŽIV/AIDS susijusių ligų, |
| --- | --- |

E.

kadangi didelė dalis ŽIV atvejų lieka nenustatyta; kadangi nemažai žmonių nežino, kad yra užsikrėtę, ir dažnai apie tai sužino tik užklupti su ŽIV/AIDS susijusių ligų,

| F. | kadangi galimybė užsikrėsti ŽIV smarkiai didėja kartu su kitomis lytiniu būdu perduodamomis ligomis (pvz., gonorėja, chlamidijomis, dedervine ir sifiliu), |
| --- | --- |

F.

kadangi galimybė užsikrėsti ŽIV smarkiai didėja kartu su kitomis lytiniu būdu perduodamomis ligomis (pvz., gonorėja, chlamidijomis, dedervine ir sifiliu),

| G. | kadangi viena iš greito ŽIV plitimo daugelyje Rytų Europos šalių priežasčių yra šio viruso paplitimas tarp intravenines narkotines medžiagas vartojančių asmenų, |
| --- | --- |

G.

kadangi viena iš greito ŽIV plitimo daugelyje Rytų Europos šalių priežasčių yra šio viruso paplitimas tarp intravenines narkotines medžiagas vartojančių asmenų,

| H. | kadangi ŽIV/AIDS yra užkrečiama liga, taigi rizikuojama užsikrėsti net ir nuo infekuoto asmens, kuriam liga nediagnozuota, |
| --- | --- |

H.

kadangi ŽIV/AIDS yra užkrečiama liga, taigi rizikuojama užsikrėsti net ir nuo infekuoto asmens, kuriam liga nediagnozuota,

| I. | kadangi, remiantis JTAIDS ir PSO regioninio biuro Europoje ataskaitomis „Pažanga įgyvendinant Dublino deklaracijos dėl bendradarbiavimo kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje nuostatas“, tik kelios iš Europos regionui priklausančių 53 šalių patvirtino kovos su užsikrėtusiųjų stigmatizavimu ir diskriminacija bei jų žmogaus teisių gynimo strategiją, kaip ir numatyta pagal įsipareigojimus, kuriuos šios šalys prisiėmė pagal Dublino deklaraciją, |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis JTAIDS ir PSO regioninio biuro Europoje ataskaitomis „Pažanga įgyvendinant Dublino deklaracijos dėl bendradarbiavimo kovojant su ŽIV/AIDS Europoje ir Centrinėje Azijoje nuostatas“, tik kelios iš Europos regionui priklausančių 53 šalių patvirtino kovos su užsikrėtusiųjų stigmatizavimu ir diskriminacija bei jų žmogaus teisių gynimo strategiją, kaip ir numatyta pagal įsipareigojimus, kuriuos šios šalys prisiėmė pagal Dublino deklaraciją,

| J. | kadangi visapusiška žmogaus teisių apsauga labai svarbi visais kovos su ŽIV plitimu veiksmų aspektais, |
| --- | --- |

J.

kadangi visapusiška žmogaus teisių apsauga labai svarbi visais kovos su ŽIV plitimu veiksmų aspektais,

| K. | kadangi, siekiant spręsti su šia epidemija susijusias problemas, gyvybiškai svarbu skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

K.

kadangi, siekiant spręsti su šia epidemija susijusias problemas, gyvybiškai svarbu skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą,

| L. | kadangi reikia imtis veiksmingų visuomenės sveikatai skirtų priemonių siekiant anksti diagnozuoti ŽIV, |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia imtis veiksmingų visuomenės sveikatai skirtų priemonių siekiant anksti diagnozuoti ŽIV,

1.   ragina Tarybą ir Komisiją parengti ŽIV strategiją siekiant:

| — | skatinti ankstyvąją diagnostiką ir mažinti su pasitikrinimu susijusias kliūtis; |
| --- | --- |

—

skatinti ankstyvąją diagnostiką ir mažinti su pasitikrinimu susijusias kliūtis;

| — | užtikrinti ankstyvą priežiūrą ir informuoti apie ankstyvos priežiūros naudą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti ankstyvą priežiūrą ir informuoti apie ankstyvos priežiūros naudą;

2.   ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras, laikydamasis konfidencialumo ir asmens duomenų apsaugos principų, atidžiai vykdytų stebėseną ir priežiūrą, įskaitant tikslesnį gyventojų, kuriems liga nenustatyta, populiacijos (jos dydžio, pobūdžio ir t. t.) vertinimą;

3.   ragina Komisiją numatyti svarbių politinių, finansinių ir žmogiškųjų išteklių šiai strategijai įgyvendinti ir remti;

4.   ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti galimybę tikrintis, o tai turi būti daroma savo noru ir anonimiškai;

5.   ragina Komisiją parengti ŽIV/AIDS rizikos mažinimo strategiją, kurioje didžiausias dėmesys būtų skirtas labiausiai pažeidžiamoms grupėms ir didelės rizikos grupėms;

6.   ragina Tarybą pavesti Komisijai parengti Tarybos rekomendacijas, susijusias su faktais grindžiamų testavimo ir gydymo gairių įgyvendinimu kiekvienoje valstybėje narėje;

7.   ragina Tarybą užtikrinti, kad Komisija, ateityje stebėdama kovos su ŽIV/AIDS plitimu pažangą Europoje ir kaimyninėse šalyse, remtųsi rodikliais, skirtais tiesiogiai spręsti problemas ir vertinti žmogaus teisių klausimus, susijusius su ŽIV/AIDS atvejais;

8.   ragina valstybes nares priimti nuostatas, pagal kurias jų jurisdikcijos ribose būtų veiksmingai kovojama su ŽIV užsikrėtusių ar AIDS sergančių asmenų diskriminacija, įskaitant jų judėjimo laisvę varžančius apribojimus;

9.   ragina valstybes nares rengti informavimo ir švietimo ŽIV/AIDS prevencijos, nustatymo ir gydymo klausimais kampanijas;

10.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, JT Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų ŽIV/AIDS programą koordinuojančiai organizacijai ir Pasaulio sveikatos organizacijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 348.

(2)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 871.

(3)  OL C 316 E, 2006 12 20, p. 366.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/65

---

Padėtis bitininkystės sektoriuje

P6_TA(2008)0567

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties bitininkystės sektoriuje

(2010/C 16 E/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi bitininkystė visame pasaulyje, o ypač Europoje, patiria didelių sunkumų, |
| --- | --- |

A.

kadangi bitininkystė visame pasaulyje, o ypač Europoje, patiria didelių sunkumų,

| B. | kadangi bitininkystė turi teigiamą poveikį visai ekosistemai ir į tai, kad ji ypač svarbi žemės ūkio ekosistemai, |
| --- | --- |

B.

kadangi bitininkystė turi teigiamą poveikį visai ekosistemai ir į tai, kad ji ypač svarbi žemės ūkio ekosistemai,

| C. | kadangi yra būtina išsaugoti biologinę įvairovę, prie kurios bitininkystė daugiausia prisideda kryžminiu apdulkinimu, |
| --- | --- |

C.

kadangi yra būtina išsaugoti biologinę įvairovę, prie kurios bitininkystė daugiausia prisideda kryžminiu apdulkinimu,

| D. | kadangi bitininkyste Europoje verčiamasi nuo seno ir kad ji įeina į kultūrinį žemės ūkio paveldą, |
| --- | --- |

D.

kadangi bitininkyste Europoje verčiamasi nuo seno ir kad ji įeina į kultūrinį žemės ūkio paveldą,

| E. | kadangi bitininkystės produktai naudingi maistingumo ir medicininiu požiūriais, |
| --- | --- |

E.

kadangi bitininkystės produktai naudingi maistingumo ir medicininiu požiūriais,

| F. | kadangi Europos bitininkystės medaus ir kitų bičių produktų, kaip antai bičių pienelis, pikis, nuodai ir vaškas, įvairovė ir aukšta kokybė pasiektos naudojant jos praktinę patirtį ir dėl palankaus klimato, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos bitininkystės medaus ir kitų bičių produktų, kaip antai bičių pienelis, pikis, nuodai ir vaškas, įvairovė ir aukšta kokybė pasiektos naudojant jos praktinę patirtį ir dėl palankaus klimato,

| G. | kadangi egzistuoja nesąžininga į Bendrijos rinką importuojamų produktų iš trečiųjų šalių konkurencija, |
| --- | --- |

G.

kadangi egzistuoja nesąžininga į Bendrijos rinką importuojamų produktų iš trečiųjų šalių konkurencija,

| H. | kadangi medus gali būti importuojamas iš įvairių pasaulio regionų, bet tik bitės, kurių kiekis pakankamas, gali užtikrinti augalų apdulkinimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi medus gali būti importuojamas iš įvairių pasaulio regionų, bet tik bitės, kurių kiekis pakankamas, gali užtikrinti augalų apdulkinimą,

| I. | kadangi yra didelis bičių skaičiaus mažėjimo pavojus, kurį lemia stiprus žiedadulkių ir nektaro išteklių sumažėjimas, |
| --- | --- |

I.

kadangi yra didelis bičių skaičiaus mažėjimo pavojus, kurį lemia stiprus žiedadulkių ir nektaro išteklių sumažėjimas,

| J. | kadangi bičių šeimų skaičius pasaulyje sparčiai mažėja, |
| --- | --- |

J.

kadangi bičių šeimų skaičius pasaulyje sparčiai mažėja,

| K. | kadangi dėl aviliuose nuolat aptinkamo kenkėjo Varroa spp., vadinamo bičių AIDS, ir parazito Nosema ceranae išplitimo kilo bičių sveikatos krizė, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl aviliuose nuolat aptinkamo kenkėjo Varroa spp., vadinamo bičių AIDS, ir parazito Nosema ceranae išplitimo kilo bičių sveikatos krizė,

| L. | kadangi 76 % žmonėms skirtų maisto produktų priklauso nuo bitininkystės sektoriaus, |
| --- | --- |

L.

kadangi 76 % žmonėms skirtų maisto produktų priklauso nuo bitininkystės sektoriaus,

| M. | kadangi 84 % Europoje auginamų augalų rūšių priklauso nuo apdulkinimo, |
| --- | --- |

M.

kadangi 84 % Europoje auginamų augalų rūšių priklauso nuo apdulkinimo,

| N. | kadangi naudojant biocidus per daug dažnai nesilaikoma nurodymų ir pažangiosios praktikos, |
| --- | --- |

N.

kadangi naudojant biocidus per daug dažnai nesilaikoma nurodymų ir pažangiosios praktikos,

| O. | kadangi kol kas nėra metodų išnaikinti kai kurias bičių ligas, dėl kurių sumažėja jų atsparumas ir prarandami aviliai, |
| --- | --- |

O.

kadangi kol kas nėra metodų išnaikinti kai kurias bičių ligas, dėl kurių sumažėja jų atsparumas ir prarandami aviliai,

1.   mano, kad svarbiausia – nedelsiant tinkamu būdu ir veiksmingomis priemonėmis reaguoti į bitininkystės krizę;

2.   mano, kad reikėtų panaikinti nesąžiningą bitininkystės produktų iš trečiųjų šalių konkurenciją, kuri, be kita ko, susidaro dėl mažesnių gamybos sąnaudų, ypač susijusių su cukraus ir darbo jėgos kainomis;

3.   ragina Komisiją nedelsiant toliau plėtoti mokslinius tyrimus, susijusius su masišką bičių nykimą lemiančiais kenkėjais ir ligomis taip pat su kitomis galimomis priežastimis kaip antai genetinės įvairovės nykimas ir genetiškai modifikuotų pasėlių auginimas, ir jiems skirti papildomų biudžeto lėšų;

4.   mano, kad būtina taikyti reikalavimą etiketėse nurodyti bičių medaus kilmės šalį;

5.   ragina Komisiją vykdant BŽŪP būklės patikrinimą nustatyti priemones, padėsiančias skatinti ekologinio atsigavimo zonų (pavyzdžiui, bitininkystei atidėtos žemės) įrengimą, ypač didžiuosiuose ariamosios žemdirbystės regionuose; ragina, kad šios zonos turėtų būti įrengiamos laukų dalyse, kurias sunku kultivuoti, ir jose galėtų būti auginami augalai, kurie būtų gausūs nektaro šaltiniai bičių nektaro rinkimo plotuose, pvz., facelijos, agurklės, dirviniai garstukai ar laukiniai baltieji dobilai;

6.   ragina Komisiją ir Tarybą visose diskusijose ir rengiant būsimus su genetiškai modifikuotų pasėlių auginimu Europos Sąjungoje susijusius teisės aktus tinkamai apsvarstyti bičių sveikatos klausimus, su bičių produktų rinkodara susijusias galimybes ir ekonomikos poveikį bitininkystės sektoriui;

7.   ragina Komisiją skatinti kurti ir bitininkams, ir ūkininkams, kurių produkcija galėtų išaugti 30 %, skirtas priemones, būtinas nepakankamo apdulkinimo rizikai sumažinti;

8.   ragina Komisiją užtikrinti paviršinių vandenų kokybės kontrolę ir priežiūrą, kadangi bitės labai jautriai reaguoja į bet kokį aplinkos būklės blogėjimą;

9.   ragina Komisiją imtis tyrimų, skirtų ryšiui tarp bičių mirtingumo ir pesticidų, kaip, pvz., tiametoksamas, imidaklopridas, klotianidinas, fipronilas, naudojimo nustatyti, kad būtų galima imtis reikiamų priemonių dėl leidimo naudoti šiuos produktus;

10.   ragina Komisiją koordinuoti visą su šia padėtimi susijusią šiuo metu valstybių narių turimą informaciją; mano, kad Komisija turėtų bendradarbiauti su pripažintomis organizacijomis siekiant keistis savo turima moksline informacija apie pesticidų įtaką bitėms;

11.   mano, kad būtina taikyti reikalavimą atlikti importuoto medaus tyrimus siekiant nustatyti, ar jame nėra amerikinio puvinio bacilų;

12.   ragina Komisiją siūlyti finansinės paramos, skirtos ūkiams, kurie dėl bičių mirtingumo patiria sunkumų, mechanizmą;

13.   ragina Komisiją mokslinius tyrimus ir kovą su bičių ligomis įtraukti į veterinarijos politiką;

14.   ragina Komisiją paraginti visas valstybes nares nedelsiant suteikti pagalbą bitininkystės sektoriui;

15.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/67

---

Aplinkosauginiai tikrinimai valstybėse narėse

P6_TA(2008)0568

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rekomendacijos 2001/331/EB, pagal kurią nustatomi minimalūs aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijai, persvarstymo

(2010/C 16 E/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2001/331/EB, pagal kurią nustatomi minimalūs aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2001/331/EB, pagal kurią nustatomi minimalūs aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijai (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Rekomendacijos 2001/331/EB, nustatančios minimalius aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijus, persvarstymo (COM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Rekomendacijos 2001/331/EB, nustatančios minimalius aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijus, persvarstymo (COM(2007)0707),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos Parlamentas ir Taryba 2001 m. priėmė Rekomendaciją 2001/331/EB, kurioje numatomi neįpareigojamieji aplinkosauginių tikrinimų planavimo, vykdymo, tolesnių priemonių taikymo ir ataskaitų rengimo kriterijai ir pripažįstama, kad valstybių narių tikrinimo sistemos labai skiriasi, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas ir Taryba 2001 m. priėmė Rekomendaciją 2001/331/EB, kurioje numatomi neįpareigojamieji aplinkosauginių tikrinimų planavimo, vykdymo, tolesnių priemonių taikymo ir ataskaitų rengimo kriterijai ir pripažįstama, kad valstybių narių tikrinimo sistemos labai skiriasi,

| B. | kadangi šios rekomendacijos tikslas – užtikrinti, kad būtų geriau laikomasi Bendrijos aplinkos apsaugos teisės aktų, ir prisidėti prie nuoseklesnio jų įgyvendinimo ir vykdymo visose valstybės narėse, |
| --- | --- |

B.

kadangi šios rekomendacijos tikslas – užtikrinti, kad būtų geriau laikomasi Bendrijos aplinkos apsaugos teisės aktų, ir prisidėti prie nuoseklesnio jų įgyvendinimo ir vykdymo visose valstybės narėse,

| C. | kadangi anksčiau minėtame komunikate išdėstoma Komisijos nuomonė tolesnio rekomendacijos tobulinimo klausimu, remiantis, inter alia, valstybių narių pateiktomis rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi anksčiau minėtame komunikate išdėstoma Komisijos nuomonė tolesnio rekomendacijos tobulinimo klausimu, remiantis, inter alia, valstybių narių pateiktomis rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitomis,

| D. | kadangi tame komunikate nurodoma, kad valstybių narių pateiktose rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitose buvo „pateikta per mažai informacijos arba buvo sunku ją palyginti“, |
| --- | --- |

D.

kadangi tame komunikate nurodoma, kad valstybių narių pateiktose rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitose buvo „pateikta per mažai informacijos arba buvo sunku ją palyginti“,

| E. | kadangi, atsižvelgus į valstybių narių pateiktą informaciją, paaiškėjo, kad tik keletas iš jų rekomendaciją įgyvendino visiškai ir kad „vis dar labai skiriasi Bendrijos aplinkosauginių tikrinimų vykdymo būdai“, |
| --- | --- |

E.

kadangi, atsižvelgus į valstybių narių pateiktą informaciją, paaiškėjo, kad tik keletas iš jų rekomendaciją įgyvendino visiškai ir kad „vis dar labai skiriasi Bendrijos aplinkosauginių tikrinimų vykdymo būdai“,

| F. | kadangi, Komisijos nuomone, tokia padėtis, kai teisės aktai įgyvendinami ne visiškai, iš dalies susidaro dėl to, kad valstybės narės skirtingai interpretuoja rekomendacijoje pateiktas apibrėžtis bei kriterijus ir ataskaitų rengimo reikalavimus, |
| --- | --- |

F.

kadangi, Komisijos nuomone, tokia padėtis, kai teisės aktai įgyvendinami ne visiškai, iš dalies susidaro dėl to, kad valstybės narės skirtingai interpretuoja rekomendacijoje pateiktas apibrėžtis bei kriterijus ir ataskaitų rengimo reikalavimus,

| G. | kadangi Komisija pripažįsta, jog per siaura rekomendacijos taikymo sritis ir į ją neįtraukta daug svarbios veiklos, pvz., Natura 2000, nelegalių atliekų vežimo kontrolės, cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo gaminiuose apribojimo (pvz., Direktyva dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo – RoHS direktyva), prekybos nykstančiomis rūšimis, taip pat su genetiškai modifikuotais organizmais susijusios veiklos bei gamintojo atsakomybės sistemų, |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija pripažįsta, jog per siaura rekomendacijos taikymo sritis ir į ją neįtraukta daug svarbios veiklos, pvz., Natura 2000, nelegalių atliekų vežimo kontrolės, cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo gaminiuose apribojimo (pvz., Direktyva dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo – RoHS direktyva), prekybos nykstančiomis rūšimis, taip pat su genetiškai modifikuotais organizmais susijusios veiklos bei gamintojo atsakomybės sistemų,

1.   susirūpinęs atkreipia dėmesį į Komisijos išvadą, kad Bendrijoje negalima užtikrinti visiško aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo, nes dėl to ne tik bus toliau daroma žala aplinkai, bet taip pat iškraipoma konkurencija;

2.   pabrėžia, kad būtina užtikrinti teisingą ir vienodą Bendrijos aplinkos apsaugos teisės aktų vykdymą ir kad priešingu atveju liks nepateisinti visuomenės lūkesčiai ir pakenkta Bendrijos, kaip veiksmingos aplinkos saugotojos, reputacijai;

3.   prieštarauja Komisijos ketinimui spręsti problemą pasitelkus neįpareigojamąją rekomendaciją ir įtraukiant tam tikrus teisiškai įpareigojamuosius reikalavimus į sektorių teisės aktus;

4.   taigi ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl aplinkosauginių tikrinimų, kurioje būtų pateiktos aiškios apibrėžtys ir kriterijai, išdėstyti Rekomendacijoje 2001/331/EB ir išplėsta jos taikymo sritis;

5.   mano, kad būtina stiprinti Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo tinklą (angl. IMPEL), ir ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pateikti ataskaitą, kurioje būtų nurodyta, kaip būtų galima tai padaryti, įskaitant Bendrijos aplinkosauginių tikrinimų pajėgų įsteigimą;

6.   siūlo daugiau dėmesio skirti informacinės ir šviečiamosios veiklos aplinkos apsaugos klausimais, kurios konkretūs klausimai turėtų būti nustatomi vietos, regionų arba nacionaliniu lygmenimis atsižvelgiant į esamus poreikius ir problemas, būdingus atitinkamai sričiai, paramai;

7.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 118, 2001 4 27, p. 41.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/68

---

Somalis

P6_TA(2008)0569

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Somalio

(2010/C 16 E/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl padėties Somalyje, ypač į 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Somalio (1) ir 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl nuolatinių civilių žudynių Somalyje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl padėties Somalyje, ypač į 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Somalio (1) ir 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl nuolatinių civilių žudynių Somalyje (2),

| — | atsižvelgdamas į tarptautinės organizacijos „Amnesty International“2008 m. lapkričio 1 d. ataskaitą „Žmogaus teisių padėtis pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinės organizacijos „Amnesty International“2008 m. lapkričio 1 d. ataskaitą „Žmogaus teisių padėtis pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus specialiosios įgaliotinės vaikų ir ginkluotų konfliktų klausimais Radhikos Coomaraswamy 2008 m. lapkričio 8 d. pareiškimą, kuriame smerkiamas trylikametės Aishos Ibrahim Duhulow užmėtymas akmenimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus specialiosios įgaliotinės vaikų ir ginkluotų konfliktų klausimais Radhikos Coomaraswamy 2008 m. lapkričio 8 d. pareiškimą, kuriame smerkiamas trylikametės Aishos Ibrahim Duhulow užmėtymas akmenimis,

| — | atsižvelgdamas į įvairius regioninius žmogaus teisių aktus, ypač į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir į prie jos pridėtą 2003 m. protokolą dėl moterų teisių Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairius regioninius žmogaus teisių aktus, ypač į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir į prie jos pridėtą 2003 m. protokolą dėl moterų teisių Afrikoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2008 m. spalio 27 d. Somalyje akmenimis mirtinai užmėtyta trylikametė Aisha Ibrahim Duhulow, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. spalio 27 d. Somalyje akmenimis mirtinai užmėtyta trylikametė Aisha Ibrahim Duhulow,

| B. | kadangi mirtiną užmėtymą akmenimis 50 vyrų įvykdė pietinio Kismajo uosto stadione, stebint apytikriai 1 000 asmenų, |
| --- | --- |

B.

kadangi mirtiną užmėtymą akmenimis 50 vyrų įvykdė pietinio Kismajo uosto stadione, stebint apytikriai 1 000 asmenų,

| C. | kadangi Aishai Ibrahim Duhulow pareikšti kaltinimai ir ji pripažinta kalta dėl neištikimybės pažeidžiant islamo teisę, tačiau iš tikrųjų ji buvo išprievartauta trijų vyrų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Aishai Ibrahim Duhulow pareikšti kaltinimai ir ji pripažinta kalta dėl neištikimybės pažeidžiant islamo teisę, tačiau iš tikrųjų ji buvo išprievartauta trijų vyrų,

| D. | kadangi Kismajo miestą kontroliuojanti karinė grupuotė „al-Shabab“ sulaikė Aishą Ibrahim Duhulow ir nurodė įvykdyti jai mirties bausmę užmėtant akmenimis, tačiau nesuėmė ir nesulaikė kaltinamųjų jos išprievartavimu, |
| --- | --- |

D.

kadangi Kismajo miestą kontroliuojanti karinė grupuotė „al-Shabab“ sulaikė Aishą Ibrahim Duhulow ir nurodė įvykdyti jai mirties bausmę užmėtant akmenimis, tačiau nesuėmė ir nesulaikė kaltinamųjų jos išprievartavimu,

| E. | kadangi tam tikriems stadione esantiems asmenims pabandžius išgelbėti Aishos Ibrahim Duhulow gyvybę karinės grupuotės nariai pradėjo šaudyti ir nušovė įvykį stebėjusį berniuką, |
| --- | --- |

E.

kadangi tam tikriems stadione esantiems asmenims pabandžius išgelbėti Aishos Ibrahim Duhulow gyvybę karinės grupuotės nariai pradėjo šaudyti ir nušovė įvykį stebėjusį berniuką,

| F. | kadangi gauta patikimų pranešimų, kad Kismajo mieste dirbantys žmogaus teisių aktyvistai sulaukė grasinimų mirtimi iš karinės grupuotės „al-Shabab“, kuri kaltina aktyvistus skleidžiant klaidingą informaciją apie minėtąjį įvykį, |
| --- | --- |

F.

kadangi gauta patikimų pranešimų, kad Kismajo mieste dirbantys žmogaus teisių aktyvistai sulaukė grasinimų mirtimi iš karinės grupuotės „al-Shabab“, kuri kaltina aktyvistus skleidžiant klaidingą informaciją apie minėtąjį įvykį,

| G. | kadangi dėl itin sunkios padėties Somalyje ir plačiai paplitusio smurto, už kurį atsakingos tam tikros Somalio išlaisvinimo aljanso (vadinamųjų islamo teismų) grupuotės, bandančios nuversti teisėtą Somalio valdžią, šalyje kasdien šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl itin sunkios padėties Somalyje ir plačiai paplitusio smurto, už kurį atsakingos tam tikros Somalio išlaisvinimo aljanso (vadinamųjų islamo teismų) grupuotės, bandančios nuversti teisėtą Somalio valdžią, šalyje kasdien šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės,

| H. | kadangi, kalbant apie šiuos žmogaus teisių pažeidimus, taip pat galima paminėti nesenai įvykdytą dviejų katalikių vienuolių iš Italijos pagrobimą Kenijoje ir pervežimą į Somalį, taip pat padidėjusį savižudžių išpuolių, kurių metu per pastarąsias savaites šalies šiaurėje žuvo mažiausiai 30 žmonių, skaičių, |
| --- | --- |

H.

kadangi, kalbant apie šiuos žmogaus teisių pažeidimus, taip pat galima paminėti nesenai įvykdytą dviejų katalikių vienuolių iš Italijos pagrobimą Kenijoje ir pervežimą į Somalį, taip pat padidėjusį savižudžių išpuolių, kurių metu per pastarąsias savaites šalies šiaurėje žuvo mažiausiai 30 žmonių, skaičių,

| I. | kadangi pastaruoju metu smurto ir žudymo aukomis tapo tam tikrų šalyje veikiančių tarptautinių organizacijų darbuotojai; kadangi atsakomybė už daugumą šių atvejų priskiriama karinių opozicijos grupuočių, įskaitant grupuotę „al-Shabab“ ir islamo teismų grupuotes, nariams, |
| --- | --- |

I.

kadangi pastaruoju metu smurto ir žudymo aukomis tapo tam tikrų šalyje veikiančių tarptautinių organizacijų darbuotojai; kadangi atsakomybė už daugumą šių atvejų priskiriama karinių opozicijos grupuočių, įskaitant grupuotę „al-Shabab“ ir islamo teismų grupuotes, nariams,

| J. | kadangi norėdami parodyti didėjančią savo galią islamistų sukilėliai vykdė viešus plakimus sostinėje Mogadiše, |
| --- | --- |

J.

kadangi norėdami parodyti didėjančią savo galią islamistų sukilėliai vykdė viešus plakimus sostinėje Mogadiše,

| K. | kadangi tokie brutalūs veiksmai rodo minėtųjų karinių grupuočių taikomus metodus, taip pat rodo, apskritai, visą su pagarba žmogaus teisėms susijusią riziką tuo atveju, jei minėtosios karinės grupuotės imtų labiau kontroliuoti šalį, |
| --- | --- |

K.

kadangi tokie brutalūs veiksmai rodo minėtųjų karinių grupuočių taikomus metodus, taip pat rodo, apskritai, visą su pagarba žmogaus teisėms susijusią riziką tuo atveju, jei minėtosios karinės grupuotės imtų labiau kontroliuoti šalį,

| L. | kadangi pereinamojo laikotarpio Somalio federalinė vyriausybė (TFG) ir Somalio išlaisvinimo aljanso frakcija (ARS) 2008 m. spalio 26 d. Džibutyje pasirašė susitarimą dėl karinių veiksmų nutraukimo, ir kadangi Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) regioniniai lyderiai 2008 m. spalio 28-29 d. Nairobyje specialiojo aukščiausio lygio susitikimo metu pateikė Somalio taikos planą, |
| --- | --- |

L.

kadangi pereinamojo laikotarpio Somalio federalinė vyriausybė (TFG) ir Somalio išlaisvinimo aljanso frakcija (ARS) 2008 m. spalio 26 d. Džibutyje pasirašė susitarimą dėl karinių veiksmų nutraukimo, ir kadangi Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) regioniniai lyderiai 2008 m. spalio 28-29 d. Nairobyje specialiojo aukščiausio lygio susitikimo metu pateikė Somalio taikos planą,

| M. | kadangi būtina remti TFG ir jos pirmininką Abdullahi Yusufą, |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina remti TFG ir jos pirmininką Abdullahi Yusufą,

1.   griežtai smerkia Aishai Ibrahim Duhulow įvykdytą mirties bausmę užmėtant akmenimis ir reiškia pasibaisėjimą tokiais barbariškais veiksmais išprievartautos trylikametės atžvilgiu;

2.   ragina Somalio vyriausybę pasmerkti šią mirties bausmę ir imtis veiksmų siekiant ateityje užkirsti kelią tokioms brutalioms egzekucijoms;

3.   ragina Somalio vyriausybę paskelbti dokumentus ir pareiškimus, siekiant po mirties atkurti Aishos Ibrahim Duhulow garbę;

4.   pritaria teisėtos Somalio vyriausybės pastangoms perimti Kismajo uosto kontrolę ir ragina, taikant tinkamas procesines nuostatas, patraukti atsakomybėn Aishos Ibrahim Duhulow išprievartavimu kaltinamus asmenis;

5.   ragina ES teikti visą paramą, kurios reikia norint Somalyje ilgam laikui įtvirtinti demokratinę valdžią, taip pat padėti Somalio vyriausybei perimti visos šalies kontrolę ir įtvirtinti teisinės valstybės principus laikantis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, nes tai užkirstų kelią panašioms egzekucijoms ateityje;

6.   tvirtai ragina Afrikos Sąjungos misiją Somalyje (AMISOM) pasinaudoti visais turimais įgaliojimais saugant civilius gyventojus, ypač moteris ir vaikus, ir ragina suteikti AMISOM įgaliojimus stebėti, tirti ir pranešti apie žmogaus teisių pažeidimus;

7.   ragina Somalio ir Kenijos institucijas visais įmanomais būdais stengtis ir imtis visų politinių ir diplomatinių iniciatyvų siekiant, kad būtų išlaisvintos minėtosios dvi katalikų vienuolės iš Italijos;

8.   labai pritaria Džibutyje sudarytam TFG ir ARS susitarimui, pagal kurį siekiama nutraukti ne vienus metus trunkančius karinius veiksmus Somalyje ir rasti ilgalaikį sprendimą, kaip atkurti taiką ir nutraukti pirmiau minėtus pažeidimus;

9.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos generaliniams sekretoriams, IGAD vyriausybėms, AMISOM ir Somalio vyriausybei.

---

(1)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 479.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/71

---

Mirties bausmė Nigerijoje

P6_TA(2008)0570

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės Nigerijoje

(2010/C 16 E/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į dabartinį Nigerijos federalinės vyriausybės moratoriumą dėl mirties bausmės taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dabartinį Nigerijos federalinės vyriausybės moratoriumą dėl mirties bausmės taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. Afrikos vaiko teisių ir gerovės chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 2001 m. liepos 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. Afrikos vaiko teisių ir gerovės chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 2001 m. liepos 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią Nigerija ratifikavo 2001 m. liepos 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią Nigerija ratifikavo 2001 m. liepos 28 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo konvenciją, kurią Nigerija ratifikavo 1985 m. birželio 13 d., ir jos 1999 m. fakultatyvinį protokolą, kurį Nigerija ratifikavo 2004 m. lapkričio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo konvenciją, kurią Nigerija ratifikavo 1985 m. birželio 13 d., ir jos 1999 m. fakultatyvinį protokolą, kurį Nigerija ratifikavo 2004 m. lapkričio 22 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. Vaiko teisių konvenciją, kurią Nigerija ratifikavo 1991 m. balandžio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. Vaiko teisių konvenciją, kurią Nigerija ratifikavo 1991 m. balandžio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi daugiau nei 720 vyrų ir 11 moterų Nigerijos kalėjimuose yra nuteisti mirties bausme, |
| --- | --- |

A.

kadangi daugiau nei 720 vyrų ir 11 moterų Nigerijos kalėjimuose yra nuteisti mirties bausme,

| B. | kadangi Nigerijos nacionalinė mirties bausmės tyrimų grupė ir Prezidento tyrimų komisija teisingumo vykdymo reformos klausimais nustatė, kad mirties bausme nuteisti kaliniai beveik visada gyvena skurde ir jiems teisiškai neatstovaujama, |
| --- | --- |

B.

kadangi Nigerijos nacionalinė mirties bausmės tyrimų grupė ir Prezidento tyrimų komisija teisingumo vykdymo reformos klausimais nustatė, kad mirties bausme nuteisti kaliniai beveik visada gyvena skurde ir jiems teisiškai neatstovaujama,

| C. | kadangi, nors pagal tarptautinę teisę draudžiama mirties bausme nuteisti pažeidėjus vaikus, mažiausiai 40 mirties bausme nuteistų kalinių amžius jų įtariamos nusikalstamos veikos metu buvo nuo 13 iki 17 metų, |
| --- | --- |

C.

kadangi, nors pagal tarptautinę teisę draudžiama mirties bausme nuteisti pažeidėjus vaikus, mažiausiai 40 mirties bausme nuteistų kalinių amžius jų įtariamos nusikalstamos veikos metu buvo nuo 13 iki 17 metų,

| D. | kadangi islamo šariato teismų jurisdikcijai priklauso baudžiamosios bylos 12-oje iš 36 Nigerijos valstijų; kadangi šie teismai ir toliau priima mirties nuosprendžius, taip pat nuosprendžius, pagal kuriuos skiriamos asmens išplakimo arba galūnės amputavimo bausmės, |
| --- | --- |

D.

kadangi islamo šariato teismų jurisdikcijai priklauso baudžiamosios bylos 12-oje iš 36 Nigerijos valstijų; kadangi šie teismai ir toliau priima mirties nuosprendžius, taip pat nuosprendžius, pagal kuriuos skiriamos asmens išplakimo arba galūnės amputavimo bausmės,

| E. | kadangi 47 proc. mirties bausme nuteistų kalinių laukia, kol bus priimtas sprendimas dėl jų skundo, ketvirtadalis kalinių apeliacinių skundų nagrinėjimų truko 5 metus, 6 proc. kalinių, pateikę nepatenkintus apeliacinius skundus, laukė daugiau nei 20 metų, o vienas kalinys laukė mirties bausmės 24 metus, |
| --- | --- |

E.

kadangi 47 proc. mirties bausme nuteistų kalinių laukia, kol bus priimtas sprendimas dėl jų skundo, ketvirtadalis kalinių apeliacinių skundų nagrinėjimų truko 5 metus, 6 proc. kalinių, pateikę nepatenkintus apeliacinius skundus, laukė daugiau nei 20 metų, o vienas kalinys laukė mirties bausmės 24 metus,

| F. | kadangi Nigerijos baudžiamojo teisingumo sistemai būdinga korupcija, aplaidumas ir didelis išteklių trūkumas, |
| --- | --- |

F.

kadangi Nigerijos baudžiamojo teisingumo sistemai būdinga korupcija, aplaidumas ir didelis išteklių trūkumas,

| G. | kadangi kankinimų pasitaiko kiekvieną dieną, nors jie Nigerijoje uždrausti, ir beveik 80 proc. kalinių Nigerijos kalėjimuose teigia, kad jie buvo mušami, jiems buvo grasinama ginklu arba jie buvo kankinami policijos kamerose, |
| --- | --- |

G.

kadangi kankinimų pasitaiko kiekvieną dieną, nors jie Nigerijoje uždrausti, ir beveik 80 proc. kalinių Nigerijos kalėjimuose teigia, kad jie buvo mušami, jiems buvo grasinama ginklu arba jie buvo kankinami policijos kamerose,

| H. | kadangi daugelis teismo laukiančių ir mirties bausme nuteistų kalinių patyrė policijos pareigūnų, kurie reikalavo iš jų pinigų už paleidimą, prievartavimus, |
| --- | --- |

H.

kadangi daugelis teismo laukiančių ir mirties bausme nuteistų kalinių patyrė policijos pareigūnų, kurie reikalavo iš jų pinigų už paleidimą, prievartavimus,

| I. | kadangi daugiau nei pusė visų 40 000 šalies kalinių nebuvo teisiami arba nuteisti, |
| --- | --- |

I.

kadangi daugiau nei pusė visų 40 000 šalies kalinių nebuvo teisiami arba nuteisti,

| J. | kadangi chroniškos ligos, kurioms vis dėlto galima užkirsti kelią, pvz., ŽIV, maliarija, tuberkuliozė, gripas ir plaučių uždegimas taip pat pasitaiko kalėjimuose, |
| --- | --- |

J.

kadangi chroniškos ligos, kurioms vis dėlto galima užkirsti kelią, pvz., ŽIV, maliarija, tuberkuliozė, gripas ir plaučių uždegimas taip pat pasitaiko kalėjimuose,

| K. | kadangi Nigerijos valdžios institucijos dėjo pastangas panaikinti savo teismų sistemos trūkumus; kadangi Nacionalinė mirties bausmės tyrimų grupė (2004 m.) ir Prezidento tyrimų komisija teisingumo vykdymo reformos klausimais (2007 m.) išreiškė abejones dėl to, ar mirties bausmės taikymas padeda mažinti nusikalstamumo plitimo Nigerijoje greitį ir mastą; kadangi nei federalinė, nei valstijų vyriausybės vis dėlto nesiėmė veiksmų dėl skubių problemų, kurias iškėlė šios dvi tyrimų grupės, sprendimo, |
| --- | --- |

K.

kadangi Nigerijos valdžios institucijos dėjo pastangas panaikinti savo teismų sistemos trūkumus; kadangi Nacionalinė mirties bausmės tyrimų grupė (2004 m.) ir Prezidento tyrimų komisija teisingumo vykdymo reformos klausimais (2007 m.) išreiškė abejones dėl to, ar mirties bausmės taikymas padeda mažinti nusikalstamumo plitimo Nigerijoje greitį ir mastą; kadangi nei federalinė, nei valstijų vyriausybės vis dėlto nesiėmė veiksmų dėl skubių problemų, kurias iškėlė šios dvi tyrimų grupės, sprendimo,

| L. | kadangi Nigerija nuo 2002 m. oficialiai nepranešė apie mirties bausmės vykdymus, |
| --- | --- |

L.

kadangi Nigerija nuo 2002 m. oficialiai nepranešė apie mirties bausmės vykdymus,

| M. | kadangi, kaip žinoma, tik 7 iš 53 Afrikos Sąjungos valstybių narių 2007 m. vykdė nuosprendžius, 13 Afrikos šalių panaikina bausmę teisiškai, o dar 22 šalys panaikina ją praktiškai, |
| --- | --- |

M.

kadangi, kaip žinoma, tik 7 iš 53 Afrikos Sąjungos valstybių narių 2007 m. vykdė nuosprendžius, 13 Afrikos šalių panaikina bausmę teisiškai, o dar 22 šalys panaikina ją praktiškai,

| N. | kadangi 1977 m. tik 16 šalių panaikino mirties bausmę už visus nusikaltimus; kadangi šiandien 137 iš 192 JT valstybių narių teisiškai arba praktiškai yra panaikinusios mirties bausmę, |
| --- | --- |

N.

kadangi 1977 m. tik 16 šalių panaikino mirties bausmę už visus nusikaltimus; kadangi šiandien 137 iš 192 JT valstybių narių teisiškai arba praktiškai yra panaikinusios mirties bausmę,

1.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ir valstijų vyriausybes panaikinti mirties bausmę;

2.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ir valstijų vyriausybes nedelsiant paskelbti moratoriumą visiems mirties bausmių vykdymams, kol bus panaikinta mirties bausmė, kaip numatyta 2008 m. vasario 26 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 62/149 ir nedelsiant pakeisti visas mirties bausmes įkalinimu;

3.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ir valstijų vyriausybes parengti visapusišką nusikalstamumo problemos sprendimo koncepciją ir paaiškinti, kaip bus sprendžiami su nusikalstamumo padėtimi susiję klausimai;

4.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ir valstijų vyriausybes panaikinti visas federalinių ir valstijų teisės aktų nuostatas, kuriose įtvirtinta mirties bausmė asmenims, kuriems įtariamos nusikalstamos veikos metu nėra sukakę 18 metų;

5.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ir valstijų vyriausybes užtikrinti, kad mirties bausmės bylose būtų laikomasi griežčiausių tarptautiniu mastu pripažintų ir konstitucinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų, ypač skurdesnių kalinių neadekvataus teisinio atstovavimo atvejais, kai prisipažinimai arba įrodymai buvo gauti panaudojant smurtą, prievartą arba kankinimus, kai bylos ir apeliacinio skundo nagrinėjimas trunka neįprastai ilgai ir kai teisiami nepilnamečiai;

6.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ratifikuoti 1989 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto antrąjį fakultatyvinį protokolą ir 2002 m. JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą fakultatyvinį protokolą;

7.   ragina Nigerijos valstijų vyriausybes panaikinti visas nuostatas, susijusias su privalomu mirties bausmės skyrimu;

8.   ragina Nigerijos federalinę vyriausybę ir valstijų vyriausybes įgyvendinti Nacionalinės mirties bausmės tyrimų grupės (2004 m.) ir Prezidento tyrimų komisijos teisingumo vykdymo reformos klausimais (2007 m.) rekomendacijas ir visų pirma paskelbti moratoriumą mirties bausmės vykdymui ir pakeisti visus mirties bausmės nuosprendžius;

9.   ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares teikti techninę paramą Nigerijos valdžios institucijoms siekiant persvarstyti teisės aktus, kuriuose įtvirtinta mirties bausmė, panaikinti mirties bausmę ir pagerinti Nigerijos policijos tyrimo procedūras;

10.   ragina remti Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos darbo grupės mirties bausmės klausimais veiklą rengiant Afrikos chartijos dėl mirties bausmės uždraudimo protokolą ir užtikrinant, kad būtų neįmanomas jos įvedimas iš naujo;

11.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai, Nigerijos federalinei vyriausybei ir parlamentui, Afrikos Sąjungai ir Visos Afrikos Parlamentui.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/73

---

al-Kurd šeimos atvejis

P6_TA(2008)0571

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl al-Kurdų šeimos atvejo

(2010/C 16 E/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų,

| — | atsižvelgdamas į savo laikinosios delegacijos į Izraelį ir palestiniečių teritorijas (2008 m. gegužės 30 d. – birželio 2 d.) parengtą ataskaitą ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo laikinosios delegacijos į Izraelį ir palestiniečių teritorijas (2008 m. gegužės 30 d. – birželio 2 d.) parengtą ataskaitą ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Ketvirtąją Ženevos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ketvirtąją Ženevos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Jungtinių Tautų (JT) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Jungtinių Tautų (JT) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Izraelio asociacijos susitarimą, ir ypač į jo 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Izraelio asociacijos susitarimą, ir ypač į jo 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į ES Vadovų Tarybai pirmininkaujančios šalies 2008 m. lapkričio 10 d. Europos Sąjungos vardu pateiktą pareiškimą dėl sugriautų namų Rytų Jeruzalėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Vadovų Tarybai pirmininkaujančios šalies 2008 m. lapkričio 10 d. Europos Sąjungos vardu pateiktą pareiškimą dėl sugriautų namų Rytų Jeruzalėje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2008 m. lapkričio 9 d., sekmadienio, naktį Izraelio policija ir ginkluotosios pajėgos iškraustė al-Kurdų šeimą iš jų namų Sheikh Jarrah rajone Rytų Jeruzalėje, kur jie gyveno daugiau nei 50 metų; kadangi tučtuojau po to jie leido naujakuriams patekti į šeimos namą ir tada užtvėrė teritoriją, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. lapkričio 9 d., sekmadienio, naktį Izraelio policija ir ginkluotosios pajėgos iškraustė al-Kurdų šeimą iš jų namų Sheikh Jarrah rajone Rytų Jeruzalėje, kur jie gyveno daugiau nei 50 metų; kadangi tučtuojau po to jie leido naujakuriams patekti į šeimos namą ir tada užtvėrė teritoriją,

| B. | kadangi šis iškraustymas po ilgų ir kontraversiškų teisinių procedūrų dėl ginčijamos nuosavybės Izraelio teismuose ir valdžios institucijose vyko pagal Izraelio Aukščiausiojo Teismo 2008 m. liepos 16 d. išleistą įsakymą, |
| --- | --- |

B.

kadangi šis iškraustymas po ilgų ir kontraversiškų teisinių procedūrų dėl ginčijamos nuosavybės Izraelio teismuose ir valdžios institucijose vyko pagal Izraelio Aukščiausiojo Teismo 2008 m. liepos 16 d. išleistą įsakymą,

| C. | kadangi Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (angl. UNRWA) paskelbė, kad ji toliau teiks pagalbą šeimoms, |
| --- | --- |

C.

kadangi Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (angl. UNRWA) paskelbė, kad ji toliau teiks pagalbą šeimoms,

| D. | kadangi šeima buvo iškraustyta nepaisant tarptautinių prieštaravimų; kadangi JAV šį klausimą iškėlė Izraelio valdžios institucijoms; kadangi šis sprendimas gali atverti galimybę perimti dar 26 namus Sheikh Jarrah rajone Rytų Jeruzalėje ir iškraustyti kitas 26 šeimas; kadangi šis klausimas daro politinę žalą būsimam Rytų Jeruzalės statusui, |
| --- | --- |

D.

kadangi šeima buvo iškraustyta nepaisant tarptautinių prieštaravimų; kadangi JAV šį klausimą iškėlė Izraelio valdžios institucijoms; kadangi šis sprendimas gali atverti galimybę perimti dar 26 namus Sheikh Jarrah rajone Rytų Jeruzalėje ir iškraustyti kitas 26 šeimas; kadangi šis klausimas daro politinę žalą būsimam Rytų Jeruzalės statusui,

| E. | atkreipdamas dėmesį į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas ir į tai, kad tarptautinė bendruomenė nepripažino Izraelio teisių Rytų Jeruzalėje, |
| --- | --- |

E.

atkreipdamas dėmesį į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas ir į tai, kad tarptautinė bendruomenė nepripažino Izraelio teisių Rytų Jeruzalėje,

| F. | kadangi Parlamento delegacija 2008 m. lapkričio 3 d. lankėsi Sheikh Jarrah rajone ir turėjo galimybę susitikti su al-Kurdų šeima, |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamento delegacija 2008 m. lapkričio 3 d. lankėsi Sheikh Jarrah rajone ir turėjo galimybę susitikti su al-Kurdų šeima,

1.   reiškia didelį susirūpinimą dėl al-Kurdų šeimos iškraustymo, taip pat dėl to, kad neseniai Izraelio valdžios institucijos sugriovė palestiniečių šeimų namus keliuose Rytų Jeruzalės rajonuose, ir nerimauja dėl galimų rimtų šių veiksmų pasekmių;

2.   nurodo, kad šios operacijos, kurios turi didelį poveikį šių rajonų gyventojų gyvenimui, prieštarauja tarptautinei teisei, ir ragina Izraelio valdžios institucijas jas kuo skubiau baigti;

3.   pripažindamas Izraelio teisminės valdžios nepriklausomumą tarptautiniu mastu pripažintoje Izraelio valstybės teritorijoje, nurodo, kad pagal tarptautinę teisę Rytų Jeruzalė nepatenka į Izraelio teismų jurisdikciją;

4.   ragina Tarybą, Komisiją ir tarptautinę bendruomenę, įskaitant Ketvertą, dėti visas įmanomas pastangas siekiant apsaugoti palestiniečius gyventojus Sheikh Jarrah vietovėje ir kituose Rytų Jeruzalės rajonuose bei ragina Ketvertą šioje srityje būti aktyvesnį;

5.   dar kartą ragina Izraelio valdžios institucijas nedelsiant sustabdyti gyvenviečių plėtimą ir apsaugos sienos statymą už 1967 m. nustatytų ribų, nes šie veiksmai prieštarauja tarptautinei teisei ir trukdo pastangoms išsaugoti taiką;

6.   patvirtina, kad tokie veiksmai gali tik pabloginti galimybes pasiekti taikos susitarimą tarp Palestinos ir Izraelio; ragina Izraelį susilaikyti nuo vienašališkų veiksmų, kuriuos vykdant gali būti užbėgta už akių derybų dėl galutinio statuso rezultatams, ypač Jeruzalėje;

7.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Ketverto ypatingajam atstovui Artimuosiuose Rytuose, Izraelio vyriausybei, Knesetui, Palestinos savivaldos prezidentui ir Palestinos įstatymų leidybos tarybai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2008 m. lapkričio 18 d., antradienis

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/76

---

Prašymas atšaukti Frank Vanhecke imunitetą

P6_TA(2008)0537

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Frank Vanhecke imunitetą (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į prašymą atšaukti Frank Vanhecke imunitetą, kurį pateikė Belgijos Karalystės Teisingumo ministerija, remdamasi Dendermondės miesto prokuroro prašymu, ir kuris buvo paskelbtas per 2008 m. balandžio 10 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą atšaukti Frank Vanhecke imunitetą, kurį pateikė Belgijos Karalystės Teisingumo ministerija, remdamasi Dendermondės miesto prokuroro prašymu, ir kuris buvo paskelbtas per 2008 m. balandžio 10 d. plenarinį posėdį,

| — | susipažinęs su Frank Vanhecke paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

susipažinęs su Frank Vanhecke paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Belgijos Konstitucijos 58 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Belgijos Konstitucijos 58 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6-0421/2008),

1.   nusprendė atšaukti Frank Vanhecke imunitetą;

2.   paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto išvadas atitinkamai Belgijos Karalystės institucijai.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, Wagner/Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rink. p. 383, ir byla Nr. 149/85, Wybot/Faure ir kiti, 1986 m. Rink. p. 2391.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/77

---

Prašymas atšaukti Massimo D'Alema imunitetą

P6_TA(2008)0538

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Massimo D'Alema imunitetą (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Italijos Respublikos prokuroro Milano teisme prašymą atšaukti Massimo D'Alema imunitetą, pateiktą 2008 m. gegužės 30 d. ir paskelbtą per 2008 m. birželio 16 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos Respublikos prokuroro Milano teisme prašymą atšaukti Massimo D'Alema imunitetą, pateiktą 2008 m. gegužės 30 d. ir paskelbtą per 2008 m. birželio 16 d. plenarinį posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6-0422/2008),

1.   nusprendė nenaudoti slaptų telefono pokalbių pasiklausymo ir neatšaukti Massimo D'Alema imuniteto;

2.   paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto išvadas kompetentingoms Italijos institucijoms.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, Wagner/Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rink. p. 383 ir byla Nr. 149/85, Wybot/Faure ir kiti, 1986 m. Rink. p. 2391.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2008 m. lapkričio 18 d., antradienis

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/78

---

EB ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolas *

P6_TA(2008)0528

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo pasirašymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (COM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo (COM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo (COM(2007)0105),

| — | atsižvelgdamas į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą su Kazachstano Respublika, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą su Kazachstano Respublika,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 44 straipsnio 2 dalį, 47 straipsnio 2 dalies paskutinį sakinį, 55 straipsnį, 57 straipsnio 2 dalį, 71 straipsnį, 80 straipsnio 2 dalį, 93, 94, 133 ir 181a straipsnius kartu su 300 straipsnio 2 dalies antruoju sakiniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 44 straipsnio 2 dalį, 47 straipsnio 2 dalies paskutinį sakinį, 55 straipsnį, 57 straipsnio 2 dalį, 71 straipsnį, 80 straipsnio 2 dalį, 93, 94, 133 ir 181a straipsnius kartu su 300 straipsnio 2 dalies antruoju sakiniu,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 101 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 101 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0328/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0416/2008),

1.   pritaria protokolo sudarymui;

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Kazachstano Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/79

---

Bendra įmonė naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti *

P6_TA(2008)0529

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (COM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0483),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 171 ir 172 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 171 ir 172 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0305/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A6-0439/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui;

2.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

3.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

4.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/79

---

Įstatymais nustatytas dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ženklinimas (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0530

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įstatymais nustatyto dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ženklinimo (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0318),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0205/2008),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0382/2008),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui tokiam, koks jis yra priimtas, atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/80

---

Bendrovių teisė, susijusi su vienanarėmis uždarosiomis akcinėmis bendrovėmis (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0531

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos bendrovių teisės srityje dėl vienanarių uždarųjų akcinių bendrovių (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0344),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0217/2008),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0383/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas,

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/81

---

Ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynė (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0532

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynės (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0351),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0243/2008),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0384/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui tokiam, koks jis yra priimtas atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/82

---

Išorės veiksmų garantijų fondas (kodifikuota redakcija) *

P6_TA(2008)0533

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Konsultavimosi procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0365),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0273/2008),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0387/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/82

---

Konvencija dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo ***

P6_TA(2008)0534

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo sudarymo projekto (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (9196/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (9196/2008),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 61 straipsnio c dalį (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 61 straipsnio c dalį (C6-0215/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A6-0428/2008),

1.   duoda pritarimą Konvencijos sudarymui;

2.   paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/83

---

Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema Bendrijoje ***I

P6_TA(2008)0535

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje dėl Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (COM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0776),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 285 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 285 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0452/2007),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0376/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0376/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui;

2.   ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

3.   paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/84

---

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų sutelkimas

P6_TA(2008)0536

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų sutelkimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0609 – C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0609 – C6-0345/2008),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) ir ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) ir ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0430/2008),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kuriomis suteikiama papildoma parama darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių padarinių, ir kuriomis padedama tokiems darbuotojams vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kuriomis suteikiama papildoma parama darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių padarinių, ir kuriomis padedama tokiems darbuotojams vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi Europos Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį,

| C. | kadangi Italija pateikė keturias paraiškas paramai gauti dėl tekstilės sektoriuje atleistų darbuotojų Sardinijos, Pjemonto, Lombardijos ir Toskanos regionų įmonėse (3), |
| --- | --- |

C.

kadangi Italija pateikė keturias paraiškas paramai gauti dėl tekstilės sektoriuje atleistų darbuotojų Sardinijos, Pjemonto, Lombardijos ir Toskanos regionų įmonėse (3),

1.   prašo susijusių institucijų dėti pastangas siekiant paspartinti fondo lėšų sutelkimą pagal anksčiau minėtą bendrą deklaraciją, pagal kurią Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija patvirtina, jog svarbu užtikrinti sparčią sprendimų dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS;

2.   pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

3.   paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą su Tarybos Pirmininku ir pasirūpinti, kad šis sprendimas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

4.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2007/005 Italija/Sardinija, EGF/2007/006 Italija/Pjemontas, EGF/2007/007 Italija/Lombardija ir EGF/2008/001 Italija/Toskana.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS DĖL EUROPOS PRISITAIKYMO PRIE GLOBALIZACIJOS PADARINIŲ FONDO LĖŠŲ SUTELKIMO PAGAL 2006 M. GEGUŽĖS 17 D. EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS TARPINSTITUCINIO SUSITARIMO DĖL BIUDŽETINĖS DRAUSMĖS IR PATIKIMO FINANSŲ VALDYMO 28 PUNKTĄ

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – Fondas) skirtas papildomai paramai atleistiems darbuotojams, kurie patiria žalą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, teikti ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – Fondas) skirtas papildomai paramai atleistiems darbuotojams, kurie patiria žalą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, teikti ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė sutelkti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR sumos. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė sutelkti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR sumos.

| (3) | Italija pateikė keturias su darbuotojų atleidimu tekstilės sektoriuje susijusias paraiškas panaudoti Fondo lėšas: 2007 m. rugpjūčio 9 d. – Sardinijai, 2007 m. rugpjūčio 10 d. – Pjemontui, 2007 m. rugpjūčio 17 d. – Lombardijai ir 2008 m. vasario 12 d. – Toskanai. Paraiškos atitinka finansinei paramai keliamus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Italija pateikė keturias su darbuotojų atleidimu tekstilės sektoriuje susijusias paraiškas panaudoti Fondo lėšas: 2007 m. rugpjūčio 9 d. – Sardinijai, 2007 m. rugpjūčio 10 d. – Pjemontui, 2007 m. rugpjūčio 17 d. – Lombardijai ir 2008 m. vasario 12 d. – Toskanai. Paraiškos atitinka finansinei paramai keliamus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje.

| (4) | Todėl Fondo lėšos turėtų būti sutelktos siekiant suteikti finansinę paramą pagal paraiškas, |
| --- | --- |

(4)

Todėl Fondo lėšos turėtų būti sutelktos siekiant suteikti finansinę paramą pagal paraiškas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas naudojamas skiriant 35 158 075 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre, 2008 m. lapkričio ....

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/86

---

Bendra akcizų tvarka *

P6_TA(2008)0541

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros akcizų tvarkos (COM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0078),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 93 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 93 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0099/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A6-0417/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl direktyvos


  2 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (2a) | Siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą reikėtų toliau stengtis palaipsniui derinti akcizus visoje Europos Sąjungoje ir atsižvelgti, pavyzdžiui, į visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos ir biudžeto padėties klausimus. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(2a)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Akcizais apmokestinamoms prekėms dėl ypatingų priežasčių gali būti taikomi kiti netiesioginiai mokesčiai. Tačiau tokiu atveju, siekdamos nesukelti pavojaus naudingam netiesioginius mokesčius reglamentuojančių Bendrijos normų poveikiui, valstybės narės turėtų laikytis tam tikrų esminių tų taisyklių elementų. |
| --- | --- |

(4)

Akcizais apmokestinamoms prekėms dėl ypatingų priežasčių gali būti taikomi kiti netiesioginiai mokesčiai. Tačiau tokiu atveju, siekdamos nesukelti pavojaus naudingam netiesioginius mokesčius reglamentuojančių Bendrijos normų poveikiui, valstybės narės turėtų laikytis tam tikrų esminių tų taisyklių elementų.

| (4) | Akcizais apmokestinamoms prekėms dėl ypatingų priežasčių gali būti taikomi kiti netiesioginiai mokesčiai. Tačiau tokiu atveju, siekdamos nesukelti pavojaus naudingam netiesioginius mokesčius reglamentuojančių Bendrijos normų poveikiui, valstybės narės turėtų laikytis tam tikrų esminių tų taisyklių elementų,
  t. y. susijusių su mokesčio baze ir apskaičiavimu, prievoles apskaičiuoti mokestį ir stebėsena
  . |
| --- | --- |

(4)

Akcizais apmokestinamoms prekėms dėl ypatingų priežasčių gali būti taikomi kiti netiesioginiai mokesčiai. Tačiau tokiu atveju, siekdamos nesukelti pavojaus naudingam netiesioginius mokesčius reglamentuojančių Bendrijos normų poveikiui, valstybės narės turėtų laikytis tam tikrų esminių tų taisyklių elementų,
  t. y. susijusių su mokesčio baze ir apskaičiavimu, prievoles apskaičiuoti mokestį ir stebėsena
  .

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(4a)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Kadangi akcizas yra tam tikrų prekių vartoti nustatomas mokestis, neturėtų atsirasti prievolė apskaičiuoti mokestį už akcizais apmokestinamas prekes, kurios buvo sunaikintos arba negrįžtamai prarastos, nepaisant sunaikinimo ar praradimo aplinkybių. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi akcizas yra tam tikrų prekių vartoti nustatomas mokestis, neturėtų atsirasti prievolė apskaičiuoti mokestį už akcizais apmokestinamas prekes, kurios buvo sunaikintos arba negrįžtamai prarastos, nepaisant sunaikinimo ar praradimo aplinkybių.

| (9) | Kadangi akcizas yra tam tikrų prekių vartoti nustatomas mokestis, neturėtų atsirasti prievolė apskaičiuoti mokestį už akcizais apmokestinamas prekes, kurios
  neabejotinai
  buvo sunaikintos arba negrįžtamai prarastos, nepaisant sunaikinimo ar praradimo aplinkybių. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi akcizas yra tam tikrų prekių vartoti nustatomas mokestis, neturėtų atsirasti prievolė apskaičiuoti mokestį už akcizais apmokestinamas prekes, kurios
  neabejotinai
  buvo sunaikintos arba negrįžtamai prarastos, nepaisant sunaikinimo ar praradimo aplinkybių.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | Reikėtų aiškiai apibrėžti atvejus, kuriais
  leidžiama iš Bendrijos teritorijos išvykstantiems keliautojams parduoti neapmokestinamas prekes. |
| --- | --- |

(14)

Reikėtų aiškiai apibrėžti atvejus, kuriais
  leidžiama iš Bendrijos teritorijos išvykstantiems keliautojams parduoti neapmokestinamas prekes.

| (14) | Turėtų būti
  leidžiama
  sausumos keliais
  iš Bendrijos teritorijos išvykstantiems keliautojams parduoti neapmokestinamas prekes,
  jei prie Bendrijos sienų esančios neapmokestinamų prekių parduotuvės galėtų valstybėms narėms užtikrinti, kad jos atitinka visus reikalavimus, leidžiančius užkirsti kelią galimam mokesčių slėpimui, jų vengimui ar piktnaudžiavimui jais
  . |
| --- | --- |

(14)

Turėtų būti
  leidžiama
  sausumos keliais
  iš Bendrijos teritorijos išvykstantiems keliautojams parduoti neapmokestinamas prekes,
  jei prie Bendrijos sienų esančios neapmokestinamų prekių parduotuvės galėtų valstybėms narėms užtikrinti, kad jos atitinka visus reikalavimus, leidžiančius užkirsti kelią galimam mokesčių slėpimui, jų vengimui ar piktnaudžiavimui jais
  .

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (14a) | Asmenys, oro arba jūrų transportu keliaujantys į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį ir turintys kelionės dokumentą, kuriame nurodyta, kad galutinė atvykimo vieta yra oro ar jūrų uostas trečiojoje teritorijoje arba trečiojoje šalyje, turėtų būti atleidžiami nuo akcizų mokėjimo už neapmokestinamų prekių parduotuvių tiekiamas akcizais apmokestinamas prekes. |
| --- | --- |

(14a)

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (19a) | Taisyklėse, reglamentuojančiose akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimą, turėtų būti numatyta, kad, jei įvykdomos tam tikros sąlygos, galima pateikti sumažinto dydžio bendrąją garantiją arba galima neteikti jokios garantijos. |
| --- | --- |

(19a)

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (21a) | siekdamos užtikrinti veiksmingą kompiuterinės sistemos veiklą ir sukurti ekonominės veiklos vykdytojams patikimas sąsajas, valstybės narės, taikydamos savo nacionalines sistemas, turėtų parengti vienodą duomenų katalogą ir struktūrą. |
| --- | --- |

(21a)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 konstatuojamoji dalis

| (24) | Reikia nustatyti procedūras, kurios turi būti taikomos tais atvejais, kai kompiuterinė sistema yra neprieinama. |
| --- | --- |

(24)

Reikia nustatyti procedūras, kurios turi būti taikomos tais atvejais, kai kompiuterinė sistema yra neprieinama.

| (24) | Reikia nustatyti procedūras, kurios turi būti taikomos tais atvejais, kai kompiuterinė sistema yra neprieinama
  dėl priežasčių, nepriklausančių nuo ekonominės veiklos vykdytojų, dalyvaujančių gabenant prekes, kurioms taikomas šis akcizas, valios ar dėl priežasčių, kurių jie negali kontroliuoti
  . |
| --- | --- |

(24)

Reikia nustatyti procedūras, kurios turi būti taikomos tais atvejais, kai kompiuterinė sistema yra neprieinama
  dėl priežasčių, nepriklausančių nuo ekonominės veiklos vykdytojų, dalyvaujančių gabenant prekes, kurioms taikomas šis akcizas, valios ar dėl priežasčių, kurių jie negali kontroliuoti
  .

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (28a) | Akcizais apmokestinamų prekių, kurias asmeniniam naudojimui įsigyja ir gabena privatūs asmenys, atveju turėtų būti nustatytas akcizais apmokestinamų prekių kiekis. |
| --- | --- |

(28a)

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

36 konstatuojamoji dalis

| (36) | Siekiant suteikti laikotarpį, per kurį būtų galima prisitaikyti prie prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimo elektroninės kontrolės sistemos, valstybės narės turėtų pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, kuriuo prekės gali būti ir toliau ateityje gabenamos laikantis Direktyvoje 92/12/EEB nustatytų formalumų. |
| --- | --- |

(36)

Siekiant suteikti laikotarpį, per kurį būtų galima prisitaikyti prie prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimo elektroninės kontrolės sistemos, valstybės narės turėtų pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, kuriuo prekės gali būti ir toliau ateityje gabenamos laikantis Direktyvoje 92/12/EEB nustatytų formalumų.

| (36) | Siekiant suteikti laikotarpį, per kurį būtų galima prisitaikyti prie prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimo elektroninės kontrolės sistemos, valstybės narės turėtų pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, kuriuo prekės gali būti ir toliau ateityje gabenamos laikantis Direktyvoje 92/12/EEB nustatytų formalumų.
  Nustatant šio pereinamojo laikotarpio trukmę turėtų būti atsižvelgiama į realias galimybes įdiegti kompiuterinę sistemą konkrečioje valstybėje narėje
  . |
| --- | --- |

(36)

Siekiant suteikti laikotarpį, per kurį būtų galima prisitaikyti prie prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimo elektroninės kontrolės sistemos, valstybės narės turėtų pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, kuriuo prekės gali būti ir toliau ateityje gabenamos laikantis Direktyvoje 92/12/EEB nustatytų formalumų.
  Nustatant šio pereinamojo laikotarpio trukmę turėtų būti atsižvelgiama į realias galimybes įdiegti kompiuterinę sistemą konkrečioje valstybėje narėje
  .

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 a punktas (naujas)

| 4a) | akcizais apmokestinamų prekių importas – akcizais apmokestinamų prekių patekimas į Bendrijos teritoriją, išskyrus atvejus, kai joms, patekusioms į Bendriją, taikoma akcizų mokėjimo atidėjimo tvarka ar režimas, arba šios akcizų mokėjimo atidėjimo tvarkos ar režimo taikymas akcizais apmokestinamoms prekėms panaikinamas; |
| --- | --- |

4a)

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 b punktas (naujas)

| 4b) | registruotasis gavėjas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris paskirties valstybės narės kompetentingų institucijų nustatytomis sąlygomis įgaliotas priimti akcizais apmokestinamas prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas ir kurios išsiųstos iš kitos valstybės narės, |
| --- | --- |

4b)

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 c punktas (naujas)

| 4c) | registruotasis siuntėjas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris importo valstybės narės kompetentingų institucijų nustatytomis sąlygomis įgaliotas išsiųsti akcizais apmokestinamas prekes, kurioms, jas išleidus į laisvą apyvartą, remiantis 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2008, nustatančiu Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (1), taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, |
| --- | --- |

4c)

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 d punktas (naujas)

| 4d) | įgaliotasis sandėlio savininkas – fizinis ar juridinis asmuo, kuriam valstybės narės kompetentingos institucijos leidžia, vykdant savo verslą, gaminti, perdirbti, laikyti, priimti ar išsiųsti akcizais apmokestinamas prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, |
| --- | --- |

4d)

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 e punktas (naujas)

| 4e) | mokestinis sandėlis – vieta, kurioje akcizais apmokestinamas prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gamina, perdirba, laiko, priima ar išsiunčia įgaliotasis sandėlio savininkas, vykdantis savo verslą ir laikydamasis valstybės narės, kurioje yra mokestinis sandėlis, kompetentingų institucijų nustatytų tam tikrų sąlygų, |
| --- | --- |

4e)

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 f punktas (naujas)

| 4f) | importo vieta reiškia – vieta, kurioje yra prekės, kai jos išleidžiamos į laisvą apyvartą pagal Reglamentą (EB) Nr. 450/2008. |
| --- | --- |

4f)

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

| c) | akcizais apmokestinamų prekių importas. |
| --- | --- |

c)

akcizais apmokestinamų prekių importas.

| c) | akcizais apmokestinamų prekių importas,
  įskaitant nenuolatinį importą, išskyrus atvejus, kai akcizais apmokestinamoms prekėms iškart po importavimo pradedamas taikyti akcizų mokėjimo atidėjimo režimas
  . |
| --- | --- |

c)

akcizais apmokestinamų prekių importas,
  įskaitant nenuolatinį importą, išskyrus atvejus, kai akcizais apmokestinamoms prekėms iškart po importavimo pradedamas taikyti akcizų mokėjimo atidėjimo režimas
  .

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalis

| 4. | Visiškas akcizais apmokestinamų prekių sunaikinimas arba negrįžtamas praradimas,
  įskaitant praradimą dėl paties tų prekių pobūdžio, nelaikomas išleidimu vartoti
  . |
| --- | --- |

4.

Visiškas akcizais apmokestinamų prekių sunaikinimas arba negrįžtamas praradimas,
  įskaitant praradimą dėl paties tų prekių pobūdžio, nelaikomas išleidimu vartoti
  .

| 4. | Visiškas akcizais apmokestinamų prekių sunaikinimas arba negrįžtamas praradimas įrodomas
  valstybės narės, kurioje šios prekės buvo visiškai sunaikintos arba negrįžtamai prarastos
  , kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu. |
| --- | --- |

4.

Visiškas akcizais apmokestinamų prekių sunaikinimas arba negrįžtamas praradimas įrodomas
  valstybės narės, kurioje šios prekės buvo visiškai sunaikintos arba negrįžtamai prarastos
  , kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu.

Susijusių akcizais apmokestinamų prekių praradimas arba sunaikinimas
  įrodomas kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu.

Jeigu gabenant prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, neįmanoma nustatyti, kur prekės buvo visiškai sunaikintos arba negrįžtamai prarastos, tariama, kad jos buvo visiškai sunaikintos arba negrįžtamai prarastos valstybėje narėje, kurioje tai aptikta.

Taikant šio straipsnio pirmą pastraipą, prekės negrįžtamai prarandamos, kai jomis nebegali niekas pasinaudoti.

Valstybės narės gali nustatyti, kad prekėms, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, sąmoningai sunaikinti būtų reikalingas išankstinis kompetentingų institucijų leidimas.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalis

| 1. | Jei pažeidimas padaromas gabenant prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, ir tai tampa pretekstu išleisti akcizais apmokestinamas prekes vartoti, bet neįmanoma nustatyti, kur prekės buvo išleistos vartoti, laikoma, kad tai įvyko išsiuntimo valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.

Jei pažeidimas padaromas gabenant prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, ir tai tampa pretekstu išleisti akcizais apmokestinamas prekes vartoti, bet neįmanoma nustatyti, kur prekės buvo išleistos vartoti, laikoma, kad tai įvyko išsiuntimo valstybėje narėje.

| 1. | Jei pažeidimas padaromas gabenant prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, ir tai tampa pretekstu
  pagal 7 straipsnio 2 dalies a punktą
  išleisti akcizais apmokestinamas prekes vartoti, bet neįmanoma nustatyti, kur prekės buvo išleistos vartoti, laikoma, kad tai įvyko išsiuntimo valstybėje narėje
  tuo metu, kai buvo aptiktas pažeidimas
  . |
| --- | --- |

1.

Jei pažeidimas padaromas gabenant prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, ir tai tampa pretekstu
  pagal 7 straipsnio 2 dalies a punktą
  išleisti akcizais apmokestinamas prekes vartoti, bet neįmanoma nustatyti, kur prekės buvo išleistos vartoti, laikoma, kad tai įvyko išsiuntimo valstybėje narėje
  tuo metu, kai buvo aptiktas pažeidimas
  .

Jeigu akcizais apmokestinamos prekės, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, neatgabenamos į paskirties vietą ir su tuo susijęs pažeidimas, tampantis pretekstu pagal 7 straipsnio 2 dalies a punktą išleisti akcizais apmokestinamas prekes vartoti, neaptinkamas, tariama, kad prekės buvo išleistos vartoti valstybėje narėje, kurioje aptinkamos akcizais apmokestinamos prekės, tuo metu, kai jos aptinkamos.

Tačiau jei nepasibaigus trejų metų laikotarpiui nuo tos dienos, kurią gabenimas prasidėjo pagal 19 straipsnio 1 dalį, nustatoma, kurioje valstybėje narėje prekės iš tikrųjų buvo išleistos vartoti,
  ta valstybė narė
  apie tai praneša išsiuntimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

Tačiau jei nepasibaigus trejų metų laikotarpiui nuo tos dienos, kurią gabenimas prasidėjo pagal 19 straipsnio 1 dalį, nustatoma, kurioje valstybėje narėje prekės iš tikrųjų buvo išleistos vartoti,
  tariama, kad prekės buvo išleistos vartoti toje valstybėje narėje, ir ji
  apie tai praneša
  aptikimo arba
  išsiuntimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

Tais atvejais, kai akcizais prekės buvo apmokestintos išsiuntimo valstybėje narėje, jie turi būti grąžinami arba juos turi būti atsisakoma išieškoti, kai tik
  kita valstybė narė pateikia jų surinkimo įrodymus
  .

Tais atvejais, kai akcizais prekės buvo apmokestintos
  aptikimo arba
  išsiuntimo valstybėje narėje, jie turi būti grąžinami arba juos turi būti atsisakoma išieškoti, kai tik
  pateikiami šių prekių išleidimo vartoti kitoje valstybėje narėje įrodymai
  .

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Kai remiantis tinkamais įrodymais įmanoma tiksliai nustatyti, kur padarytas pažeidimas gabenant prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, ir tai tampa pretekstu išleisti akcizais apmokestinamas prekes vartoti, laikoma, kad akcizo mokestis sumokamas toje valstybėje narėje, kurioje padarytas pažeidimas. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Kai galima įrodyti, kad pažeidimas padarytas vienoje valstybėje narėje ir tai tampa pretekstu išleisti paskirties valstybės narės akcizo ženklais pažymėtas prekes vartoti, akcizo mokestis sumokamas toje valstybėje narėje, kurioje padarytas pažeidimas tik tuo atveju, jei paskirties valstybė narė ekonominės veiklos vykdytojui kompensuoja akcizo mokestį. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 b dalis (naujas)

| 2b. | Tais pažeidimų atvejais, kai paskirties valstybė narė netaiko akcizo mokesčio naudodama akcizo ženklus, akcizo mokestis nedelsiant sumokamas toje valstybėje narėje, kurioje įvyko pažeidimas. |
| --- | --- |

2b.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 dalis

| 3. | Taikant šio straipsnio 1 dalį, pažeidimas reiškia situaciją, kai gabenimas nėra
  užbaigiamas
  pagal 19 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

3.

Taikant šio straipsnio 1 dalį, pažeidimas reiškia situaciją, kai gabenimas nėra
  užbaigiamas
  pagal 19 straipsnio 2 dalį.

| 3. | Taikant šio straipsnio 1 dalį, pažeidimas reiškia
  7 straipsnio 4 dalyje nepaminėtą
  situaciją, kai gabenimas
  arba jo dalis
  nėra
  užbaigiama
  pagal 19 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

3.

Taikant šio straipsnio 1 dalį, pažeidimas reiškia
  7 straipsnio 4 dalyje nepaminėtą
  situaciją, kai gabenimas
  arba jo dalis
  nėra
  užbaigiama
  pagal 19 straipsnio 2 dalį.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| ea) | pristatyti į mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos įstaigą, laboratoriją, vyriausybės departamentą ar kitą patvirtintą šalį siekiant atlikti kokybės tyrimus, tyrimus prieš pateikimą į rinką ir patikrinimą dėl galimo klastojimo, jei atitinkamos prekės nepristatomos komerciniais kiekiais, kai: |
| --- | --- |

ea)

| i) | valstybės narės gali nustatyti komercinio kiekio dydį; ir |
| --- | --- |

i)

| ii) | valstybės narės gali nustatyti supaprastintas procedūras siekdamos palengvinti šiame punkte aptariamų prekių judėjimą. |
| --- | --- |

ii)

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 dalis

| 2. | Atleidimui nuo akcizų taikomos priimančiosios valstybės narės nustatytos sąlygos ir apribojimai. Valstybės narės gali atleisti nuo akcizų jį grąžindamos (įskaitydamos). |
| --- | --- |

2.

Atleidimui nuo akcizų taikomos priimančiosios valstybės narės nustatytos sąlygos ir apribojimai. Valstybės narės gali atleisti nuo akcizų jį grąžindamos (įskaitydamos).

| 2. | Atleidimui nuo akcizų taikomos priimančiosios valstybės narės nustatytos sąlygos ir apribojimai. Valstybės narės gali atleisti nuo akcizų jį grąžindamos (įskaitydamos).
  Valstybių narių nustatytos grąžinimo sąlygos neturi per daug apsunkinti atleidimo procedūrų
  . |
| --- | --- |

2.

Atleidimui nuo akcizų taikomos priimančiosios valstybės narės nustatytos sąlygos ir apribojimai. Valstybės narės gali atleisti nuo akcizų jį grąžindamos (įskaitydamos).
  Valstybių narių nustatytos grąžinimo sąlygos neturi per daug apsunkinti atleidimo procedūrų
  .

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Akcizai, taip pat tie, kurie taikomi naftos alyvai, gali būti grąžinami arba juos atsisakoma išieškoti kiekvienos valstybės narės nustatyta tvarka. Valstybė narė tą pačią tvarką taiko nacionalinėms prekėms ir kitų valstybių narių prekėms. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 63/rev

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės gali nuo akcizų mokėjimo atleisti neapmokestinamų prekių parduotuvių tiekiamas akcizais apmokestinamas prekes, kurias asmeniniame bagaže veža keliautojai, vykstantys oru
  ar
  jūra į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės gali nuo akcizų mokėjimo atleisti neapmokestinamų prekių parduotuvių tiekiamas akcizais apmokestinamas prekes, kurias asmeniniame bagaže veža keliautojai, vykstantys oru
  ar
  jūra į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį.

| 1. | Valstybės narės gali nuo akcizų mokėjimo atleisti neapmokestinamų prekių parduotuvių tiekiamas akcizais apmokestinamas prekes, kurias asmeniniame bagaže veža keliautojai, vykstantys oru, jūra
  ar sausuma
  į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės gali nuo akcizų mokėjimo atleisti neapmokestinamų prekių parduotuvių tiekiamas akcizais apmokestinamas prekes, kurias asmeniniame bagaže veža keliautojai, vykstantys oru, jūra
  ar sausuma
  į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį.

Pakeitimas 65/rev

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 dalis

| 4. | Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys: |
| --- | --- |

4.

Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 4. | Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys: |
| --- | --- |

4.

Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | trečioji teritorija – 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos teritorijos, |
| --- | --- |

a)

trečioji teritorija – 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos teritorijos,

| a) | trečioji teritorija – 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos teritorijos, |
| --- | --- |

a)

trečioji teritorija – 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos teritorijos,

| b) | neapmokestinamų prekių parduotuvė – įstaiga oro
  arba
  jūrų uoste, atitinkanti kompetentingų valdžios institucijų nustatytas sąlygas, visų pirma pagal 3 dalį, |
| --- | --- |

b)

neapmokestinamų prekių parduotuvė – įstaiga oro
  arba
  jūrų uoste, atitinkanti kompetentingų valdžios institucijų nustatytas sąlygas, visų pirma pagal 3 dalį,

| b) | neapmokestinamų prekių parduotuvė – įstaiga oro
  ar
  jūrų uoste
  arba prie sienos su trečiąja šalimi ar trečiąja teritorija
  , atitinkanti kompetentingų valdžios institucijų nustatytas sąlygas, visų pirma pagal 3 dalį; |
| --- | --- |

b)

neapmokestinamų prekių parduotuvė – įstaiga oro
  ar
  jūrų uoste
  arba prie sienos su trečiąja šalimi ar trečiąja teritorija
  , atitinkanti kompetentingų valdžios institucijų nustatytas sąlygas, visų pirma pagal 3 dalį;

| c) | asmuo, keliaujantis į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį – kiekvienas keleivis, turintis kelionės oro ar jūros transportu dokumentą, kuriame nurodyta, kad
  tiesioginio
  atvykimo vieta yra oro ar jūrų uostas trečiojoje teritorijoje arba trečiojoje šalyje. |
| --- | --- |

c)

asmuo, keliaujantis į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį – kiekvienas keleivis, turintis kelionės oro ar jūros transportu dokumentą, kuriame nurodyta, kad
  tiesioginio
  atvykimo vieta yra oro ar jūrų uostas trečiojoje teritorijoje arba trečiojoje šalyje.

| c) | asmuo, keliaujantis į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį – kiekvienas keleivis, turintis kelionės oro ar jūros transportu dokumentą, kuriame nurodyta, kad
  galutinio
  atvykimo vieta yra oro ar jūrų uostas trečiojoje teritorijoje arba trečiojoje šalyje,
  ir kiekvienas keleivis, išvykstantis iš Bendrijos sausumos transportu
  . |
| --- | --- |

c)

asmuo, keliaujantis į trečiąją teritoriją arba trečiąją šalį – kiekvienas keleivis, turintis kelionės oro ar jūros transportu dokumentą, kuriame nurodyta, kad
  galutinio
  atvykimo vieta yra oro ar jūrų uostas trečiojoje teritorijoje arba trečiojoje šalyje,
  ir kiekvienas keleivis, išvykstantis iš Bendrijos sausumos transportu
  .

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalis

| 2. | Laikoma, kad
  akcizais apmokestinamos prekės gaminamos, perdirbamos ir laikomos
  taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą tik tais atvejais, kai ši veikla vykdoma pagal šio straipsnio 3 dalį patvirtintose patalpose
  . |
| --- | --- |

2.

Laikoma, kad
  akcizais apmokestinamos prekės gaminamos, perdirbamos ir laikomos
  taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą tik tais atvejais, kai ši veikla vykdoma pagal šio straipsnio 3 dalį patvirtintose patalpose
  .

| 2. | Jeigu akcizo mokestis nesumokėtas
  , akcizais apmokestinamos prekės gaminamos, perdirbamos ir laikomos
  mokestiniame sandėlyje
  . |
| --- | --- |

2.

Jeigu akcizo mokestis nesumokėtas
  , akcizais apmokestinamos prekės gaminamos, perdirbamos ir laikomos
  mokestiniame sandėlyje
  .

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 3 dalis

| 3. | Valstybių narių kompetentingos institucijos kaip „mokestinius sandėlius“ patvirtina patalpas, kurios bus naudojamos akcizais apmokestinamų prekių gamybai, perdirbimui ir laikymui bei jų gavimui ar išsiuntimui taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą. |
| --- | --- |

3.

Išbraukta.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 dalies 2 ir 3 pastraipos

Negali
  būti atsisakoma išduoti leidimą vien dėl to, kad fizinis ar juridinis asmuo yra įsisteigęs kitoje valstybėje narėje
  ir mokestinį sandėlį ketina eksploatuoti per atstovą arba atstovybę, veikiančius leidimą išdavusioje valstybėje narėje
  .

Leidimas išduodamas, jeigu įvykdomos sąlygos, kurias institucijos gali nustatyti siekdamos užkirsti kelią galimam mokesčių slėpimui ar piktnaudžiavimui. Vis dėlto negali
  būti atsisakoma išduoti leidimą vien dėl to, kad fizinis ar juridinis asmuo yra įsisteigęs kitoje valstybėje narėje.

Į leidimą įtraukiamos 14 straipsnio 3 dalyje nurodyta veikla.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 1 dalies įvadinė dalis

| 1. | Akcizais apmokestinamos prekės, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, Bendrijos teritorijoje gali būti gabenamos: |
| --- | --- |

1.

Akcizais apmokestinamos prekės, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, Bendrijos teritorijoje gali būti gabenamos:

| 1. | Akcizais apmokestinamos prekės, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, Bendrijos teritorijoje gali būti gabenamos
  tarp dviejų punktų
  ,
  įskaitant, kada prekės gabenamos per trečiąją šalį arba trečiosios šalies regioną
  : |
| --- | --- |

1.

Akcizais apmokestinamos prekės, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, Bendrijos teritorijoje gali būti gabenamos
  tarp dviejų punktų
  ,
  įskaitant, kada prekės gabenamos per trečiąją šalį arba trečiosios šalies regioną
  :

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 1 dalies a punkto i i papunktis

| ii) | fiziniam ar juridiniam asmeniui, kuris paskirties valstybės narės kompetentingų institucijų nustatytomis sąlygomis įgaliotas priimti akcizais apmokestinamas prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, ir išsiųstas iš kitos valstybės narės (toliau – registruotasis gavėjas), |
| --- | --- |

ii)

| ii) | į registruotojo gavėjo patalpas, |
| --- | --- |

ii)

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | iš importo vietos į bet kurią a punkte nurodytą paskirties vietą, kai tas prekes siunčia
  tuo tikslu importo valstybės narės kompetentingų institucijų įgaliotas fizinis ar juridinis asmuo, laikydamasis tų institucijų nustatytų sąlygų (toliau
  – registruotasis siuntėjas). |
| --- | --- |

b)

iš importo vietos į bet kurią a punkte nurodytą paskirties vietą, kai tas prekes siunčia
  tuo tikslu importo valstybės narės kompetentingų institucijų įgaliotas fizinis ar juridinis asmuo, laikydamasis tų institucijų nustatytų sąlygų (toliau
  – registruotasis siuntėjas).

| b) | iš importo vietos į bet kurią a punkte nurodytą paskirties vietą
  arba bet kuriems tame punkte nurodytiems gavėjams
  , kai tas prekes siunčia registruotasis siuntėjas. |
| --- | --- |

b)

iš importo vietos į bet kurią a punkte nurodytą paskirties vietą
  arba bet kuriems tame punkte nurodytiems gavėjams
  , kai tas prekes siunčia registruotasis siuntėjas.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| 1. | Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos, remdamosi savo pačių nustatytomis sąlygomis, reikalauja, kad su prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimu susijusi rizika būtų įtraukta į garantiją,
  kurią gali suteikti vienas
  ar daugiau iš šių subjektų: |
| --- | --- |

1.

Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos, remdamosi savo pačių nustatytomis sąlygomis, reikalauja, kad su prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimu susijusi rizika būtų įtraukta į garantiją,
  kurią gali suteikti vienas
  ar daugiau iš šių subjektų:

| 1. | Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos, remdamosi savo pačių nustatytomis sąlygomis, reikalauja, kad su prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimu susijusi rizika būtų įtraukta į garantiją,
  suteikiamą vieno
  ar daugiau iš šių subjektų
  ar jų vardu
  : |
| --- | --- |

1.

Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos, remdamosi savo pačių nustatytomis sąlygomis, reikalauja, kad su prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimu susijusi rizika būtų įtraukta į garantiją,
  suteikiamą vieno
  ar daugiau iš šių subjektų
  ar jų vardu
  :

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| 2. | Garantija turi galioti visoje Bendrijos teritorijoje. |
| --- | --- |

2.

Garantija turi galioti visoje Bendrijos teritorijoje.

| 2. | Garantija turi galioti visoje Bendrijos teritorijoje
  ir gali būti išduota
  : |
| --- | --- |

2.

Garantija turi galioti visoje Bendrijos teritorijoje
  ir gali būti išduota
  :

| a) | įstaigos, kuriai leidžiama vykdyti kredito įstaigos veiklą pagal 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (2); arba |
| --- | --- |

a)

| b) | įmonės, kuriai leidžiama vykdyti draudimo veiklą pagal 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo (3). |
| --- | --- |

b)

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a straipsnis (naujas)

17a straipsnis

1.
     
  17 straipsnio 1 dalyje nurodyto asmens prašymu išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos, laikydamosi savo nustatytų sąlygų, gali leisti pateikti sumažinto dydžio akcizo bendrąją garantiją arba nepateikti jokios garantijos, jei tuo pat metu gabenimo fiskalinę atsakomybę užtikrina už gabenimą atsakingas asmuo.

2.
     
  1 dalyje nurodytas leidimas suteikiamas tik tiems asmenims, kurie:

| a) | yra įsisteigę Bendrijos muitų teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

yra įsisteigę Bendrijos muitų teritorijoje;

| b) | turi reputaciją, susijusią su garantijų suteikimu dėl akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimo; ir |
| --- | --- |

b)

turi reputaciją, susijusią su garantijų suteikimu dėl akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimo; ir

| c) | nuolat teikia garantijas dėl akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimo arba, muitinės žiniomis, yra pajėgūs įvykdyti su šiomis procedūromis susijusias jiems tenkančias prievoles. |
| --- | --- |

c)

nuolat teikia garantijas dėl akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimo arba, muitinės žiniomis, yra pajėgūs įvykdyti su šiomis procedūromis susijusias jiems tenkančias prievoles.

3.
     
  Priemonės, kuriomis nustatoma leidimų suteikimo pagal 1 ir 2 dalis tvarka, tvirtinamos pagal 40 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos įžanginė dalis

Taikant šio straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, minėtas įgaliotasis registruotasis gavėjas laikosi toliau nurodytų reikalavimų:

Taikant šio straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, minėtas įgaliotasis
  laikinai
  registruotasis gavėjas laikosi toliau nurodytų reikalavimų:

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 1 dalis

| 1. | Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas laikomas prasidėjusiu, kai prekės išvežamos iš išsiuntimo mokestinio sandėlio arba įvežimo vietos. |
| --- | --- |

1.

Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas laikomas prasidėjusiu, kai prekės išvežamos iš išsiuntimo mokestinio sandėlio arba įvežimo vietos.

| 1. | Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas laikomas prasidėjusiu, kai prekės išvežamos iš išsiuntimo mokestinio sandėlio arba įvežimo vietos.
  Momentas, kai prekės išvežamos iš mokestinio sandėlio arba įvežimo vietos, yra laikas, kai įgaliotasis sandėlio savininkas arba įgaliotasis siuntėjas nedelsdamas išsiunčia papildomą informacinį pranešimą kompetentingai institucijai
  . |
| --- | --- |

1.

Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas laikomas prasidėjusiu, kai prekės išvežamos iš išsiuntimo mokestinio sandėlio arba įvežimo vietos.
  Momentas, kai prekės išvežamos iš mokestinio sandėlio arba įvežimo vietos, yra laikas, kai įgaliotasis sandėlio savininkas arba įgaliotasis siuntėjas nedelsdamas išsiunčia papildomą informacinį pranešimą kompetentingai institucijai
  .

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 2 dalis

| 2. | Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas
  laikomas pasibaigusiu
  , kai gavėjas perima pristatytas prekes,
  arba
  16 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje nurodytu atveju – kai prekės išvežamos iš Bendrijos teritorijos. |
| --- | --- |

2.

Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas
  laikomas pasibaigusiu
  , kai gavėjas perima pristatytas prekes,
  arba
  16 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje nurodytu atveju – kai prekės išvežamos iš Bendrijos teritorijos.

| 2. | Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas
  baigiamas
  : |
| --- | --- |

2.

Akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimas
  baigiamas
  :

| — | kai gavėjas perima pristatytas prekes.
  Laikas, kai gavėjas perima pristatytas prekes, yra papildomo informacinio pranešimo, kurį gavėjas atvykus prekėms nedelsdamas siunčia kompetentingai institucijai, išsiuntimo laikas
  . |
| --- | --- |

—

kai gavėjas perima pristatytas prekes.
  Laikas, kai gavėjas perima pristatytas prekes, yra papildomo informacinio pranešimo, kurį gavėjas atvykus prekėms nedelsdamas siunčia kompetentingai institucijai, išsiuntimo laikas
  .

| — | 16 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje nurodytu atveju — kai prekės išvežamos iš Bendrijos teritorijos
  arba kai joms taikoma muitų atidėjimo tvarka ar režimas
  . |
| --- | --- |

—

16 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje nurodytu atveju — kai prekės išvežamos iš Bendrijos teritorijos
  arba kai joms taikoma muitų atidėjimo tvarka ar režimas
  .

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 a straipsnis (naujas)

19a straipsnis

Taisyklėse, reglamentuojančiose akcizais apmokestinamų prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, gabenimą, numatyta, kad siuntimo valstybės narės kompetentingų institucijų nustatytomis sąlygomis galima pateikti sumažinto dydžio akcizo bendrąją garantiją arba, jei tuo pat metu fiskalinės atsakomybės už gabenimą imasi už gabenimą atsakingas asmuo, galima neteikti jokios garantijos.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 straipsnio 1 dalis

| 1. | Laikoma, kad akcizais apmokestinamos prekės tik tuomet gabenamos taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo, kai jos gabenamos turint pagal 2 ir 3 dalis parengtą elektroninį administracinį dokumentą. |
| --- | --- |

1.

Laikoma, kad akcizais apmokestinamos prekės tik tuomet gabenamos taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo, kai jos gabenamos turint pagal 2 ir 3 dalis parengtą elektroninį administracinį dokumentą.

| 1. | Laikoma, kad akcizais apmokestinamos prekės tik tuomet gabenamos taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą, kai jos gabenamos turint pagal 2 ir 3 dalis parengtą elektroninį administracinį dokumentą.
  Valstybės narės ir Komisija imasi visų būtinų priemonių, tinkamų siekiant nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti viešąją pagrindinę infrastruktūrą ir užtikrinti jos sąveiką
  . |
| --- | --- |

1.

Laikoma, kad akcizais apmokestinamos prekės tik tuomet gabenamos taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą, kai jos gabenamos turint pagal 2 ir 3 dalis parengtą elektroninį administracinį dokumentą.
  Valstybės narės ir Komisija imasi visų būtinų priemonių, tinkamų siekiant nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti viešąją pagrindinę infrastruktūrą ir užtikrinti jos sąveiką
  .

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 straipsnio 6 dalis

| 6. | Siuntėjas prekes lydinčiam asmeniui praneša administracinį nuorodos kodą. |
| --- | --- |

6.

| 6. | Kartu su prekėmis siunčiama išspausdinta informacija, leidžianti identifikuoti gabenamas prekes. |
| --- | --- |

6.

Kodu naudojamasi visu prekių, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimo metu.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnis

Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos tos valstybės narės nustatytomis sąlygomis gali leisti siuntėjui, naudojančiam kompiuterinę sistemą, skaidyti gabenamų energetikos produktų, kuriems taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, srautą į dvi ar daugiau dalių, jeigu nesikeičia bendras akcizais apmokestinamų prekių kiekis.

Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos tos valstybės narės nustatytomis sąlygomis gali leisti siuntėjui, naudojančiam kompiuterinę sistemą, skaidyti gabenamų energetikos produktų, kuriems taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, srautą į dvi ar daugiau dalių, jeigu:

| a) | nesikeičia bendras akcizais apmokestinamų prekių kiekis;
  ir |
| --- | --- |

a)

nesikeičia bendras akcizais apmokestinamų prekių kiekis;
  ir

| b) | skaidymas atliekamas valstybės narės, leidžiančios taikyti šią procedūrą, teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

Be to valstybės
  narės
  gali nustatyti, kad tokio padalijimo jų
  teritorijoje
  atlikti negalima
  .

Valstybės
  narės
  praneša Komisijai, ar jos leidžia savo
  teritorijoje
  skaidyti siuntas ir kokiomis sąlygomis. Komisija perduoda šią informaciją kitoms valstybėms narėms
  .

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| 1. | Gavėjas, gavęs akcizais apmokestinamas prekes bet kurioje iš 16 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii ar iv papunktyje arba 16 straipsnio 2 dalyje nurodytų paskirties vietų, naudodamasis kompiuterine sistema paskirties valstybės narės kompetentingoms institucijoms
  nedelsdamas
  pateikia pranešimą apie jų gavimą (toliau – pranešimas apie gavimą). |
| --- | --- |

1.

Gavėjas, gavęs akcizais apmokestinamas prekes bet kurioje iš 16 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii ar iv papunktyje arba 16 straipsnio 2 dalyje nurodytų paskirties vietų, naudodamasis kompiuterine sistema paskirties valstybės narės kompetentingoms institucijoms
  nedelsdamas
  pateikia pranešimą apie jų gavimą (toliau – pranešimas apie gavimą).

| 1. | Gavėjas, gavęs akcizais apmokestinamas prekes bet kurioje iš 16 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii ar iv papunktyje arba 16 straipsnio 2 dalyje nurodytų paskirties vietų, naudodamasis kompiuterine sistema paskirties valstybės narės kompetentingoms institucijoms
  ne vėliau kaip kitą darbo dieną po prekių gavimo
  pateikia pranešimą apie jų gavimą (toliau – pranešimas apie gavimą). |
| --- | --- |

1.

Gavėjas, gavęs akcizais apmokestinamas prekes bet kurioje iš 16 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii ar iv papunktyje arba 16 straipsnio 2 dalyje nurodytų paskirties vietų, naudodamasis kompiuterine sistema paskirties valstybės narės kompetentingoms institucijoms
  ne vėliau kaip kitą darbo dieną po prekių gavimo
  pateikia pranešimą apie jų gavimą (toliau – pranešimas apie gavimą).

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 3 dalis

| 3. | Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos pranešimą apie eksportą persiunčia siuntėjui. |
| --- | --- |

3.

Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos pranešimą apie eksportą persiunčia siuntėjui.

| 3. | Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos pranešimą apie eksportą persiunčia siuntėjui
  ne vėliau kaip kitą darbo dieną po sertifikato, kuriame patvirtinama, kad akcizais apmokestinamos prekės išvežtos iš Bendrijos teritorijos, gavimo
  . |
| --- | --- |

3.

Išsiuntimo valstybės narės kompetentingos institucijos pranešimą apie eksportą persiunčia siuntėjui
  ne vėliau kaip kitą darbo dieną po sertifikato, kuriame patvirtinama, kad akcizais apmokestinamos prekės išvežtos iš Bendrijos teritorijos, gavimo
  .

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies 2 ir 3 pastraipos

Vėl atsiradus galimybei naudotis sistema, siuntėjas nedelsdamas pateikia elektroninio administracinio dokumento projektą. Parengus jį pagal 20 straipsnio 3 dalį, juo nedelsiant pakeičiamas šios dalies pirmosios pastraipos a punkte nurodytas popieriuje spausdintas dokumentas ir pradedama taikyti su elektroniniu administraciniu dokumentu susijusi procedūra.

Prekės toliau gabenamos pagal atsarginę procedūrą, įskaitant įvykdymo procedūrą, net jei gabenant prekes vėl atsiranda galimybė naudotis kompiuterine sistema.

Iki elektroninio administracinio dokumento sutvarkymo pagal 20 straipsnio 3 dalį, prekės, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, laikomos gabenamomis pagal popieriuje spausdintą dokumentą.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| 2. | Jei kompiuterine sistema pasinaudoti neįmanoma, įgaliotasis sandėlio savininkas arba registruotasis siuntėjas gali perduoti 20 straipsnio 8 dalyje arba 22 straipsnyje nurodytą informaciją pakaitinėmis ryšio priemonėmis. Šiuo tikslu jis informuoja išsiuntimo valstybės narės kompetentingas institucijas tada, kai inicijuojamas paskirties vietos keitimas arba gabenamų prekių srautas skaidomas. |
| --- | --- |

2.

Jei kompiuterine sistema pasinaudoti neįmanoma, įgaliotasis sandėlio savininkas arba registruotasis siuntėjas gali perduoti 20 straipsnio 8 dalyje arba 22 straipsnyje nurodytą informaciją pakaitinėmis ryšio priemonėmis. Šiuo tikslu jis informuoja išsiuntimo valstybės narės kompetentingas institucijas tada, kai inicijuojamas paskirties vietos keitimas arba gabenamų prekių srautas skaidomas.

| 2. | Jei kompiuterine sistema pasinaudoti neįmanoma, įgaliotasis sandėlio savininkas arba registruotasis siuntėjas gali perduoti 20 straipsnio 8 dalyje arba 22 straipsnyje nurodytą informaciją
  valstybių narių nurodytomis
  pakaitinėmis ryšio priemonėmis. Šiuo tikslu jis informuoja išsiuntimo valstybės narės kompetentingas institucijas tada, kai inicijuojamas paskirties vietos keitimas arba gabenamų prekių srautas skaidomas. |
| --- | --- |

2.

Jei kompiuterine sistema pasinaudoti neįmanoma, įgaliotasis sandėlio savininkas arba registruotasis siuntėjas gali perduoti 20 straipsnio 8 dalyje arba 22 straipsnyje nurodytą informaciją
  valstybių narių nurodytomis
  pakaitinėmis ryšio priemonėmis. Šiuo tikslu jis informuoja išsiuntimo valstybės narės kompetentingas institucijas tada, kai inicijuojamas paskirties vietos keitimas arba gabenamų prekių srautas skaidomas.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnis

Valstybės narės gali nustatyti tik jų teritorijoje gabenamoms prekėms, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, taikomas supaprastintas procedūras.

Valstybės narės gali nustatyti tik jų teritorijoje gabenamoms prekėms, kurioms taikomas akcizų mokėjimo atidėjimo režimas, taikomas supaprastintas procedūras,
  įskaitant galimybę atsisakyti reikalavimo šį gabenimą prižiūrėti elektroniniu būdu
  .

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 straipsnio 3 a punktas (naujas)

| 3a) | pagal 11 straipsnio 1 dalies ea punktą gabenamos prekės. |
| --- | --- |

3a)

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

Kalbant apie privačių asmenų įsigytas akcizais apmokestinamas prekes, išskyrus tabako gaminius, šios dalies pirma pastraipa taip pat taikoma tais atvejais, kai prekės gabenamos jų vardu.

Išbraukta.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Taikydamos 2 straipsnio e punktą valstybės narės tik kaip įrodymo priemonę gali nustatyti orientacinius dydžius. Šie orientaciniai dydžiai negali būti mažesni kaip: |
| --- | --- |

2a.

| a) | tabako gaminiams: |
| --- | --- |

a)

| — | 400 cigarečių, |
| --- | --- |

—

| — | 200 cigarilių (cigarilės – tai cigarai, kurių kiekvienas sveria ne daugiau kaip 3 gramų), |
| --- | --- |

—

| — | 100 cigarų, |
| --- | --- |

—

| — | 0,5 kilogramo rūkomojo tabako; |
| --- | --- |

—

| b) | alkoholiniams gėrimams: |
| --- | --- |

b)

| — | 5 litrai spiritinių gėrimų, |
| --- | --- |

—

| — | 10 litrų tarpinių gaminių, |
| --- | --- |

—

| — | 45 litrai vyno (įskaitant didžiausią 30 litrų putojančių vynų kiekį), |
| --- | --- |

—

| — | 55 litrai alaus. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| 2b. | Valstybės narės taip pat gali nustatyti, kad prievolė apskaičiuoti akcizo mokestį vartojimo valstybėje narėje atsiranda įsigijus mineralines alyvas, kurios kitoje valstybėje narėje jau išleistos vartoti, jeigu privatūs asmenys arba kiti asmenys jų vardu neįprastu būdu gabena tokius produktus. Neįprastu gabenimu gali būti kuro gabenimas ne transporto priemonių talpose ar atitinkamuose atsarginiuose kuro bakuose, taip pat šildymui skirto skystojo kuro gabenimas kitu būdu nei šio kuro prekyba besiverčiančių asmenų vardu naudojamose autocisternose. |
| --- | --- |

2b.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

34 straipsnio 4 dalies a punktas

| a) | leidžia akcizais apmokestinamų prekių išsiuntimo valstybės narės mokesčių institucijoms užregistruoti savo tapatybę, |
| --- | --- |

a)

leidžia akcizais apmokestinamų prekių išsiuntimo valstybės narės mokesčių institucijoms užregistruoti savo tapatybę,

| a) | leidžia akcizais apmokestinamų prekių išsiuntimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms užregistruoti savo tapatybę
  ir iš šių mokesčių institucijų gauna atpažinimo dokumentą
  , |
| --- | --- |

a)

leidžia akcizais apmokestinamų prekių išsiuntimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms užregistruoti savo tapatybę
  ir iš šių mokesčių institucijų gauna atpažinimo dokumentą
  ,

Pakeitimai 51 ir 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

37 straipsnis

| 1. | Nepažeidžiant 7 straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali reikalauti, kad akcizais apmokestinamos prekės būtų ženklinamos mokesčio
  arba
  nacionaliniais identifikavimo ženklais, kurie mokesčių tikslais būtų naudojami jas išleidus vartoti jų teritorijoje, arba 31 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais – kai jos patenka į jų teritoriją. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 7 straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali reikalauti, kad akcizais apmokestinamos prekės būtų ženklinamos mokesčio
  arba
  nacionaliniais identifikavimo ženklais, kurie mokesčių tikslais būtų naudojami jas išleidus vartoti jų teritorijoje, arba 31 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais – kai jos patenka į jų teritoriją.

| 1. | Nepažeidžiant 7 straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali reikalauti, kad akcizais apmokestinamos prekės būtų ženklinamos mokesčio, nacionaliniais identifikavimo
  arba kitais serijos žymenimis ar tikrumo patvirtinimo
  ženklais, kurie mokesčių tikslais būtų naudojami jas išleidus vartoti jų teritorijoje, arba 31 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais – kai jos patenka į jų teritoriją. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 7 straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali reikalauti, kad akcizais apmokestinamos prekės būtų ženklinamos mokesčio, nacionaliniais identifikavimo
  arba kitais serijos žymenimis ar tikrumo patvirtinimo
  ženklais, kurie mokesčių tikslais būtų naudojami jas išleidus vartoti jų teritorijoje, arba 31 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais – kai jos patenka į jų teritoriją.

| 2. | Valstybė narė, kuri reikalauja naudoti mokesčio ženklinimą
  arba
  nacionalinius identifikavimo ženklus, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, privalo kitos valstybės narės įgaliotiesiems sandėlio savininkams suteikti galimybę jais naudotis. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė, kuri reikalauja naudoti mokesčio ženklinimą
  arba
  nacionalinius identifikavimo ženklus, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, privalo kitos valstybės narės įgaliotiesiems sandėlio savininkams suteikti galimybę jais naudotis.

| 2. | Valstybė narė, kuri reikalauja naudoti mokesčio ženklinimą, nacionalinius identifikavimo
  arba kitus serijos žymenis ar tikrumo patvirtinimo
  ženklus, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, privalo kitos valstybės narės įgaliotiesiems sandėlio savininkams suteikti galimybę jais naudotis. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė, kuri reikalauja naudoti mokesčio ženklinimą, nacionalinius identifikavimo
  arba kitus serijos žymenis ar tikrumo patvirtinimo
  ženklus, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, privalo kitos valstybės narės įgaliotiesiems sandėlio savininkams suteikti galimybę jais naudotis.

| 3. | Nepažeisdamos jokių nuostatų, kurias jos gali nustatyti siekdamos užtikrinti tinkamą šio straipsnio įgyvendinimą ir užkirsti kelią sukčiavimui, vengimui ar piktnaudžiavimui, valstybės narės užtikrina, kad šis ženklinimas ir ženklai netaptų kliūtimi laisvam akcizais apmokestinamų prekių judėjimui. |
| --- | --- |

3.

Nepažeisdamos jokių nuostatų, kurias jos gali nustatyti siekdamos užtikrinti tinkamą šio straipsnio įgyvendinimą ir užkirsti kelią sukčiavimui, vengimui ar piktnaudžiavimui, valstybės narės užtikrina, kad šis ženklinimas ir ženklai netaptų kliūtimi laisvam akcizais apmokestinamų prekių judėjimui.

| 3. | Nepažeisdamos jokių nuostatų, kurias jos gali nustatyti siekdamos užtikrinti tinkamą šio straipsnio įgyvendinimą ir užkirsti kelią sukčiavimui, vengimui ar piktnaudžiavimui, valstybės narės užtikrina, kad šis ženklinimas ir ženklai netaptų kliūtimi laisvam akcizais apmokestinamų prekių judėjimui. |
| --- | --- |

3.

Nepažeisdamos jokių nuostatų, kurias jos gali nustatyti siekdamos užtikrinti tinkamą šio straipsnio įgyvendinimą ir užkirsti kelią sukčiavimui, vengimui ar piktnaudžiavimui, valstybės narės užtikrina, kad šis ženklinimas ir ženklai netaptų kliūtimi laisvam akcizais apmokestinamų prekių judėjimui.

Jeigu toks ženklinimas arba ženklai dedami ant akcizais apmokestinamų prekių, ženklus išleidusi valstybė narė turi kompensuoti, atsisakyti išieškoti arba grąžinti bet kokią tokiems ženklams gauti sumokėtą arba garantuotą sumą, jeigu akcizai tapo mokėtini ir buvo surinkti kitoje valstybėje narėje.

Jeigu toks ženklinimas arba ženklai dedami ant akcizais apmokestinamų prekių, ženklus išleidusi valstybė narė turi kompensuoti, atsisakyti išieškoti arba grąžinti bet kokią tokiems ženklams gauti sumokėtą arba garantuotą sumą, jeigu akcizai tapo mokėtini ir buvo surinkti kitoje valstybėje narėje.

Tačiau ženklinimą ar ženklus išleidusi valstybė narė gali reikalauti prieš kompensuojant, atsisakant išieškoti ar grąžinant sumokėtą arba garantuotą sumą įrodyti, kad ženklinimai ar ženklai nuimti arba sunaikinti.

| 4. | Mokesčio ženklinimas
  arba
  identifikavimo ženklai, kaip apibrėžta 1 dalyje, galioja juos išleidusioje valstybėje narėje. Tačiau valstybės narės šį ženklinimą gali pripažinti pagal savitarpio pripažinimo principą. |
| --- | --- |

4.

Mokesčio ženklinimas
  arba
  identifikavimo ženklai, kaip apibrėžta 1 dalyje, galioja juos išleidusioje valstybėje narėje. Tačiau valstybės narės šį ženklinimą gali pripažinti pagal savitarpio pripažinimo principą.

| 4. | Mokesčio ženklinimas,
  nacionaliniai
  identifikavimo
  arba kiti serijos žymenys ar tikrumo patvirtinimo
  ženklai, kaip apibrėžta 1 dalyje, galioja juos išleidusioje valstybėje narėje. Tačiau valstybės narės šį ženklinimą gali pripažinti pagal savitarpio pripažinimo principą. |
| --- | --- |

4.

Mokesčio ženklinimas,
  nacionaliniai
  identifikavimo
  arba kiti serijos žymenys ar tikrumo patvirtinimo
  ženklai, kaip apibrėžta 1 dalyje, galioja juos išleidusioje valstybėje narėje. Tačiau valstybės narės šį ženklinimą gali pripažinti pagal savitarpio pripažinimo principą.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

39 straipsnis

Kol Taryba nepriėmė Bendrijos nuostatų dėl atsargų laivuose ir orlaiviuose, valstybės narės gali šioje srityje ir toliau ateityje taikyti nacionalines nuostatas.

Kol Taryba nepriėmė Bendrijos nuostatų dėl atsargų laivuose ir orlaiviuose, valstybės narės gali šioje srityje ir toliau ateityje taikyti nacionalines nuostatas.
  Šios nacionalinės nuostatos turi būti perduodamos kitoms valstybėms narėms, kad jomis galėtų vadovautis šių valstybių narių ekonominės veiklos vykdytojai
  .

---

(1)  

  OL L 145, 2008 6 4, p. 1.

(2)  

  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

(3)  

  OL L 228, 1992 8 11, p. 1.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/103

---

Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa *

P6_TA(2008)0542

2008 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą (COM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0442),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0315/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0391/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  2 konstatuojamoji dalis |
| (2) | Sutarties 33 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai – tai apima rinkų stabilizavimas, produkcijos tiekimo garantavimas ir vartotojams priimtinų tiekiamos produkcijos kainų užtikrinimas. Bendrijos parama pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kuria remiamas vaisių, daržovių ir bananų produktų tiekimas moksleiviams į švietimo įstaigas, atitiktų tokius tikslus. Be to, programa jaunieji vartotojai būtų skatinami vertinti vaisius ir daržoves, taigi ateityje
  padidėtų jų vartojimas
  , išaugtų žemės ūkio pajamos ir būtų veiksmingiau siekiama vieno iš BŽŪP tikslų. Be to, kaip numatyta Sutarties 35 straipsnio b punkte, įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką galima numatyti bendras priemones tam tikrų produktų vartojimui skatinti, kaip antai vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 konstatuojamoji dalis

(2)

Sutarties 33 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai – tai apima rinkų stabilizavimas, produkcijos tiekimo garantavimas ir vartotojams priimtinų tiekiamos produkcijos kainų užtikrinimas. Bendrijos parama pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kuria remiamas vaisių, daržovių ir bananų produktų tiekimas moksleiviams į švietimo įstaigas, atitiktų tokius tikslus. Be to, programa jaunieji vartotojai būtų skatinami vertinti vaisius ir daržoves, taigi ateityje
  padidėtų jų vartojimas
  , išaugtų žemės ūkio pajamos ir būtų veiksmingiau siekiama vieno iš BŽŪP tikslų. Be to, kaip numatyta Sutarties 35 straipsnio b punkte, įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką galima numatyti bendras priemones tam tikrų produktų vartojimui skatinti, kaip antai vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą.

| (2) | Sutarties 33 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai – tai apima rinkų stabilizavimas, produkcijos tiekimo garantavimas ir vartotojams priimtinų tiekiamos produkcijos kainų užtikrinimas. Bendrijos parama pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kuria remiamas
  ES šalyse išaugintų
  vaisių ir daržovių bei bananų produktų,
  kurie turėtų būti kiek įmanoma šviežesni, sezoniniai ir prieinami mažomis kainomis
  , tiekimas moksleiviams į švietimo įstaigas, atitiktų tokius tikslus.
  Kaip reikalaujama pagal subsidiarumo principą, valstybėms narėms, kai jos nustato tikslines grupes, turėtų būti leidžiama veikti gana lanksčiai, kad jos, atsižvelgdamos į savo poreikius, galėtų tiekti vaisius į mokyklas kiek įmanoma didesniam skaičiui vartotojų
  . Be to, vykdant šią programą jaunieji vartotojai būtų skatinami vertinti vaisius ir daržoves, taigi
  būtų daromas didelis teigiamas poveikis visuomenės sveikatai ir geriau kovojama su vaikų skurdu
  , ateityje
  jų būtų vartojama daugiau
  ,
  o įtraukus mokinius, tėvus ir mokytojus vartotojų skaičius padidėtų kelis kartus ir dėl šios priežasties pastebimai pagerėtų visuomenės sveikata, taip pat
  išaugtų žemės ūkio pajamos ir būtų veiksmingiau siekiama vieno iš BŽŪP tikslų. Be to, kaip numatyta Sutarties 35 straipsnio b punkte, įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką galima numatyti bendras priemones, kaip antai vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, tam tikrų produktų vartojimui skatinti,
  suderinimui su papildomais švietimo sveikatos ir mitybos klausimais aspektais ir regionų gamintojams, visų pirma kalnuotų vietovių gamintojams, skatinti
  ; |
| --- | --- |

(2)

Sutarties 33 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai – tai apima rinkų stabilizavimas, produkcijos tiekimo garantavimas ir vartotojams priimtinų tiekiamos produkcijos kainų užtikrinimas. Bendrijos parama pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kuria remiamas
  ES šalyse išaugintų
  vaisių ir daržovių bei bananų produktų,
  kurie turėtų būti kiek įmanoma šviežesni, sezoniniai ir prieinami mažomis kainomis
  , tiekimas moksleiviams į švietimo įstaigas, atitiktų tokius tikslus.
  Kaip reikalaujama pagal subsidiarumo principą, valstybėms narėms, kai jos nustato tikslines grupes, turėtų būti leidžiama veikti gana lanksčiai, kad jos, atsižvelgdamos į savo poreikius, galėtų tiekti vaisius į mokyklas kiek įmanoma didesniam skaičiui vartotojų
  . Be to, vykdant šią programą jaunieji vartotojai būtų skatinami vertinti vaisius ir daržoves, taigi
  būtų daromas didelis teigiamas poveikis visuomenės sveikatai ir geriau kovojama su vaikų skurdu
  , ateityje
  jų būtų vartojama daugiau
  ,
  o įtraukus mokinius, tėvus ir mokytojus vartotojų skaičius padidėtų kelis kartus ir dėl šios priežasties pastebimai pagerėtų visuomenės sveikata, taip pat
  išaugtų žemės ūkio pajamos ir būtų veiksmingiau siekiama vieno iš BŽŪP tikslų. Be to, kaip numatyta Sutarties 35 straipsnio b punkte, įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką galima numatyti bendras priemones, kaip antai vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, tam tikrų produktų vartojimui skatinti,
  suderinimui su papildomais švietimo sveikatos ir mitybos klausimais aspektais ir regionų gamintojams, visų pirma kalnuotų vietovių gamintojams, skatinti
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa turėtų būti apibrėžiama kaip ES iniciatyva, kurią įgyvendinant siekiama kovoti su jaunimo nutukimu ir lavinti jų skonį vaisių ir daržovių atžvilgiu. Be to, ši programa turėtų būti skirta, naudojant atitinkamas švietimo programas, vaikų metų laikų kaitos suvokimui ugdyti. Siekdamos šio tikslo, už švietimą atsakingos valdžios institucijos turėtų teikti pirmenybę sezoninių vaisių paskirstymo užtikrinimui ir visų pirma skatinti dalyti įvairius vaisius, kad vaikai galėtų atrasti kitokį skonį. |
| --- | --- |

(2a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos nauda sveikatingumui yra aiški – tai aspektas, kurį reikėtų įtraukti įgyvendinant BŽŪP. |
| --- | --- |

(3)

Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos nauda sveikatingumui yra aiški – tai aspektas, kurį reikėtų įtraukti įgyvendinant BŽŪP.

| (3) | Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos nauda sveikatingumui yra aiški – tai aspektas, kurį reikėtų įtraukti įgyvendinant
  ES politikos sritis apskritai ir ypač
  BŽŪP. |
| --- | --- |

(3)

Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos nauda sveikatingumui yra aiški – tai aspektas, kurį reikėtų įtraukti įgyvendinant
  ES politikos sritis apskritai ir ypač
  BŽŪP.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (3a) | Įgyvendinant Europos ekologiškai gaminamo maisto ir ekologinės žemdirbystės veiksmų planą siūloma vykdyti daugiametę ES masto informacinę ir reklaminę kampaniją, kad kelerius metus mokiniai būtų informuojami apie ekologinės žemdirbystės privalumus, būtų ugdomas vartotojų sąmoningumas, ekologiški produktai būtų atpažįstami, įskaitant ES ženklą. Įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą turėtų būti siekiama šių tikslų, ypač susijusių su ekologiškais vaisias, o papildomos priemonės turėtų apimti informacijos apie ekologišką žemdirbystę teikimą. |
| --- | --- |

(3a)

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Todėl Bendrijos parama turėtų būtų skiriama tam tikrų vaisių ir daržovių,
  perdirbtų vaisių ir daržovių
  bei bananų sektorių produktų tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas, taip pat su tuo susijusioms logistikos, dalijimo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms
  bendrai finansuoti
  . Komisija turėtų nustatyti programos sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Bendrijos parama turėtų būtų skiriama tam tikrų vaisių ir daržovių,
  perdirbtų vaisių ir daržovių
  bei bananų sektorių produktų tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas, taip pat su tuo susijusioms logistikos, dalijimo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms
  bendrai finansuoti
  . Komisija turėtų nustatyti programos sąlygas.

| (6) | Bendrijos parama turėtų būti skiriama tam tikrų vaisių ir daržovių bei bananų sektorių produktų tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas, taip pat su tuo susijusioms logistikos, dalijimo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo,
  taip pat papildomų priemonių, reikalingų programos veiksmingumui užtikrinti
  , išlaidoms
  finansuoti
  . Komisija turėtų nustatyti programos sąlygas.
  Ypatingą dėmesį reikėtų skirti produktų, kuriems taikoma ši programa, kokybės ir tvarumo reikalavimams; produktai turėtų atitikti pačius griežčiausius standartus ir, pageidautina, kad būtų sezoniniai ir pagaminti vietoje arba, jei įmanoma, ES
  . |
| --- | --- |

(6)

Bendrijos parama turėtų būti skiriama tam tikrų vaisių ir daržovių bei bananų sektorių produktų tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas, taip pat su tuo susijusioms logistikos, dalijimo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo,
  taip pat papildomų priemonių, reikalingų programos veiksmingumui užtikrinti
  , išlaidoms
  finansuoti
  . Komisija turėtų nustatyti programos sąlygas.
  Ypatingą dėmesį reikėtų skirti produktų, kuriems taikoma ši programa, kokybės ir tvarumo reikalavimams; produktai turėtų atitikti pačius griežčiausius standartus ir, pageidautina, kad būtų sezoniniai ir pagaminti vietoje arba, jei įmanoma, ES
  .

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Siekiant užtikrinti tvarkingą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios ja pasinaudoti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti strategiją. Valstybės narės taip pat turėtų nustatyti papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų sėkminga. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti tvarkingą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios ja pasinaudoti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti strategiją. Valstybės narės taip pat turėtų nustatyti papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų sėkminga.

| (7) | Siekiant užtikrinti tvarkingą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios ja pasinaudoti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti strategiją,
  apimančią tikslinių grupių švietimą
  . Valstybės narės taip pat turėtų nustatyti papildomas
  švietimo ir logistikos
  priemones, kurių reikia, kad programa būtų sėkminga,
  o Komisija turėtų parengti šio reglamento įgyvendinimo gaires. Valstybės narės gali švietimo tikslais įtraukti šias priemones į mokyklų sveikatos ir mitybos mokymo programas
  . |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti tvarkingą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios ja pasinaudoti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti strategiją,
  apimančią tikslinių grupių švietimą
  . Valstybės narės taip pat turėtų nustatyti papildomas
  švietimo ir logistikos
  priemones, kurių reikia, kad programa būtų sėkminga,
  o Komisija turėtų parengti šio reglamento įgyvendinimo gaires. Valstybės narės gali švietimo tikslais įtraukti šias priemones į mokyklų sveikatos ir mitybos mokymo programas
  .

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Kad nebūtų ribojamas bendras panašių nacionalinių priemonių poveikis,
  valstybėms narėms
  taip pat turėtų būti
  leista
  skirti papildomą nacionalinę pagalbą produktų tiekimui ir su tuo susijusioms išlaidoms bei papildomoms priemonėms, o Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos neturėtų niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė. Tačiau, kad būtų užtikrintas Bendrijos programos poveikis, šia programa
  neturėtų būti
  pakeistas esamas
  nacionalinių
  vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų ar kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai, finansavimas. |
| --- | --- |

(8)

Kad nebūtų ribojamas bendras panašių nacionalinių priemonių poveikis,
  valstybėms narėms
  taip pat turėtų būti
  leista
  skirti papildomą nacionalinę pagalbą produktų tiekimui ir su tuo susijusioms išlaidoms bei papildomoms priemonėms, o Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos neturėtų niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė. Tačiau, kad būtų užtikrintas Bendrijos programos poveikis, šia programa
  neturėtų būti
  pakeistas esamas
  nacionalinių
  vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų ar kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai, finansavimas.

| (8) | Kad nebūtų ribojamas bendras panašių nacionalinių priemonių poveikis,
  valstybės narės
  taip pat turėtų būti
  skatinamos
  skirti papildomą nacionalinę pagalbą produktų tiekimui ir su tuo susijusioms išlaidoms bei papildomoms priemonėms, o Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos neturėtų niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė. Tačiau, kad būtų užtikrintas Bendrijos programos poveikis,
  būtina, kad
  šia programa
  nebūtų
  pakeistas esamas
  daugiamečių
  vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų ar kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai,
  nacionalinis
  finansavimas.
  Bendrijos finansavimas turėtų būti papildomo pobūdžio ir skirtas naujoms programoms arba esamų programų plėtrai finansuoti
  . |
| --- | --- |

(8)

Kad nebūtų ribojamas bendras panašių nacionalinių priemonių poveikis,
  valstybės narės
  taip pat turėtų būti
  skatinamos
  skirti papildomą nacionalinę pagalbą produktų tiekimui ir su tuo susijusioms išlaidoms bei papildomoms priemonėms, o Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos neturėtų niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė. Tačiau, kad būtų užtikrintas Bendrijos programos poveikis,
  būtina, kad
  šia programa
  nebūtų
  pakeistas esamas
  daugiamečių
  vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų ar kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai,
  nacionalinis
  finansavimas.
  Bendrijos finansavimas turėtų būti papildomo pobūdžio ir skirtas naujoms programoms arba esamų programų plėtrai finansuoti
  .

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, reikėtų nustatyti fiksuotą aukščiausią Bendrijos pagalbos ribą ir didžiausią bendro finansavimo normą, o Bendrijos finansinį įnašą į programą reikėtų įtraukti į priemonių, kurios atitinka 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto EŽŪGF finansavimo reikalavimus, sąrašą. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, reikėtų nustatyti fiksuotą aukščiausią Bendrijos pagalbos ribą ir didžiausią bendro finansavimo normą, o Bendrijos finansinį įnašą į programą reikėtų įtraukti į priemonių, kurios atitinka 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto EŽŪGF finansavimo reikalavimus, sąrašą.

| (9) | Siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, reikėtų nustatyti fiksuotą aukščiausią Bendrijos pagalbos ribą ir didžiausią bendro finansavimo normą, o Bendrijos finansinį įnašą į programą reikėtų įtraukti į priemonių, kurios atitinka 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto EŽŪGF finansavimo reikalavimus, sąrašą.
  Jeigu viena ar daugiau valstybių narių nepanaudoja Bendrijos finansavimo, lėšas galima pervesti kitoms valstybėms narėms ir jas jose panaudoti
  . |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, reikėtų nustatyti fiksuotą aukščiausią Bendrijos pagalbos ribą ir didžiausią bendro finansavimo normą, o Bendrijos finansinį įnašą į programą reikėtų įtraukti į priemonių, kurios atitinka 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto EŽŪGF finansavimo reikalavimus, sąrašą.
  Jeigu viena ar daugiau valstybių narių nepanaudoja Bendrijos finansavimo, lėšas galima pervesti kitoms valstybėms narėms ir jas jose panaudoti
  .

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Siekiant skirti pakankamai laiko sklandžiam programos įgyvendinimui, ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2009–2010 mokykliniais metais.
  Jos ataskaita turėtų būti teikiama
  po trejų metų. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant skirti pakankamai laiko sklandžiam programos įgyvendinimui, ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2009–2010 mokykliniais metais.
  Jos ataskaita turėtų būti teikiama
  po trejų metų.

| (10) | Siekiant skirti pakankamai laiko sklandžiam programos įgyvendinimui, ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2009–2010 mokykliniais metais.
  Valstybės narės turėtų kasmet atlikti programos įgyvendinimo ir jos poveikio vertinimą, o
  po trejų metų
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą. Kadangi tik ilgalaikė programa duotų ilgalaikės naudos, būtina užtikrinti šios programos stebėseną ir vertinimą, kad būtų galima nustatyti jos veiksmingumą ir pasiūlyti galimus jos tobulinimo būdus
  . |
| --- | --- |

(10)

Siekiant skirti pakankamai laiko sklandžiam programos įgyvendinimui, ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2009–2010 mokykliniais metais.
  Valstybės narės turėtų kasmet atlikti programos įgyvendinimo ir jos poveikio vertinimą, o
  po trejų metų
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą. Kadangi tik ilgalaikė programa duotų ilgalaikės naudos, būtina užtikrinti šios programos stebėseną ir vertinimą, kad būtų galima nustatyti jos veiksmingumą ir pasiūlyti galimus jos tobulinimo būdus
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Kad programa būtų veiksmingesnė, Bendrija turėtų turėti galimybę finansuoti informavimo, stebėjimo ir vertinimo priemones, kuriomis būtų informuojama apie vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą bei jos tikslus ir apie ryšių mezgimo priemones, susijusias su programa, nepažeisdama savo įgaliojimų pagal 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse[4] bendrai finansuoti būtinas papildomas priemones, skirtas informuoti apie vaisių ir daržovių vartojimo naudą sveikatai. |
| --- | --- |

(11)

Kad programa būtų veiksmingesnė, Bendrija turėtų turėti galimybę finansuoti informavimo, stebėjimo ir vertinimo priemones, kuriomis būtų informuojama apie vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą bei jos tikslus ir apie ryšių mezgimo priemones, susijusias su programa, nepažeisdama savo įgaliojimų pagal 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse[4] bendrai finansuoti būtinas papildomas priemones, skirtas informuoti apie vaisių ir daržovių vartojimo naudą sveikatai.

| (11) | Kad programa būtų veiksmingesnė, Bendrija turėtų turėti galimybę finansuoti informavimo, stebėjimo ir vertinimo priemones, kuriomis būtų informuojama apie vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą bei jos tikslus ir apie ryšių mezgimo priemones, susijusias su programa, nepažeisdama savo įgaliojimų pagal 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, bendrai finansuoti būtinas papildomas priemones, skirtas informuoti apie vaisių ir daržovių vartojimo naudą sveikatai.
  Labai svarbu, kad Komisija ES mastu vykdytų didelę šios programos reklamos kampaniją
  . |
| --- | --- |

(11)

Kad programa būtų veiksmingesnė, Bendrija turėtų turėti galimybę finansuoti informavimo, stebėjimo ir vertinimo priemones, kuriomis būtų informuojama apie vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą bei jos tikslus ir apie ryšių mezgimo priemones, susijusias su programa, nepažeisdama savo įgaliojimų pagal 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, bendrai finansuoti būtinas papildomas priemones, skirtas informuoti apie vaisių ir daržovių vartojimo naudą sveikatai.
  Labai svarbu, kad Komisija ES mastu vykdytų didelę šios programos reklamos kampaniją
  .

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

103 g a straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisijos nustatytomis sąlygomis nuo 2009–2010 mokyklinių metų skiriama Bendrijos pagalba tam tikrų vaisių ir daržovių,
  perdirbtų vaisių ir daržovių
  bei bananų sektorių produktų, kuriuos turėtų nustatyti
  Komisija
  , tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas; ji taip pat
  gali būti
  skiriama tam tikroms su tuo susijusioms logistikos, skirstymo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms finansuoti. |
| --- | --- |

1.

Komisijos nustatytomis sąlygomis nuo 2009–2010 mokyklinių metų skiriama Bendrijos pagalba tam tikrų vaisių ir daržovių,
  perdirbtų vaisių ir daržovių
  bei bananų sektorių produktų, kuriuos turėtų nustatyti
  Komisija
  , tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas; ji taip pat
  gali būti
  skiriama tam tikroms su tuo susijusioms logistikos, skirstymo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms finansuoti.

| 1. | Komisijos nustatytomis sąlygomis nuo 2009–2010 mokyklinių metų skiriama Bendrijos pagalba tam tikrų
  Komisijos parinktų ES pagamintų
  vaisių ir daržovių bei bananų sektorių produktų, kuriuos turėtų
  išsamiau
  nustatyti
  valstybės narės
  , tiekimui moksleiviams į švietimo
  ir ikimokyklines
  įstaigas; ji taip pat skiriama tam tikroms su tuo susijusioms logistikos, skirstymo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms finansuoti,
  taip pat papildomoms priemonėms, kurių reikia programos veiksmingumui užtikrinti, finansuoti
  . |
| --- | --- |

1.

Komisijos nustatytomis sąlygomis nuo 2009–2010 mokyklinių metų skiriama Bendrijos pagalba tam tikrų
  Komisijos parinktų ES pagamintų
  vaisių ir daržovių bei bananų sektorių produktų, kuriuos turėtų
  išsamiau
  nustatyti
  valstybės narės
  , tiekimui moksleiviams į švietimo
  ir ikimokyklines
  įstaigas; ji taip pat skiriama tam tikroms su tuo susijusioms logistikos, skirstymo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms finansuoti,
  taip pat papildomoms priemonėms, kurių reikia programos veiksmingumui užtikrinti, finansuoti
  .

Komisija ir valstybės narės, vadovaudamosi sveikatingumo kriterijais, kaip antai mažiausias įmanomas nenatūralių ir sveikatai kenksmingų priedų kiekis, parenka vaisius ir daržoves, kurie turi būti kuo šviežesni, sezoniniai ir prieinami mažomis kainomis.

Pirmenybė turėtų būti teikiama vietos produktams siekiant išvengti nereikalingo transportavimo ir dėl to sukeliamos aplinkos taršos.

Jei yra galimybių gauti ekologiškų vietos vaisių ir daržovių, jiems reikia skirti ypatingą dėmesį.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IVa skirsnio IIa poskirsnio 103ga straipsnio 2 dalis

| 2. | Programoje norinčios dalyvauti valstybės narės prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengia programos įgyvendinimo strategiją.
  Valstybės
  narės taip pat nustato papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų veiksminga. |
| --- | --- |

2.

Programoje norinčios dalyvauti valstybės narės prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengia programos įgyvendinimo strategiją.
  Valstybės
  narės taip pat nustato papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų veiksminga.

| 2. | Programoje norinčios dalyvauti valstybės narės prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengia programos įgyvendinimo strategiją,
  atsižvelgdamos į vietovių, kuriose auginami vaisiai ir daržovės, dirvožemio ypatybes ir klimato sąlygas. Atsižvelgiant į tai, atitinkamiems produktams užtikrinama Bendrijos pirmenybė. Tos valstybės
  narės taip pat
  teikia Bendrijos ir nacionalinius finansinius išteklius, būtinus programai įgyvendinti, ir
  nustato papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų veiksminga,
  pirmenybę teikdamos ikimokyklinio ugdymo įstaigų auklėtiniams ir pradinių mokyklų mokiniams, kuriems nemokami vaisiai turi būti dalijami kasdien
  . |
| --- | --- |

2.

Programoje norinčios dalyvauti valstybės narės prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengia programos įgyvendinimo strategiją,
  atsižvelgdamos į vietovių, kuriose auginami vaisiai ir daržovės, dirvožemio ypatybes ir klimato sąlygas. Atsižvelgiant į tai, atitinkamiems produktams užtikrinama Bendrijos pirmenybė. Tos valstybės
  narės taip pat
  teikia Bendrijos ir nacionalinius finansinius išteklius, būtinus programai įgyvendinti, ir
  nustato papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų veiksminga,
  pirmenybę teikdamos ikimokyklinio ugdymo įstaigų auklėtiniams ir pradinių mokyklų mokiniams, kuriems nemokami vaisiai turi būti dalijami kasdien
  .

Valstybės narės, remdamosi šia strategija, be kita ko, nustato:

| — | produktus, kurie bus dalijami, atsižvelgdamos į produktų sezoninį ir vietos pobūdį; |
| --- | --- |

—

| — | mokinių, kurie naudojasi programa, amžiaus grupes; |
| --- | --- |

—

| — | programoje dalyvaujančių mokyklų sąrašą. |
| --- | --- |

—

Laikydamosi objektyvių kriterijų, įgyvendinamos programą valstybės narės teikia pirmenybę vietoje užaugintiems tradiciniams vaisiams ir daržovėms ir remia smulkius ūkininkus.

Papildomos priemonės apima su sveikata ir mityba susijusių patarimų ir informacijos apie šviežių vaisių naudą sveikatai teikimą atsižvelgiant į mokinių amžių, taip pat informacijos apie ekologiško ūkininkavimo ypatybes teikimą.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IVa skirsnio IIa poskirsnio 103ga straipsnio 3 dalies a punktas

| a) | viršyti
  90 mln
  . EUR per vienerius mokyklinius metus, |
| --- | --- |

a)

viršyti
  90 mln
  . EUR per vienerius mokyklinius metus,

| a) | viršyti
  500 mln
  . EUR per vienerius mokyklinius metus, |
| --- | --- |

a)

viršyti
  500 mln
  . EUR per vienerius mokyklinius metus,

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IVa skirsnio IIa poskirsnio 103ga straipsnio 3 dalies b punktas

| b) | viršyti
  50
   %
  (regionuose, kurie atitinka reikalavimus pagal konvergencijos tikslą
  –
  arba 75 %) 1 dalyje minimų
  tiekimo ir susijusių išlaidų, |
| --- | --- |

b)

viršyti
  50
   %
  (regionuose, kurie atitinka reikalavimus pagal konvergencijos tikslą
  –
  arba 75 %) 1 dalyje minimų
  tiekimo ir susijusių išlaidų,

| b) | viršyti tiekimo ir susijusias išlaidas

  bei su papildomomis priemonėmis susijusias išlaidas, kaip nurodyta 1 dalyje
  , |
| --- | --- |

b)

viršyti tiekimo ir susijusias išlaidas

  bei su papildomomis priemonėmis susijusias išlaidas, kaip nurodyta 1 dalyje
  ,

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IV a skirsnio II a poskirsnio 103 g a straipsnio 3 dalies c punktas

| c) | dengti ne
  1 dalyje minimas
  tiekimo ir susijusias išlaidas, ir |
| --- | --- |

c)

dengti ne
  1 dalyje minimas
  tiekimo ir susijusias išlaidas, ir

| c) | dengti ne tiekimo ir susijusias išlaidas
  ir papildomų priemonių, reikalingų programos veiksmingumui užtikrinti, išlaidas, kaip nurodyta 1 dalyje
  , ir |
| --- | --- |

c)

dengti ne tiekimo ir susijusias išlaidas
  ir papildomų priemonių, reikalingų programos veiksmingumui užtikrinti, išlaidas, kaip nurodyta 1 dalyje
  , ir

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IVa skirsnio IIa poskirsnio 103ga straipsnio 3 dalies d punktas

| d) | pakeisti dabartinio esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo programų arba kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai, finansavimo. |
| --- | --- |

d)

pakeisti dabartinio esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo programų arba kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai, finansavimo.

| d) | pakeisti dabartinio esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo programų arba kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai,
  viešojo
  finansavimo. |
| --- | --- |

d)

pakeisti dabartinio esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo programų arba kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai,
  viešojo
  finansavimo.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IVa skirsnio IIa poskirsnio 103ga straipsnio 5 dalis

| 5. | Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa neturi niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė. |
| --- | --- |

5.

Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa neturi niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė.

| 5. | Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa neturi niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė.
  Bandomieji projektai, kurie tam tikrą laiką buvo vykdomi keliose mokymo įstaigose eksperimentavimo tikslu, nelaikomi nacionalinėmis programomis pagal 3d dalį
  . |
| --- | --- |

5.

Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa neturi niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė.
  Bandomieji projektai, kurie tam tikrą laiką buvo vykdomi keliose mokymo įstaigose eksperimentavimo tikslu, nelaikomi nacionalinėmis programomis pagal 3d dalį
  .

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

184 straipsnio 6 dalis

| 6) | Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2012 m. rugpjūčio 31 d. dėl 103ga straipsnyje numatytos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos taikymo, jei būtina, papildant atitinkamais pasiūlymais. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama, kokiu mastu programa padėjo paskatinti veiksmingų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų diegimą valstybėse narėse ir kaip programa padėjo pagerinti vaikų mitybos įpročius. |
| --- | --- |

6)

Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2012 m. rugpjūčio 31 d. dėl 103ga straipsnyje numatytos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos taikymo, jei būtina, papildant atitinkamais pasiūlymais. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama, kokiu mastu programa padėjo paskatinti veiksmingų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų diegimą valstybėse narėse ir kaip programa padėjo pagerinti vaikų mitybos įpročius.

| 6) | Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2012 m. rugpjūčio 31 d. dėl 103ga straipsnyje numatytos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos taikymo, jei būtina, papildant atitinkamais pasiūlymais. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama: |
| --- | --- |

6)

Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2012 m. rugpjūčio 31 d. dėl 103ga straipsnyje numatytos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos taikymo, jei būtina, papildant atitinkamais pasiūlymais. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama:

| — | kokiu mastu programa padėjo paskatinti veiksmingų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų diegimą valstybėse narėse ir kaip programa padėjo pagerinti vaikų mitybos įpročius; |
| --- | --- |

—

kokiu mastu programa padėjo paskatinti veiksmingų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų diegimą valstybėse narėse ir kaip programa padėjo pagerinti vaikų mitybos įpročius;

| — | kokiu mastu dalies nacionalinių programai bendrai finansuoti reikalingų lėšų parūpinimo būdas, pavyzdžiui, tėvų įnašai, turėjo ar neturėjo įtakos programos apimčiai ir jos veiksmingumui; |
| --- | --- |

—

| — | nacionalinių papildomų priemonių tinkamumas ir poveikis, visų pirma, kaip vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa ir papildoma informacija apie sveiką mitybą buvo įtrauktos į nacionalines mokymo programas; |
| --- | --- |

—

---

2008 m. lapkričio 19 d., trečiadienis

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/111

---

Bendrijos statistika apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe ***II

P6_TA(2008)0546

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0046) per pirmąjį svarstymą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0046) per pirmąjį svarstymą (2),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6-0425/2008),

1.   pritaria bendrajai pozicijai;

2.   pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija;

3.   paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

4.   paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 280 E, 2008 11 4, p. 1.

(2)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 109.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/112

---

Tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimai skelbti ir versti ***I

P6_TA(2008)0547

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 68/151/EEB ir 89/666/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimų skelbti ir versti (COM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0194),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 2 dalies g punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 2 dalies g punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0171/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0400/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

3.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Europos Parlamento Pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą
  2008/.../EB
  , iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 68/151/EEB,
  77/91/EEB
  ir 89/666/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių įpareigojimų skelbti ir versti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 44 straipsnio 2 dalies g punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 2007 m. kovo 8–9 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba pritarė, kad iki 2012 m. reikėtų 25 % sumažinti bendrovių administracinę naštą siekiant Bendrijoje padidinti bendrovių konkurencingumą. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. kovo 8–9 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba pritarė, kad iki 2012 m. reikėtų 25 % sumažinti bendrovių administracinę naštą siekiant Bendrijoje padidinti bendrovių konkurencingumą.

| (2) | Bendrovių teisė pripažinta kaip viena iš sričių, kurioje bendrovėms numatyta daug įpareigojimų teikti informaciją – kai kurie iš jų atrodo pasenę arba pernelyg dideli. |
| --- | --- |

(2)

Bendrovių teisė pripažinta kaip viena iš sričių, kurioje bendrovėms numatyta daug įpareigojimų teikti informaciją – kai kurie iš jų atrodo pasenę arba pernelyg dideli.

| (3) | Šiuos įpareigojimus teikti informaciją reikia persvarstyti, kad bendrovių našta Bendrijoje būtų sumažinta ir minimumo, kuris būtinas kitų suinteresuotųjų šalių interesų apsaugai užtikrinti. |
| --- | --- |

(3)

Šiuos įpareigojimus teikti informaciją reikia persvarstyti, kad bendrovių našta Bendrijoje būtų sumažinta ir minimumo, kuris būtinas kitų suinteresuotųjų šalių interesų apsaugai užtikrinti.

| (4) | Pagal 1968 m. kovo 9 d. Pirmąją Tarybos direktyvą 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo (3) ribotos atsakomybės bendrovės turi paskelbti ir taip atskleisti tam tikrą informaciją, kurią būtina įtraukti į valstybių narių centrinį registrą, komercinį registrą ar bendrovių registrą. Daugelyje valstybių narių ši informacija turi būti skelbiama nacionaliniame oficialiajame leidinyje arba regioniniuose laikraščiuose. |
| --- | --- |

(4)

Pagal 1968 m. kovo 9 d. Pirmąją Tarybos direktyvą 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo (3) ribotos atsakomybės bendrovės turi paskelbti ir taip atskleisti tam tikrą informaciją, kurią būtina įtraukti į valstybių narių centrinį registrą, komercinį registrą ar bendrovių registrą. Daugelyje valstybių narių ši informacija turi būti skelbiama nacionaliniame oficialiajame leidinyje arba regioniniuose laikraščiuose.

| (5) | Daugeliu atvejų dėl įpareigojimų skelbti informaciją tam tikroms bendrovėms susidaro papildomų išlaidų, o jokios realios naudos nėra, nes informacija skelbiama bendrovių registruose internete. Atsižvelgiant į iniciatyvas (
  pvz., būsimo Europos e. teisingumo portalo iniciatyvą
  ), kuriomis siekiama suteikti galimybę naudotis tokiais registrais visoje Bendrijoje, poreikis šią informaciją skelbti nacionaliniame oficialiajame leidinyje ar kituose spausdintiniuose leidiniuose dar labiau sumažėja. |
| --- | --- |

(5)

Daugeliu atvejų dėl įpareigojimų skelbti informaciją tam tikroms bendrovėms susidaro papildomų išlaidų, o jokios realios naudos nėra, nes informacija skelbiama bendrovių registruose internete. Atsižvelgiant į iniciatyvas (
  pvz., būsimo Europos e. teisingumo portalo iniciatyvą
  ), kuriomis siekiama suteikti galimybę naudotis tokiais registrais visoje Bendrijoje, poreikis šią informaciją skelbti nacionaliniame oficialiajame leidinyje ar kituose spausdintiniuose leidiniuose dar labiau sumažėja.

| (6) | Kad informacijos skelbimas būtų veiksmingas ir kad taip vartotojams būtų užtikrinta galimybė nevaržomai naudotis informacija, valstybės narės turėtų nustatyti, kad centrine elektronine baze naudotis būtina.
  Šioje bazėje turėtų būti pateikta visa privaloma skelbti informacija arba sudaroma galimybė naudojantis šia baze susipažinti su ta informacija, pateikiama į valstybės narės registrą įtrauktoje įmonės elektroninėje byloje. Valstybės narės
  taip pat turėtų užtikrinti, kad
  bet kokie įmonėms už tokį skelbimą nustatomi mokesčiai kartu su mokesčiu už įtraukimą į registrą, jei toks būtų taikomas, būtų įtraukiami į vieną bendrą mokestį. Bet kokie valstybėse narėse galiojantys įpareigojimai skelbti neturėtų lemti jokių papildomų specialių mokesčių. Vis dėlto tai neturėtų apriboti valstybių narių laisvės perkelti įmonėms išlaidų, susijusių su elektroninės bazės kūrimu ir valdymu, įskaitant dokumentų formatavimą, ir tai daryti valstybės narės galėtų arba įtraukdamos šias išlaidas į registracijos mokestį, arba reikalaudamos, kad įmonės periodiškai mokėtų privalomą įnašą
  . |
| --- | --- |

(6)

Kad informacijos skelbimas būtų veiksmingas ir kad taip vartotojams būtų užtikrinta galimybė nevaržomai naudotis informacija, valstybės narės turėtų nustatyti, kad centrine elektronine baze naudotis būtina.
  Šioje bazėje turėtų būti pateikta visa privaloma skelbti informacija arba sudaroma galimybė naudojantis šia baze susipažinti su ta informacija, pateikiama į valstybės narės registrą įtrauktoje įmonės elektroninėje byloje. Valstybės narės
  taip pat turėtų užtikrinti, kad
  bet kokie įmonėms už tokį skelbimą nustatomi mokesčiai kartu su mokesčiu už įtraukimą į registrą, jei toks būtų taikomas, būtų įtraukiami į vieną bendrą mokestį. Bet kokie valstybėse narėse galiojantys įpareigojimai skelbti neturėtų lemti jokių papildomų specialių mokesčių. Vis dėlto tai neturėtų apriboti valstybių narių laisvės perkelti įmonėms išlaidų, susijusių su elektroninės bazės kūrimu ir valdymu, įskaitant dokumentų formatavimą, ir tai daryti valstybės narės galėtų arba įtraukdamos šias išlaidas į registracijos mokestį, arba reikalaudamos, kad įmonės periodiškai mokėtų privalomą įnašą
  .

| (7) | Laikantis subsidiarumo principo valstybės narės gali ir toliau įpareigoti skelbti informaciją visais kitais nacionaliniais būdais, jei jie tiksliai nustatyti ir grindžiami objektyviais kriterijais, ypač siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir informacijos saugumą, taip pat atsižvelgiant į galimybes naudoti internetą ir į nacionalinę praktiką. Valstybės narės turėtų padengti su tokiu papildomu įpareigojimu skelbti informaciją susijusias išlaidas, taikydamos vieną bendrą mokestį. |
| --- | --- |

(7)

Laikantis subsidiarumo principo valstybės narės gali ir toliau įpareigoti skelbti informaciją visais kitais nacionaliniais būdais, jei jie tiksliai nustatyti ir grindžiami objektyviais kriterijais, ypač siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir informacijos saugumą, taip pat atsižvelgiant į galimybes naudoti internetą ir į nacionalinę praktiką. Valstybės narės turėtų padengti su tokiu papildomu įpareigojimu skelbti informaciją susijusias išlaidas, taikydamos vieną bendrą mokestį.

| (8) | Pradedant naudoti centrinę elektroninę bazę, atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeista 1976 m. gruodžio 13 d. Antroji Tarybos direktyva 77/91/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų akcinių bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo

   (4)
  . |
| --- | --- |

(8)

Pradedant naudoti centrinę elektroninę bazę, atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeista 1976 m. gruodžio 13 d. Antroji Tarybos direktyva 77/91/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų akcinių bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo

   (4)
  .

| (9) | Pagal 1989 m. gruodžio 21 d. Vienuoliktąją Tarybos direktyvą 89/666/EEB dėl atskleidimo reikalavimų filialams, įsteigtiems valstybėse narėse tam tikrų tipų bendrovių, kurioms taikomi kitos valstybės įstatymai (5), reikalaujama atskleisti tam tikrą informaciją apie bendrovę ║. Valstybė narė, kurioje yra filialas (toliau – priimančioji valstybė narė), šiuo metu gali reikalauti, kad šiomis aplinkybėmis ne visi dokumentai būtų verčiami į kitą oficialią Bendrijos kalbą. |
| --- | --- |

(9)

Pagal 1989 m. gruodžio 21 d. Vienuoliktąją Tarybos direktyvą 89/666/EEB dėl atskleidimo reikalavimų filialams, įsteigtiems valstybėse narėse tam tikrų tipų bendrovių, kurioms taikomi kitos valstybės įstatymai (5), reikalaujama atskleisti tam tikrą informaciją apie bendrovę ║. Valstybė narė, kurioje yra filialas (toliau – priimančioji valstybė narė), šiuo metu gali reikalauti, kad šiomis aplinkybėmis ne visi dokumentai būtų verčiami į kitą oficialią Bendrijos kalbą.

| (10) | Tokia galimybė, kaip ir galimybė reikalauti, kad tam tikrais retais atvejais vertimas būtų tvirtinamas, turėtų būti išsaugota, nes trečiųjų šalių labui gali prireikti patvirtinti ir taip užtikrinti, kad vertimas pakankamai patikimas. |
| --- | --- |

(10)

Tokia galimybė, kaip ir galimybė reikalauti, kad tam tikrais retais atvejais vertimas būtų tvirtinamas, turėtų būti išsaugota, nes trečiųjų šalių labui gali prireikti patvirtinti ir taip užtikrinti, kad vertimas pakankamai patikimas.

| (11) | Tačiau vertimą galima laikyti pakankamai patikimu, jei jį patvirtino valstybėje narėje oficialiai paskirtas ir prisiekęs vertėjas ar kuris nors kitas asmuo, toje valstybėje narėje įgaliotas tvirtinti vertimus į reikiamą kalbą. Tokiu atveju priimančiajai valstybei narei neturėtų būti suteikta galimybė reikalauti, kad vertimas būtų papildomai patvirtintas pagal jos pačios taisykles. |
| --- | --- |

(11)

Tačiau vertimą galima laikyti pakankamai patikimu, jei jį patvirtino valstybėje narėje oficialiai paskirtas ir prisiekęs vertėjas ar kuris nors kitas asmuo, toje valstybėje narėje įgaliotas tvirtinti vertimus į reikiamą kalbą. Tokiu atveju priimančiajai valstybei narei neturėtų būti suteikta galimybė reikalauti, kad vertimas būtų papildomai patvirtintas pagal jos pačios taisykles.

| (12) | Tai taikytina ir tuo atveju, kai filialui registruoti reikalingą dokumentą registras, kuriame laikoma bendrovės byla, gali pateikti priimančiosios valstybės narės reikalaujama oficialiąja Bendrijos kalba. Šiuo atveju papildomas patvirtinimas taip pat nėra pateisinamas. |
| --- | --- |

(12)

Tai taikytina ir tuo atveju, kai filialui registruoti reikalingą dokumentą registras, kuriame laikoma bendrovės byla, gali pateikti priimančiosios valstybės narės reikalaujama oficialiąja Bendrijos kalba. Šiuo atveju papildomas patvirtinimas taip pat nėra pateisinamas.

| (13) | Be to, valstybėms narėms neturėtų būti leidžiama taikyti jokio su dokumento kalba susijusio oficialaus reikalavimo, kuriuo reikalaujama daugiau nei užtikrinti patvirtinimą. Reikalavimas, kad jau patvirtintą vertimą patvirtintų notaras, nėra būtinas pakankamam vertimo patikimumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(13)

Be to, valstybėms narėms neturėtų būti leidžiama taikyti jokio su dokumento kalba susijusio oficialaus reikalavimo, kuriuo reikalaujama daugiau nei užtikrinti patvirtinimą. Reikalavimas, kad jau patvirtintą vertimą patvirtintų notaras, nėra būtinas pakankamam vertimo patikimumui užtikrinti.

| (14) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. sumažinti administracinę naštą, susijusią su tam tikro tipo bendrovių Bendrijoje įpareigojimais skelbti ir versti, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. sumažinti administracinę naštą, susijusią su tam tikro tipo bendrovių Bendrijoje įpareigojimais skelbti ir versti, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (15) | Todėl direktyvos 68/151/EEB,
  77/91/EEB
  ir 89/666/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, |
| --- | --- |

(15)

Todėl direktyvos 68/151/EEB,
  77/91/EEB
  ir 89/666/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 68/151/EEB pakeitimas

Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   2 straipsnyje nurodyti dokumentai ir informacija atskleidžiami paskelbiant juos centrinėje elektroninėje bazėje, kuri suteikia galimybę naudotis chronologine tvarka pateikta informacija.

Valstybės narės užtikrina, kad bendrovėms nebūtų nustatytas specialus mokestis, susijęs su valstybių narių nustatytu įpareigojimu minėtus dokumentus ir informaciją skelbti centrinėje elektroninėje bazėje arba įpareigojimu juos skelbti papildomai.
  Ši nuostata neturi įtakos valstybių narių galimybei perkelti įmonėms išlaidų, susijusių su centrine elektronine baze
  .“

2 straipsnis

2 straipsnis

Direktyvos 77/91/EEB pakeitimas

Direktyvos 77/91/EEB pakeitimas

Direktyvos 77/91/EEB 29 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

Direktyvos 77/91/EEB 29 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„
  3.
     
  Visi pasiūlymai pasirašyti akcijas pasinaudojant pirmumo teise ir laikotarpis, per kurį šia teise būtina pasinaudoti, skelbiami nacionaliniame oficialiajame leidinyje. Tačiau valstybės narės įstatymuose neprivaloma numatyti tokio skelbimo, jeigu visos bendrovės akcijos yra vardinės. Tokiu atveju visi bendrovės akcininkai turi būti apie tai informuoti raštu. Galimybės pasinaudoti pirmumo teise laikotarpis negali būti trumpesnis kaip 14 dienų nuo pasiūlymo paskelbimo dienos arba nuo laiškų akcininkams išsiuntimo dienos
  .“

3 straipsnis

Direktyvos 89/666/EEB pakeitimas

Direktyvos 89/666/EEB pakeitimas

Direktyvos 89/666/EEB 4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

1.   Valstybė narė, kurioje įsteigtas filialas, gali nustatyti, kad 2 straipsnio 2 dalies b
  punkte
  ir 3 straipsnyje nurodyti dokumentai būtų paskelbti viena iš oficialiųjų Bendrijos kalbų, kuri nėra 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto registro oficialioji kalba, ir kad tokių dokumentų vertimas būtų patvirtintas.
  Jei valstybė narė reikalauja patvirtinimo, vertimą patvirtina bet kurioje valstybėje narėje reikiamą kvalifikaciją turintis asmuo
  .

2.   2 straipsnio 2 dalies c punkte
  nurodytam liudijimui 1 dalis taikoma mutatis mutandis, nebent liudijimą 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas registras išdavė valstybės narės, kurioje įsteigtas filialas, reikalaujama oficialia kalba
  .

3.   Valstybės narės netaiko jokių
  papildomų
  oficialių reikalavimų, susijusių su ▐ dokumentų vertimu, išskyrus 1 ir 2 dalyse nurodytus reikalavimus.“

4 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ║ iki 2010 m. gegužės 1 d., įgyvendina šią direktyvą.
  Valstybės narės gali ir toliau įpareigoti skelbti informaciją visais kitais nacionaliniais būdais, jei jie tiksliai nustatyti ir grindžiami objektyviais kriterijais, ypač siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir informacijos saugumą, taip pat atsižvelgiant į galimybes naudoti internetą ir į nacionalinę praktiką. Valstybės narės padengia su tokiu papildomu įpareigojimu skelbti informaciją susijusias išlaidas, taikydamos vieną bendrą mokestį
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų įstatymų ir kitų teisės aktų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.

gegužės 1 d

Valstybės narės gali ir toliau įpareigoti skelbti informaciją visais kitais nacionaliniais būdais, jei jie tiksliai nustatyti ir grindžiami objektyviais kriterijais, ypač siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir informacijos saugumą, taip pat atsižvelgiant į galimybes naudoti internetą ir į nacionalinę praktiką. Valstybės narės padengia su tokiu papildomu įpareigojimu skelbti informaciją susijusias išlaidas, taikydamos vieną bendrą mokestį

įstatymų ir kitų teisės aktų

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus, kartu su jų ir šios direktyvos atitikmenų lentele.

kartu su jų ir šios direktyvos atitikmenų lentele

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

po

Sąjungos

6 straipsnis

Adresatai

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║ ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ....

1

(2)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento pozicija (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje) ir ... Tarybos sprendimas.

2

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento pozicija (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje) ir ... Tarybos sprendimas.

(3)  OL L 65, 1968 3 14, p. 8. ║.

3

(4)  

  OL L 26, 1977 1 31, p. 1.

4

OL L 26, 1977 1 31, p. 1.

(5)  OL L 395, 1989 12 30, p. 36.

5

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/116

---

Europos statistika ***I

P6_TA(2008)0548

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos (COM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0625),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0346/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0346/2007),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0349/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

3.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008/EB dėl Europos statistikos, panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 223/2009.)

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/117

---

Paramos schemos ūkininkams pagal BŽŪP *

P6_TA(2008)0549

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros tiesioginės paramos schemų taisyklės pagal bendrąją žemės ūkio politiką ir tam tikros paramos schemos ūkininkams (COM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius bei 299 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius bei 299 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0240/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0402/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl reglamento


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Siekiant ir toliau mažinti biurokratinę naštą, žemės ūkio sektoriuje reikėtų nustatyti skaidresnes, paprastesnes ir lankstesnes taisykles. Bendroji žemės ūkio politika galėtų prisidėti prie to, kad verslus ūkininkas būtų konkurencingas globalizuotose rinkose, vien tik sumažinus sąnaudas ir administracinę naštą. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Toliau turėtų būti siekiama, kad kompleksinio paramos susiejimo sistema būtų paprastesnė, geresnė ir labiau suderinta. Taigi Komisija kas dvejus metus turėtų pateikti ataskaitą apie kompleksinio paramos susiejimo sistemos taikymą. |
| --- | --- |

(2a)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2b) | Sumažinus administracinę naštą, suderinus ir sujungus patikrinimus, įskaitant patikrinimus Sąjungos institucijose, ir laiku mokant išmokas ūkininkai imtų labiau remti kompleksinio paramos susiejimo sistemą ir dėl to padidėtų šios politikos veiksmingumas. |
| --- | --- |

(2b)

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2c) | Siekiant sumažinti ūkininkų naštą, valstybės narės ir Sąjungos institucijos turėtų būti skatinamos atlikti kuo mažiau patikrinimų vietoje ir kuo labiau sumažinti priežiūros agentūrų skaičių, nepažeidžiant 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004 nuostatų, kuriose nustatomos išsamios Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003 (1) numatyto kompleksinio paramos susiejimo, moduliavimo ir kompleksinės administravimo ir kontrolės sistemos įgyvendinimo taisyklės. Taigi valstybėms narėms turėtų būti leista atlikti minimalų patikrinimų skaičių mokėjimo agentūros lygmeniu. Taip pat valstybės narės ir Sąjungos institucijos turėtų būti skatinamos imtis papildomų priemonių tam, kad būtų apribotas kontrolę vykdančių asmenų skaičius ir jie būtų tinkamai parengti, siekiant laikotarpį, per kurį tam tikrame ūkyje gali būti atliktas patikrinimas vietoje, apriboti daugiausia iki 1 dienos. Komisija turėtų padėti valstybėms narėms vykdyti integruotojo mėginių atrinkimo reikalavimus. Patikrinimų vietoje mėginių atranka turėtų būti vykdoma neatsižvelgiant į minimalų skaičių patikrinimų, kaip nustatyta specialiuose teisės aktuose dėl kompleksinio paramos susiejimo. |
| --- | --- |

(2c)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

2 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2d) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ūkininkai už tą patį pažeidimą nebūtų baudžiami du kartus (sumažinant arba neskiriant išmokų, taip pat skiriant baudą už atitinkamų nacionalinių teisės aktų pažeidimą). |
| --- | --- |

(2d)

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Be to, siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties žemė nebūtų paliekama apleista ir kad ji bus išsaugota geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta Bendrijos sistema, pagal kurią valstybės narės patvirtina standartus, atsižvelgdamos į konkrečias atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos bei klimato sąlygas ir egzistuojančias ūkininkavimo sistemas (žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą) ir ūkių struktūras. Atsisakius reikalavimo atidėti žemės pagal bendrosios išmokos schemą, kai kuriais atvejais gali būti padarytas neigiamas poveikis aplinkai,
  visų pirma gali būti pažeisti
  tam
  tikri
  kraštovaizdžio
  bruožai
  . Todėl reikėtų sugriežtinti galiojančias Bendrijos nuostatas, kuriomis siekiama tam tikrais atvejais apsaugoti nurodytus kraštovaizdžio bruožus. |
| --- | --- |

(3)

Be to, siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties žemė nebūtų paliekama apleista ir kad ji bus išsaugota geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta Bendrijos sistema, pagal kurią valstybės narės patvirtina standartus, atsižvelgdamos į konkrečias atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos bei klimato sąlygas ir egzistuojančias ūkininkavimo sistemas (žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą) ir ūkių struktūras. Atsisakius reikalavimo atidėti žemės pagal bendrosios išmokos schemą, kai kuriais atvejais gali būti padarytas neigiamas poveikis aplinkai,
  visų pirma gali būti pažeisti
  tam
  tikri
  kraštovaizdžio
  bruožai
  . Todėl reikėtų sugriežtinti galiojančias Bendrijos nuostatas, kuriomis siekiama tam tikrais atvejais apsaugoti nurodytus kraštovaizdžio bruožus.

| (3) | Be to, siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties žemė nebūtų paliekama apleista ir kad ji bus išsaugota geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta Bendrijos sistema, pagal kurią valstybės narės patvirtina standartus, atsižvelgdamos į konkrečias atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos bei klimato sąlygas ir egzistuojančias ūkininkavimo sistemas (žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą) ir ūkių struktūras. Atsisakius reikalavimo atidėti žemės pagal bendrosios išmokos schemą, kai kuriais atvejais gali būti padarytas neigiamas poveikis aplinkai –
  biologinei įvairovei
  , tam
  tikriems
  kraštovaizdžio
  bruožams

  ir upių pakrantėms. Todėl reikėtų sugriežtinti galiojančias Bendrijos nuostatas, kuriomis siekiama tam tikrais atvejais apsaugoti nurodytus
  biologinę įvairovę ir
  kraštovaizdžio bruožus.
  Atsižvelgiant į poreikį taikyti aukščiausius standartus užtikrinant vandens kokybę, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose, kiti apribojimai, kurie stabdytų kaimo vietovių plėtrą, neturėtų būti taikomi
  . |
| --- | --- |

(3)

Be to, siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties žemė nebūtų paliekama apleista ir kad ji bus išsaugota geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta Bendrijos sistema, pagal kurią valstybės narės patvirtina standartus, atsižvelgdamos į konkrečias atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos bei klimato sąlygas ir egzistuojančias ūkininkavimo sistemas (žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą) ir ūkių struktūras. Atsisakius reikalavimo atidėti žemės pagal bendrosios išmokos schemą, kai kuriais atvejais gali būti padarytas neigiamas poveikis aplinkai –
  biologinei įvairovei
  , tam
  tikriems
  kraštovaizdžio
  bruožams

  ir upių pakrantėms. Todėl reikėtų sugriežtinti galiojančias Bendrijos nuostatas, kuriomis siekiama tam tikrais atvejais apsaugoti nurodytus
  biologinę įvairovę ir
  kraštovaizdžio bruožus.
  Atsižvelgiant į poreikį taikyti aukščiausius standartus užtikrinant vandens kokybę, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose, kiti apribojimai, kurie stabdytų kaimo vietovių plėtrą, neturėtų būti taikomi
  .

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Tam tikrose vietovėse
  vandens apsauga ir vandentvarka, vykdant žemės ūkio veiklą, tampa vis didesne problema. Todėl, siekiant apsaugoti vandenį nuo taršos bei nuotėkio ir valdyti vandens naudojimą, reikėtų taip pat sustiprinti galiojančią Bendrijos geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės išsaugojimo sistemą. |
| --- | --- |

(4)

Tam tikrose vietovėse
  vandens apsauga ir vandentvarka, vykdant žemės ūkio veiklą, tampa vis didesne problema. Todėl, siekiant apsaugoti vandenį nuo taršos bei nuotėkio ir valdyti vandens naudojimą, reikėtų taip pat sustiprinti galiojančią Bendrijos geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės išsaugojimo sistemą.

| (4) | Vis didesnėje Bendrijos dalyje
  vandens apsauga ir vandentvarka, vykdant žemės ūkio veiklą, tampa vis didesne problema. Todėl, siekiant apsaugoti vandenį nuo taršos bei nuotėkio ir valdyti vandens naudojimą
  bei sumažinti didelį kasmet iššvaistomo vandens kiekį
  , reikėtų taip pat sustiprinti galiojančią Bendrijos geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės išsaugojimo sistemą,
  pasitelkus geresnes agronomijos ir vandens valdymo sistemas
  . |
| --- | --- |

(4)

Vis didesnėje Bendrijos dalyje
  vandens apsauga ir vandentvarka, vykdant žemės ūkio veiklą, tampa vis didesne problema. Todėl, siekiant apsaugoti vandenį nuo taršos bei nuotėkio ir valdyti vandens naudojimą
  bei sumažinti didelį kasmet iššvaistomo vandens kiekį
  , reikėtų taip pat sustiprinti galiojančią Bendrijos geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės išsaugojimo sistemą,
  pasitelkus geresnes agronomijos ir vandens valdymo sistemas
  .

Pakeitimai 190 ir 226

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Siekiant geriau suderinti darniajam žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skatinti skirtas politikos priemones, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta privaloma laipsniško tiesioginių išmokų mažinimo (moduliavimo) sistema. Ši sistema turėtų būti taikoma toliau, įskaitant išimtį, kad moduliavimas netaikomas mažesnėms nei
  5 000 EUR
  išmokoms. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant geriau suderinti darniajam žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skatinti skirtas politikos priemones, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta privaloma laipsniško tiesioginių išmokų mažinimo (moduliavimo) sistema. Ši sistema turėtų būti taikoma toliau, įskaitant išimtį, kad moduliavimas netaikomas mažesnėms nei
  5 000 EUR
  išmokoms.

| (6) | Siekiant geriau suderinti darniajam žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skatinti skirtas politikos priemones, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta privaloma laipsniško tiesioginių išmokų mažinimo (moduliavimo) sistema. Ši sistema turėtų būti taikoma toliau, įskaitant išimtį, kad moduliavimas netaikomas mažesnėms nei
  10 000 EUR
  išmokoms. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant geriau suderinti darniajam žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skatinti skirtas politikos priemones, Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta privaloma laipsniško tiesioginių išmokų mažinimo (moduliavimo) sistema. Ši sistema turėtų būti taikoma toliau, įskaitant išimtį, kad moduliavimas netaikomas mažesnėms nei
  10 000 EUR
  išmokoms.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Lėšos, sutaupytos taikant Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 įvesto moduliavimo mechanizmą, naudojamos kaimo plėtros politikos priemonėms finansuoti. Nuo tada, kai buvo priimtas šis reglamentas, žemės ūkiui iškilo daug naujų ir sunkių uždavinių, kaip antai: klimato kaitos sustabdymas, vis didėjanti biokuro svarba, taip pat poreikis užtikrinti geresnę vandentvarką ir veiksmingiau apsaugoti biologinę įvairovę. Europos Bendrija, kaip Kioto protokolą pasirašiusi šalis, buvo paraginta atnaujinti savo politiką atsižvelgiant į klimato kaitos svarbą. Be to, atsižvelgiant į dideles problemas, susijusias su vandens stoka ir sausromis, būtina veiksmingiau spręsti vandentvarkos klausimus. Biologinės įvairovės apsauga išlieka svarbiausiu uždaviniu – nors įgyvendinant Europos bendrijos 2010 m. biologinės įvairovės tikslą pasiekta reikšmingos pažangos, reiks dėti papildomas pastangas. Bendrija pripažįsta, kad šiuos naujus uždavinius reikia spręsti pagal nustatytas Bendrijos politikos kryptis. Pagal 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2006 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai priimtos kaimo plėtros programos žemės ūkio srityje yra tinkamos priemonės tokiems klausimams spręsti.
  Kad
  valstybės narės galėtų atitinkamai
  peržiūrėti savo
  kaimo plėtros programas ir nemažinti dabartinės pagal kaimo plėtros politiką vykdomos veiklos kitose srityse, reikia papildomo finansavimo. Tačiau 2007–2013 m. laikotarpio finansinėse perspektyvose, deja, nenumatyta tiek finansinių priemonių Bendrijos kaimo plėtros politikai sustiprinti, kiek reikėtų. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų didžiąją dalį finansinių išteklių sukaupti palaipsniui, vis labiau mažinant tiesiogines išmokas pagal moduliavimą. |
| --- | --- |

(7)

Lėšos, sutaupytos taikant Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 įvesto moduliavimo mechanizmą, naudojamos kaimo plėtros politikos priemonėms finansuoti. Nuo tada, kai buvo priimtas šis reglamentas, žemės ūkiui iškilo daug naujų ir sunkių uždavinių, kaip antai: klimato kaitos sustabdymas, vis didėjanti biokuro svarba, taip pat poreikis užtikrinti geresnę vandentvarką ir veiksmingiau apsaugoti biologinę įvairovę. Europos Bendrija, kaip Kioto protokolą pasirašiusi šalis, buvo paraginta atnaujinti savo politiką atsižvelgiant į klimato kaitos svarbą. Be to, atsižvelgiant į dideles problemas, susijusias su vandens stoka ir sausromis, būtina veiksmingiau spręsti vandentvarkos klausimus. Biologinės įvairovės apsauga išlieka svarbiausiu uždaviniu – nors įgyvendinant Europos bendrijos 2010 m. biologinės įvairovės tikslą pasiekta reikšmingos pažangos, reiks dėti papildomas pastangas. Bendrija pripažįsta, kad šiuos naujus uždavinius reikia spręsti pagal nustatytas Bendrijos politikos kryptis. Pagal 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2006 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai priimtos kaimo plėtros programos žemės ūkio srityje yra tinkamos priemonės tokiems klausimams spręsti.
  Kad
  valstybės narės galėtų atitinkamai
  peržiūrėti savo
  kaimo plėtros programas ir nemažinti dabartinės pagal kaimo plėtros politiką vykdomos veiklos kitose srityse, reikia papildomo finansavimo. Tačiau 2007–2013 m. laikotarpio finansinėse perspektyvose, deja, nenumatyta tiek finansinių priemonių Bendrijos kaimo plėtros politikai sustiprinti, kiek reikėtų. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų didžiąją dalį finansinių išteklių sukaupti palaipsniui, vis labiau mažinant tiesiogines išmokas pagal moduliavimą.

| (7) | Lėšos, sutaupytos taikant Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 įvesto moduliavimo mechanizmą, naudojamos kaimo plėtros politikos priemonėms finansuoti. Nuo tada, kai buvo priimtas šis reglamentas, žemės ūkiui iškilo daug naujų ir sunkių uždavinių, kaip antai: klimato kaitos sustabdymas, vis didėjanti biokuro svarba, taip pat poreikis užtikrinti geresnę vandentvarką ir veiksmingiau apsaugoti biologinę įvairovę. Europos Bendrija, kaip Kioto protokolą pasirašiusi šalis, buvo paraginta atnaujinti savo politiką atsižvelgiant į klimato kaitos svarbą. Be to, atsižvelgiant į dideles problemas, susijusias su vandens stoka ir sausromis, būtina veiksmingiau spręsti vandentvarkos klausimus. Biologinės įvairovės apsauga išlieka svarbiausiu uždaviniu – nors įgyvendinant Europos bendrijos 2010 m. biologinės įvairovės tikslą pasiekta reikšmingos pažangos, reikės dėti papildomas pastangas. Bendrija pripažįsta, kad šiuos naujus uždavinius reikia spręsti pagal nustatytas Bendrijos politikos kryptis. Pagal 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai priimtos kaimo plėtros programos žemės ūkio srityje yra tinkamos priemonės tokiems klausimams spręsti.
  Kai kurios valstybės narės jau taiko kaimo plėtros programas, kurias įgyvendinant sprendžiami nauji uždaviniai. Vis dėlto, kad visos
  valstybės narės galėtų atitinkamai
  taikyti
  savo kaimo plėtros programas ir nemažinti dabartinės pagal kaimo plėtros politiką vykdomos veiklos kitose srityse, reikia papildomo finansavimo. Tačiau 2007–2013 m. laikotarpio finansinėse perspektyvose, deja, nenumatyta tiek finansinių priemonių Bendrijos kaimo plėtros politikai sustiprinti, kiek reikėtų. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų didžiąją dalį finansinių išteklių sukaupti palaipsniui, vis labiau mažinant tiesiogines išmokas pagal moduliavimą. |
| --- | --- |

(7)

Lėšos, sutaupytos taikant Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 įvesto moduliavimo mechanizmą, naudojamos kaimo plėtros politikos priemonėms finansuoti. Nuo tada, kai buvo priimtas šis reglamentas, žemės ūkiui iškilo daug naujų ir sunkių uždavinių, kaip antai: klimato kaitos sustabdymas, vis didėjanti biokuro svarba, taip pat poreikis užtikrinti geresnę vandentvarką ir veiksmingiau apsaugoti biologinę įvairovę. Europos Bendrija, kaip Kioto protokolą pasirašiusi šalis, buvo paraginta atnaujinti savo politiką atsižvelgiant į klimato kaitos svarbą. Be to, atsižvelgiant į dideles problemas, susijusias su vandens stoka ir sausromis, būtina veiksmingiau spręsti vandentvarkos klausimus. Biologinės įvairovės apsauga išlieka svarbiausiu uždaviniu – nors įgyvendinant Europos bendrijos 2010 m. biologinės įvairovės tikslą pasiekta reikšmingos pažangos, reikės dėti papildomas pastangas. Bendrija pripažįsta, kad šiuos naujus uždavinius reikia spręsti pagal nustatytas Bendrijos politikos kryptis. Pagal 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai priimtos kaimo plėtros programos žemės ūkio srityje yra tinkamos priemonės tokiems klausimams spręsti.
  Kai kurios valstybės narės jau taiko kaimo plėtros programas, kurias įgyvendinant sprendžiami nauji uždaviniai. Vis dėlto, kad visos
  valstybės narės galėtų atitinkamai
  taikyti
  savo kaimo plėtros programas ir nemažinti dabartinės pagal kaimo plėtros politiką vykdomos veiklos kitose srityse, reikia papildomo finansavimo. Tačiau 2007–2013 m. laikotarpio finansinėse perspektyvose, deja, nenumatyta tiek finansinių priemonių Bendrijos kaimo plėtros politikai sustiprinti, kiek reikėtų. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų didžiąją dalį finansinių išteklių sukaupti palaipsniui, vis labiau mažinant tiesiogines išmokas pagal moduliavimą.

Pakeitimai 11, 197 ir 210

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Pažymėtina, kad didelė paskirstomų tiesioginių išmokų dalis tenka gana ribotam dideles išmokas gaunančių ūkininkų skaičiui.
  Akivaizdu, kad siekiant veiksmingai remti ūkininkus, didesnę paramą gaunantiems ūkininkams nereikia tokio pat lygio vienetinės paramos
  . Be to, didelę paramą gaunantiems ūkininkams lengviau prisitaikyti prie naujų sąlygų ir atitinkamai vykdyti veiklą gaunant mažesnę vienetinę paramą. Todėl būtų teisinga, kad didelę paramą gaunantys ūkininkai
  visų pirma
  prisidėtų prie naujiems uždaviniams spręsti skirtų kaimo plėtros priemonių finansavimo. Todėl reikėtų sukurti mechanizmą, kuriuo būtų numatytas didesnis didžiausių išmokų sumažinimas, o taip gautos pajamos taip pat būtų panaudojamos sprendžiant naujus kaimo plėtros politikos uždavinius. Kad šis mechanizmas būtų taikomas proporcingai, papildomi išmokų mažinimai turėtų būti didinami laipsniškai, atsižvelgiant į konkrečių išmokų sumas. |
| --- | --- |

(8)

Pažymėtina, kad didelė paskirstomų tiesioginių išmokų dalis tenka gana ribotam dideles išmokas gaunančių ūkininkų skaičiui.
  Akivaizdu, kad siekiant veiksmingai remti ūkininkus, didesnę paramą gaunantiems ūkininkams nereikia tokio pat lygio vienetinės paramos
  . Be to, didelę paramą gaunantiems ūkininkams lengviau prisitaikyti prie naujų sąlygų ir atitinkamai vykdyti veiklą gaunant mažesnę vienetinę paramą. Todėl būtų teisinga, kad didelę paramą gaunantys ūkininkai
  visų pirma
  prisidėtų prie naujiems uždaviniams spręsti skirtų kaimo plėtros priemonių finansavimo. Todėl reikėtų sukurti mechanizmą, kuriuo būtų numatytas didesnis didžiausių išmokų sumažinimas, o taip gautos pajamos taip pat būtų panaudojamos sprendžiant naujus kaimo plėtros politikos uždavinius. Kad šis mechanizmas būtų taikomas proporcingai, papildomi išmokų mažinimai turėtų būti didinami laipsniškai, atsižvelgiant į konkrečių išmokų sumas.

| (8) | Pažymėtina, kad didelė paskirstomų tiesioginių išmokų dalis tenka gana ribotam dideles išmokas gaunančių ūkininkų skaičiui.
  Nepriklausomai nuo didesnę paramą gaunančių ūkininkų ūkių struktūros, gali būti, kad, siekiant veiksmingai remti ūkininkus, didesnę paramą gaunantiems ūkininkams nereikės tokio pat lygio vienetinės paramos
  . Be to, didelę paramą gaunantiems ūkininkams lengviau prisitaikyti prie naujų sąlygų ir atitinkamai vykdyti veiklą gaunant mažesnę vienetinę paramą. Todėl,
  atsižvelgiant į visą atitinkamame ūkyje už darbą išmokamą sumą
  , būtų teisinga, kad didelę paramą gaunantys ūkininkai
  taip pat
  prisidėtų prie naujiems uždaviniams spręsti skirtų kaimo plėtros priemonių finansavimo. Todėl reikėtų sukurti mechanizmą, kuriuo būtų numatytas didesnis didžiausių išmokų sumažinimas, o taip gautos pajamos taip pat būtų panaudojamos sprendžiant naujus kaimo plėtros politikos uždavinius. Kad šis mechanizmas būtų taikomas proporcingai, papildomi išmokų mažinimai turėtų būti didinami laipsniškai, atsižvelgiant į konkrečių išmokų sumas.
  Nepaisant to, reikėtų vengti, kad asociacijos, vienijančios dideles ūkininkų ir jų turimų ūkių grupes, pavyzdžiui, žemės ūkio kooperatyvai, kurie atitinka šio reglamento 2 straipsnyje pateikiamą ūkininko apibrėžtį, būtų laikomos dideles išmokas gaunančiais ūkiais, o tai reikštų atitinkamą išmokų sumažinimą. Taigi reikėtų nurodyti, kurios asociacijos atitinka šias sąlygas ir galėtų būti atleidžiamos nuo progresyvinio principo taikymo
  . |
| --- | --- |

(8)

Pažymėtina, kad didelė paskirstomų tiesioginių išmokų dalis tenka gana ribotam dideles išmokas gaunančių ūkininkų skaičiui.
  Nepriklausomai nuo didesnę paramą gaunančių ūkininkų ūkių struktūros, gali būti, kad, siekiant veiksmingai remti ūkininkus, didesnę paramą gaunantiems ūkininkams nereikės tokio pat lygio vienetinės paramos
  . Be to, didelę paramą gaunantiems ūkininkams lengviau prisitaikyti prie naujų sąlygų ir atitinkamai vykdyti veiklą gaunant mažesnę vienetinę paramą. Todėl,
  atsižvelgiant į visą atitinkamame ūkyje už darbą išmokamą sumą
  , būtų teisinga, kad didelę paramą gaunantys ūkininkai
  taip pat
  prisidėtų prie naujiems uždaviniams spręsti skirtų kaimo plėtros priemonių finansavimo. Todėl reikėtų sukurti mechanizmą, kuriuo būtų numatytas didesnis didžiausių išmokų sumažinimas, o taip gautos pajamos taip pat būtų panaudojamos sprendžiant naujus kaimo plėtros politikos uždavinius. Kad šis mechanizmas būtų taikomas proporcingai, papildomi išmokų mažinimai turėtų būti didinami laipsniškai, atsižvelgiant į konkrečių išmokų sumas.
  Nepaisant to, reikėtų vengti, kad asociacijos, vienijančios dideles ūkininkų ir jų turimų ūkių grupes, pavyzdžiui, žemės ūkio kooperatyvai, kurie atitinka šio reglamento 2 straipsnyje pateikiamą ūkininko apibrėžtį, būtų laikomos dideles išmokas gaunančiais ūkiais, o tai reikštų atitinkamą išmokų sumažinimą. Taigi reikėtų nurodyti, kurios asociacijos atitinka šias sąlygas ir galėtų būti atleidžiamos nuo progresyvinio principo taikymo
  .

Vis dėlto, siekiant išvengti tolesnio žemės ūkio sektoriaus skaidymosi, gamintojų asociacijos, kurios nukreipia tiesioginį mokėjimą, taikant moduliavimo mechanizmą neturėtų būti laikomos gaunančiomis dideles išmokas.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Be to, valstybėms narėms turėtų būti suteikta ypatinga paramos galimybė tam, kad būtų galima tinkamai spręsti uždavinius, kurių galėtų kilti atliekant bendros žemės ūkio politikos būklės vertinimą (angl. „Health Check“). |
| --- | --- |

(8a)

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | Siekiant padėti ūkininkams laikytis šiuolaikiškų aukštos kokybės žemės ūkio standartų, būtina, kad valstybėse narėse veiktų visapusė
  komercinių ūkių
  konsultavimo sistema: Ūkių konsultavimo sistema turėtų padėti ūkininkams geriau susipažinti su medžiagų srautais ir ūkio procesais, susijusiais su aplinka, maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove; tačiau tai neturėtų niekaip paveikti ūkininkų įsipareigojimo ir pareigos laikytis šių standartų. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant padėti ūkininkams laikytis šiuolaikiškų aukštos kokybės žemės ūkio standartų, būtina, kad valstybėse narėse veiktų visapusė
  komercinių ūkių
  konsultavimo sistema: Ūkių konsultavimo sistema turėtų padėti ūkininkams geriau susipažinti su medžiagų srautais ir ūkio procesais, susijusiais su aplinka, maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove; tačiau tai neturėtų niekaip paveikti ūkininkų įsipareigojimo ir pareigos laikytis šių standartų.

| (16) | Siekiant padėti ūkininkams laikytis šiuolaikiškų aukštos kokybės žemės ūkio standartų, būtina, kad valstybėse narėse veiktų visapusė
  visų ūkininkų
  konsultavimo sistema: Ūkių konsultavimo sistema turėtų padėti ūkininkams
  gaminti našiau ir rentabiliau
  , geriau susipažinti su medžiagų srautais ir ūkio procesais, susijusiais su aplinka, maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove; tačiau tai neturėtų niekaip paveikti ūkininkų įsipareigojimo ir pareigos laikytis šių standartų. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant padėti ūkininkams laikytis šiuolaikiškų aukštos kokybės žemės ūkio standartų, būtina, kad valstybėse narėse veiktų visapusė
  visų ūkininkų
  konsultavimo sistema: Ūkių konsultavimo sistema turėtų padėti ūkininkams
  gaminti našiau ir rentabiliau
  , geriau susipažinti su medžiagų srautais ir ūkio procesais, susijusiais su aplinka, maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove; tačiau tai neturėtų niekaip paveikti ūkininkų įsipareigojimo ir pareigos laikytis šių standartų.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| (19) | Valstybių narių institucijoms mažų sumų administravimas yra varginanti užduotis.
  Siekiant išvengti pernelyg didelės administracinės naštos, valstybės narės galėtų neskirti tiesioginių išmokų tais atvejais, kai išmoka yra mažesnė nei Bendrijos paramos vidurkis už vieną hektarą arba paraiškoje gauti pagalbą nurodytas žemės valdos plotas, atitinkantis pagalbos gavimo kriterijus, yra mažesnis nei vienas hektaras. Speciali nuostata turėtų būti numatyta toms valstybėms narėms, kurių ūkių struktūra labai skiriasi nuo Bendrijoje įprastos ūkio struktūros. Valstybės narėms turėtų būti leista taikyti vieną iš dviejų kriterijų, atsižvelgiant į jų žemės ūkio ekonomikos struktūros ypatybes. Kadangi žemės neturintiems ūkiams skirtos specialiosios teisės į išmokas, išmokos jiems negali būti apskaičiuojamos taikant už hektarą nustatomą ribą. Todėl tokiems ūkininkams turėtų būti mokamas mažiausios mokamos paramos sumos vidurkis
  . |
| --- | --- |

(19)

Valstybių narių institucijoms mažų sumų administravimas yra varginanti užduotis.
  Siekiant išvengti pernelyg didelės administracinės naštos, valstybės narės galėtų neskirti tiesioginių išmokų tais atvejais, kai išmoka yra mažesnė nei Bendrijos paramos vidurkis už vieną hektarą arba paraiškoje gauti pagalbą nurodytas žemės valdos plotas, atitinkantis pagalbos gavimo kriterijus, yra mažesnis nei vienas hektaras. Speciali nuostata turėtų būti numatyta toms valstybėms narėms, kurių ūkių struktūra labai skiriasi nuo Bendrijoje įprastos ūkio struktūros. Valstybės narėms turėtų būti leista taikyti vieną iš dviejų kriterijų, atsižvelgiant į jų žemės ūkio ekonomikos struktūros ypatybes. Kadangi žemės neturintiems ūkiams skirtos specialiosios teisės į išmokas, išmokos jiems negali būti apskaičiuojamos taikant už hektarą nustatomą ribą. Todėl tokiems ūkininkams turėtų būti mokamas mažiausios mokamos paramos sumos vidurkis
  .

| (19) | Valstybių narių institucijoms mažų sumų administravimas yra varginanti užduotis.
  Valstybės narės gali nuspręsti neteikti tiesioginių išmokų, kurios bus mažesnės už nustatytą sumą
  . |
| --- | --- |

(19)

Valstybių narių institucijoms mažų sumų administravimas yra varginanti užduotis.
  Valstybės narės gali nuspręsti neteikti tiesioginių išmokų, kurios bus mažesnės už nustatytą sumą
  .

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| (21) | Pagal Bendrijos paramos schemas numatytas išmokas išmokų gavėjams nacionalinės valdžios institucijos nustatytu metu išmoka taikydamos šiame reglamente numatytus sumažinimus. Siekiant lankstesnio tiesioginių išmokų valdymo, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė išmokėti tiesiogines išmokas dalimis du kartus per metus. |
| --- | --- |

(21)

Pagal Bendrijos paramos schemas numatytas išmokas išmokų gavėjams nacionalinės valdžios institucijos nustatytu metu išmoka taikydamos šiame reglamente numatytus sumažinimus. Siekiant lankstesnio tiesioginių išmokų valdymo, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė išmokėti tiesiogines išmokas dalimis du kartus per metus.

| (21) | Pagal Bendrijos paramos schemas numatytas išmokas išmokų gavėjams nacionalinės valdžios institucijos nustatytu metu išmoka taikydamos šiame reglamente numatytus sumažinimus. Siekiant lankstesnio tiesioginių išmokų valdymo, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė išmokėti tiesiogines išmokas dalimis du kartus per metus,
  viena vertus
  ,
  jei vėluojama, į sumokamą išmoką įtraukiamos palūkanos pagal rinkos palūkanų normą, kita vertus, suteikiant valstybėms narėms galimybę lanksčiai nustatyti mokėjimo datas atsižvelgiant į sektoriaus poreikius
  . |
| --- | --- |

(21)

Pagal Bendrijos paramos schemas numatytas išmokas išmokų gavėjams nacionalinės valdžios institucijos nustatytu metu išmoka taikydamos šiame reglamente numatytus sumažinimus. Siekiant lankstesnio tiesioginių išmokų valdymo, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė išmokėti tiesiogines išmokas dalimis du kartus per metus,
  viena vertus
  ,
  jei vėluojama, į sumokamą išmoką įtraukiamos palūkanos pagal rinkos palūkanų normą, kita vertus, suteikiant valstybėms narėms galimybę lanksčiai nustatyti mokėjimo datas atsižvelgiant į sektoriaus poreikius
  .

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| (23) | Siekiant įgyvendinti bendrosios žemės ūkio politikos tikslus, bendrosios paramos schemas reikia pritaikyti prie nuolat vykstančių pokyčių – prireikus, net ir per trumpą laiką. Todėl išmokų gavėjai negali tikėtis, kad paramos sąlygos nesikeis, ir turi būti pasiruošę, kad schemos gali būti peržiūrimos, visų pirma siekiant atsižvelgti į ekonominius pokyčius arba biudžeto situaciją. |
| --- | --- |

(23)

Išbraukta.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (23a) | Pirmasis BŽŪP ramstis turėtų būti išlaikytas ir ateityje siekiant užtikrinti pagrindinį ūkininko, kaip varomosios daugelio kaimo regionų ekonomikos jėgos, kaip kraštovaizdžio sargo ir aukštų ES maisto saugos standartų garanto, vaidmenį. |
| --- | --- |

(23a)

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| (24) | Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta bendrosios išmokos schema, kurioje įvairūs galiojantys paramos mechanizmai sujungti į vieną atsietųjų tiesioginių išmokų schemą. Remiantis patirtimi, įgyta taikant bendrosios išmokos schemą, kai kurios schemos sudėtinės dalys gali būti supaprastintos, ir tai būtų naudinga ūkininkams bei administracijoms. Be to, atsižvelgiant į tai, kad per tą laiką bendrosios išmokos schema įgyvendinta visose valstybėse narėse, kurių reikalauta tai padaryti, daugelis nuostatų, kurios buvo susijusios su pradiniu schemos įgyvendinimu, tapo nereikalingos, ir todėl turėtų būti pakeistos. Nustatyta, kad tokiomis aplinkybėmis teisėmis gauti išmokas dažnai nepasinaudojama. Siekiant išvengti tokios situacijos
  ir atsižvelgiant į tai, kad ūkininkai jau žino, kaip veikia bendrosios išmokos schema, anksčiau nustatytas
  nepanaudotų išmokų gražinimo į nacionalinį rezervą laikotarpis
  turėtų būti sumažintas iki dviejų metų
  . |
| --- | --- |

(24)

Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta bendrosios išmokos schema, kurioje įvairūs galiojantys paramos mechanizmai sujungti į vieną atsietųjų tiesioginių išmokų schemą. Remiantis patirtimi, įgyta taikant bendrosios išmokos schemą, kai kurios schemos sudėtinės dalys gali būti supaprastintos, ir tai būtų naudinga ūkininkams bei administracijoms. Be to, atsižvelgiant į tai, kad per tą laiką bendrosios išmokos schema įgyvendinta visose valstybėse narėse, kurių reikalauta tai padaryti, daugelis nuostatų, kurios buvo susijusios su pradiniu schemos įgyvendinimu, tapo nereikalingos, ir todėl turėtų būti pakeistos. Nustatyta, kad tokiomis aplinkybėmis teisėmis gauti išmokas dažnai nepasinaudojama. Siekiant išvengti tokios situacijos
  ir atsižvelgiant į tai, kad ūkininkai jau žino, kaip veikia bendrosios išmokos schema, anksčiau nustatytas
  nepanaudotų išmokų gražinimo į nacionalinį rezervą laikotarpis
  turėtų būti sumažintas iki dviejų metų
  .

| (24) | Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta bendrosios išmokos schema, kurioje įvairūs galiojantys paramos mechanizmai sujungti į vieną atsietųjų tiesioginių išmokų schemą. Remiantis patirtimi, įgyta taikant bendrosios išmokos schemą, kai kurios schemos sudėtinės dalys gali būti supaprastintos, ir tai būtų naudinga ūkininkams bei administracijoms. Be to, atsižvelgiant į tai, kad per tą laiką bendrosios išmokos schema įgyvendinta visose valstybėse narėse, kurių reikalauta tai padaryti, daugelis nuostatų, kurios buvo susijusios su pradiniu schemos įgyvendinimu, tapo nereikalingos, ir todėl turėtų būti pakeistos. Nustatyta, kad tokiomis aplinkybėmis teisėmis gauti išmokas dažnai nepasinaudojama. Siekiant išvengti tokios situacijos
  turėtų būti nustatytas trejų metų
  nepanaudotų išmokų gražinimo į nacionalinį rezervą laikotarpis. |
| --- | --- |

(24)

Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatyta bendrosios išmokos schema, kurioje įvairūs galiojantys paramos mechanizmai sujungti į vieną atsietųjų tiesioginių išmokų schemą. Remiantis patirtimi, įgyta taikant bendrosios išmokos schemą, kai kurios schemos sudėtinės dalys gali būti supaprastintos, ir tai būtų naudinga ūkininkams bei administracijoms. Be to, atsižvelgiant į tai, kad per tą laiką bendrosios išmokos schema įgyvendinta visose valstybėse narėse, kurių reikalauta tai padaryti, daugelis nuostatų, kurios buvo susijusios su pradiniu schemos įgyvendinimu, tapo nereikalingos, ir todėl turėtų būti pakeistos. Nustatyta, kad tokiomis aplinkybėmis teisėmis gauti išmokas dažnai nepasinaudojama. Siekiant išvengti tokios situacijos
  turėtų būti nustatytas trejų metų
  nepanaudotų išmokų gražinimo į nacionalinį rezervą laikotarpis.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| (27) | Reikalavimas atidėti ariamos žemės plotus buvo įvestas siekiant kontroliuoti tiekimą. Atsižvelgiant į rinkos pokyčių lauko kultūrų sektoriuje ir į tai, kad pradėta taikyti atsietąją pagalbą, ši priemonė tapo nereikalinga, ir todėl turėtų būti panaikinta. Todėl teisės į išmokas už atidėtą žemę, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 53 straipsnyje ir 63 straipsnio 2 dalyje,
  nustatomos remiantis kriterijus atitinkančiu plotu, taikant tas pačias tinkamumo sąlygas, kaip ir kitų teisių gauti išmokas atvejais
  . |
| --- | --- |

(27)

Reikalavimas atidėti ariamos žemės plotus buvo įvestas siekiant kontroliuoti tiekimą. Atsižvelgiant į rinkos pokyčių lauko kultūrų sektoriuje ir į tai, kad pradėta taikyti atsietąją pagalbą, ši priemonė tapo nereikalinga, ir todėl turėtų būti panaikinta. Todėl teisės į išmokas už atidėtą žemę, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 53 straipsnyje ir 63 straipsnio 2 dalyje,
  nustatomos remiantis kriterijus atitinkančiu plotu, taikant tas pačias tinkamumo sąlygas, kaip ir kitų teisių gauti išmokas atvejais
  .

| (27) | Reikalavimas atidėti ariamos žemės plotus buvo įvestas siekiant kontroliuoti tiekimą. Atsižvelgiant į rinkos pokyčių lauko kultūrų sektoriuje ir į tai, kad pradėta taikyti atsietąją pagalbą, ši priemonė tapo nereikalinga, ir todėl turėtų būti panaikinta. Todėl teisės į išmokas už atidėtą žemę, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 53 straipsnyje ir 63 straipsnio 2 dalyje,
  yra įprastos teisės į išmokas
  . |
| --- | --- |

(27)

Reikalavimas atidėti ariamos žemės plotus buvo įvestas siekiant kontroliuoti tiekimą. Atsižvelgiant į rinkos pokyčių lauko kultūrų sektoriuje ir į tai, kad pradėta taikyti atsietąją pagalbą, ši priemonė tapo nereikalinga, ir todėl turėtų būti panaikinta. Todėl teisės į išmokas už atidėtą žemę, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 53 straipsnyje ir 63 straipsnio 2 dalyje,
  yra įprastos teisės į išmokas
  .

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| (28) | Toliau integruojant anksčiau susietą rinkos paramą į bendrosios išmokos schemą, tose valstybėse narėse, kurios pasirinko istorinį įgyvendinimo modelį, teisių į išmoką vertė buvo pagrįsta anksčiau mokėtos paramos atskiram ūkininkui lygiu. Įvertinant į tai, kad praeina vis daugiau laiko nuo bendrosios išmokos schemos įdiegimo ir kad ši schema pradėta taikyti ir kituose sektoriuose, vis sunkiau pagrįstai paaiškinti, kodėl paramos lygis, grindžiamas tik anksčiau mokėtos paramos dydžiu, atskirais atvejais reikšmingai skiriasi. Dėl tos priežasties istorinį įgyvendinimo modelį pasirinkusioms valstybėms narėms turėtų būti leista tam tikromis sąlygomis peržiūrėti teisę į išmoką ir suvienodinti jos vieneto vertę laikantis Bendrijos teisės bendrųjų principų ir bendrosios žemės ūkio politikos tikslų. Todėl siekdamos labiau suvienodinti išmokų vertes valstybės narės gali atsižvelgti į geografinių vietovių specifines sąlygas. Teisių į išmokas suvienodinimas turėtų būti vykdomas taikant atitinkamą pereinamąjį laikotarpį ir neviršijant konkrečių išmokos sumažinimo ribų, kad ūkininkai galėtų tinkamai prisitaikyti prie besikeičiančio paramos lygio. |
| --- | --- |

(28)

Toliau integruojant anksčiau susietą rinkos paramą į bendrosios išmokos schemą, tose valstybėse narėse, kurios pasirinko istorinį įgyvendinimo modelį, teisių į išmoką vertė buvo pagrįsta anksčiau mokėtos paramos atskiram ūkininkui lygiu. Įvertinant į tai, kad praeina vis daugiau laiko nuo bendrosios išmokos schemos įdiegimo ir kad ši schema pradėta taikyti ir kituose sektoriuose, vis sunkiau pagrįstai paaiškinti, kodėl paramos lygis, grindžiamas tik anksčiau mokėtos paramos dydžiu, atskirais atvejais reikšmingai skiriasi. Dėl tos priežasties istorinį įgyvendinimo modelį pasirinkusioms valstybėms narėms turėtų būti leista tam tikromis sąlygomis peržiūrėti teisę į išmoką ir suvienodinti jos vieneto vertę laikantis Bendrijos teisės bendrųjų principų ir bendrosios žemės ūkio politikos tikslų. Todėl siekdamos labiau suvienodinti išmokų vertes valstybės narės gali atsižvelgti į geografinių vietovių specifines sąlygas. Teisių į išmokas suvienodinimas turėtų būti vykdomas taikant atitinkamą pereinamąjį laikotarpį ir neviršijant konkrečių išmokos sumažinimo ribų, kad ūkininkai galėtų tinkamai prisitaikyti prie besikeičiančio paramos lygio.

| (28) | Toliau integruojant anksčiau susietą rinkos paramą į bendrosios išmokos schemą, tose valstybėse narėse, kurios pasirinko istorinį įgyvendinimo modelį, teisių į išmoką vertė buvo pagrįsta anksčiau mokėtos paramos atskiram ūkininkui lygiu. Įvertinant į tai, kad praeina vis daugiau laiko nuo bendrosios išmokos schemos įdiegimo ir kad ši schema pradėta taikyti ir kituose sektoriuose, vis sunkiau pagrįstai paaiškinti, kodėl paramos lygis, grindžiamas tik anksčiau mokėtos paramos dydžiu, atskirais atvejais reikšmingai skiriasi. Dėl tos priežasties istorinį įgyvendinimo modelį pasirinkusioms valstybėms narėms turėtų būti leista tam tikromis sąlygomis peržiūrėti teisę į išmoką ir suvienodinti jos vieneto vertę laikantis Bendrijos teisės bendrųjų principų ir bendrosios žemės ūkio politikos tikslų. Todėl siekdamos labiau suvienodinti išmokų vertes valstybės narės gali atsižvelgti į geografinių vietovių specifines sąlygas. Teisių į išmokas suvienodinimas turėtų būti vykdomas taikant atitinkamą pereinamąjį laikotarpį
  priklausomai nuo kiekvienos valstybės narės pasirinkto tempo
  ir neviršijant konkrečių išmokos sumažinimo ribų, kad ūkininkai galėtų tinkamai prisitaikyti prie besikeičiančio paramos lygio. |
| --- | --- |

(28)

Toliau integruojant anksčiau susietą rinkos paramą į bendrosios išmokos schemą, tose valstybėse narėse, kurios pasirinko istorinį įgyvendinimo modelį, teisių į išmoką vertė buvo pagrįsta anksčiau mokėtos paramos atskiram ūkininkui lygiu. Įvertinant į tai, kad praeina vis daugiau laiko nuo bendrosios išmokos schemos įdiegimo ir kad ši schema pradėta taikyti ir kituose sektoriuose, vis sunkiau pagrįstai paaiškinti, kodėl paramos lygis, grindžiamas tik anksčiau mokėtos paramos dydžiu, atskirais atvejais reikšmingai skiriasi. Dėl tos priežasties istorinį įgyvendinimo modelį pasirinkusioms valstybėms narėms turėtų būti leista tam tikromis sąlygomis peržiūrėti teisę į išmoką ir suvienodinti jos vieneto vertę laikantis Bendrijos teisės bendrųjų principų ir bendrosios žemės ūkio politikos tikslų. Todėl siekdamos labiau suvienodinti išmokų vertes valstybės narės gali atsižvelgti į geografinių vietovių specifines sąlygas. Teisių į išmokas suvienodinimas turėtų būti vykdomas taikant atitinkamą pereinamąjį laikotarpį
  priklausomai nuo kiekvienos valstybės narės pasirinkto tempo
  ir neviršijant konkrečių išmokos sumažinimo ribų, kad ūkininkai galėtų tinkamai prisitaikyti prie besikeičiančio paramos lygio.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (29a) | kompleksinio paramos susiejimo sistema ir BŽŪP ateityje dar turėtų būti pertvarkoma, kadangi dabartinis išmokų lygis ne visada atitinka ūkininkų pastangas įgyvendinant paramos susiejimą, kadangi daug išmokų vis dar priklauso nuo istorinių išlaidų. Ypač daug sunkumų gyvulininkyste užsiimantiems ūkininkams kelia gyvūnų gerovės teisės aktai, kadangi jų laikymasis neatsispindi gaunamose išmokose. Vis dėlto, jei importuojami gaminiai atitiktų tuos pačius gyvūnų gerovės standartus, nebūtų poreikio atlyginti ūkininkams už tai, kad jie laikosi šios srities Bendrijos teisės aktų. Taigi Komisija Pasaulio prekybos organizacijos derybų metu turėtų siekti, kad būtų pripažinti tokie su prekyba nesusiję dalykai kaip importo kriterijai. |
| --- | --- |

(29a)

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| (30) | Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, kuriuo įdiegta bendrosios išmokos schema, valstybėms narėms kai kurias išmokas leista mokėti netaikant šios schemos. Taip pat to reglamento 64 straipsnio 3 dalyje numatyta to reglamento III antraštinės dalies 5 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose nurodytų galimybių peržiūra, siekiant atsižvelgti į rinkos ir struktūrinius pokyčius. Išanalizavus susijusią patirtį, paaiškėjo, kad atsiejus paramą gamintojai
  lanksčiau renkasi
  , ką gaminti, ir sprendimus priima atsižvelgdami į produkto pelningumą ir jo poreikį rinkoje.
  Tai ypač būdinga lauko kultūrų, apynių ir sėklų sektoriuose, o iš dalies – ir jautienos sektoriuje
  . Todėl
  iš dalies susietos išmokos šiuose sektoriuose turėtų būt teikiamos pasinaudojant bendrosios išmokos schema. Kad jautienos sektoriuje veiklą vykdantys ūkininkai galėtų pamažu prisitaikyti prie naujos paramos tvarkos, turėtų būti numatytos nuostatos dėl specialiosios priemokos už bulius ir skerdimo priemokos
  . Kadangi iš dalies susietos išmokos vaisių ir daržovių sektoriuose įdiegtos gana neseniai, ir tik kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, tokių schemų peržiūra nėra reikalinga. |
| --- | --- |

(30)

Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, kuriuo įdiegta bendrosios išmokos schema, valstybėms narėms kai kurias išmokas leista mokėti netaikant šios schemos. Taip pat to reglamento 64 straipsnio 3 dalyje numatyta to reglamento III antraštinės dalies 5 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose nurodytų galimybių peržiūra, siekiant atsižvelgti į rinkos ir struktūrinius pokyčius. Išanalizavus susijusią patirtį, paaiškėjo, kad atsiejus paramą gamintojai
  lanksčiau renkasi
  , ką gaminti, ir sprendimus priima atsižvelgdami į produkto pelningumą ir jo poreikį rinkoje.
  Tai ypač būdinga lauko kultūrų, apynių ir sėklų sektoriuose, o iš dalies – ir jautienos sektoriuje
  . Todėl
  iš dalies susietos išmokos šiuose sektoriuose turėtų būt teikiamos pasinaudojant bendrosios išmokos schema. Kad jautienos sektoriuje veiklą vykdantys ūkininkai galėtų pamažu prisitaikyti prie naujos paramos tvarkos, turėtų būti numatytos nuostatos dėl specialiosios priemokos už bulius ir skerdimo priemokos
  . Kadangi iš dalies susietos išmokos vaisių ir daržovių sektoriuose įdiegtos gana neseniai, ir tik kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, tokių schemų peržiūra nėra reikalinga.

| (30) | Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, kuriuo įdiegta bendrosios išmokos schema, valstybėms narėms kai kurias išmokas leista mokėti netaikant šios schemos. Taip pat to reglamento 64 straipsnio 3 dalyje numatyta to reglamento III antraštinės dalies 5 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose nurodytų galimybių peržiūra, siekiant atsižvelgti į rinkos ir struktūrinius pokyčius. Išanalizavus susijusią patirtį, paaiškėjo, kad atsiejus paramą gamintojai
  galėtų lanksčiau rinktis
  , ką gaminti, ir sprendimus priima atsižvelgdami į produkto pelningumą ir jo poreikį rinkoje.
  Todėl valstybėms narėms reikėtų leisti savo sprendimu tęsti paramos atsiejimo procesą
  . Kadangi iš dalies susietos išmokos vaisių ir daržovių sektoriuose įdiegtos gana neseniai, ir tik kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, tokių schemų peržiūra nėra reikalinga. |
| --- | --- |

(30)

Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, kuriuo įdiegta bendrosios išmokos schema, valstybėms narėms kai kurias išmokas leista mokėti netaikant šios schemos. Taip pat to reglamento 64 straipsnio 3 dalyje numatyta to reglamento III antraštinės dalies 5 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose nurodytų galimybių peržiūra, siekiant atsižvelgti į rinkos ir struktūrinius pokyčius. Išanalizavus susijusią patirtį, paaiškėjo, kad atsiejus paramą gamintojai
  galėtų lanksčiau rinktis
  , ką gaminti, ir sprendimus priima atsižvelgdami į produkto pelningumą ir jo poreikį rinkoje.
  Todėl valstybėms narėms reikėtų leisti savo sprendimu tęsti paramos atsiejimo procesą
  . Kadangi iš dalies susietos išmokos vaisių ir daržovių sektoriuose įdiegtos gana neseniai, ir tik kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, tokių schemų peržiūra nėra reikalinga.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

31 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (31a) | Reikėtų specialių pagalbos priemonių ES avių sektoriui, kuris patiria didelį nuosmukį. Turėtų būti įgyvendintos 2008 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl avienos (ėrienos) ir ožkienos sektoriaus ateities Europoje (2). |
| --- | --- |

(31a)

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| (32) | Valstybėms narėms turi būti leista panaudoti iki 10 % jų viršutinių ribų specifinei paramai aiškiai nustatytais atvejais. Pasinaudodamos teise teikti tokią paramą, valstybės narės galėtų spręsti aplinkos klausimus ir gerinti žemės ūkio produktų kokybę bei prekybą jais. Taip pat turi būti leista teikti specifinę paramą siekiant apsaugoti ypač svarbius sektorius nuo pieno kvotų sumažinimo ir paramos atsiejimo padarinių.
  Atsižvelgiant į tai, kad vis svarbiau veiksmingai valdyti riziką, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė finansiškai padėti ūkininkams mokėti pasėlių draudimo įmokas ir finansuoti kompensacijas, mokamas dėl konkrečių ekonominių nuostolių gyvūnų ar augalų ligų atvejais
  . Siekiant laikytis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, ištekliai, kuriuos būtų galima naudoti susietosios paramos priemonėms, turėtų būti atitinkamo lygio.
  Atitinkamai turėtų būti nustatytos pasėlių draudimo finansinių įnašų ir kompensacijų dėl gyvulių ligų sąlygos
  . |
| --- | --- |

(32)

Valstybėms narėms turi būti leista panaudoti iki 10 % jų viršutinių ribų specifinei paramai aiškiai nustatytais atvejais. Pasinaudodamos teise teikti tokią paramą, valstybės narės galėtų spręsti aplinkos klausimus ir gerinti žemės ūkio produktų kokybę bei prekybą jais. Taip pat turi būti leista teikti specifinę paramą siekiant apsaugoti ypač svarbius sektorius nuo pieno kvotų sumažinimo ir paramos atsiejimo padarinių.
  Atsižvelgiant į tai, kad vis svarbiau veiksmingai valdyti riziką, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė finansiškai padėti ūkininkams mokėti pasėlių draudimo įmokas ir finansuoti kompensacijas, mokamas dėl konkrečių ekonominių nuostolių gyvūnų ar augalų ligų atvejais
  . Siekiant laikytis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, ištekliai, kuriuos būtų galima naudoti susietosios paramos priemonėms, turėtų būti atitinkamo lygio.
  Atitinkamai turėtų būti nustatytos pasėlių draudimo finansinių įnašų ir kompensacijų dėl gyvulių ligų sąlygos
  .

| (32) | Valstybėms narėms turi būti leista panaudoti iki 10 % jų viršutinių ribų specifinei paramai aiškiai nustatytais atvejais. Pasinaudodamos teise teikti tokią paramą, valstybės narės galėtų spręsti aplinkos klausimus ir gerinti žemės ūkio produktų kokybę bei prekybą jais. Taip pat turi būti leista teikti specifinę paramą siekiant apsaugoti ypač svarbius sektorius nuo pieno kvotų sumažinimo ir paramos atsiejimo padarinių. Siekiant laikytis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, ištekliai, kuriuos būtų galima naudoti susietosios paramos priemonėms, turėtų būti atitinkamo lygio. |
| --- | --- |

(32)

Valstybėms narėms turi būti leista panaudoti iki 10 % jų viršutinių ribų specifinei paramai aiškiai nustatytais atvejais. Pasinaudodamos teise teikti tokią paramą, valstybės narės galėtų spręsti aplinkos klausimus ir gerinti žemės ūkio produktų kokybę bei prekybą jais. Taip pat turi būti leista teikti specifinę paramą siekiant apsaugoti ypač svarbius sektorius nuo pieno kvotų sumažinimo ir paramos atsiejimo padarinių. Siekiant laikytis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, ištekliai, kuriuos būtų galima naudoti susietosios paramos priemonėms, turėtų būti atitinkamo lygio.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

32a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (32a) | Turint mintyje didėjančią veiksmingo rizikos valdymo svarbą, valstybėms narėms turėtų būti leista panaudoti papildomai maždaug 5 % viršutinės ribos lėšų, kad jos galėtų ūkininkams ar organizacijoms arba gamintojų grupėms suteikti paramą finansinių indėlių už išlaidas, susijusias su draudimo įmokomis ir savitarpio pagalbos fondais, forma. |
| --- | --- |

(32a)

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| (36) | Tiesioginės paramos atsiejimas ir bendrosios išmokos schemos įvedimas buvo pagrindinės bendrosios žemės ūkio politikos reformos proceso sudedamosios dalys. Tačiau dėl daugelio priežasčių 2003 m. kai kurioms kultūroms reikėjo toliau teikti specifinę paramą. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir stebint rinkos situacijos raidą, tos schemos, kurios 2003 m. nebuvo įtrauktos į bendrosios išmokos schemą, dabar, siekiant skatinti labiau į rinką orientuotą ir darnų žemės ūkį, jau gali būti integruotos į bendrosios išmokos schemą. Tai visų pirma taikytina alyvuogių aliejaus sektoriui, kuriame išmokos buvo susietos tik iš dalies. Taip pat reikėtų atsieti išmokas už kietuosius kviečius,
  baltyminius pasėlius
  , ryžius, bulvių krakmolą ir riešutus, nes šiose srityse dar likusių susietųjų išmokų veiksmingumas mažėja.
  Taip pat reikėtų panaikinti linų perdirbimo paramą ir numatytas sumas išmokėti per bendrosios išmokos schemą
  . Kad parama už ryžius,
  sausuosius pašarus
  , bulvių krakmolą ir linus būtų sklandžiai atsieta, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, susidariusį atsiejant pagalbą už riešutus, valstybėms narėms turėtų būti paliekama teisė ir toliau sieti jų mokamą pagalbos dalį. |
| --- | --- |

(36)

Tiesioginės paramos atsiejimas ir bendrosios išmokos schemos įvedimas buvo pagrindinės bendrosios žemės ūkio politikos reformos proceso sudedamosios dalys. Tačiau dėl daugelio priežasčių 2003 m. kai kurioms kultūroms reikėjo toliau teikti specifinę paramą. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir stebint rinkos situacijos raidą, tos schemos, kurios 2003 m. nebuvo įtrauktos į bendrosios išmokos schemą, dabar, siekiant skatinti labiau į rinką orientuotą ir darnų žemės ūkį, jau gali būti integruotos į bendrosios išmokos schemą. Tai visų pirma taikytina alyvuogių aliejaus sektoriui, kuriame išmokos buvo susietos tik iš dalies. Taip pat reikėtų atsieti išmokas už kietuosius kviečius,
  baltyminius pasėlius
  , ryžius, bulvių krakmolą ir riešutus, nes šiose srityse dar likusių susietųjų išmokų veiksmingumas mažėja.
  Taip pat reikėtų panaikinti linų perdirbimo paramą ir numatytas sumas išmokėti per bendrosios išmokos schemą
  . Kad parama už ryžius,
  sausuosius pašarus
  , bulvių krakmolą ir linus būtų sklandžiai atsieta, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, susidariusį atsiejant pagalbą už riešutus, valstybėms narėms turėtų būti paliekama teisė ir toliau sieti jų mokamą pagalbos dalį.

| (36) | Tiesioginės paramos atsiejimas ir bendrosios išmokos schemos įvedimas buvo pagrindinės bendrosios žemės ūkio politikos reformos proceso sudedamosios dalys. Tačiau dėl daugelio priežasčių 2003 m. kai kurioms kultūroms reikėjo toliau teikti specifinę paramą. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir stebint rinkos situacijos raidą, tos schemos, kurios 2003 m. nebuvo įtrauktos į bendrosios išmokos schemą, dabar, siekiant skatinti labiau į rinką orientuotą ir darnų žemės ūkį, jau
  galėtų, jei atitinkama valstybė narė nusprendžia
  , būti integruotos į bendrosios išmokos schemą. Tai visų pirma taikytina alyvuogių aliejaus sektoriui, kuriame išmokos buvo susietos tik iš dalies. Taip pat reikėtų atsieti išmokas už kietuosius kviečius, ryžius, bulvių krakmolą ir riešutus, nes šiose srityse dar likusių susietųjų išmokų veiksmingumas mažėja. Kad parama už ryžius, bulvių krakmolą ir linus būtų sklandžiai atsieta, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, susidariusį atsiejant pagalbą už riešutus, valstybėms narėms turėtų būti paliekama teisė ir toliau sieti jų mokamą pagalbos dalį. |
| --- | --- |

(36)

Tiesioginės paramos atsiejimas ir bendrosios išmokos schemos įvedimas buvo pagrindinės bendrosios žemės ūkio politikos reformos proceso sudedamosios dalys. Tačiau dėl daugelio priežasčių 2003 m. kai kurioms kultūroms reikėjo toliau teikti specifinę paramą. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir stebint rinkos situacijos raidą, tos schemos, kurios 2003 m. nebuvo įtrauktos į bendrosios išmokos schemą, dabar, siekiant skatinti labiau į rinką orientuotą ir darnų žemės ūkį, jau
  galėtų, jei atitinkama valstybė narė nusprendžia
  , būti integruotos į bendrosios išmokos schemą. Tai visų pirma taikytina alyvuogių aliejaus sektoriui, kuriame išmokos buvo susietos tik iš dalies. Taip pat reikėtų atsieti išmokas už kietuosius kviečius, ryžius, bulvių krakmolą ir riešutus, nes šiose srityse dar likusių susietųjų išmokų veiksmingumas mažėja. Kad parama už ryžius, bulvių krakmolą ir linus būtų sklandžiai atsieta, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, susidariusį atsiejant pagalbą už riešutus, valstybėms narėms turėtų būti paliekama teisė ir toliau sieti jų mokamą pagalbos dalį.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| (37) | Kadangi į bendrosios išmokos schemą integruotos naujos schemos, reikėtų numatyti, kaip apskaičiuoti naują atskiros pajamų paramos lygį pagal tą schemą. Paramos už riešutus, bulvių krakmolą, linus
  ir sausuosius pašarus
  atvejais išmoka turėtų būti padidinta atsižvelgiant į ūkininkų pastaraisiais metais gautą paramą. Tačiau tuo atveju, kai į bendrosios išmokos schemą įtraukiamos anksčiau iš dalies į ją neįtrauktos išmokos, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė remtis pirmaisiais referenciniais laikotarpiais. |
| --- | --- |

(37)

Kadangi į bendrosios išmokos schemą integruotos naujos schemos, reikėtų numatyti, kaip apskaičiuoti naują atskiros pajamų paramos lygį pagal tą schemą. Paramos už riešutus, bulvių krakmolą, linus
  ir sausuosius pašarus
  atvejais išmoka turėtų būti padidinta atsižvelgiant į ūkininkų pastaraisiais metais gautą paramą. Tačiau tuo atveju, kai į bendrosios išmokos schemą įtraukiamos anksčiau iš dalies į ją neįtrauktos išmokos, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė remtis pirmaisiais referenciniais laikotarpiais.

| (37) | Kadangi į bendrosios išmokos schemą integruotos naujos schemos, reikėtų numatyti, kaip apskaičiuoti naują atskiros pajamų paramos lygį pagal tą schemą. Paramos už riešutus, bulvių krakmolą
  ir
  linus atvejais išmoka turėtų būti padidinta atsižvelgiant į ūkininkų pastaraisiais metais gautą paramą
  ūkininkų gamybos kvotas pastaraisiais metais
  . Tačiau tuo atveju, kai į bendrosios išmokos schemą įtraukiamos anksčiau iš dalies į ją neįtrauktos išmokos, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė remtis pirmaisiais referenciniais laikotarpiais. |
| --- | --- |

(37)

Kadangi į bendrosios išmokos schemą integruotos naujos schemos, reikėtų numatyti, kaip apskaičiuoti naują atskiros pajamų paramos lygį pagal tą schemą. Paramos už riešutus, bulvių krakmolą
  ir
  linus atvejais išmoka turėtų būti padidinta atsižvelgiant į ūkininkų pastaraisiais metais gautą paramą
  ūkininkų gamybos kvotas pastaraisiais metais
  . Tačiau tuo atveju, kai į bendrosios išmokos schemą įtraukiamos anksčiau iš dalies į ją neįtrauktos išmokos, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė remtis pirmaisiais referenciniais laikotarpiais.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| (38) | Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, siekiant padėti vystyti kuro augalų sektorių, numatyta specifinė parama už kuro augalus. Atsižvelgiant į naujausius pokyčius bioenergetikos sektoriuje, visų pirma į tai, kad smarkiai išaugo tokių produktų poreikis tarptautinėse rinkose, ir į tai, kad nustatyta, kokią viso sunaudojamo kuro dalį iki 2020 m. turi sudaryti bioenergetinis kuras, neliko pagrįstų priežasčių teikti specifinę paramą už kuro augalus. |
| --- | --- |

(38)

Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, siekiant padėti vystyti kuro augalų sektorių, numatyta specifinė parama už kuro augalus. Atsižvelgiant į naujausius pokyčius bioenergetikos sektoriuje, visų pirma į tai, kad smarkiai išaugo tokių produktų poreikis tarptautinėse rinkose, ir į tai, kad nustatyta, kokią viso sunaudojamo kuro dalį iki 2020 m. turi sudaryti bioenergetinis kuras, neliko pagrįstų priežasčių teikti specifinę paramą už kuro augalus.

| (38) | Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, siekiant padėti vystyti kuro augalų sektorių, numatyta specifinė parama už kuro augalus. Atsižvelgiant į naujausius pokyčius bioenergetikos sektoriuje, visų pirma į tai, kad smarkiai išaugo tokių produktų poreikis tarptautinėse rinkose, ir į tai, kad nustatyta, kokią viso sunaudojamo kuro dalį iki 2020 m. turi sudaryti bioenergetinis kuras, neliko pagrįstų priežasčių teikti specifinę
  susietąją
  paramą už kuro augalus.
  Taigi atitinkamos sumos ateityje turėtų būti įtrauktos į bendrosios išmokos schemą
  . |
| --- | --- |

(38)

Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, siekiant padėti vystyti kuro augalų sektorių, numatyta specifinė parama už kuro augalus. Atsižvelgiant į naujausius pokyčius bioenergetikos sektoriuje, visų pirma į tai, kad smarkiai išaugo tokių produktų poreikis tarptautinėse rinkose, ir į tai, kad nustatyta, kokią viso sunaudojamo kuro dalį iki 2020 m. turi sudaryti bioenergetinis kuras, neliko pagrįstų priežasčių teikti specifinę
  susietąją
  paramą už kuro augalus.
  Taigi atitinkamos sumos ateityje turėtų būti įtrauktos į bendrosios išmokos schemą
  .

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio d punktas

| d) | paramos schemos ūkininkams, auginantiems ryžius, krakmolines bulves,
  medvilnę
  , vaisius bei daržoves, avis, ožkas ir galvijus ir gaminantiems cukrų; |
| --- | --- |

d)

paramos schemos ūkininkams, auginantiems ryžius, krakmolines bulves,
  medvilnę
  , vaisius bei daržoves, avis, ožkas ir galvijus ir gaminantiems cukrų;

| d) | paramos schemos ūkininkams, auginantiems ryžius,
  baltyminius augalus
  , krakmolines bulves, vaisius bei daržoves,
  tabaką
  , avis, ožkas ir galvijus ir gaminantiems cukrų; |
| --- | --- |

d)

paramos schemos ūkininkams, auginantiems ryžius,
  baltyminius augalus
  , krakmolines bulves, vaisius bei daržoves,
  tabaką
  , avis, ožkas ir galvijus ir gaminantiems cukrų;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio a punktas

| a) | ūkininkas – fizinis ar juridinis asmuo arba fizinių ar juridinių asmenų grupė, nesvarbu, koks šios grupės ar jos narių juridinis statusas, suteikiamas pagal nacionalinę teisę, kurių valda yra Bendrijos teritorijoje, kaip nurodyta Sutarties 299 straipsnyje, ir kurie verčiasi žemės ūkio veikla; |
| --- | --- |

a)

ūkininkas – fizinis ar juridinis asmuo arba fizinių ar juridinių asmenų grupė, nesvarbu, koks šios grupės ar jos narių juridinis statusas, suteikiamas pagal nacionalinę teisę, kurių valda yra Bendrijos teritorijoje, kaip nurodyta Sutarties 299 straipsnyje, ir kurie verčiasi žemės ūkio veikla;

| a) | ūkininkas – fizinis ar juridinis asmuo arba fizinių ar juridinių asmenų grupė, nesvarbu, koks šios grupės ar jos narių juridinis statusas, suteikiamas pagal nacionalinę teisę, kurių valda yra Bendrijos teritorijoje, kaip nurodyta Sutarties 299 straipsnyje, ir kurie verčiasi žemės ūkio veikla,
  kuri yra pagrindinis jų pajamų šaltinis
  ; |
| --- | --- |

a)

ūkininkas – fizinis ar juridinis asmuo arba fizinių ar juridinių asmenų grupė, nesvarbu, koks šios grupės ar jos narių juridinis statusas, suteikiamas pagal nacionalinę teisę, kurių valda yra Bendrijos teritorijoje, kaip nurodyta Sutarties 299 straipsnyje, ir kurie verčiasi žemės ūkio veikla,
  kuri yra pagrindinis jų pajamų šaltinis
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio a a punktas (naujas)

| aa) | „teises į išmokas turintys ūkininkai“ – tai ūkininkai, kuriems buvo skirtos ar galutinai perduotos teisės į išmokas; |
| --- | --- |

aa)

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio f a punktas (naujas)

| fa) | „regionas“ – valstybė narė, regionas valstybėje narėje ar geografinis plotas valstybėje narėje, pasižymintis konkrečiomis struktūrinėmis ypatybėmis ar konkrečiais struktūriniais sunkumais atitinkamos valstybės narės pasirinkimu; |
| --- | --- |

fa)

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

| 1. | Tiesiogines išmokas gaunantis ūkininkas laikosi teisės aktų nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų II priede, ir išlaiko gerą agrarinę ir aplinkosauginę žemės būklę, nustatytą pagal 6 straipsnį. |
| --- | --- |

1.

Tiesiogines išmokas gaunantis ūkininkas laikosi teisės aktų nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų II priede, ir išlaiko gerą agrarinę ir aplinkosauginę žemės būklę, nustatytą pagal 6 straipsnį.

| 1. | Tiesiogines išmokas gaunantis ūkininkas laikosi teisės aktų nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų II priede, ir išlaiko gerą agrarinę ir aplinkosauginę žemės būklę, nustatytą pagal 6 straipsnį,
  išskyrus atvejus, kai tai daryti būtų neįmanoma arba neproporcinga
  . |
| --- | --- |

1.

Tiesiogines išmokas gaunantis ūkininkas laikosi teisės aktų nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų II priede, ir išlaiko gerą agrarinę ir aplinkosauginę žemės būklę, nustatytą pagal 6 straipsnį,
  išskyrus atvejus, kai tai daryti būtų neįmanoma arba neproporcinga
  .

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Tiesiogines išmokas gaunantis ūkininkas laikosi saugos darbo vietoje taisyklių ir atitinkamų valstybių narių numatytų nuostatų dėl sutarčių. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| aa) | profesinė sveikata ir sauga, |
| --- | --- |

aa)

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės,
  atsižvelgdamos
  į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas, egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede
  išdėstyta sistema
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės,
  atsižvelgdamos
  į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas, egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede
  išdėstyta sistema
  .

| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas,
  ekosistemas
  , egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede
  nurodytais punktais ir Komisijos nustatytomis pagrindinėmis gairėmis ir (arba) kitomis normomis atsižvelgiant į konkrečias tų teritorijų ypatybes. Šie minimalūs reikalavimai derinami su konkrečiomis aplinkybėmis ir pasirenkami atsižvelgiant į jų didesnį našumą (nustatytą moksliniais tyrimais ir praktine patirtimi) agronomijos ir aplinkos aspektais. Taip Sąjunga pamažu bus priversta iš esmės persvarstyti savo žemės ūkio gamybos metodus siekiant jo didesnio ekologinio tvarumo ir ekonominio gyvybingumo
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas,
  ekosistemas
  , egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede
  nurodytais punktais ir Komisijos nustatytomis pagrindinėmis gairėmis ir (arba) kitomis normomis atsižvelgiant į konkrečias tų teritorijų ypatybes. Šie minimalūs reikalavimai derinami su konkrečiomis aplinkybėmis ir pasirenkami atsižvelgiant į jų didesnį našumą (nustatytą moksliniais tyrimais ir praktine patirtimi) agronomijos ir aplinkos aspektais. Taip Sąjunga pamažu bus priversta iš esmės persvarstyti savo žemės ūkio gamybos metodus siekiant jo didesnio ekologinio tvarumo ir ekonominio gyvybingumo
  .

Antroje III priedo skiltyje nurodytos neprivalomosios normos ir valstybės narės pačios sprendžia, ar jas taikyti. Be to, taikomos priemonės turi remtis galiojančiais Bendrijos teisės aktais ir neturi sukelti jokių papildomų įpareigojimų.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

6a straipsnis

Premijiniai taškai

Kiekviena valstybė narė gali nustatyti kompleksinio paramos susiejimo premijas, pagal kurias ūkininkams būtų skiriami premijiniai taškai už veiklą, palankią biologinei įvairovei ir atliekamą viršijant įsipareigojimus, kylančius iš kompleksinio paramos susiejimo su žemės ūkio ir aplinkos būkle. Kiekviena valstybė narė nustato, už kokią veiklą šie taškai gali būti skiriami. Premijiniai taškai gali būti naudojami nuobaudų taškams, gautiems taikant 6 straipsnyje nurodytas geros žemės ūkio ir aplinkos būklės nuostatas, kompensuoti. Tokio kompensavimo sistemą nustato valstybės narės.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b straipsnis (naujas)

6b straipsnis

Maisto tiekimo saugumas

Valstybės narės užtikrina, kad vykdant subalansuotą ir tvarią žemėvaldą būtų teikiama pirmenybė nacionaliniam ir regioniniam maisto tiekimo saugumui. Todėl, atsižvelgdamos į numatomą didesnį žemės ūkio žaliavų naudojimą energijos gamyboje, jos įvertina maisto tiekimo saugumą, siekiant išvengti bet kokios grėsmės apsirūpinimui maistu.

Pakeitimai 186, 229 ir 39

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

| 1. | Visos tiesioginių išmokų, kurios turi būti skiriamos konkrečios valstybės narės ūkininkui konkrečiais kalendoriniais metais, sumos, didesnės nei
  5 000 EUR
  , kasmet iki 2012 m. mažinamos: |
| --- | --- |

1.

Visos tiesioginių išmokų, kurios turi būti skiriamos konkrečios valstybės narės ūkininkui konkrečiais kalendoriniais metais, sumos, didesnės nei
  5 000 EUR
  , kasmet iki 2012 m. mažinamos:

| 1. | Visos tiesioginių išmokų, kurios turi būti skiriamos konkrečios valstybės narės ūkininkui konkrečiais kalendoriniais metais, sumos, didesnės nei
  10 000 EUR
  , kasmet iki 2012 m. mažinamos
  taip
  : |
| --- | --- |

1.

Visos tiesioginių išmokų, kurios turi būti skiriamos konkrečios valstybės narės ūkininkui konkrečiais kalendoriniais metais, sumos, didesnės nei
  10 000 EUR
  , kasmet iki 2012 m. mažinamos
  taip
  :

| a) | 2009 m. –
  7
   %, |
| --- | --- |

a)

2009 m. –
  7
   %,

| a) | 2009 m. –
  6
   %, |
| --- | --- |

a)

2009 m. –
  6
   %,

| b) | 2010 m. –
  9
   %, |
| --- | --- |

b)

2010 m. –
  9
   %,

| b) | 2010 m. –
  6
   %, |
| --- | --- |

b)

2010 m. –
  6
   %,

| c) | 2011 m. –
  11
   %, |
| --- | --- |

c)

2011 m. –
  11
   %,

| c) | 2011 m. –
  7
   %, |
| --- | --- |

c)

2011 m. –
  7
   %,

| d) | 2012 m. –
  13
   %. |
| --- | --- |

d)

2012 m. –
  13
   %.

| d) | 2012 m. –
  7
   %. |
| --- | --- |

d)

2012 m. –
  7
   %.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalies pirma a pastraipa (nauja)

Valstybės narės užtikrina, kad didinant privalomą moduliavimą būtų mažinamas savanoriškas moduliavimas.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

| 2. | 1 dalyje nurodyti sumažinimai padidinami: |
| --- | --- |

2.

1 dalyje nurodyti sumažinimai padidinami:

| 2. | 1 dalyje nurodyti sumažinimai padidinami: |
| --- | --- |

2.

1 dalyje nurodyti sumažinimai padidinami:

| a) | sumoms nuo 100 000 iki 199 999 EUR –
  3 procentiniais punktais
  , |
| --- | --- |

a)

sumoms nuo 100 000 iki 199 999 EUR –
  3 procentiniais punktais
  ,

| a) | sumoms nuo 100 000 iki 199 999 EUR –
  1 procentiniais punktais
  , |
| --- | --- |

a)

sumoms nuo 100 000 iki 199 999 EUR –
  1 procentiniais punktais
  ,

| b) | sumoms nuo 200 000 iki 299 999 EUR –
  6 procentiniais punktais
  , |
| --- | --- |

b)

sumoms nuo 200 000 iki 299 999 EUR –
  6 procentiniais punktais
  ,

| b) | sumoms nuo 200000 iki 299 999 EUR –
  2 procentiniais punktais
  , |
| --- | --- |

b)

sumoms nuo 200000 iki 299 999 EUR –
  2 procentiniais punktais
  ,

| c) | 300 000 EUR ir didesnėms sumoms –
  9 procentiniais punktais
  . |
| --- | --- |

c)

300 000 EUR ir didesnėms sumoms –
  9 procentiniais punktais
  .

| c) | 300 000 EUR ir didesnėms sumoms –
  3 procentiniais punktais
  . |
| --- | --- |

c)

300 000 EUR ir didesnėms sumoms –
  3 procentiniais punktais
  .

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | 1 dalies nuostatos taikomos tik toms išmokoms, kurios visiškai integruotos į bendrosios išmokos schemą. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

| 3. | 1 ir 2 dalies nuostatos netaikomos Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros, Kanarų ir Egėjo salų ūkininkams mokamoms tiesioginėms išmokoms. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalies nuostatos netaikomos Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros, Kanarų ir Egėjo salų ūkininkams mokamoms tiesioginėms išmokoms.

| 3. | 1 ir 2 dalies nuostatos netaikomos Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros, Kanarų,
  Jonijos
  ir Egėjo salų ūkininkams mokamoms tiesioginėms išmokoms. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalies nuostatos netaikomos Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros, Kanarų,
  Jonijos
  ir Egėjo salų ūkininkams mokamoms tiesioginėms išmokoms.

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 3a. | 2 dalis netaikoma kooperatyvams ir kitiems juridiniams asmenims, kuriuos sudaro keletas tiesiogines išmokas gaunančių ūkininkų, ir kurie paskirsto subsidijas savo nariams. Ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma didelių išmokų – 100 000 EUR ar daugiau – gavėjams, kurie yra šių ūkio subjektų nariai. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| 3b. | Jeigu bendrąsias išmokas gaunantis ūkininkus suburiantis subjektas tik gauna ar nukreipia subsidijas ir jas visiškai padalija savo nariams, galima nuspręsti netaikyti šio straipsnio 2 dalies. |
| --- | --- |

3b.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

| 1. | Nepažeidžiant 11 straipsnio, visa tiesioginių išmokų, kurios gali būti skirtos valstybėje narėje konkrečiais kalendoriniais metais, suma, pritaikius šio reglamento 7 ir 10 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 378/2007 1 straipsnį, neturi būti didesnė nei šio reglamento IV priede nustatyta viršutinė riba. Prireikus, valstybės narės taiko linijinį tiesioginės išmokos sumažinimą, kad būtų laikomasi IV priede nustatytų viršutinių ribų. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 11 straipsnio, visa tiesioginių išmokų, kurios gali būti skirtos valstybėje narėje konkrečiais kalendoriniais metais, suma, pritaikius šio reglamento 7 ir 10 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 378/2007 1 straipsnį, neturi būti didesnė nei šio reglamento IV priede nustatyta viršutinė riba. Prireikus, valstybės narės taiko linijinį tiesioginės išmokos sumažinimą, kad būtų laikomasi IV priede nustatytų viršutinių ribų.

| 1. | Nepažeidžiant 11 straipsnio, visa tiesioginių išmokų, kurios gali būti skirtos valstybėje narėje konkrečiais kalendoriniais metais, suma, pritaikius šio reglamento 7 ir 10 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 378/2007 1 straipsnį, neturi būti didesnė nei šio reglamento IV priede nustatyta viršutinė riba. Prireikus, valstybės narės taiko linijinį tiesioginės išmokos,
  kuriai taikomas moduliavimas
  , sumažinimą, kad būtų laikomasi IV priede nustatytų viršutinių ribų. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 11 straipsnio, visa tiesioginių išmokų, kurios gali būti skirtos valstybėje narėje konkrečiais kalendoriniais metais, suma, pritaikius šio reglamento 7 ir 10 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 378/2007 1 straipsnį, neturi būti didesnė nei šio reglamento IV priede nustatyta viršutinė riba. Prireikus, valstybės narės taiko linijinį tiesioginės išmokos,
  kuriai taikomas moduliavimas
  , sumažinimą, kad būtų laikomasi IV priede nustatytų viršutinių ribų.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

| 2. | Komisija, laikydamasi 128 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos,
  peržiūri
  IV priede nustatytas viršutines ribas, siekdama atsižvelgti į: |
| --- | --- |

2.

Komisija, laikydamasi 128 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos,
  peržiūri
  IV priede nustatytas viršutines ribas, siekdama atsižvelgti į:

| 2. | Komisija, laikydamasi 128 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos,
  kasmet patikrina
  IV priede nustatytas viršutines ribas, siekdama atsižvelgti į: |
| --- | --- |

2.

Komisija, laikydamasi 128 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos,
  kasmet patikrina
  IV priede nustatytas viršutines ribas, siekdama atsižvelgti į:

| a) | didžiausių sumų, kurios gali būti išmokamos teikiant tiesiogines išmokas, pakeitimus, |
| --- | --- |

a)

didžiausių sumų, kurios gali būti išmokamos teikiant tiesiogines išmokas, pakeitimus,

| a) | didžiausių sumų, kurios gali būti išmokamos teikiant tiesiogines išmokas, pakeitimus, |
| --- | --- |

a)

didžiausių sumų, kurios gali būti išmokamos teikiant tiesiogines išmokas, pakeitimus,

| b) | Reglamente (EB) Nr. 378/2007 nurodyto savanoriško moduliavimo pakeitimus, |
| --- | --- |

b)

| c) | struktūrinius valdų pasikeitimus. |
| --- | --- |

c)

struktūrinius valdų pasikeitimus.

| c) | struktūrinius valdų pasikeitimus, |
| --- | --- |

c)

struktūrinius valdų pasikeitimus,

ir informuoja apie tai Europos Parlamentą.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

| 1. | Visose valstybėse narėse, išskyrus naująsias valstybes nares, gautos sumos po 7 straipsnyje nurodytų sumažinimų laikantis toliau nurodytų sąlygų turėtų būti naudojamos
  kaip papildoma
  Bendrijos
  parama
  kaimo plėtros programos priemonėms, finansuojamoms Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

1.

Visose valstybėse narėse, išskyrus naująsias valstybes nares, gautos sumos po 7 straipsnyje nurodytų sumažinimų laikantis toliau nurodytų sąlygų turėtų būti naudojamos
  kaip papildoma
  Bendrijos
  parama
  kaimo plėtros programos priemonėms, finansuojamoms Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1698/2005.

| 1. | Visose valstybėse narėse, išskyrus naująsias valstybes nares, gautos sumos po 7 straipsnyje nurodytų sumažinimų laikantis toliau nurodytų sąlygų turėtų būti naudojamos Bendrijos
  paramai
  kaimo plėtros programos priemonėms, finansuojamoms Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

1.

Visose valstybėse narėse, išskyrus naująsias valstybes nares, gautos sumos po 7 straipsnyje nurodytų sumažinimų laikantis toliau nurodytų sąlygų turėtų būti naudojamos Bendrijos
  paramai
  kaimo plėtros programos priemonėms, finansuojamoms Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1698/2005.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

| 1. | 7 straipsnis taikomas tik naujųjų valstybių narių ūkininkams konkrečiais kalendoriniais metais, jei tiesioginių išmokų tose valstybėse narėse lygis tais kalendoriniais metais pagal 110 straipsnį yra ne mažesnis nei kitose valstybėse narėse, išskyrus naująsias valstybes nares, atsižvelgiant į sumažinimus pagal 7 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Moduliavimas naujosioms valstybėms narėms privalomas tik joms pradėjus gauti visas tiesiogines išmokas. |
| --- | --- |

1.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalis

| 4. | Suma, sukaupta taikant 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, skiriama tokią sumą sukaupusioms valstybėms narėms 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
  Ji panaudojama pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 69 straipsnio 5a dalį
  . |
| --- | --- |

4.

Suma, sukaupta taikant 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, skiriama tokią sumą sukaupusioms valstybėms narėms 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
  Ji panaudojama pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 69 straipsnio 5a dalį
  .

| 4. | Suma, sukaupta taikant 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, skiriama tokią sumą sukaupusioms valstybėms narėms 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

4.

Suma, sukaupta taikant 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, skiriama tokią sumą sukaupusioms valstybėms narėms 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio pavadinimas

Ūkių konsultavimo sistema

Ūkių
  mokslinių tyrimų ir
  konsultavimo sistema

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

| 2. | Konsultavimo
  veikla apima bent jau I skyriuje minimus teisės aktais nustatytus valdymo ir geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimus. |
| --- | --- |

2.

Konsultavimo
  veikla apima bent jau I skyriuje minimus teisės aktais nustatytus valdymo ir geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimus.

| 2. | Mokslinių tyrimų ir konsultavimo
  veikla apima bent jau I skyriuje minimus teisės aktais nustatytus valdymo ir geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimus,
  o taip pat ir ekonomiškai efektyvių, ekologiškai tvarių ir taupesnių gamtinių išteklių ir gamybos išlaidų (energija, žaliavos) požiūriu gamybos metodų sklaidą
  . |
| --- | --- |

2.

Mokslinių tyrimų ir konsultavimo
  veikla apima bent jau I skyriuje minimus teisės aktais nustatytus valdymo ir geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimus,
  o taip pat ir ekonomiškai efektyvių, ekologiškai tvarių ir taupesnių gamtinių išteklių ir gamybos išlaidų (energija, žaliavos) požiūriu gamybos metodų sklaidą
  .

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

| 2. | Valstybės narės
  pirmenybę skiria tiems ūkininkams, kurie gauna daugiau kaip 15 000 EUR tiesioginių išmokų per metus
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės
  pirmenybę skiria tiems ūkininkams, kurie gauna daugiau kaip 15 000 EUR tiesioginių išmokų per metus
  .

| 2. | Valstybės narės
  užtikrina, kad visi ūkininkai galėtų savanoriškai dalyvauti šioje konsultavimo sistemoje
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės
  užtikrina, kad visi ūkininkai galėtų savanoriškai dalyvauti šioje konsultavimo sistemoje
  .

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

Ši duomenų bazė visų pirma sudaro sąlygas tiesiogiai ir greitai iš valstybės narės kompetentingos institucijos gauti su kalendoriniais ir (arba) prekybos metais susijusius duomenis nuo 2 000 metų.

Ši duomenų bazė visų pirma sudaro sąlygas tiesiogiai ir greitai iš valstybės narės kompetentingos institucijos gauti su kalendoriniais ir (arba) prekybos metais susijusius duomenis nuo 2000 metų,
  arba naujųjų valstybių narių atveju – nuo pirmųjų metų po jų įstojimo
  .

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės vykdo administracinę pagalbos paraiškų kontrolę, siekdamos patikrinti, ar jos atitinka sąlygas pagalbai gauti. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės vykdo administracinę pagalbos paraiškų kontrolę, siekdamos patikrinti, ar jos atitinka sąlygas pagalbai gauti.

| 1. | Valstybės narės vykdo administracinę pagalbos paraiškų kontrolę, siekdamos patikrinti, ar jos atitinka sąlygas pagalbai gauti.
  Ši administracinė kontrolė nesudaro itin daug sunkumų ūkininkams, ypač turint omeny išlaidas ir dokumentų tvarkymą
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės vykdo administracinę pagalbos paraiškų kontrolę, siekdamos patikrinti, ar jos atitinka sąlygas pagalbai gauti.
  Ši administracinė kontrolė nesudaro itin daug sunkumų ūkininkams, ypač turint omeny išlaidas ir dokumentų tvarkymą
  .

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės atlieka patikrinimus vietoje, siekdamos patikrinti, ar ūkininkas laikosi 1 skyriuje nurodytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės atlieka patikrinimus vietoje, siekdamos patikrinti, ar ūkininkas laikosi 1 skyriuje nurodytų įsipareigojimų.

| 1. | Valstybės narės atlieka patikrinimus vietoje, siekdamos patikrinti, ar ūkininkas laikosi 1 skyriuje nurodytų įsipareigojimų.
  Tokie patikrinimai konkrečiame ūkyje trunka daugiausia vieną dieną ir neturėtų sudaryti ūkininkui itin daug sunkumų
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės atlieka patikrinimus vietoje, siekdamos patikrinti, ar ūkininkas laikosi 1 skyriuje nurodytų įsipareigojimų.
  Tokie patikrinimai konkrečiame ūkyje trunka daugiausia vieną dieną ir neturėtų sudaryti ūkininkui itin daug sunkumų
  .

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| 2. | Valstybės narės gali pasinaudoti egzistuojančiomis administravimo ir kontrolės sistemomis 1 skyriuje nurodytų teisės aktų nustatytų valdymo ir geros agrarinės bei aplinkosauginės būklės reikalavimų vykdymui užtikrinti. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali pasinaudoti egzistuojančiomis administravimo ir kontrolės sistemomis 1 skyriuje nurodytų teisės aktų nustatytų valdymo ir geros agrarinės bei aplinkosauginės būklės reikalavimų vykdymui užtikrinti.

| 2. | Valstybės narės gali pasinaudoti egzistuojančiomis administravimo ir kontrolės sistemomis 1 skyriuje nurodytų teisės aktų nustatytų valdymo ir geros agrarinės bei aplinkosauginės būklės reikalavimų vykdymui užtikrinti.
  Tačiau valstybės narės siekia apriboti kontrolės agentūrų ir asmenų, vykdančių konkretaus ūkio patikrinimą vietoje, skaičių
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali pasinaudoti egzistuojančiomis administravimo ir kontrolės sistemomis 1 skyriuje nurodytų teisės aktų nustatytų valdymo ir geros agrarinės bei aplinkosauginės būklės reikalavimų vykdymui užtikrinti.
  Tačiau valstybės narės siekia apriboti kontrolės agentūrų ir asmenų, vykdančių konkretaus ūkio patikrinimą vietoje, skaičių
  .

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Valstybės narės gali pasinaudoti privačiomis administravimo ir kontrolės sistemomis, jeigu jas oficialiai patvirtino nacionalinės valdžios institucijos. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| 2b. | Valstybės narės siekia suplanuoti kontrolę taip, kad ūkiai, kurie dėl sezoninių priežasčių geriausiai gali būti patikrinti tam tikru metų laikotarpiu, iš tiesų būtų kontroliuojami šiuo konkrečiu laikotarpiu. Vis dėlto, jeigu kontrolės agentūra, atlikdama patikrinimą vietoje, dėl sezoninių priežasčių negali patikrinti, kaip laikomasi tam tikrų teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų (ar jų dalies) arba geros žemės ūkio bei aplinkosauginės būklės reikalavimų, manoma, kad šių reikalavimų ir sąlygų yra laikomasi. |
| --- | --- |

2b.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

Pirmos pastraipos nuostatos taip pat taikomos tais atvejais, kai toks pažeidimas yra padarytas dėl asmens, kuris perdavė ar perėmė žemės ūkio paskirties žemę, veiksmų ar neveikimo.

Pirmos pastraipos nuostatos taip pat taikomos tais atvejais, kai toks pažeidimas yra padarytas dėl asmens, kuris perdavė ar perėmė žemės ūkio paskirties žemę, veiksmų ar neveikimo,
  nebent už pažeidimo padarymą atsakingas asmuo atitinkamais metais taip pat padavė pagalbos paraišką. Tokiu atveju pirmoje pastraipoje nurodyta sankcija taikoma už pažeidimo padarymą atsakingam asmeniui suteikiamoms tiesioginių išmokų sumoms
  .

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

Šioje dalyje „perdavimas“ – bet koks sandoris, kurį įvykdęs žemės ūkio paskirties žemės perdavėjas nustoja ja disponuoti.

Šioje dalyje „perdavimas“ – bet koks sandoris, kurį įvykdęs žemės ūkio paskirties žemės perdavėjas nustoja ja disponuoti,
  išskyrus tų rūšių sandorius, kurių atitinkamas ūkininkas negali kontroliuoti
  .

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

Jei valstybė narė nusprendžia pasinaudoti pirmoje pastraipoje numatyta galimybe,
  kitais metais
  kompetentinga institucija
  imasi veiksmų, reikalingų užtikrinti, kad ūkininkas pašalintų atitinkamo nustatyto pažeidimo pasekmes. Ūkininkui pranešama apie nustatytus pažeidimus ir korekcinius veiksmus, kurių jis turi imtis
  .

Jei valstybė narė nusprendžia pasinaudoti pirmoje pastraipoje numatyta galimybe, kompetentinga institucija
  praneša ūkininkui apie nustatytą pažeidimą, o ūkininkas paskui turės pranešti apie veiksmus, kurių imsis siekdamas išspręsti problemą. Siekdama kontroliuoti veiksmus, kurių imasi ūkininkas, kompetentinga institucija atsižvelgia į jo ūkį, kai atliekama kitų metų patikrinimo vietoje rizikos analizė
  .

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a straipsnis (naujas)

26a straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2007 m. gruodžio 31 d. ir paskui kas dvejus metus Komisija teikia kompleksinio paramos susiejimo taikymo ataskaitą, jei reikia, kartu su atitinkamais pasiūlymais, kuriais siekiama:

| — | iš dalies pakeisti teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų, nurodytų III priede, sąrašą, |
| --- | --- |

—

| — | supaprastinti, panaikinti ir tobulinti teisės aktus remiantis valdymo reikalavimų sąrašu, ypatingą dėmesį skiriant teisės aktams dėl nitratų, |
| --- | --- |

—

| — | supaprastinti, tobulinti ir suderinti patikrinimų vietoje sistemas atsižvelgiant į rodiklių ir silpnų vietų kontrolės raidos, pagal privataus sertifikavimo schemas jau įvykdytos kontrolės, laikantis nacionalinių teisės aktų, pagal kuriuos įgyvendinami teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai, jau įvykdytos kontrolės ir informacijos bei ryšių technologijų teikiamas galimybes. |
| --- | --- |

—

Ataskaitose taip pat pateikiama visų kompleksinio paramos susiejimo kontrolės išlaidų, patirtų prieš ataskaitos paskelbimo metus buvusiais metais, sąmata.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės neteikia tiesioginių išmokų ūkininkui, jeigu: |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės neteikia tiesioginių išmokų ūkininkui, jeigu:

| 1. | Valstybės narės
  gali nuspręsti neteikti
  tiesioginių išmokų,
  kurios bus mažesnės už nustatytą sumą
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės
  gali nuspręsti neteikti
  tiesioginių išmokų,
  kurios bus mažesnės už nustatytą sumą
  .

| a) | visa prašoma ar išmokėtina tiesioginių išmokų suma konkrečiais kalendoriniais metais neviršija 250 EUR, arba |
| --- | --- |

a)

| b) | valdos, už kurią prašoma arba turi būti išmokėta išmoka, kriterijus atitinkantis plotas neviršija vieno hektaro. Tačiau Kipras gali nustatyti, kad mažiausias reikalavimus atitinkantis plotas yra 0,3 hektarai, o Malta –0,1 hektaro. |
| --- | --- |

b)

Tačiau 45 straipsnio 1 dalyje nurodytą specialiąją teisę į išmoką turintiems ūkininkams taikoma a punkte nurodyta sąlyga.

Lėšos, sutaupytos taikant 1 pastraipos nuostatas, lieka valstybės narės rezervuose, iš kurių jos skiriamos.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalis

| 2. | Valstybės narės gali objektyviai nuspręsti neteikti tiesioginių išmokų bendrovėms ar firmoms, kaip apibrėžta Sutarties 48 straipsnio antroje dalyje, kai jų pagrindiniuose objektuose vykdoma

  žemės ūkio veikla
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali objektyviai nuspręsti neteikti tiesioginių išmokų bendrovėms ar firmoms, kaip apibrėžta Sutarties 48 straipsnio antroje dalyje, kai jų pagrindiniuose objektuose vykdoma

  žemės ūkio veikla
  .

| 2. | Valstybės narės gali objektyviai nuspręsti neteikti tiesioginių išmokų bendrovėms ar firmoms, kaip apibrėžta Sutarties 48 straipsnio antroje dalyje, kai jų pagrindinis tikslas nėra
  žemės ūkio produktų gamyba, auginimas ar veisimas, įskaitant derliaus nuėmimą ir gyvūnų melžimą, veisimą ir laikymą žemės ūkio tikslais
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali objektyviai nuspręsti neteikti tiesioginių išmokų bendrovėms ar firmoms, kaip apibrėžta Sutarties 48 straipsnio antroje dalyje, kai jų pagrindinis tikslas nėra
  žemės ūkio produktų gamyba, auginimas ar veisimas, įskaitant derliaus nuėmimą ir gyvūnų melžimą, veisimą ir laikymą žemės ūkio tikslais
  .

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalis

| 2. | Išmokos mokamos du kartus per metus nuo gruodžio 1 d. iki kitų kalendorinių metų birželio 30 dienos. |
| --- | --- |

2.

Išmokos mokamos du kartus per metus nuo gruodžio 1 d. iki kitų kalendorinių metų birželio 30 dienos.

| 2. | Išmokos mokamos iki dviejų kartų per metus nuo gruodžio 1 d. iki kitų kalendorinių metų birželio 30 dienos,
  įskaitant palūkanų už sumą, mokėtiną nuo kitų kalendorinių metų birželio 30 d., mokėjimą pagal rinkos palūkanų normą
  . |
| --- | --- |

2.

Išmokos mokamos iki dviejų kartų per metus nuo gruodžio 1 d. iki kitų kalendorinių metų birželio 30 dienos,
  įskaitant palūkanų už sumą, mokėtiną nuo kitų kalendorinių metų birželio 30 d., mokėjimą pagal rinkos palūkanų normą
  .

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Jeigu vėluojama sumokėti dėl ginčo su kompetentinga valdžios institucija, kurį laimi ūkininkas, jam išmokamos palūkanos pagal rinkos palūkanų normą. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 3 dalis

| 3. | Išmokos
  pagal I priede išvardytas paramos schemas
  neteikiamos
  , kol valstybė narė pagal 22 straipsnį nepatikrina, ar ūkininkas atitinka reikalavimus paramai gauti. |
| --- | --- |

3.

Išmokos
  pagal I priede išvardytas paramos schemas
  neteikiamos
  , kol valstybė narė pagal 22 straipsnį nepatikrina, ar ūkininkas atitinka reikalavimus paramai gauti.

| 3. | Pateikus paraišką
  pagal I priede išvardytas paramos schemas
  jokių išmokų nemokama
  , kol valstybė narė pagal 22 straipsnį nepatikrina, ar
  paraišką pateikęs
  ūkininkas atitinka reikalavimus paramai gauti. |
| --- | --- |

3.

Pateikus paraišką
  pagal I priede išvardytas paramos schemas
  jokių išmokų nemokama
  , kol valstybė narė pagal 22 straipsnį nepatikrina, ar
  paraišką pateikęs
  ūkininkas atitinka reikalavimus paramai gauti.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 3 dalies pirma a pastraipa (nauja)

Tačiau jeigu išmokos mokamos iš anksto arba per du kartus, pirmoji suma nustatoma remiantis mokėjimo dieną turimais administracinių patikrinimų ir patikrinimų vietoje rezultatais ir atsižvelgiant į tai, kad galutinė išmokos suma nebūtų mažesnė negu pirmosios išmokos suma.

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnis

33 straipsnis

Peržiūra

Išbraukta.

I priede išvardytos paramos schemos taikomos neapribojant galimybės bet kuriuo metu jas peržiūrėti atsižvelgiant į ekonominius pokyčius ir biudžeto padėtį.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

| 2. | Šioje antraštinėje dalyje teises į išmokas turintys ūkininkai – tai ūkininkai, kuriems buvo skirtos ar galutinai perduotos teisės į išmokas. |
| --- | --- |

2.

Išbraukta.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 53 straipsnyje ir 63 straipsnio 2 dalyje nustatytos teisės į išmokas už atidėtą žemę laikomos teisėmis pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio pirma pastraipa

Teisės į išmokas už hektarą nekeičiamos, jei nenumatyta kitaip.

| 1. | Teisės į išmokas už hektarą nekeičiamos, jei nenumatyta kitaip. |
| --- | --- |

1.

Teisės į išmokas už hektarą nekeičiamos, jei nenumatyta kitaip.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio antra pastraipa

Komisija šio reglamento 128 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato išsamias teisių į išmokas pakeitimo taisykles, visų pirma, jei keičiama dalis tokių teisių.

| 2. | Jei ūkininkas, kuriam referenciniu laikotarpiu sumokama tiesioginė išmoka, tuo laikotarpiu arba ne vėliau kaip prieš bendrosios išmokos schemos taikymo metus einančių metų gruodžio 31 d. pakeičia savo juridinį statusą ar pavadinimą, jis gali naudotis bendrosios išmokos schema tomis pačiomis sąlygomis kaip iš pradžių valdą valdęs ūkininkas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jei susijungimai įvyksta referenciniu laikotarpiu ar ne vėliau kaip prieš bendrosios išmokos schemos taikymo metus einančių metų gruodžio 31 d., naują valdą valdantis ūkininkas gali naudotis bendrosios išmokos schema tomis pačiomis sąlygomis kaip pirmines valdas valdę ūkininkai. |
| --- | --- |

3.

Jei padalijimai įvyksta referenciniu laikotarpiu ar ne vėliau kaip prieš bendrosios išmokos schemos taikymo metus einančių metų gruodžio 31 d., valdas valdantys ūkininkai gali

  pro rata

  naudotis bendrosios išmokos schema tomis pačiomis sąlygomis kaip pirminę valdą valdęs ūkininkas
  .

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalies pirma a pastraipa (nauja)

Jeigu atitinkamų biudžetinių metų pabaigoje valstybėje narėje nustatoma, kad visų pervestų išmokų bendra vertė yra mažesnė už VIII priede nustatytą nacionalinę viršutinę ribą, skirtumas skiriamas nacionaliniam rezervui.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalis

| 2. | Valstybės narės gali naudotis nacionaliniu rezervu, kad
  pagal pirmenybę ir
  taikydamos objektyvius kriterijus suteiktų teises į išmokas žemės ūkio veiklą
  pradedantiems
  ūkininkams; jos tai turi daryti taip, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ūkininkams ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymų. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali naudotis nacionaliniu rezervu, kad
  pagal pirmenybę ir
  taikydamos objektyvius kriterijus suteiktų teises į išmokas žemės ūkio veiklą
  pradedantiems
  ūkininkams; jos tai turi daryti taip, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ūkininkams ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymų.

| 2. | Valstybės narės gali naudotis nacionaliniu rezervu, kad taikydamos objektyvius kriterijus suteiktų teises į išmokas žemės ūkio veiklą
  vykdantiems
  ūkininkams; jos tai turi daryti taip, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ūkininkams ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymų.
  Valstybės narės turi teikti pirmenybę visų pirma veiklą pradedantiesiems, ūkininkams iki 35 metų, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali naudotis nacionaliniu rezervu, kad taikydamos objektyvius kriterijus suteiktų teises į išmokas žemės ūkio veiklą
  vykdantiems
  ūkininkams; jos tai turi daryti taip, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ūkininkams ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymų.
  Valstybės narės turi teikti pirmenybę visų pirma veiklą pradedantiesiems, ūkininkams iki 35 metų, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams
  .

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 dalis

| 3. | 68 straipsnio 1 punkto c dalies netaikančios
  valstybės narės, jei jos remiasi objektyviais kriterijais, ir užtikrina vienodas sąlygas visiems ūkininkams ir vengia rinkos ir konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad suteiktų teises į išmokas ūkininkams tose teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu, taip siekiant išvengti žemės apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų. |
| --- | --- |

3.

68 straipsnio 1 punkto c dalies netaikančios
  valstybės narės, jei jos remiasi objektyviais kriterijais, ir užtikrina vienodas sąlygas visiems ūkininkams ir vengia rinkos ir konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad suteiktų teises į išmokas ūkininkams tose teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu, taip siekiant išvengti žemės apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų.

| 3. | Valstybės narės, jei jos remiasi objektyviais kriterijais, ir užtikrina vienodas sąlygas visiems ūkininkams ir vengia rinkos ir konkurencijos iškraipymo,
  nuo šio reglamento įsigaliojimo datos 2009 m
  . gali naudoti nacionalinį rezervą, kad suteiktų teises į išmokas
  ir paramos priemones
  ūkininkams tose teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu
  sudėtingoje padėtyje esantiems sektoriams, susitelkusiems nepalankiausiose vietovėse, pvz., avių ir ožkų sektoriams
  , taip siekiant išvengti žemės
  ir gamybos
  apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės, jei jos remiasi objektyviais kriterijais, ir užtikrina vienodas sąlygas visiems ūkininkams ir vengia rinkos ir konkurencijos iškraipymo,
  nuo šio reglamento įsigaliojimo datos 2009 m
  . gali naudoti nacionalinį rezervą, kad suteiktų teises į išmokas
  ir paramos priemones
  ūkininkams tose teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu
  sudėtingoje padėtyje esantiems sektoriams, susitelkusiems nepalankiausiose vietovėse, pvz., avių ir ožkų sektoriams
  , taip siekiant išvengti žemės
  ir gamybos
  apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 3a. | Valstybės narės gali naudoti nacionalinį rezervą suteikdamos teises į išmokas ūkininkams, sudariusiems specialaus pobūdžio sutartis, kurias reglamentuoja tos valstybės narės. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnis

Jei per
  2

  metų teise į išmoką nebuvo pasinaudota, ji pervedama į nacionalinį rezervą, išskyrus force majeure ir išskirtines aplinkybes, kaip apibrėžta 36 straipsnio 1 dalyje.

Jei per
  3

  metus teise į išmoką nebuvo pasinaudota, ji pervedama į nacionalinį rezervą, išskyrus force majeure ir išskirtines aplinkybes, kaip apibrėžta 36 straipsnio 1 dalyje.
  Šios lėšos visų pirma naudojamos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui imtis žemės ūkio veiklos, kad būtų užtikrinama kartų kaita
  .

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalis

| 2. | Teisės į išmokas gali būti perduodamos jas parduodant arba kitu galutinio perdavimo būdu su žeme ar be jos. Antra vertus, teisių į išmokas nuoma ar panašių rūšių sandoriai leidžiami tik jei perduodant teises į išmokas perduodamas ir atitinkamas reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius. |
| --- | --- |

2.

Išbraukta.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

Tokiais atvejais valstybės narės taip pat gali nuspręsti, kad nuoma ar panašių rūšių sandoriai leidžiami tik tada, jei perduodant teises į išmokas perduodamas ir atitinkamas pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| 2. | Nukrypstant nuo 35 straipsnio 1 dalies, ūkininkui, kuriam suteiktos specialiosios teisės į išmokas, valstybė narė leidžia nesilaikyti reikalavimo turėti pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių, lygų teisių į išmokas skaičiui, jeigu toks ūkininkas toliau vykdo ne mažiau nei 50 % žemės ūkio veiklos, vykdytos 2000, 2001 ir 2002 kalendoriniais metais, išreikštos sąlyginiais gyvulių vienetais (GV). |
| --- | --- |

2.

Nukrypstant nuo 35 straipsnio 1 dalies, ūkininkui, kuriam suteiktos specialiosios teisės į išmokas, valstybė narė leidžia nesilaikyti reikalavimo turėti pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių, lygų teisių į išmokas skaičiui, jeigu toks ūkininkas toliau vykdo ne mažiau nei 50 % žemės ūkio veiklos, vykdytos 2000, 2001 ir 2002 kalendoriniais metais, išreikštos sąlyginiais gyvulių vienetais (GV).

| 2. | Nukrypstant nuo 35 straipsnio 1 dalies, ūkininkui, kuriam suteiktos specialiosios teisės į išmokas, valstybė narė leidžia nesilaikyti reikalavimo turėti pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių, lygų teisių į išmokas skaičiui, jeigu toks ūkininkas toliau vykdo ne mažiau nei 50 % žemės ūkio veiklos, vykdytos 2000, 2001 ir 2002 kalendoriniais metais (
  Rumunijos ir Bulgarijos atveju – 2006, 2007 ir 2008 kalendoriniais metais
  ), išreikštos sąlyginiais gyvulių vienetais (GV). |
| --- | --- |

2.

Nukrypstant nuo 35 straipsnio 1 dalies, ūkininkui, kuriam suteiktos specialiosios teisės į išmokas, valstybė narė leidžia nesilaikyti reikalavimo turėti pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių, lygų teisių į išmokas skaičiui, jeigu toks ūkininkas toliau vykdo ne mažiau nei 50 % žemės ūkio veiklos, vykdytos 2000, 2001 ir 2002 kalendoriniais metais (
  Rumunijos ir Bulgarijos atveju – 2006, 2007 ir 2008 kalendoriniais metais
  ), išreikštos sąlyginiais gyvulių vienetais (GV).

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 2 dalies antra a pastraipa (nauja)

Tačiau ji taip pat gali būti taikoma valstybėms narėms, kuriose dar nepradėta taikyti bendrosios išmokos schemos, tačiau ketinama tai daryti.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 3 dalis

| 3. | Jei specialiosios teisės į išmokas yra perduodamos, jų perėmėjas
  negali
  pasinaudoti 2 dalyje nurodyta leidžiančia nukrypti nuostata,
  išskyrus
  faktinio ar numatomo paveldėjimo atvejus. |
| --- | --- |

3.

Jei specialiosios teisės į išmokas yra perduodamos, jų perėmėjas
  negali
  pasinaudoti 2 dalyje nurodyta leidžiančia nukrypti nuostata,
  išskyrus
  faktinio ar numatomo paveldėjimo atvejus.

| 3. | Jei specialiosios teisės į išmokas yra perduodamos, jų perėmėjas
  gali
  pasinaudoti 2 dalyje nurodyta leidžiančia nukrypti nuostata,
  jei visos teisės į išmokas, kurioms taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata, buvo perduotos, ir
  faktinio ar numatomo paveldėjimo atvejais

  arba kai perėmėjas neturi pakankamai ploto, reikalingo norint pasinaudoti šiomis teisėmis
  . |
| --- | --- |

3.

Jei specialiosios teisės į išmokas yra perduodamos, jų perėmėjas
  gali
  pasinaudoti 2 dalyje nurodyta leidžiančia nukrypti nuostata,
  jei visos teisės į išmokas, kurioms taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata, buvo perduotos, ir
  faktinio ar numatomo paveldėjimo atvejais

  arba kai perėmėjas neturi pakankamai ploto, reikalingo norint pasinaudoti šiomis teisėmis
  .

Pakeitimai 85, 86, 87 ir 88

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnis

Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali
  ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d.
  nuspręsti nuo 2010 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies I-IV skyrius, vertę. Tuo tikslu teisės į išmokas gali būti laipsniškai keičiamos
  iš anksto nustatytais mažiausiai trimis metiniais etapais
  , taikant objektyvius kriterijus.

| 1. | Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali nuspręsti nuo 2010 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies I-IV skyrius, vertę. Tuo tikslu teisės į išmokas gali būti laipsniškai keičiamos, taikant objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus. |
| --- | --- |

1.

Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali nuspręsti nuo 2010 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies I-IV skyrius, vertę. Tuo tikslu teisės į išmokas gali būti laipsniškai keičiamos, taikant objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus.

Nė vienu iš šių metinių etapų teisės
  į išmokos vertė neturi būti mažesnė nei 50 % jos pradinės vertės ir
  įgyvendinus paskutinį metinį etapą gautos
  vertės skirtumo.

Teisės
  į išmokas vertė neturi būti mažesnė nei 50 % jos pradinės vertės ir
  galutinės
  vertės skirtumo.

Valstybės narės gali
  taikyti ankstesnes pastraipas
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, valstybių narių institucinė ar administracinė struktūra
  ir (arba)
  regioninis žemės ūkio potencialas.

| 2. | Valstybės narės gali
  persvarstyti teises į išmokas
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus, kaip antai, valstybių narių institucinė ar administracinė struktūra, regioninis žemės ūkio potencialas
  ir (arba) atitinkamos geografinės vietovės konkretūs struktūriniai sunkumai
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali
  persvarstyti teises į išmokas
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus, kaip antai, valstybių narių institucinė ar administracinė struktūra, regioninis žemės ūkio potencialas
  ir (arba) atitinkamos geografinės vietovės konkretūs struktūriniai sunkumai
  .

Vietovėse, kuriose taikoma bendro naudojimo teisė arba kitos bendro žemės valdymo sutartys, galima iš naujo nustatyti teisių į išmokas vertę remiantis ūkio plotu, jeigu laikomasi didžiausio poveikio aplinkai reikalavimų.

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali ne vėliau kaip iki
  2009 m
  . rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo
  2010 m
  . bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali ne vėliau kaip iki
  2009 m
  . rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo
  2010 m
  . bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas.

| 1. | Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali
  kasmet
  ne vėliau kaip iki rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo
  kitų metų
  bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali
  kasmet
  ne vėliau kaip iki rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo
  kitų metų
  bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas.

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| 2. | Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra ir (arba) regioninis žemės ūkio potencialas. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra ir (arba) regioninis žemės ūkio potencialas.

| 2. | Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra, regioninis žemės ūkio potencialas
  ir (arba) atitinkamos geografinės vietovės konkretūs struktūriniai sunkumai
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra, regioninis žemės ūkio potencialas
  ir (arba) atitinkamos geografinės vietovės konkretūs struktūriniai sunkumai
  .

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 dalis

| 1. | Tinkamai pagrįstais atvejais valstybė narė gali nuspręsti padalinti ne daugiau kaip 50 % pagal 47 straipsnį nustatytos regioninės viršutinės ribos visiems ūkininkams, kurių valdos yra atitinkamame regione, ir teisių į išmokas neturintiems ūkininkams. |
| --- | --- |

1.

Tinkamai pagrįstais atvejais valstybė narė gali nuspręsti padalinti ne daugiau kaip 50 % pagal 47 straipsnį nustatytos regioninės viršutinės ribos visiems ūkininkams, kurių valdos yra atitinkamame regione, ir teisių į išmokas neturintiems ūkininkams.

| 1. | Tinkamai pagrįstais atvejais valstybė narė gali nuspręsti padalinti ne daugiau kaip 50 % pagal 47 straipsnį nustatytos regioninės viršutinės ribos visiems ūkininkams, kurių valdos yra atitinkamame regione, ir teisių į išmokas neturintiems ūkininkams.
  Naudojamas plotas yra tas plotas, kurį ūkininkas deklaravo iki 2008 m. gegužės 15 d. |
| --- | --- |

1.

Tinkamai pagrįstais atvejais valstybė narė gali nuspręsti padalinti ne daugiau kaip 50 % pagal 47 straipsnį nustatytos regioninės viršutinės ribos visiems ūkininkams, kurių valdos yra atitinkamame regione, ir teisių į išmokas neturintiems ūkininkams.
  Naudojamas plotas yra tas plotas, kurį ūkininkas deklaravo iki 2008 m. gegužės 15 d.

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 2 dalies pirma a pastraipa (nauja)

Tačiau valstybės narės gali taikyti ir kitus aiškiai apibrėžtus kriterijus, pvz., gamintojo kokybės ir žemės ūkio ir (arba) kaimo vietovės darbo kriterijus, siekiant užtikrinti teritorinę darną, kaimo vietovių įvairovę ir dinamiškumą, taip pat su žeme nesusijusių tradicinių gamybos būdų išsaugojimą.

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 dalis

| 1. | Tinkamai pagrįstais atvejais šio reglamento 48 straipsnį taikančios valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2011 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal šį skirsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, vertę. Tuo tikslu jos, taikydamos objektyvius kriterijus, teises į išmokas gali
  laipsniškai
  keisti
  mažiausiai dviem iš anksto nustatytais metiniais etapais
  . |
| --- | --- |

1.

Tinkamai pagrįstais atvejais šio reglamento 48 straipsnį taikančios valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2011 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal šį skirsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, vertę. Tuo tikslu jos, taikydamos objektyvius kriterijus, teises į išmokas gali
  laipsniškai
  keisti
  mažiausiai dviem iš anksto nustatytais metiniais etapais
  .

| 1. | Tinkamai pagrįstais atvejais šio reglamento 48 straipsnį taikančios valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2011 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal šį skirsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, vertę. Tuo tikslu jos, taikydamos objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus, teises į išmokas gali laipsniškai keisti. |
| --- | --- |

1.

Tinkamai pagrįstais atvejais šio reglamento 48 straipsnį taikančios valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2011 m. suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų pagal šį skirsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, vertę. Tuo tikslu jos, taikydamos objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus, teises į išmokas gali laipsniškai keisti.

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| 2. | Laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų ir remdamosi objektyviais kriterijais, valstybės narės, taikančios bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. tinkamai pagrįstais atvejais suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų tame skirsnyje, vertę, laipsniškai keisdamos tokias teises į išmoką
  mažiausiai trimis iš anksto nustatytais metiniais etapais
  . |
| --- | --- |

2.

Laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų ir remdamosi objektyviais kriterijais, valstybės narės, taikančios bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. tinkamai pagrįstais atvejais suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų tame skirsnyje, vertę, laipsniškai keisdamos tokias teises į išmoką
  mažiausiai trimis iš anksto nustatytais metiniais etapais
  .

| 2. | Laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų ir remdamosi objektyviais ir nediskriminuojamaisiais kriterijais, valstybės narės, taikančios bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. tinkamai pagrįstais atvejais suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų tame skirsnyje, vertę, laipsniškai keisdamos tokias teises į išmoką. |
| --- | --- |

2.

Laikydamosi Bendrijos teisės bendrųjų principų ir remdamosi objektyviais ir nediskriminuojamaisiais kriterijais, valstybės narės, taikančios bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 5 skyriaus 1 skirsnį, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. tinkamai pagrįstais atvejais suvienodinti teisių į išmoką, nustatytų tame skirsnyje, vertę, laipsniškai keisdamos tokias teises į išmoką.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 3 dalis

| 3. | Nė vienu iš
  1 ir 2 dalyje
  nurodytų metinių etapų
  teisės į išmokos vertės sumažinimas neturi būti didesnis nei 50 % jos pradinės vertės ir vertės
  po paskutinio metinio etapo
  , skirtumo. |
| --- | --- |

3.

Nė vienu iš
  1 ir 2 dalyje
  nurodytų metinių etapų
  teisės į išmokos vertės sumažinimas neturi būti didesnis nei 50 % jos pradinės vertės ir vertės
  po paskutinio metinio etapo
  , skirtumo.

| 3. | 1 ir 2 dalyje
  numatytas
  teisės į išmokas vertės sumažinimas neturi būti didesnis nei 50 % jos pradinės vertės ir
  galutinės
  vertės skirtumo. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalyje
  numatytas
  teisės į išmokas vertės sumažinimas neturi būti didesnis nei 50 % jos pradinės vertės ir
  galutinės
  vertės skirtumo.

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 4 dalis

| 4. | Valstybės narės
  1, 2 ir 3 dalis
  gali
  taikyti
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, regionų institucinė ar administracinė struktūra
  ir (arba)
  regioninis žemės ūkio potencialas. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės
  1, 2 ir 3 dalis
  gali
  taikyti
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, regionų institucinė ar administracinė struktūra
  ir (arba)
  regioninis žemės ūkio potencialas.

| 4. | Valstybės narės gali
  persvarstyti teises į išmokas
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus, kaip antai, valstybių narių institucinė ar administracinė struktūra, regioninis žemės ūkio potencialas
  ir (arba) atitinkamos geografinės vietovės konkretūs struktūriniai sunkumai
  . |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės gali
  persvarstyti teises į išmokas
  atitinkamu geografiniu lygmeniu, kuris nustatomas pagal objektyvius ir nediskriminuojamuosius kriterijus, kaip antai, valstybių narių institucinė ar administracinė struktūra, regioninis žemės ūkio potencialas
  ir (arba) atitinkamos geografinės vietovės konkretūs struktūriniai sunkumai
  .

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| 1. | Valstybė narė, neįtraukusi išmokų už avis ir ožkas bei galvijus į bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 67 ir 68 straipsnio sąlygas,
  gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti
  nuo 2010 m.
  toliau taikyti
  bendrosios išmokos schemą
  pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas ir
  vadovaudamasi sprendimu, priimtu pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64 straipsnio 1 dalį.
  Tačiau ji gali nuspręsti, kad dalis jos nacionalinių viršutinių ribų komponento gali būti naudojama papildomoms išmokoms ūkininkams pagal šio reglamento 55 straipsnio 1 dalį ir taikyti žemesnę nei Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64 straipsnio 1 dalyje nurodytą ribą
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybė narė, neįtraukusi išmokų už avis ir ožkas bei galvijus į bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 67 ir 68 straipsnio sąlygas,
  gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti
  nuo 2010 m.
  toliau taikyti
  bendrosios išmokos schemą
  pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas ir
  vadovaudamasi sprendimu, priimtu pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64 straipsnio 1 dalį.
  Tačiau ji gali nuspręsti, kad dalis jos nacionalinių viršutinių ribų komponento gali būti naudojama papildomoms išmokoms ūkininkams pagal šio reglamento 55 straipsnio 1 dalį ir taikyti žemesnę nei Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64 straipsnio 1 dalyje nurodytą ribą
  .

| 1. | Valstybė narė, neįtraukusi išmokų už avis ir ožkas bei galvijus į bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 67 ir 68 straipsnio sąlygas, nuo 2010 m.
  taiko
  bendrosios išmokos schemą vadovaudamasi sprendimu, priimtu pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

1.

Valstybė narė, neįtraukusi išmokų už avis ir ožkas bei galvijus į bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 67 ir 68 straipsnio sąlygas, nuo 2010 m.
  taiko
  bendrosios išmokos schemą vadovaudamasi sprendimu, priimtu pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64 straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| 2. | Atsižvelgdama į kiekvienos valstybės narės pasirinkimą, 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija nustato kiekvienos atitinkamai 54, 55
  ir 56
  straipsniuose nurodytos tiesioginės išmokos viršutinę ribą. |
| --- | --- |

2.

Atsižvelgdama į kiekvienos valstybės narės pasirinkimą, 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija nustato kiekvienos atitinkamai 54, 55
  ir 56
  straipsniuose nurodytos tiesioginės išmokos viršutinę ribą.

| 2. | Atsižvelgdama į kiekvienos valstybės narės pasirinkimą, 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija nustato kiekvienos atitinkamai 54
  ir
  55 straipsniuose nurodytos tiesioginės išmokos viršutinę ribą. |
| --- | --- |

2.

Atsižvelgdama į kiekvienos valstybės narės pasirinkimą, 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija nustato kiekvienos atitinkamai 54
  ir
  55 straipsniuose nurodytos tiesioginės išmokos viršutinę ribą.

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

Ši viršutinė riba lygi kiekvienos rūšies tiesioginės išmokos nacionalinės viršutinės ribos, minimos 41 straipsnyje, komponentui, padaugintam iš valstybių narių pagal 54, 55
  ir 56
  straipsnius taikyto sumažinimo procento.

Ši viršutinė riba lygi kiekvienos rūšies tiesioginės išmokos nacionalinės viršutinės ribos, minimos 41 straipsnyje, komponentui, padaugintam iš valstybių narių pagal 54
  ir
  55 straipsnius taikyto sumažinimo procento.

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| 1. | Tos valstybės narės, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68
  straipsnio 2 dalies a punkto i papunktį
  pasiliko visą nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų šio reglamento 41 straipsnyje, komponentą ar jo dalį, skirtą priemokoms už karves žindenes, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VI priede, kasmet išmoka papildomas išmokas ūkininkams. |
| --- | --- |

1.

Tos valstybės narės, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68
  straipsnio 2 dalies a punkto i papunktį
  pasiliko visą nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų šio reglamento 41 straipsnyje, komponentą ar jo dalį, skirtą priemokoms už karves žindenes, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VI priede, kasmet išmoka papildomas išmokas ūkininkams.

| 1. | Tos valstybės narės, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68
  straipsnį
  pasiliko visą nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų šio reglamento 41 straipsnyje, komponentą ar jo dalį, skirtą priemokoms už karves žindenes,
  arba specialiosioms priemokoms
  , nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VI priede, kasmet išmoka papildomas išmokas ūkininkams. |
| --- | --- |

1.

Tos valstybės narės, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68
  straipsnį
  pasiliko visą nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų šio reglamento 41 straipsnyje, komponentą ar jo dalį, skirtą priemokoms už karves žindenes,
  arba specialiosioms priemokoms
  , nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VI priede, kasmet išmoka papildomas išmokas ūkininkams.

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 3a. | Bet kuris su šio reglamento 53–56 straipsniais susijęs valstybės narės sprendimas turi būti priimtas pasitarus su institucijomis, atstovaujančiomis regionų valdžios institucijas, ir remiantis šių sprendimų įgyvendinimo regioniniu lygmeniu poveikio analize. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 3 dalis

| 3. | Pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų konkrečiuose sektoriuose dirbantiems ūkininkams, atsidūrusiems ypatingoje padėtyje dėl perėjimo prie bendrosios išmokos schemos. |
| --- | --- |

3.

Pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų konkrečiuose sektoriuose dirbantiems ūkininkams, atsidūrusiems ypatingoje padėtyje dėl perėjimo prie bendrosios išmokos schemos.

| 3. | Pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų konkrečiuose sektoriuose dirbantiems ūkininkams, atsidūrusiems ypatingoje padėtyje dėl perėjimo prie bendrosios išmokos schemos.
  Valstybės narės gali suteikti pirmenybę visų pirma veiklą pradedantiesiems, jauniesiems ūkininkams, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams
  . |
| --- | --- |

3.

Pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų konkrečiuose sektoriuose dirbantiems ūkininkams, atsidūrusiems ypatingoje padėtyje dėl perėjimo prie bendrosios išmokos schemos.
  Valstybės narės gali suteikti pirmenybę visų pirma veiklą pradedantiesiems, jauniesiems ūkininkams, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams
  .

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 5 dalis

| 5. | Naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų ūkininkams tose vietovėse, kuriose vykdomos pertvarkymo ir (arba) vystymo programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu, taip siekiant išvengti žemės apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų. |
| --- | --- |

5.

Naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų ūkininkams tose vietovėse, kuriose vykdomos pertvarkymo ir (arba) vystymo programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu, taip siekiant išvengti žemės apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų.

| 5. | Naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų ūkininkams tose vietovėse, kuriose vykdomos pertvarkymo ir (arba) vystymo programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu, taip siekiant išvengti žemės apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų.
  Valstybės narės gali suteikti pirmenybę visų pirma veiklą pradedantiesiems, jauniesiems ūkininkams, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams
  . |
| --- | --- |

5.

Naujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos bei konkurencijos iškraipymo, gali naudoti nacionalinį rezervą, kad teises į išmokas paskirstytų ūkininkams tose vietovėse, kuriose vykdomos pertvarkymo ir (arba) vystymo programos, susijusios su valstybės intervencinių priemonių taikymu, taip siekiant išvengti žemės apleidimo ir (arba) kompensuoti konkrečius tose teritorijose veikiančių ūkininkų nuostolius dėl nepalankių ūkininkauti sąlygų.
  Valstybės narės gali suteikti pirmenybę visų pirma veiklą pradedantiesiems, jauniesiems ūkininkams, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams
  .

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 3 dalis

| 3. | Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, nurodytas 36 straipsnio 1 dalyje, ūkininkas gali perleisti savo teises į išmokas be žemės tik jei bent per vienerius kalendorinius metus jis panaudoja, kaip apibrėžta 35 straipsnyje, ne mažiau kaip
  80
   % savo teisių į išmokas arba jei savanoriškai į nacionalinį rezervą atiduoda visas pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais nepanaudotas teises į išmokas. |
| --- | --- |

3.

Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, nurodytas 36 straipsnio 1 dalyje, ūkininkas gali perleisti savo teises į išmokas be žemės tik jei bent per vienerius kalendorinius metus jis panaudoja, kaip apibrėžta 35 straipsnyje, ne mažiau kaip
  80
   % savo teisių į išmokas arba jei savanoriškai į nacionalinį rezervą atiduoda visas pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais nepanaudotas teises į išmokas.

| 3. | Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, nurodytas 36 straipsnio 1 dalyje, ūkininkas gali perleisti savo teises į išmokas be žemės tik jei bent per vienerius kalendorinius metus jis panaudoja, kaip apibrėžta 35 straipsnyje, ne mažiau kaip
  70
   % savo teisių į išmokas arba jei savanoriškai į nacionalinį rezervą atiduoda visas pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais nepanaudotas teises į išmokas. |
| --- | --- |

3.

Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, nurodytas 36 straipsnio 1 dalyje, ūkininkas gali perleisti savo teises į išmokas be žemės tik jei bent per vienerius kalendorinius metus jis panaudoja, kaip apibrėžta 35 straipsnyje, ne mažiau kaip
  70
   % savo teisių į išmokas arba jei savanoriškai į nacionalinį rezervą atiduoda visas pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais nepanaudotas teises į išmokas.

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio -pirma pastraipa (nauja)

Nuo 2010 m. valstybės narės gali atsieti specialią paramą, skirtą ryžių, baltyminių augalų ir sausųjų pašarų augintojams, jeigu jos priima tokį sprendimą.

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnis

Valstybės narės nuo 2010 m.
  įtraukia
  paramą, kurią galima teikti pagal susietosios paramos schemas, nurodytas X priedo I, II ir III punktuose, į bendrosios išmokos schemą pagal šiame skyriuje nurodytas taisykles.

Valstybės narės nuo 2010 m.
  gali įtraukti
  paramą, kurią galima teikti pagal susietosios paramos schemas, nurodytas X priedo I, II ir III punktuose, į bendrosios išmokos schemą pagal šiame skyriuje nurodytas taisykles.

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 1 dalis

| 1. | XI priede nurodytas sumas, kurias buvo galima naudoti susietajai paramai pagal X priedo I punkte nurodytas schemas, valstybės narės paskirsto atitinkamų sektorių ūkininkams remdamosi objektyviais kriterijais ir atsižvelgdamos, visų pirma, į tų ūkininkų tiesiogiai ar netiesiogiai pagal atitinkamas paramos schemas gautą paramą per vienerius ar daugiau metų
  2005–2008 m
  . laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.

XI priede nurodytas sumas, kurias buvo galima naudoti susietajai paramai pagal X priedo I punkte nurodytas schemas, valstybės narės paskirsto atitinkamų sektorių ūkininkams remdamosi objektyviais kriterijais ir atsižvelgdamos, visų pirma, į tų ūkininkų tiesiogiai ar netiesiogiai pagal atitinkamas paramos schemas gautą paramą per vienerius ar daugiau metų
  2005–2008 m
  . laikotarpiu.

| 1. | XI priede nurodytas sumas, kurias buvo galima naudoti susietajai paramai pagal X priedo I punkte nurodytas schemas, valstybės narės
  daugiausia
  paskirsto atitinkamų sektorių ūkininkams remdamosi objektyviais kriterijais ir atsižvelgdamos, visų pirma, į tų ūkininkų tiesiogiai ar netiesiogiai pagal atitinkamas paramos schemas
  ar gamybos kvotas
  gautą paramą per vienerius ar daugiau metų
  2005–2011 m
  . laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.

XI priede nurodytas sumas, kurias buvo galima naudoti susietajai paramai pagal X priedo I punkte nurodytas schemas, valstybės narės
  daugiausia
  paskirsto atitinkamų sektorių ūkininkams remdamosi objektyviais kriterijais ir atsižvelgdamos, visų pirma, į tų ūkininkų tiesiogiai ar netiesiogiai pagal atitinkamas paramos schemas
  ar gamybos kvotas
  gautą paramą per vienerius ar daugiau metų
  2005–2011 m
  . laikotarpiu.

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Pagrįstomis aplinkybėmis valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais, gali paskirstyti 1 dalyje minimas visas sumas ar jų dalį visiems ūkininkams, kurių valdos yra atitinkamame regione. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| (2) | Valstybės narės
  didina
  konkretaus ūkininko teisių į išmokas vertę, remdamosi sumomis, gautomis taikant 1 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Valstybės narės
  didina
  konkretaus ūkininko teisių į išmokas vertę, remdamosi sumomis, gautomis taikant 1 dalį.

| (2) | Valstybės narės
  gali didinti
  konkretaus ūkininko teisių į išmokas vertę, remdamosi sumomis, gautomis taikant 1 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Valstybės narės
  gali didinti
  konkretaus ūkininko teisių į išmokas vertę, remdamosi sumomis, gautomis taikant 1 dalį.

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio pirma pastraipa

Sumas, kurias buvo galima naudoti susietajai paramai pagal X priedo II punkte nurodytas schemas, valstybės narės atitinkamų sektorių ūkininkams paskirsto atsižvelgdamos į tų ūkininkų tiesiogiai ar netiesiogiai pagal atitinkamas paramos schemas gautą paramą 2000–2002 m. laikotarpiu. Tačiau valstybės narės, laikydamosi objektyvių kriterijų, gali pasirinkti naujesnį reprezentacinį laikotarpį.

Sumas, kurias buvo galima naudoti susietajai paramai pagal X priedo II punkte nurodytas schemas, valstybės narės
  daugiausia
  atitinkamų sektorių ūkininkams paskirsto atsižvelgdamos į tų ūkininkų tiesiogiai ar netiesiogiai pagal atitinkamas paramos schemas gautą paramą 2000–2002 m. laikotarpiu. Tačiau valstybės narės, laikydamosi objektyvių kriterijų, gali pasirinkti naujesnį reprezentacinį laikotarpį.

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

5 skyriaus antraštė

SPECIALIOJI PARAMA

SPECIALIOSIOS PARAMOS IŠMOKOS

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio antraštė

Bendrosios taisyklės

Papildomos išmokos

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio -1 dalis (nauja)

| -1. | Valstybės narės ne vėliau kaip 2010 m. sausio 1 d. ir paskui nuo 2011 m. spalio 1 d. iki vėliausiai 2012 m. sausio 1 d. gali nuspręsti nuo 2010 kalendorinių metų ir (arba) nuo 2012 kalendorinių metų panaudoti iki 15 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams. |
| --- | --- |

-1.

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies įvadinė dalis

| 1. | Valstybės narės
  vėliausiai iki 2009 m. rugpjūčio 1 d.
  gali nuspręsti
  nuo 2010
  kalendorinių metų panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams: |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės
  vėliausiai iki 2009 m. rugpjūčio 1 d.
  gali nuspręsti
  nuo 2010
  kalendorinių metų panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams:

| 1. | Valstybės narės,
  vadovaudamosi -1 dalies nuostatomis
  , gali nuspręsti panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje,
  integruotai
  paramai ūkininkams
  ar organizacijoms arba gamintojų grupėms siekiant skatinti tausius gamybos būdus
  : |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės,
  vadovaudamosi -1 dalies nuostatomis
  , gali nuspręsti panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje,
  integruotai
  paramai ūkininkams
  ar organizacijoms arba gamintojų grupėms siekiant skatinti tausius gamybos būdus
  :

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

| i) | paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką, |
| --- | --- |

i)

paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką,

| i) | paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką,
  klimatą, biologinę įvairovę ir vandens kokybę, visų pirma ekologinį ūkininkavimą ir ganyklų kūrimą
  . |
| --- | --- |

i)

paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką,
  klimatą, biologinę įvairovę ir vandens kokybę, visų pirma ekologinį ūkininkavimą ir ganyklų kūrimą
  .

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis

| iii) | padėti gerinti prekybą žemės ūkio produktais; |
| --- | --- |

iii)

padėti gerinti prekybą žemės ūkio produktais;

| iii) | padėti gerinti prekybą,
  visų pirma regionų prekybą, ir
  žemės ūkio produktų
  konkurencingumą
  ; |
| --- | --- |

iii)

padėti gerinti prekybą,
  visų pirma regionų prekybą, ir
  žemės ūkio produktų
  konkurencingumą
  ;

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno,
  galvijienos
  ,
  avienos, ožkienos
  ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse, |
| --- | --- |

b)

pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno,
  galvijienos
  ,
  avienos, ožkienos
  ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse,

| b) | pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse
  ir jautienos, veršienos avienos ir ožkienos gamintojai
  , |
| --- | --- |

b)

pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse
  ir jautienos, veršienos avienos ir ožkienos gamintojai
  ,

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams, |
| --- | --- |

c)

teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams,

| c) | teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams;
  pirmenybė teikiama visų pirma veiklą pradedantiesiems, jauniesiems ūkininkams, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams, pavyzdžiui, gamintojų organizacijoms arba ūkininkų kooperatyvams priklausantiems gamintojams
  , |
| --- | --- |

c)

teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams;
  pirmenybė teikiama visų pirma veiklą pradedantiesiems, jauniesiems ūkininkams, šeimos ūkiams ir kitiems pirmumo teisę turintiems ūkininkams, pavyzdžiui, gamintojų organizacijoms arba ūkininkų kooperatyvams priklausantiems gamintojams
  ,

Pakeitimai 120 ir 191

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | teikiant įnašus įmokoms už pasėlių draudimą pagal 69 straipsnyje nurodytas sąlygas, |
| --- | --- |

d)

Išbraukta.

Pakeitimai 121 ir 191

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies e punktas

| e) | savitarpio pagalbos fondams gyvulių ir augalų ligų atvejais pagal 70 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

e)

Išbraukta.

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Valstybės narės, vadovaudamosi -1 dalies nuostatomis, gali nuspręsti iš kitų kalendorinių metų panaudoti iki 5 % savo nacionalinių viršutinės ribos lėšų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams ar organizacijoms arba gamintojų grupėms: |
| --- | --- |

1a.

| a) | teikiant įnašus įmokoms už draudimą pagal 69 straipsnyje nurodytas sąlygas; arba |
| --- | --- |

a)

| b) | savitarpio pagalbos fondams pagal 70 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

b)

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 3 dalis

| 3. | Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos b punkte gali būti teikiama tik: |
| --- | --- |

3.

Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos b punkte gali būti teikiama tik:

| 3. | Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos b punkte, gali būti teikiama tik tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam
  užimtumo ir
  gamybos lygiui išlaikyti. |
| --- | --- |

3.

Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos b punkte, gali būti teikiama tik tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam
  užimtumo ir
  gamybos lygiui išlaikyti.

| a) | visapusiškai įgyvendinus bendrosios išmokos schemą atitinkamame sektoriuje pagal 54, 55 ir 71 straipsnius. |
| --- | --- |

a)

| b) | tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam gamybos lygiui išlaikyti. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam gamybos lygiui išlaikyti.

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 4 dalis

| 4. | Parama, teikiama pagal 1 pastraipos a, b
  ir e
  punktuose nurodytas priemones, turi neviršyti
  2,5 % 41 straipsnyje nurodytų nacionalinių ribų
  . Valstybės narės gali nustatyti tarpines ribas kiekvienai priemonei. |
| --- | --- |

4.

Parama, teikiama pagal 1 pastraipos a, b
  ir e
  punktuose nurodytas priemones, turi neviršyti
  2,5 % 41 straipsnyje nurodytų nacionalinių ribų
  . Valstybės narės gali nustatyti tarpines ribas kiekvienai priemonei.

| 4. | Parama, teikiama pagal 1 dalies a
  ir
  b punktuose nurodytas priemones, turi neviršyti
  procentinės dalies, atitinkančios 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 94/800/EB dėl daugiašalių derybų Urugvajaus raunde (1986–1994 m.) priimtų susitarimų patvirtinimo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančių klausimų atžvilgiu

   (3). Valstybės narės gali nustatyti tarpines ribas kiekvienai priemonei. |
| --- | --- |

4.

Parama, teikiama pagal 1 dalies a
  ir
  b punktuose nurodytas priemones, turi neviršyti
  procentinės dalies, atitinkančios 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 94/800/EB dėl daugiašalių derybų Urugvajaus raunde (1986–1994 m.) priimtų susitarimų patvirtinimo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančių klausimų atžvilgiu

   (3). Valstybės narės gali nustatyti tarpines ribas kiekvienai priemonei.

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 5 dalies a punktas

| a) | 1 pastraipos a
  ir d punktuose
  , teikiama išmokant metines papildomas išmokas, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a
  ir d punktuose
  , teikiama išmokant metines papildomas išmokas,

| a) | 1 pastraipos a
  punkte ir 1a pastraipos a punkte
  , teikiama išmokant metines papildomas išmokas, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a
  punkte ir 1a pastraipos a punkte
  , teikiama išmokant metines papildomas išmokas,

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 5 dalies d punktas

| d) | 1
  pastraipos
  e
  punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

1
  pastraipos
  e
  punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje.

| d) | 1a
  pastraipos
  b
  punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

1a
  pastraipos
  b
  punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje.

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 6 dalis

| 6. | Perduoti teises į išmokas padidinus vieneto vertę ir suteikus papildomos teisės į išmokas, kaip nurodyta 5 pastraipos c punkte, galima tik jei perduodant teises į išmokas, perduodamas ir atitinkamas reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius. |
| --- | --- |

6.

Išbraukta.

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 7 dalis

| 7. | Parama 1 pastraipoje nurodytoms priemonėms yra suderinama
  su kitomis Bendrijos priemonėmis ir politikos sritimis. |
| --- | --- |

7.

Parama 1 pastraipoje nurodytoms priemonėms yra suderinama
  su kitomis Bendrijos priemonėmis ir politikos sritimis.

| 7. | Komisija 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustato šioje skiltyje nurodytos paramos teikimo sąlygas, visų pirma siekdama užtikrinti suderinamumą
  su kitomis Bendrijos priemonėmis bei politikos sritimis. |
| --- | --- |

7.

Komisija 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustato šioje skiltyje nurodytos paramos teikimo sąlygas, visų pirma siekdama užtikrinti suderinamumą
  su kitomis Bendrijos priemonėmis bei politikos sritimis.

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| 7a. | Kiekvienais metais valstybės narės praneša Komisijai apie planuojamas priemones ir viešai paskelbia, kokie metodai ir kriterijai bus taikomi perskirstant lėšas, gavėjų vardus ir tai, kokios sumos jiems skirtos. |
| --- | --- |

7a.

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 8 dalies a punktas

| a) | 1 pastraipos a, b, c
  ir d
  punktuose, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a, b, c
  ir d
  punktuose, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo,

| a) | 1 pastraipos a, b, c punktuose ir
  1a pastraipos a
  punkte, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a, b, c punktuose ir
  1a pastraipos a
  punkte, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo,

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 8 dalies b punktas

| b) | 1 pastraipos e
  punkte, prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas
  ir neviršydamos 1 ir 3 pastraipose nurodytų ribų
  . |
| --- | --- |

b)

1 pastraipos e
  punkte, prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas
  ir neviršydamos 1 ir 3 pastraipose nurodytų ribų
  .

| b) | 1a pastraipos b
  punkte, o prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas. |
| --- | --- |

b)

1a pastraipos b
  punkte, o prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas.

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 9 dalis

| 9. | Komisija 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustato šioje skiltyje nurodytos paramos teikimo sąlygas, visų pirma siekdama užtikrinti suderinamumą su kitomis Bendrijos priemonėmis bei politikos sritimis ir išvengti paramos kaupimosi. |
| --- | --- |

9.

Išbraukta.

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio pavadinimas

Pasėlių draudimas

Draudimas

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| 1. | Valstybės narės gali teikti finansinius indėlius
  pasėlių
  draudimo įmokoms, kai
  apsidraudžiama nuo nuostolių
  dėl nepalankių klimato sąlygų. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės gali teikti finansinius indėlius
  pasėlių
  draudimo įmokoms, kai
  apsidraudžiama nuo nuostolių
  dėl nepalankių klimato sąlygų.

| 1. | Valstybės narės gali teikti finansinius indėlius draudimo įmokoms, kai
  imamasi atitinkamų atsargumo priemonių žinomam pavojui išvengti, siekiant atlyginti
  : |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės gali teikti finansinius indėlius draudimo įmokoms, kai
  imamasi atitinkamų atsargumo priemonių žinomam pavojui išvengti, siekiant atlyginti
  :

| a) | nuostolius, patirtus
  dėl nepalankių klimato sąlygų,
  kurios gali būti priskirtos prie gaivalinių nelaimių
  ; |
| --- | --- |

a)

nuostolius, patirtus
  dėl nepalankių klimato sąlygų,
  kurios gali būti priskirtos prie gaivalinių nelaimių
  ;

| b) | kitus klimato sąlygų padarytus nuostolius; |
| --- | --- |

b)

| c) | gyvūnų arba augalų ligų arba kenkėjų antplūdžio padarytus nuostolius. |
| --- | --- |

c)

Kiekviena valstybė narė parengia specialią analizę, kurios pagrindu būtų renkami lyginamieji statistikos ar aktuaro duomenys.

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

Šiame straipsnyje „ekonominiai nuostoliai“ – tai visos ūkininko patirtos papildomos išlaidos dėl ūkininko taikytų išskirtinių priemonių, siekiant sumažinti tiekimą į susijusią rinką, arba labai sumažėjus gamybai. Išlaidos, kurios gali būti kompensuojamos pagal kitas Bendrijos nuostatas, ir išlaidos, patiriamos taikant visas kitas sanitarines, veterinarijos ar augalų apsaugos priemones, nelaikomos ekonominiu nuostoliu.

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 2 ir 3 dalys

| 2. | Ūkininkui suteikiama
  parama iš finansinio indėlio sudaro 60 %
  mokėtinos
  draudimo įmokos. Valstybės narės, atsižvelgdamos į klimato padėtį arba į susijusio sektoriaus padėtį, gali nuspręsti paramos iš finansinio indėlio dalį padidinti iki 70 %. |
| --- | --- |

2.

Ūkininkui suteikiama
  parama iš finansinio indėlio sudaro 60 %
  mokėtinos
  draudimo įmokos. Valstybės narės, atsižvelgdamos į klimato padėtį arba į susijusio sektoriaus padėtį, gali nuspręsti paramos iš finansinio indėlio dalį padidinti iki 70 %.

| 2. | Šie finansiniai indėliai sudaro 60 % draudimo įmokų
  ir išmokami individualiai arba, prireikus, kolektyviai, jei draudimo sutartį sudarė gamintojų organizacija
  . Valstybės narės, atsižvelgdamos į klimato sąlygas arba į susijusio sektoriaus padėtį, gali nuspręsti paramos iš finansinio indėlio dalį padidinti iki 70 %. |
| --- | --- |

2.

Šie finansiniai indėliai sudaro 60 % draudimo įmokų
  ir išmokami individualiai arba, prireikus, kolektyviai, jei draudimo sutartį sudarė gamintojų organizacija
  . Valstybės narės, atsižvelgdamos į klimato sąlygas arba į susijusio sektoriaus padėtį, gali nuspręsti paramos iš finansinio indėlio dalį padidinti iki 70 %.

Valstybės narės gali nustatyti didžiausią leistiną draudimo įmokos sumą, jei tokiai įmokai kompensuoti gali būti teikiama parama iš finansinio indėlio.

Valstybės narės gali nustatyti didžiausią leistiną draudimo įmokos sumą, jei tokiai įmokai kompensuoti gali būti teikiama parama iš finansinio indėlio.

| 3. | Apdraudus pasėlius, draudimas galioja tik tada, jei tokias nepalankias oro sąlygas formaliai pripažino susijusios valstybės narės kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 5 dalis

| 5. | Parama iš finansinio indėlio tiesiogiai teikiama susijusiam ūkininkui. |
| --- | --- |

5.

Parama iš finansinio indėlio tiesiogiai teikiama susijusiam ūkininkui.

| 5. | Finansiniai indėliai mokami tiesiogiai atitinkamam ūkininkui
  arba, prireikus, gamintojų organizacijai, kuri pasirašė sutartį, atsižvelgiant į jos narių skaičių
  . |
| --- | --- |

5.

Finansiniai indėliai mokami tiesiogiai atitinkamam ūkininkui
  arba, prireikus, gamintojų organizacijai, kuri pasirašė sutartį, atsižvelgiant į jos narių skaičių
  .

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| 6. | Bendrija iš
  68 straipsnio 1 dalyje
  nurodytų lėšų bendrai su valstybe nare finansuoja pastarosios finansinių indėlių teikimo išlaidas, sumokėdama
  40
   % reikalavimus atitinkančių draudimo įmokos sumų, nustatytų pagal šio straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

6.

Bendrija iš
  68 straipsnio 1 dalyje
  nurodytų lėšų bendrai su valstybe nare finansuoja pastarosios finansinių indėlių teikimo išlaidas, sumokėdama
  40
   % reikalavimus atitinkančių draudimo įmokos sumų, nustatytų pagal šio straipsnio 2 dalį.

| 6. | Bendrija iš
  68 straipsnio 1a
  dalyje nurodytų lėšų bendrai su valstybe nare finansuoja pastarosios finansinių indėlių teikimo išlaidas, sumokėdama
  50
   % reikalavimus atitinkančių draudimo įmokos sumų, nustatytų pagal šio straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

6.

Bendrija iš
  68 straipsnio 1a
  dalyje nurodytų lėšų bendrai su valstybe nare finansuoja pastarosios finansinių indėlių teikimo išlaidas, sumokėdama
  50
   % reikalavimus atitinkančių draudimo įmokos sumų, nustatytų pagal šio straipsnio 2 dalį.

Tačiau naujoms valstybėms narėms pirmoje pastraipoje nurodyta dalis sudaro 70 %.

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio pavadinimas

Savitarpio pagalbos fondai
  gyvūnų ir augalų ligų atvejais

Savitarpio pagalbos fondai

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 1 dalis

| 1. | Siekdamos kompensuoti ūkininkų ekonominius nuostolius dėl gyvūnų ar augalų ligos protrūkio, valstybės narės gali teikti jiems finansinę kompensaciją finansinių indėlių į savitarpio pagalbos fondus forma. |
| --- | --- |

1.

Siekdamos kompensuoti ūkininkų ekonominius nuostolius dėl gyvūnų ar augalų ligos protrūkio, valstybės narės gali teikti jiems finansinę kompensaciją finansinių indėlių į savitarpio pagalbos fondus forma.

| 1. | Siekdamos kompensuoti ūkininkų ekonominius nuostolius, patirtus dėl
  gaivalinių nelaimių, nepalankių klimato sąlygų
  arba gyvūnų ar augalų ligų, valstybės narės gali teikti jiems finansinę kompensaciją finansinių indėlių į savitarpio pagalbos fondus forma,
  jei buvo imtasi atitinkamų atsargumo priemonių. Šiuos fondus gali valdyti gamintojų organizacijos ir (arba) tarpšakinės organizacijos Reglamento (EB) Nr. 1234/2 007 122 ir 123 straipsniuose nurodytomis sąlygomis
  . |
| --- | --- |

1.

Siekdamos kompensuoti ūkininkų ekonominius nuostolius, patirtus dėl
  gaivalinių nelaimių, nepalankių klimato sąlygų
  arba gyvūnų ar augalų ligų, valstybės narės gali teikti jiems finansinę kompensaciją finansinių indėlių į savitarpio pagalbos fondus forma,
  jei buvo imtasi atitinkamų atsargumo priemonių. Šiuos fondus gali valdyti gamintojų organizacijos ir (arba) tarpšakinės organizacijos Reglamento (EB) Nr. 1234/2 007 122 ir 123 straipsniuose nurodytomis sąlygomis
  .

Šie fondai gali papildyti nacionalinių ūkininkų socialinio draudimo sistemų indėlius.

Pakeitimai 141 ir 205

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | „savitarpio pagalbos fondas“ – tai valstybės narės pagal nacionalinius įstatymus akredituota ūkininkų apsidraudimo sistema, kurią taikant išmokamos kompensacinės išmokos tai sistemai priklausantiems ir ekonominių nuostolių dėl gyvūnų ligos protrūkio patyrusiems ūkininkams; |
| --- | --- |

a)

„savitarpio pagalbos fondas“ – tai valstybės narės pagal nacionalinius įstatymus akredituota ūkininkų apsidraudimo sistema, kurią taikant išmokamos kompensacinės išmokos tai sistemai priklausantiems ir ekonominių nuostolių dėl gyvūnų ligos protrūkio patyrusiems ūkininkams;

| a) | „savitarpio pagalbos fondas“ – tai valstybės narės pagal nacionalinę

  ir Europos

  teisę akredituota ūkininkų apsidraudimo 2a dalyje nurodytomis sąlygomis sistema, kurią taikant išmokamos kompensacinės išmokos tai sistemai priklausantiems ūkininkams, patyrusiems ekonominių nuostolių
  dėl gaivalinių nelaimių, nepalankių klimato sąlygų ar
  dėl gyvūnų ar augalų
  užkrečiamos ligos
  protrūkio,
  arba kurią taikant išmokamos kompensacinės išmokos tai sistemai priklausantiems ūkininkams, patyrusiems tiesioginių nuostolių dėl gyvūnų ar augalų užkrečiamos ligos protrūkio
  ; |
| --- | --- |

a)

„savitarpio pagalbos fondas“ – tai valstybės narės pagal nacionalinę

  ir Europos

  teisę akredituota ūkininkų apsidraudimo 2a dalyje nurodytomis sąlygomis sistema, kurią taikant išmokamos kompensacinės išmokos tai sistemai priklausantiems ūkininkams, patyrusiems ekonominių nuostolių
  dėl gaivalinių nelaimių, nepalankių klimato sąlygų ar
  dėl gyvūnų ar augalų
  užkrečiamos ligos
  protrūkio,
  arba kurią taikant išmokamos kompensacinės išmokos tai sistemai priklausantiems ūkininkams, patyrusiems tiesioginių nuostolių dėl gyvūnų ar augalų užkrečiamos ligos protrūkio
  ;

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 2 dalies b punktas

| b) | „ekonominiai nuostoliai“ – visos ūkininko patirtos papildomos išlaidos dėl ūkininko taikytų išskirtinių priemonių, siekiant sumažinti pasiūlą susijusioje rinkoje arba didelį gamybos sumažėjimą. Išlaidos, kurios gali būti kompensuojamos pagal kitas Bendrijos nuostatas, ir išlaidos, patirtos taikant visas kitas sveikatos ir veterinarines arba fitosanitarines priemones, nelaikomos ekonominiu nuostoliu. |
| --- | --- |

b)

„ekonominiai nuostoliai“ – visos ūkininko patirtos papildomos išlaidos dėl ūkininko taikytų išskirtinių priemonių, siekiant sumažinti pasiūlą susijusioje rinkoje arba didelį gamybos sumažėjimą. Išlaidos, kurios gali būti kompensuojamos pagal kitas Bendrijos nuostatas, ir išlaidos, patirtos taikant visas kitas sveikatos ir veterinarines arba fitosanitarines priemones, nelaikomos ekonominiu nuostoliu.

| b) | „ekonominiai nuostoliai“ – visos ūkininko patirtos papildomos išlaidos dėl ūkininko taikytų išskirtinių priemonių, siekiant sumažinti pasiūlą susijusioje rinkoje,
  dėl neatidėliotinų skiepų patirtas išlaidas
  , arba labai sumažėjus gamybai. Išlaidos, kurios gali būti kompensuojamos pagal kitas Bendrijos nuostatas, ir išlaidos, patirtos taikant visas kitas sveikatos ir veterinarines arba fitosanitarines priemones, nelaikomos ekonominiu nuostoliu; |
| --- | --- |

b)

„ekonominiai nuostoliai“ – visos ūkininko patirtos papildomos išlaidos dėl ūkininko taikytų išskirtinių priemonių, siekiant sumažinti pasiūlą susijusioje rinkoje,
  dėl neatidėliotinų skiepų patirtas išlaidas
  , arba labai sumažėjus gamybai. Išlaidos, kurios gali būti kompensuojamos pagal kitas Bendrijos nuostatas, ir išlaidos, patirtos taikant visas kitas sveikatos ir veterinarines arba fitosanitarines priemones, nelaikomos ekonominiu nuostoliu;

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | „nepalankios oro sąlygos“ – tai tokie gamtos reiškiniai, kurie gali būti prilyginti gaivalinėms nelaimėms, kaip, antai, šalna, kruša, ledas, lietus, miškų gaisrai arba sausra, ir kurie sunaikina daugiau kaip 30 % atitinkamo ūkininko praėjusių trejų metų metinio produkcijos vidurkio arba trejų metų vidurkio, apskaičiuoto remiantis praėjusių penkerių metų vidurkiu, išskyrus geriausius ir prasčiausius produkcijos rezultatus; |
| --- | --- |

ba)

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)

| bb) | „atitinkamos atsargumo priemonės“ – tai gyvulių ir augalų sveikatą užtikrinančios priemonės; |
| --- | --- |

bb)

Pakeitimai 206 ir 145

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

| 3. | Finansinė kompensacija iš savitarpio pagalbos fondo mokama tiesiogiai ekonominių nuostolių patyrusiems ūkininkams, kurie yra to fondo nariai. |
| --- | --- |

3.

Finansinė kompensacija iš savitarpio pagalbos fondo mokama tiesiogiai ekonominių nuostolių patyrusiems ūkininkams, kurie yra to fondo nariai.

| 3. | Finansinė kompensacija iš savitarpio pagalbos fondo mokama tiesiogiai ekonominių
  ar tiesioginių
  nuostolių patyrusiems ūkininkams, kurie yra to fondo nariai,
  jei jie ėmėsi atitinkamų atsargumo priemonių
  . |
| --- | --- |

3.

Finansinė kompensacija iš savitarpio pagalbos fondo mokama tiesiogiai ekonominių
  ar tiesioginių
  nuostolių patyrusiems ūkininkams, kurie yra to fondo nariai,
  jei jie ėmėsi atitinkamų atsargumo priemonių
  .

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| 6. | Valstybių narių išlaidos finansiniams indėliams bendrai finansuojamos Bendrijos iš
  68 straipsnio 1 dalyje
  nurodytų lėšų – Bendrija apmoka
  40
   % 4 dalies reikalavimus atitinkančių sumų. |
| --- | --- |

6.

Valstybių narių išlaidos finansiniams indėliams bendrai finansuojamos Bendrijos iš
  68 straipsnio 1 dalyje
  nurodytų lėšų – Bendrija apmoka
  40
   % 4 dalies reikalavimus atitinkančių sumų.

| 6. | Valstybių narių išlaidos finansiniams indėliams bendrai finansuojamos Bendrijos iš
  68 straipsnio 1a pastraipoje
  nurodytų lėšų – Bendrija apmoka
  50
   % 4 dalies reikalavimus atitinkančių sumų. |
| --- | --- |

6.

Valstybių narių išlaidos finansiniams indėliams bendrai finansuojamos Bendrijos iš
  68 straipsnio 1a pastraipoje
  nurodytų lėšų – Bendrija apmoka
  50
   % 4 dalies reikalavimus atitinkančių sumų.

Tačiau naujoms valstybėms narėms pirmoje pastraipoje nurodytas procentas sudaro 70 %.

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

70 a straipsnis (naujas)

70a straipsnis

Speciali pagalba pieno gamintojams

| 1. | Jeigu pagal finansiniams metams numatytų išlaidų prognozes, rengiamas pagal išankstinio perspėjimo sistemą, nurodytą Reglamente (EB) Nr. 1290/2005, finansinės programos 2 išlaidų kategorijoje lieka mažiausiai 600 000 000 EUR marža, ši suma, atskaičius minėtąją maržą skiriama specialiajai pagalbai pieno gamintojams. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija kartu su atitinkamų finansinių metų preliminariu biudžeto projektu teikia Europos Parlamentui ir Tarybai specialios pagalbos pieno gamintojams įvertinimą |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specialioji pagalba pieno gamintojams gali būti taikoma šiomis priemonėmis: |
| --- | --- |

3.

| a) | specialioji pagalba, apibrėžta 68 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

a)

| b) | priemonėmis, apibrėžtomis Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 20 straipsnyje ir 36 straipsnio a punkte, kol jos tiesiogiai skirtos žemės ūkio valdoms padėti. |
| --- | --- |

b)

| 4. | Valstybės narės, remdamosi preliminariu biudžeto projektu, kaip numatyta 2 dalyje, ne vėliau kaip atitinkamų metų spalio 15 d. praneša Komisijai, kokios priemonės bus taikomos vadovaujantis 3 dalimi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specialiosios pagalbos pieno gamintojams lėšos paskirstomos skirtingoms valstybėms narėms atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės referencinius kiekius, nurodytus 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1788/2003, nustatančio mokestį pieno ir pieno produktų sektoriuje, I priede (4). |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnis

Už 2009, 2010 ir 2011 m. pagalba
  ūkininkams, auginantiems ryžius, kurių klasifikacinis KN kodas yra 1006 10, skiriama šiame skirsnyje nustatytomis sąlygomis.

Pagalba
  ūkininkams, auginantiems ryžius, kurių klasifikacinis KN kodas yra 1006 10, skiriama šiame skirsnyje nustatytomis sąlygomis.

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 2 dalies lentelė

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009 m. | 2010 ir 2011 m. |
| Bulgarija | 345,255 | 172,627 |
| Graikija | 561,00 | 280,5 |
| Ispanija | 476,25 | 238,125 |
| Prancūzija | 411,75 | 205,875 |
| Italija | 453,00 | 226,5 |
| Vengrija | 232,50 | 116,25 |
| Portugalija | 453,75 | 226,875 |
| Rumunija | 126,075 | 63,037 |

(EUR/ha)

2009 m.

2010 ir 2011 m.

Bulgarija

345,255

172,627

Graikija

561,00

280,5

Ispanija

476,25

238,125

Prancūzija

411,75

205,875

Italija

453,00

226,5

Vengrija

232,50

116,25

Portugalija

453,75

226,875

Rumunija

126,075

63,037

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009–
  2013 |
| Bulgarija | 345,255 |
| Graikija | 561,00 |
| Ispanija | 476,25 |
| Prancūzija | 411,75 |
| Italija | 453,00 |
| Vengrija | 232,50 |
| Portugalija | 453,75 |
| Rumunija | 126,075 |

(EUR/ha)

2009–
  2013

Bulgarija

345,255

Graikija

561,00

Ispanija

476,25

Prancūzija

411,75

Italija

453,00

Vengrija

232,50

Portugalija

453,75

Rumunija

126,075

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a skirsnis (naujas)

1A SKIRSNIS

IŠMOKA UŽ BALTYMINIUS AUGALUS

74a straipsnis

Taikymo sritis

Pagalba ūkininkams, auginantiems baltyminius augalus, skiriama pagal šiame skirsnyje nustatytus reikalavimus.

Baltyminiams augalams priskiriami:

| a) | žirniai, klasifikuojami pagal KN kodą 0713 10, |
| --- | --- |

a)

| b) | pašarinės pupos, klasifikuojamos pagal KN kodą 0713 50, |
| --- | --- |

b)

| c) | saldieji lubinai, klasifikuojami pagal KN kodą 1209 29 50. |
| --- | --- |

c)

74b straipsnis

Suma ir pagalbos skyrimo reikalavimai

Už baltyminių augalų, nuimtų pasibaigus pieninės brandos etapui, hektarą mokama 55,57 EUR pagalba.

Tačiau augalai, auginami plotuose, kurie yra visiškai apsėti ir kultivuojami pagal vietos standartus, tačiau kuriuose dėl atitinkamos valstybės narės pripažintų išimtinių oro sąlygų nepasiekiamas pieninės brandos etapas, toliau atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus, jei šie plotai iki šio vegetacinio etapo nenaudojami jokiam kitam tikslui.

74c straipsnis

Plotas

| 1. | Nustatomas maksimalus garantuojamas 1 400 000 ha plotas, už kurį gali būti mokama pagalba. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jei plotas, už kurį prašoma pagalbos, viršija maksimalų garantuojamą plotą, 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka tais metais proporcingai mažinamas vienam ūkininkui tenkantis plotas, už kurį prašoma pagalbos. |
| --- | --- |

2.

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio a punktas

| a) | 66,32 EUR 2009–2010
  ir
  2010–2011 prekybos metais; |
| --- | --- |

a)

66,32 EUR 2009–2010
  ir
  2010–2011 prekybos metais;

| — | 66,32 EUR 2009–2010, 2010–2011,
  2011–2012 ir 2012–2013
  prekybos metais; |
| --- | --- |

—

66,32 EUR 2009–2010, 2010–2011,
  2011–2012 ir 2012–2013
  prekybos metais;

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio b punktas

| b) | 33,16 EUR 2011–2012 ir 2012–2013 prekybos metais. |
| --- | --- |

b)

Išbraukta.

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skirsnio 77–88 straipsniai

3 skirsnis išbrauktas.

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 2 dalis

| 2. | Pagalba skiriama
  ne daugiau kaip penkerius metus iš eilės nuo prekybos metų, kuriais pasiekiamas 1 dalyje nurodyta 50 % riba, bet ne už vėlesnius kaip
  2013–2014
  prekybos metus
  . |
| --- | --- |

2.

Pagalba skiriama
  ne daugiau kaip penkerius metus iš eilės nuo prekybos metų, kuriais pasiekiamas 1 dalyje nurodyta 50 % riba, bet ne už vėlesnius kaip
  2013–2014
  prekybos metus
  .

| 2. | Pagalba skiriama
  iki
  2013–2014
  prekybos metų
  . |
| --- | --- |

2.

Pagalba skiriama
  iki
  2013–2014
  prekybos metų
  .

Pakeitimai 187, 198 ir 209

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a skirsnio (naujo) 87 a ir kiti straipsniai (nauji)

6A SKIRSNIS

PAGALBA UŽ TABAKĄ

87a straipsnis

Taikymo sritis

Už 2010, 2011 ir 2012 m. derlių pagalba gali būti skiriama ūkininkams, auginantiems žaliavinį tabaką, klasifikuojamą pagal KN kodą 2401, laikantis šiame skyriuje nustatytų sąlygų.

87b straipsnis

Pagalbos skyrimo reikalavimai

Pagalba skiriama ūkininkams, pagal 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2075/92 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo (5) 2000, 2001 ir 2002 kalendoriniais metais gavusiems priemoką už tabaką, bei ūkininkams, nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. įsigijusiems tabako gamybos kvotų. Taikomos šios pagalbos išmokėjimo sąlygos:

| a) | tabakas turi būti išaugintas auginimo vietovėje, nurodytoje 1998 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2848/98, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2075/92 taikymo taisykles dėl priemokų schemos, auginimo kvotų ir konkrečios pagalbos, suteikiamos augintojų grupėms žaliavinio tabako sektoriuje (6), II priede; |
| --- | --- |

a)

| b) | turi būti laikomasi kokybės reikalavimų, apibrėžtų Reglamente (EB) Nr. 2848/98; |
| --- | --- |

b)

| c) | lapinį tabaką į pirmojo perdirbėjo patalpas ūkininkas turi pristatyti pagal auginimo sutartį; |
| --- | --- |

c)

| d) | mokėjimas turi būti atliktas taip, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ūkininkams ir (arba) būtų atsižvelgta į objektyvius kriterijus, pavyzdžiui, tabako augintojų vietovė, esanti I tikslo regione, arba tam tikros kokybės rūšių auginimas. |
| --- | --- |

d)

Pasibaigus bendrosios išmokos už plotą schemos pagal 111 straipsnį taikymo laikotarpiui ir tais atvejais, kai taikomas 87a straipsnis, tabako auginimo kvotos pagal pirmąją pastraipą skiriamos ne vėliau kaip pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų pabaigoje.

87c straipsnis

Sumos

Didžiausia bendros pagalbos suma, į kurią taip pat įeina į 87d straipsnyje numatytą Bendrijos tabako fondą mokėtinos sumos, nustatoma taip:

| (milijonais EUR) |
| --- |
| | 2010-2012 |
| Vokietija | 21 287 |
| Ispanija | 70 599 |
| Prancūzija | 48 217 |
| Italija (išskyrus Apuliją) | 189 366 |
| Portugalija | 8 468 |

(milijonais EUR)

2010-2012

Vokietija

21 287

Ispanija

70 599

Prancūzija

48 217

Italija (išskyrus Apuliją)

189 366

Portugalija

8 468

| (milijonais EUR) |
| --- |
| | (milijonais EUR) |
| Vengrija | p.m. |
| Bulgarija | p.m. |
| Rumunija | p.m. |
| Lenkija | p.m. |

(milijonais EUR)

(milijonais EUR)

Vengrija

p.m.

Bulgarija

p.m.

Rumunija

p.m.

Lenkija

p.m.

87d straipsnis

Į Bendrijos tabako fondą mokėtinos sumos

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

90 straipsnio 4 dalis

| 4. | Priemoka už vieną avelę yra 21 euras. Tačiau ūkininkams, prekiaujantiems avių pienu ar iš avių pieno pagamintais produktais, už avelę mokama
  6,8 euro
  priemoka. |
| --- | --- |

4.

Priemoka už vieną avelę yra 21 euras. Tačiau ūkininkams, prekiaujantiems avių pienu ar iš avių pieno pagamintais produktais, už avelę mokama
  6,8 euro
  priemoka.

| 4. | Priemoka už vieną avelę yra 21 euras. Tačiau ūkininkams, prekiaujantiems avių pienu ar iš avių pieno pagamintais produktais, už avelę mokama
  16,8 euro
  priemoka. |
| --- | --- |

4.

Priemoka už vieną avelę yra 21 euras. Tačiau ūkininkams, prekiaujantiems avių pienu ar iš avių pieno pagamintais produktais, už avelę mokama
  16,8 euro
  priemoka.

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

90 straipsnio 5 dalis

| 5. | Priemoka už vieną vedeklę yra
  6,8 euro
  . |
| --- | --- |

5.

Priemoka už vieną vedeklę yra
  6,8 euro
  .

| 5. | Priemoka už vieną vedeklę yra
  16,8 euro
  . |
| --- | --- |

5.

Priemoka už vieną vedeklę yra
  16,8 euro
  .

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

98 straipsnio a punktas

| a) | „regionas“ – valstybė narė arba regionas valstybėje narėje konkrečios valstybės narės pasirinkimu, |
| --- | --- |

a)

Išbraukta.

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

112 a straipsnis (naujas)

112a straipsnis

Nacionalinis rezervas

| 1. | Valstybės narės, taikančios bendrosios išmokos schemą, sukuria nacionalinį rezervą, kuriame būtų laikomas VIIIa priede nustatytų viršutinių ribų ir tiesioginių išmokų, faktiškai išmokėtų atitinkamais metais, bendros vertės skirtumas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos, kad visiems ūkininkams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta rinkos principų pažeidimo bei konkurencijos iškraipymo, jos gali naudotis šiuo nacionaliniu rezervu vykdyti mokėjimus, skirtus įgyvendinti 68 straipsnyje nurodytas priemones. |
| --- | --- |

2.

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

113 straipsnio 4 dalies antros pastraipos b a punktas (naujas)

| ba) | II priedo C punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2013 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

ba)

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

123 straipsnis

123 straipsnis

Išbraukta.

Už restruktūrizavimą tabako auginimo regionuose pervedamos lėšos

Nuo 2011 biudžetinių metų skiriama 484 mln. EUR kaip papildoma Bendrijos parama priemonėms tabaką auginančiuose regionuose pagal kaimo plėtros programą, finansuojamą iš EŽŪFKP, toms valstybėms narėms, kuriose 2000, 2001 ir 2002 m. tabako augintojai gavo pagalbą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2075/92.

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

129 straipsnio t punktas

| t) | medvilnei taikomas išsamias taisykles dėl: |
| --- | --- |

t)

Išbraukta.

| i) | 80 straipsnio 3 dalyje numatyto pagalbos sumažinimo apskaičiavimo; |
| --- | --- |

i)

| ii) | patvirtintų tarpšakinių organizacijų, ypač jų finansavimo ir kontrolės bei sankcijų sistemos. |
| --- | --- |

ii)

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

132 straipsnio 1 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 378/2007

1 straipsnio 5 dalis

| 5. | Moduliavimo normos, kurios turi būti taikomos ūkininkui pritaikius Reglamento (EB) Nr. XXX/2008 (šio reglamento) 7 straipsnį, sumažintos 5 procentiniais punktais, atimamos iš savanoriško moduliavimo normos, kurią taiko valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį. Tiek procentai, kurie turi būti atimti, tiek galutinė savanoriško moduliavimo norma yra lygi nuliui arba yra didesnė. |
| --- | --- |

5.

Moduliavimo normos, kurios turi būti taikomos ūkininkui pritaikius Reglamento (EB) Nr. XXX/2008 (šio reglamento) 7 straipsnį, sumažintos 5 procentiniais punktais, atimamos iš savanoriško moduliavimo normos, kurią taiko valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį. Tiek procentai, kurie turi būti atimti, tiek galutinė savanoriško moduliavimo norma yra lygi nuliui arba yra didesnė.

| 5. | Moduliavimo normos, kurios turi būti taikomos ūkininkui pritaikius Reglamento (EB) Nr. XXX/2008 (šio reglamento) 7 straipsnį, sumažintos 5 procentiniais punktais, atimamos iš savanoriško moduliavimo normos, kurią taiko valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį. Tiek procentai, kurie turi būti atimti, tiek galutinė savanoriško moduliavimo norma yra lygi nuliui arba yra didesnė.
  Tačiau pakeitimų padarinys negali būti bendras EŽŪFKP lėšų, kurios jau buvo paskirtos kaimo plėtros programoms, sumažėjimas, kaip numatyta formaliame Komisijos sprendime, kuriuo jiems pritariama
  . |
| --- | --- |

5.

Moduliavimo normos, kurios turi būti taikomos ūkininkui pritaikius Reglamento (EB) Nr. XXX/2008 (šio reglamento) 7 straipsnį, sumažintos 5 procentiniais punktais, atimamos iš savanoriško moduliavimo normos, kurią taiko valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį. Tiek procentai, kurie turi būti atimti, tiek galutinė savanoriško moduliavimo norma yra lygi nuliui arba yra didesnė.
  Tačiau pakeitimų padarinys negali būti bendras EŽŪFKP lėšų, kurios jau buvo paskirtos kaimo plėtros programoms, sumažėjimas, kaip numatyta formaliame Komisijos sprendime, kuriuo jiems pritariama
  .

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

133 a straipsnis (naujas)

133a straipsnis

Su teisės aktų vykdymu susijusių išlaidų tyrimas

Komisija atlieka tyrimą, siekdama įvertinti realias ūkininkų išlaidas, kurias jie patirtų laikydamiesi Bendrijos teisės aktų aplinkos, gyvūnų gerovės ir sveikatos bei maisto saugumo srityje, kuriuose numatytos normos viršija importuojamiems produktams taikomas normas. Šie teisės aktai, inter alia, apima II priedo išvardytus reglamentus ir direktyvas, kuriais remiama Kompleksinio paramos susiejimo sistema, bei III priede apibrėžtus geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės standartus, kurie taip pat įeina į šią sistemą.

Komisijos tyrime įvertinamos su minėtųjų teisės aktų vykdymu susijusios išlaidos visose valstybėse narėse. Skirtingose valstybėse narėse ar jų regionuose šios išlaidos gali būti skirtingos – tai priklauso nuo jų klimato, geologinių, ekonominių ir socialinių skirtumų bei jų gamybos ypatumų.

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 eilutės 2 stulpelis

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003
  - IV dalies
  2 skyrius
  .

Šio reglamento
  IV dalies
  1 skyriaus 1a skirsnis

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo A punkto 4 papunktis

| 4. | 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1) | | 4 ir 5 straipsniai |
| --- | --- | --- | --- |

4.

1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1)

4 ir 5 straipsniai

| 4. | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (OL L 372, 2006 12 27, p. 19) | | 6 straipsnis |
| --- | --- | --- | --- |

4.

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (OL L 372, 2006 12 27, p. 19)

6 straipsnis

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo A a punktas (naujas)

| Aa | Profesinė sauga | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8a | 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1) | | 6 straipsnis |
| 8b | 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 262, 2000 10 17, p. 21.) | | 3, 6, 8 ir 9 straipsniai |
| 8c | 1994 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 94/33/EB dėl dirbančio jaunimo apsaugos (OL L 216, 1994 8 20, p. 12.) | | |
| 8d | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50.) | | 3 straipsnis, 4–12 straipsniai |

Aa

Profesinė sauga

8a

1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1)

6 straipsnis

8b

2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 262, 2000 10 17, p. 21.)

3, 6, 8 ir 9 straipsniai

8c

1994 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 94/33/EB dėl dirbančio jaunimo apsaugos (OL L 216, 1994 8 20, p. 12.)

8d

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50.)

3 straipsnis, 4–12 straipsniai

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 stulpelio antraštė

Standartai

Taikomų reikalavimų pavyzdžiai

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 4 eilutės 2 skilties 2 a įtrauka

| — | tam tikrais atvejais, natūralių buveinių sukūrimas ir (arba) išsaugojimas, |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 4 eilutės 2 stulpelio 3 įtrauka

| — | Kraštovaizdžio bruožų išsaugojimas,
  įskaitant, jei taikytina, gyvatvorių, tvenkinių, griovių, medžių eilių išsaugojimą grupėmis ar atskirai, taip pat laukų ribų išsaugojimą
  , |
| --- | --- |

—

Kraštovaizdžio bruožų išsaugojimas,
  įskaitant, jei taikytina, gyvatvorių, tvenkinių, griovių, medžių eilių išsaugojimą grupėmis ar atskirai, taip pat laukų ribų išsaugojimą
  ,

| — | kraštovaizdžio bruožų išsaugojimas |
| --- | --- |

—

kraštovaizdžio bruožų išsaugojimas

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 5 eilutės 2 skilties 1 įtrauka

| — | Apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimas, |
| --- | --- |

—

Apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimas,

| — | Apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimas,
  vadovaujantis atitinkamais bendraisiais teisės aktais, reglamentuojančiais paviršiaus vandens apsaugą
  , |
| --- | --- |

—

Apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimas,
  vadovaujantis atitinkamais bendraisiais teisės aktais, reglamentuojančiais paviršiaus vandens apsaugą
  ,

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedas

| mln. EUR |
| --- |
| Kalendoriniai metai | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgija | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Čekija | | | | 773,0 |
| Danija | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Vokietija | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Estija | | | | 88,9 |
| Airija | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Graikija | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Ispanija | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Prancūzija | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Italija | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Kipras | | | | 48,2 |
| Latvija | | | | 130,5 |
| Lietuva | | | | 337,9 |
| Liuksemburgas | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Vengrija | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Nyderlandai | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Austrija | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Lenkija | | | | 2 730,5 |
| Portugalija | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovėnija | | | | 129,4 |
| Slovakija | | | | 335,9 |
| Suomija | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Švedija | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Jungtinė Karalystė | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

mln. EUR

Kalendoriniai metai

2009

2010

2011

2012

Belgija

583,2

570,9

563,1

553,9

Čekija

773,0

Danija

985,9

965,3

954,6

937,8

Vokietija

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Estija

88,9

Airija

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Graikija

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Ispanija

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Prancūzija

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Italija

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Kipras

48,2

Latvija

130,5

Lietuva

337,9

Liuksemburgas

35,2

34,5

34,0

33,4

Vengrija

1 150,9

Malta

4,6

Nyderlandai

841,5

827,0

829,4

815,9

Austrija

727,7

718,2

712,1

704,9

Lenkija

2 730,5

Portugalija

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovėnija

129,4

Slovakija

335,9

Suomija

550,0

541,2

536,0

529,8

Švedija

731,7

719,9

710,6

699,8

Jungtinė Karalystė

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| mln. EUR |
| --- |
| Kalendoriniai metai | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Čekija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Vokietija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Airija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Graikija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ispanija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Prancūzija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Kipras | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Latvija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lietuva | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Liuksemburgas | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Vengrija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nyderlandai | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Austrija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lenkija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugalija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovėnija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovakija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Suomija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Švedija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Jungtinė Karalystė | p.m | p.m | p.m | p.m |

mln. EUR

Kalendoriniai metai

2009

2010

2011

2012

Belgija

p.m

p.m

p.m

p.m

Čekija

p.m

p.m

p.m

p.m

Danija

p.m

p.m

p.m

p.m

Vokietija

p.m

p.m

p.m

p.m

Estija

p.m

p.m

p.m

p.m

Airija

p.m

p.m

p.m

p.m

Graikija

p.m

p.m

p.m

p.m

Ispanija

p.m

p.m

p.m

p.m

Prancūzija

p.m

p.m

p.m

p.m

Italija

p.m

p.m

p.m

p.m

Kipras

p.m

p.m

p.m

p.m

Latvija

p.m

p.m

p.m

p.m

Lietuva

p.m

p.m

p.m

p.m

Liuksemburgas

p.m

p.m

p.m

p.m

Vengrija

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

Nyderlandai

p.m

p.m

p.m

p.m

Austrija

p.m

p.m

p.m

p.m

Lenkija

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugalija

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovėnija

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovakija

p.m

p.m

p.m

p.m

Suomija

p.m

p.m

p.m

p.m

Švedija

p.m

p.m

p.m

p.m

Jungtinė Karalystė

p.m

p.m

p.m

p.m

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo 1 ir 2 lentelės

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 1 lentelė |
| Valstybė narė | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ir vėlesni metai |
| Belgija | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Danija | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Vokietija | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Airija | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Graikija | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Ispanija | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Prancūzija | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Italija | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Liuksemburgas | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nyderlandai | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Austrija | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugalija | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Suomija | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Švedija | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Jungtinė Karalystė | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(tūkst. EUR)

1 lentelė

Valstybė narė

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ir vėlesni metai

Belgija

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Danija

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Vokietija

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Airija

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Graikija

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Ispanija

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Prancūzija

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Italija

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Liuksemburgas

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Nyderlandai

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Austrija

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugalija

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Suomija

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Švedija

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Jungtinė Karalystė

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2 lentelė (7) |
| Valstybė narė | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ir vėlesni metai |
| Bulgarija | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Čekija | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Estija | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Kipras | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Latvija | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Lietuva | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Vengrija | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Lenkija | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Rumunija | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovėnija | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovakija | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(tūkst. EUR)

2 lentelė (7)

Valstybė narė

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ir vėlesni metai

Bulgarija

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Čekija

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Estija

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Kipras

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Latvija

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Lietuva

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Vengrija

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Lenkija

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Rumunija

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovėnija

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovakija

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

PAKEITIMAS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 1 lentelė |
| Valstybė narė | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ir vėlesni metai |
| Belgija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Vokietija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Airija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Graikija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ispanija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Prancūzija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Liuksemburgas | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nyderlandai | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Austrija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugalija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Suomija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Švedija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Jungtinė Karalystė | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(tūkst. EUR)

1 lentelė

Valstybė narė

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ir vėlesni metai

Belgija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Danija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Vokietija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Airija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Graikija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Ispanija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Prancūzija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Italija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Liuksemburgas

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Nyderlandai

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Austrija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugalija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Suomija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Švedija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Jungtinė Karalystė

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2 lentelė |
| Valstybė narė | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ir vėlesni metai |
| Bulgarija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Čekija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Kipras | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Latvija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lietuva | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Vengrija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lenkija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Rumunija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovėnija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovakija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(tūkst. EUR)

2 lentelė

Valstybė narė

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ir vėlesni metai

Bulgarija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Čekija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Estija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Kipras

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Latvija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Lietuva

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Vengrija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Lenkija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Rumunija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovėnija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovakija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 dalies 2 įtrauka

| — | nuo 2010 m. priemoka už baltyminius augalus, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies 2 skyriuje; |
| --- | --- |

—

Išbraukta.

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 dalies 3 įtrauka

| — | nuo
  2010 m
  . specialioji išmoka už ryžius, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies III skyriuje ir šio reglamento IV antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnyje, pagal šio reglamento 72 straipsnio (2) dalyje numatytą grafiką; |
| --- | --- |

—

nuo
  2010 m
  . specialioji išmoka už ryžius, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies III skyriuje ir šio reglamento IV antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnyje, pagal šio reglamento 72 straipsnio (2) dalyje numatytą grafiką;

| — | nuo
  2013 m
  . specialioji išmoka už ryžius, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies III skyriuje ir šio reglamento IV antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnyje, pagal šio reglamento 72 straipsnio (2) dalyje numatytą grafiką; |
| --- | --- |

—

nuo
  2013 m
  . specialioji išmoka už ryžius, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies III skyriuje ir šio reglamento IV antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnyje, pagal šio reglamento 72 straipsnio (2) dalyje numatytą grafiką;

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 dalies 5 įtrauka

| — | nuo 2011 m. pagalba už sausųjų pašarų perdirbimą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio I poskirsnyje; |
| --- | --- |

—

Išbraukta.

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 dalies 6 įtrauka

| — | nuo
  2011 m
  . pagalba už pluoštinių linų perdirbimą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio II poskirsnyje, pagal tame poskirsnyje numatytą grafiką; |
| --- | --- |

—

nuo
  2011 m
  . pagalba už pluoštinių linų perdirbimą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio II poskirsnyje, pagal tame poskirsnyje numatytą grafiką;

| — | nuo
  2013 m
  . pagalba už pluoštinių linų perdirbimą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio II poskirsnyje, pagal tame poskirsnyje numatytą grafiką; |
| --- | --- |

—

nuo
  2013 m
  . pagalba už pluoštinių linų perdirbimą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio II poskirsnyje, pagal tame poskirsnyje numatytą grafiką;

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo 1 dalies 7 įtrauka

| — | nuo
  2011 m
  . priemoka už bulvių krakmolą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 [95a] straipsnyje, ir, pagal šio reglamento 75 straipsnyje numatytą grafiką, tame straipsnyje numatyta pagalba už krakmolines bulves; |
| --- | --- |

—

nuo
  2011 m
  . priemoka už bulvių krakmolą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 [95a] straipsnyje, ir, pagal šio reglamento 75 straipsnyje numatytą grafiką, tame straipsnyje numatyta pagalba už krakmolines bulves;

| — | nuo
  2013 m
  . priemoka už bulvių krakmolą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 [95a] straipsnyje, ir, pagal šio reglamento 75 straipsnyje numatytą grafiką, tame straipsnyje numatyta pagalba už krakmolines bulves; |
| --- | --- |

—

nuo
  2013 m
  . priemoka už bulvių krakmolą, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 [95a] straipsnyje, ir, pagal šio reglamento 75 straipsnyje numatytą grafiką, tame straipsnyje numatyta pagalba už krakmolines bulves;

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedas I a dalis (nauja)

I a

Nuo 2010 m. tokiu atveju jei valstybės narės nepriima sprendimo, nurodyto šio Reglamento 64 straipsnyje:

| — | pagalba už baltyminius augalus, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 2 skyriuje; |
| --- | --- |

—

| — | specialioji išmoka už ryžius, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies 3 skyriuje ir šio reglamento IV antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnyje, pagal šio reglamento 72 straipsnio 2 dalyje numatytą grafiką; |
| --- | --- |

—

| — | pagalba už sausųjų pašarų perdirbimą, numatytą Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio I poskirsnyje. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedas. Lentelė „Sausieji pašarai“

Lentelė „Sausieji pašarai“ išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedas. Lentelė „Baltyminiai augalai“

Lentelė „Baltyminiai augalai“ išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedas. Lentelė „Ryžiai“

2010 m. skiltis

Išbraukta.

2011 m. skiltis

2012 m. skiltis

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedas. Lentelė „Ilgapluoščiai linai“

2011 m. skiltis

Išbraukta.

2012 m. skiltis

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedas. Lentelė „Pagalba už bulvių krakmolo gamybą“

2011 m. skiltis

Išbraukta.

2012 m. skiltis

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedas. Lentelė „Pagalba krakmolingų bulvių augintojams“

2011 m. skiltis

Išbraukta.

2012 m. skiltis

---

(1)  

  OL L 141, 2004 4 30, p. 18.

(2)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0310.

(3)  

  OL L 336, 1994 12 23, p. 1.

(4)  

  OL L 270, 2003 10 21, p. 123.

(5)  

  OL L 215, 1992 7 30, p. 70.

(6)  

  OL L 358, 1998 12 31, p. 17.

(7)  viršutinės ribos apskaičiuotos atsižvelgiant į 110 straipsnyje numatytą išmokų didinimo grafiką.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/173

---

Pakeitimai bendrojoje žemės ūkio politikoje *

P6_TA(2008)0550

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrosios žemės ūkio politikos pakeitimų iš dalies keičiant reglamentus (EB) Nr. 320/2006, (EB) Nr. 1234/2007, (EB) Nr. 3/2008 ir (EB) Nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0241/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0401/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0401/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl reglamento — iš dalies keičiantis aktas


  3 konstatuojamoji dalis |
| (3) | Grūdų atžvilgiu sistema turėtų būti pakeista siekiant užtikrinti, kad šis sektorius būtų konkurencingas ir orientuotas į rinką, išlaikant intervencijos galimybę kaip apsaugos priemonę rinkos žlugimo atveju ir padedant ūkininkams lengviau prisitaikyti prie rinkos sąlygų. Tarybos išvadose dėl kukurūzams taikomos intervencinės sistemos reformos numatyta, kad atliekant reformos patikrinimą reikėtų peržiūrėti visą grūdų intervencinę sistemą, remiantis tyrimo rezultatais, kurie rodo, kad atsirastų tam tikra papildomos miežių intervencijos rizika, jei kainos būtų žemos. Tačiau nuo tada grūdų sektoriaus perspektyva labai pasikeitė, ir dėl didėjančios pasaulinės paklausos bei nepakankamų grūdų išteklių pasaulyje šiam sektoriui būdingos palankios pasaulinės rinkos kainos. Todėl panaikinus kitų pašarinių grūdų intervencinius pirkimus tokiam pačiam laikotarpiui, koks taikomas kukurūzų reformai, būtų galima taikyti intervenciją išvengiant neigiamo poveikio visai grūdų rinkai. Grūdų sektoriaus perspektyva taip pat taikoma kietiesiems kviečiams, todėl intervencinis supirkimas galėtų būti panaikintas, nes jis tapo nereikalingas, kadangi rinkos kaina visada yra daug didesnė už intervencinio supirkimo kainą. Kadangi grūdų intervenciniai pirkimai turėtų būti apsaugos priemonė,
  o ne kainodarą veikiantis veiksnys, skirtingas derliaus nuėmimo laikotarpis valstybėse narėse, veiksmingai pradedančiose savo prekybos kampanijas, jau nėra svarbus, nes pagal šią sistemą jau nenumatoma, kad kainos turi atitikti intervencinius lygius, prie kurių pridedamas kiekvieno mėnesio kainos padidinimas. Siekiant šią sistemą supaprastinti, reikėtų visoje Bendrijoje suderinti grūdų intervencijos datas
  . |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento — iš dalies keičiantis aktas

3 konstatuojamoji dalis

(3)

Grūdų atžvilgiu sistema turėtų būti pakeista siekiant užtikrinti, kad šis sektorius būtų konkurencingas ir orientuotas į rinką, išlaikant intervencijos galimybę kaip apsaugos priemonę rinkos žlugimo atveju ir padedant ūkininkams lengviau prisitaikyti prie rinkos sąlygų. Tarybos išvadose dėl kukurūzams taikomos intervencinės sistemos reformos numatyta, kad atliekant reformos patikrinimą reikėtų peržiūrėti visą grūdų intervencinę sistemą, remiantis tyrimo rezultatais, kurie rodo, kad atsirastų tam tikra papildomos miežių intervencijos rizika, jei kainos būtų žemos. Tačiau nuo tada grūdų sektoriaus perspektyva labai pasikeitė, ir dėl didėjančios pasaulinės paklausos bei nepakankamų grūdų išteklių pasaulyje šiam sektoriui būdingos palankios pasaulinės rinkos kainos. Todėl panaikinus kitų pašarinių grūdų intervencinius pirkimus tokiam pačiam laikotarpiui, koks taikomas kukurūzų reformai, būtų galima taikyti intervenciją išvengiant neigiamo poveikio visai grūdų rinkai. Grūdų sektoriaus perspektyva taip pat taikoma kietiesiems kviečiams, todėl intervencinis supirkimas galėtų būti panaikintas, nes jis tapo nereikalingas, kadangi rinkos kaina visada yra daug didesnė už intervencinio supirkimo kainą. Kadangi grūdų intervenciniai pirkimai turėtų būti apsaugos priemonė,
  o ne kainodarą veikiantis veiksnys, skirtingas derliaus nuėmimo laikotarpis valstybėse narėse, veiksmingai pradedančiose savo prekybos kampanijas, jau nėra svarbus, nes pagal šią sistemą jau nenumatoma, kad kainos turi atitikti intervencinius lygius, prie kurių pridedamas kiekvieno mėnesio kainos padidinimas. Siekiant šią sistemą supaprastinti, reikėtų visoje Bendrijoje suderinti grūdų intervencijos datas
  .

| (3) | Grūdų atžvilgiu sistema turėtų būti pakeista siekiant užtikrinti, kad šis sektorius būtų konkurencingas ir orientuotas į rinką, išlaikant intervencijos galimybę kaip apsaugos priemonę rinkos žlugimo atveju ir padedant ūkininkams lengviau prisitaikyti prie rinkos sąlygų. Tarybos išvadose dėl kukurūzams taikomos intervencinės sistemos reformos numatyta, kad atliekant reformos patikrinimą reikėtų peržiūrėti visą grūdų intervencinę sistemą, remiantis tyrimo rezultatais, kurie rodo, kad atsirastų tam tikra papildomos miežių intervencijos rizika, jei kainos būtų žemos. Tačiau nuo tada grūdų sektoriaus perspektyva labai pasikeitė, ir dėl didėjančios pasaulinės paklausos bei nepakankamų grūdų išteklių pasaulyje šiam sektoriui būdingos palankios pasaulinės rinkos kainos. Todėl panaikinus kitų pašarinių grūdų intervencinius pirkimus tokiam pačiam laikotarpiui, koks taikomas kukurūzų reformai, būtų galima taikyti intervenciją išvengiant neigiamo poveikio visai grūdų rinkai. Grūdų sektoriaus perspektyva taip pat taikoma kietiesiems kviečiams, todėl intervencinis supirkimas galėtų būti panaikintas, nes jis tapo nereikalingas, kadangi rinkos kaina visada yra daug didesnė už intervencinio supirkimo kainą. Kadangi grūdų intervenciniai pirkimai turėtų būti apsaugos priemonė,
  intervenciją reikėtų pradėti taikyti tik paskutiniaisiais trimis prekybos metų mėnesiais
  . |
| --- | --- |

(3)

Grūdų atžvilgiu sistema turėtų būti pakeista siekiant užtikrinti, kad šis sektorius būtų konkurencingas ir orientuotas į rinką, išlaikant intervencijos galimybę kaip apsaugos priemonę rinkos žlugimo atveju ir padedant ūkininkams lengviau prisitaikyti prie rinkos sąlygų. Tarybos išvadose dėl kukurūzams taikomos intervencinės sistemos reformos numatyta, kad atliekant reformos patikrinimą reikėtų peržiūrėti visą grūdų intervencinę sistemą, remiantis tyrimo rezultatais, kurie rodo, kad atsirastų tam tikra papildomos miežių intervencijos rizika, jei kainos būtų žemos. Tačiau nuo tada grūdų sektoriaus perspektyva labai pasikeitė, ir dėl didėjančios pasaulinės paklausos bei nepakankamų grūdų išteklių pasaulyje šiam sektoriui būdingos palankios pasaulinės rinkos kainos. Todėl panaikinus kitų pašarinių grūdų intervencinius pirkimus tokiam pačiam laikotarpiui, koks taikomas kukurūzų reformai, būtų galima taikyti intervenciją išvengiant neigiamo poveikio visai grūdų rinkai. Grūdų sektoriaus perspektyva taip pat taikoma kietiesiems kviečiams, todėl intervencinis supirkimas galėtų būti panaikintas, nes jis tapo nereikalingas, kadangi rinkos kaina visada yra daug didesnė už intervencinio supirkimo kainą. Kadangi grūdų intervenciniai pirkimai turėtų būti apsaugos priemonė,
  intervenciją reikėtų pradėti taikyti tik paskutiniaisiais trimis prekybos metų mėnesiais
  .

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Pradėjus įgyvendinti 2003 m. reformą padidėjo ryžių sektoriaus konkurencingumas, stabilizavosi gamyba, dėl didėjančios ryžių paklausos Bendrijos ir pasaulinėje rinkoje sumažėjo atsargų, o prognozuota kaina labai viršija intervencinio supirkimo kainą.
  Todėl intervencinis ryžių supirkimas jau nėra būtinas, ir toks supirkimas turėtų būti panaikintas
  . |
| --- | --- |

(4)

Pradėjus įgyvendinti 2003 m. reformą padidėjo ryžių sektoriaus konkurencingumas, stabilizavosi gamyba, dėl didėjančios ryžių paklausos Bendrijos ir pasaulinėje rinkoje sumažėjo atsargų, o prognozuota kaina labai viršija intervencinio supirkimo kainą.
  Todėl intervencinis ryžių supirkimas jau nėra būtinas, ir toks supirkimas turėtų būti panaikintas
  .

| (4) | Pradėjus įgyvendinti 2003 m. reformą padidėjo ryžių sektoriaus konkurencingumas, stabilizavosi gamyba, dėl didėjančios ryžių paklausos Bendrijos ir pasaulinėje rinkoje sumažėjo atsargų, o prognozuota kaina labai viršija intervencinio supirkimo kainą.
  Vis dėlto intervencija turėtų būti išsaugota kaip apsaugos priemonė
  . |
| --- | --- |

(4)

Pradėjus įgyvendinti 2003 m. reformą padidėjo ryžių sektoriaus konkurencingumas, stabilizavosi gamyba, dėl didėjančios ryžių paklausos Bendrijos ir pasaulinėje rinkoje sumažėjo atsargų, o prognozuota kaina labai viršija intervencinio supirkimo kainą.
  Vis dėlto intervencija turėtų būti išsaugota kaip apsaugos priemonė
  .

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Šių produktų
  intervencija galėtų būti saugiai panaikinta 2009 m., nes dabartinė padėtis rinkoje ir rinkos perspektyvos rodo, kad šiems produktams 2009 m. intervencija visais atvejais nebūtų taikoma. |
| --- | --- |

(6)

Šių produktų
  intervencija galėtų būti saugiai panaikinta 2009 m., nes dabartinė padėtis rinkoje ir rinkos perspektyvos rodo, kad šiems produktams 2009 m. intervencija visais atvejais nebūtų taikoma.

| (6) | Ryžių ir kiaulienos
  intervencija galėtų būti saugiai panaikinta 2009 m., nes dabartinė padėtis rinkoje ir rinkos perspektyvos rodo, kad šiems produktams 2009 m. intervencija visais atvejais nebūtų taikoma. |
| --- | --- |

(6)

Ryžių ir kiaulienos
  intervencija galėtų būti saugiai panaikinta 2009 m., nes dabartinė padėtis rinkoje ir rinkos perspektyvos rodo, kad šiems produktams 2009 m. intervencija visais atvejais nebūtų taikoma.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Parama pieno gamintojų investicijoms nuo 2009 m. daugiau neturėtų būti apribota nurodytu kvotų kiekiu, kad gamintojai galėtų investuoti labiau atsižvelgdami į rinką. |
| --- | --- |

(8a)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Pagalba už privatų sviesto sandėliavimą nėra plačiai taikoma. Nepaisant to, dėl sezoniškos Bendrijos pieno gamybos sviesto gamyba visuomet išliks sezoniška. Todėl gali atsirasti laikinas spaudimas sviesto rinkai, kurį galima sumažinti pritaikius sezoninį sandėliavimą. Tačiau Komisija tokį sprendimą turėtų priimti remdamasi išsamiu rinkos tyrimu, o ne vykdydama įsipareigojimą kasmet leisti pradėti naudotis šia schema, todėl ši schema turėtų tapti neprivaloma. |
| --- | --- |

(10)

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | Konditerijos gaminiams bei ledams gaminti skirto sviesto ir tiesiogiai vartoti skirto sviesto realizavimo pagalba sumažinta nuo 2004 m., sumažinus intervencinę sviesto kainą, ir todėl esant palankiai rinkos padėčiai šią pagalbą dar neatsisakius konkursų buvo nustota teikti.
  Realizavimo pagalbos schemos jau nėra reikalingos rinką stiprinti išlaikant intervencines kainas, todėl tokias schemas reikėtų panaikinti
  . |
| --- | --- |

(12)

Konditerijos gaminiams bei ledams gaminti skirto sviesto ir tiesiogiai vartoti skirto sviesto realizavimo pagalba sumažinta nuo 2004 m., sumažinus intervencinę sviesto kainą, ir todėl esant palankiai rinkos padėčiai šią pagalbą dar neatsisakius konkursų buvo nustota teikti.
  Realizavimo pagalbos schemos jau nėra reikalingos rinką stiprinti išlaikant intervencines kainas, todėl tokias schemas reikėtų panaikinti
  .

| (12) | Konditerijos gaminiams bei ledams gaminti skirto sviesto ir tiesiogiai vartoti skirto sviesto realizavimo pagalba sumažinta nuo 2004 m., sumažinus intervencinę sviesto kainą, ir todėl esant palankiai rinkos padėčiai šią pagalbą dar neatsisakius konkursų buvo nustota teikti. |
| --- | --- |

(12)

Konditerijos gaminiams bei ledams gaminti skirto sviesto ir tiesiogiai vartoti skirto sviesto realizavimo pagalba sumažinta nuo 2004 m., sumažinus intervencinę sviesto kainą, ir todėl esant palankiai rinkos padėčiai šią pagalbą dar neatsisakius konkursų buvo nustota teikti.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformą, norint sustiprinti Bendrijos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir paskatinti labiau į rinką orientuotą bei darnų ūkininkavimą, reikia toliau tęsti perėjimo nuo paramos už gamybą prie paramos gamintojui procesą, panaikinant 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), numatytą pagalbą už
  sausuosius pašarus
  , linus, kanapes bei bulvių krakmolą ir integruojant paramą už šiuos produktus į kiekvieno ūkio pajamų rėmimo sistemą, atsietą nuo gamybos. Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą, nors ūkininkams išmokant nuo gamybos atsietą paramą faktinė mokama suma lieka nepakitusi, bet pajamų rėmimo pagalbos veiksmingumas labai padidėja. |
| --- | --- |

(13)

Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformą, norint sustiprinti Bendrijos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir paskatinti labiau į rinką orientuotą bei darnų ūkininkavimą, reikia toliau tęsti perėjimo nuo paramos už gamybą prie paramos gamintojui procesą, panaikinant 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), numatytą pagalbą už
  sausuosius pašarus
  , linus, kanapes bei bulvių krakmolą ir integruojant paramą už šiuos produktus į kiekvieno ūkio pajamų rėmimo sistemą, atsietą nuo gamybos. Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą, nors ūkininkams išmokant nuo gamybos atsietą paramą faktinė mokama suma lieka nepakitusi, bet pajamų rėmimo pagalbos veiksmingumas labai padidėja.

| (13) | Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformą, norint sustiprinti Bendrijos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir paskatinti labiau į rinką orientuotą bei darnų ūkininkavimą, reikia toliau tęsti perėjimo nuo paramos už gamybą prie paramos gamintojui procesą, panaikinant 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), numatytą pagalbą už linus, kanapes bei bulvių krakmolą ir integruojant paramą už šiuos produktus į kiekvieno ūkio pajamų rėmimo sistemą, atsietą nuo gamybos. Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą, nors ūkininkams išmokant nuo gamybos atsietą paramą faktinė mokama suma lieka nepakitusi, bet pajamų rėmimo pagalbos veiksmingumas labai padidėja. |
| --- | --- |

(13)

Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformą, norint sustiprinti Bendrijos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir paskatinti labiau į rinką orientuotą bei darnų ūkininkavimą, reikia toliau tęsti perėjimo nuo paramos už gamybą prie paramos gamintojui procesą, panaikinant 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), numatytą pagalbą už linus, kanapes bei bulvių krakmolą ir integruojant paramą už šiuos produktus į kiekvieno ūkio pajamų rėmimo sistemą, atsietą nuo gamybos. Kaip buvo matyti įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą, nors ūkininkams išmokant nuo gamybos atsietą paramą faktinė mokama suma lieka nepakitusi, bet pajamų rėmimo pagalbos veiksmingumas labai padidėja.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | 2000 m. Taryba nusprendė laipsniškai panaikinti pagalbą už trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą. Šis sprendimas, įsigaliojantis 2009–2010 prekybos metais, įgyvendintas bendro rinkų organizavimo tvarką iš dalies pakeitus Reglamentu (EB) Nr. 247/2008. Nuo tų pačių metų buvo pradėta laipsniškai naikinti tradicinėse vietovėse auginamų linų perdirbėjams mokamą papildomą pagalbą už perdirbimą. Pagalba už ilgą linų pluoštą turėtų būti atsieta nuo gamybos. Tačiau tam, kad šios pramonės šakos subjektai galėtų prie to prisitaikyti,
  pirmasis perėjimo
  prie bendrosios išmokos schemos
  etapas
  turėtų būti įgyvendintas
  2011 m., o antrasis
  – 2013 m. |
| --- | --- |

(14)

2000 m. Taryba nusprendė laipsniškai panaikinti pagalbą už trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą. Šis sprendimas, įsigaliojantis 2009–2010 prekybos metais, įgyvendintas bendro rinkų organizavimo tvarką iš dalies pakeitus Reglamentu (EB) Nr. 247/2008. Nuo tų pačių metų buvo pradėta laipsniškai naikinti tradicinėse vietovėse auginamų linų perdirbėjams mokamą papildomą pagalbą už perdirbimą. Pagalba už ilgą linų pluoštą turėtų būti atsieta nuo gamybos. Tačiau tam, kad šios pramonės šakos subjektai galėtų prie to prisitaikyti,
  pirmasis perėjimo
  prie bendrosios išmokos schemos
  etapas
  turėtų būti įgyvendintas
  2011 m., o antrasis
  – 2013 m.

| (14) | 2000 m. Taryba nusprendė laipsniškai panaikinti pagalbą už trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą. Šis sprendimas, įsigaliojantis 2009–2010 prekybos metais, įgyvendintas bendro rinkų organizavimo tvarką iš dalies pakeitus Reglamentu (EB) Nr. 247/2008. Nuo tų pačių metų buvo pradėta laipsniškai naikinti tradicinėse vietovėse auginamų linų perdirbėjams mokamą papildomą pagalbą už perdirbimą. Pagalba už ilgą linų pluoštą turėtų būti atsieta nuo gamybos. Tačiau tam, kad šios pramonės šakos subjektai galėtų prie to prisitaikyti,
  perėjimas
  prie bendrosios išmokos schemos turėtų būti įgyvendintas
  vėliausiai iki
  2013 m. |
| --- | --- |

(14)

2000 m. Taryba nusprendė laipsniškai panaikinti pagalbą už trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą. Šis sprendimas, įsigaliojantis 2009–2010 prekybos metais, įgyvendintas bendro rinkų organizavimo tvarką iš dalies pakeitus Reglamentu (EB) Nr. 247/2008. Nuo tų pačių metų buvo pradėta laipsniškai naikinti tradicinėse vietovėse auginamų linų perdirbėjams mokamą papildomą pagalbą už perdirbimą. Pagalba už ilgą linų pluoštą turėtų būti atsieta nuo gamybos. Tačiau tam, kad šios pramonės šakos subjektai galėtų prie to prisitaikyti,
  perėjimas
  prie bendrosios išmokos schemos turėtų būti įgyvendintas
  vėliausiai iki
  2013 m.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Pagalbos už sausuosius pašarus skyrimo tvarka buvo pakeista 2003 m., kai dalis pagalbos buvo skirta gamintojams ir atsieta nuo gamybos. Kad BŽŪP reformos patikrinimas būtų labiau orientuotas į rinką ir atsižvelgiant į dabartines pašarų rinkos perspektyvas, perėjimą prie visiškai nuo gamybos atsietos paramos visame sektoriuje reikėtų užbaigti nuo gamybos atsiejant likusią pramonei skiriamą pagalbą. |
| --- | --- |

(15)

Pagalbos už sausuosius pašarus skyrimo tvarka buvo pakeista 2003 m., kai dalis pagalbos buvo skirta gamintojams ir atsieta nuo gamybos. Kad BŽŪP reformos patikrinimas būtų labiau orientuotas į rinką ir atsižvelgiant į dabartines pašarų rinkos perspektyvas, perėjimą prie visiškai nuo gamybos atsietos paramos visame sektoriuje reikėtų užbaigti nuo gamybos atsiejant likusią pramonei skiriamą pagalbą.

| (15) | Pagalbos už sausuosius pašarus skyrimo tvarka buvo pakeista 2003 m., kai dalis pagalbos buvo skirta gamintojams ir atsieta nuo gamybos. Kad BŽŪP reformos patikrinimas būtų labiau orientuotas į rinką ir atsižvelgiant į dabartines pašarų rinkos perspektyvas, perėjimą prie visiškai nuo gamybos atsietos paramos visame sektoriuje reikėtų užbaigti
  vėliausiai iki 2013 m
  . nuo gamybos atsiejant likusią pramonei skiriamą pagalbą. |
| --- | --- |

(15)

Pagalbos už sausuosius pašarus skyrimo tvarka buvo pakeista 2003 m., kai dalis pagalbos buvo skirta gamintojams ir atsieta nuo gamybos. Kad BŽŪP reformos patikrinimas būtų labiau orientuotas į rinką ir atsižvelgiant į dabartines pašarų rinkos perspektyvas, perėjimą prie visiškai nuo gamybos atsietos paramos visame sektoriuje reikėtų užbaigti
  vėliausiai iki 2013 m
  . nuo gamybos atsiejant likusią pramonei skiriamą pagalbą.

Norint sumažinti pagalbos perdirbėjams nutraukimo pasekmes, reikėtų tinkamai sureguliuoti žaliavų gamintojams taikomą žaliavų kainą, kad atsiejus paramą nuo gamybos šiems gamintojams būtų suteikta daugiau teisių gauti tiesiogines išmokas. Pagalbos perdirbėjams nutraukimas taip pat yra pagrįstas atsižvelgiant į visų baltyminių augalų padėtį rinkoje ir rinkos perspektyvas. Atsižvelgiant į tai, kad šis sektorius restruktūrizuojamas nuo 2003 m. reformos pradžios, ir kad neseniai nustatyta, jog gaminant dehidruotuosius pašarus aplinkai daromas ypač didelis neigiamas poveikis, pagalba turėtų būti atsieta nuo gamybos, tačiau turėtų būti numatytas trumpas dviejų metų pereinamasis laikotarpis, kad šio sektoriaus ūkininkai galėtų prisitaikyti.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

17 konstatuojamoji dalis

| (17) | Plečiantis vidaus ir tarptautinei grūdų bei krakmolo rinkai krakmolo gamybos grąžinamosios išmokos jau neatitinka pradinių šių išmokų tikslų, todėl jos turėtų būti panaikintos. Esant dabartinei padėčiai rinkoje ir dabartinėms rinkos perspektyvoms, pagalba jau kurį laiką nebeteikiama, ir numatoma, kad taip bus ir ateityje, todėl panaikinus šią pagalbą artimiausiu metu pasekmių šiam sektoriui nebūtų. |
| --- | --- |

(17)

Išbraukta.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

18 konstatuojamoji dalis

| (18) | Nuostatos dėl išskirtinių rinkos rėmimo priemonių, susijusių su gyvūnų ligomis, turėtų būti apibendrintos visam sektoriui taikomoje rizikos valdymo nuostatoje, todėl jos turėtų būti išbrauktos iš Reglamento (EB) Nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

Išbraukta.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

19 konstatuojamoji dalis

| (19) | Gamintojų organizacijų vaidmuo grupuojant tiekiamą produkciją gali būti labai
  naudingas tuose sektoriuose, kuriuose gamintojų ir vartotojų skaičiaus pusiausvyra yra sutrikusi
  . Todėl valstybės narės turėtų būti pajėgios pripažinti visų sektorių gamintojų organizacijas. |
| --- | --- |

(19)

Gamintojų organizacijų vaidmuo grupuojant tiekiamą produkciją gali būti labai
  naudingas tuose sektoriuose, kuriuose gamintojų ir vartotojų skaičiaus pusiausvyra yra sutrikusi
  . Todėl valstybės narės turėtų būti pajėgios pripažinti visų sektorių gamintojų organizacijas.

| (19) | Pasėlių draudimas arba savitarpio pagalbos fondai gali paskatinti rizikos valdymą, tačiau tai gali pareikalauti daug sąnaudų ekonominiu ir socialiniu požiūriu, todėl lygiagrečiai reikia skatinti priemonių, kuriomis būtų sukurtos sąlygos valdyti riziką, vystymą
  . Gamintojų
  ir tarpšakinių
  organizacijų
  vaidmuo
  prevenciniam valdymui grupuojant tiekiamą produkciją
  tuose sektoriuose, kuriuose gamintojų ir vartotojų skaičiaus pusiausvyra yra sutrikusi, arba gerinant rinkų pažinimą
  gali būti labai
  svarbus
  . Todėl valstybės narės turėtų būti pajėgios pripažinti visų sektorių gamintojų organizacijas
  ir profesines organizacijas
  . |
| --- | --- |

(19)

Pasėlių draudimas arba savitarpio pagalbos fondai gali paskatinti rizikos valdymą, tačiau tai gali pareikalauti daug sąnaudų ekonominiu ir socialiniu požiūriu, todėl lygiagrečiai reikia skatinti priemonių, kuriomis būtų sukurtos sąlygos valdyti riziką, vystymą
  . Gamintojų
  ir tarpšakinių
  organizacijų
  vaidmuo
  prevenciniam valdymui grupuojant tiekiamą produkciją
  tuose sektoriuose, kuriuose gamintojų ir vartotojų skaičiaus pusiausvyra yra sutrikusi, arba gerinant rinkų pažinimą
  gali būti labai
  svarbus
  . Todėl valstybės narės turėtų būti pajėgios pripažinti visų sektorių gamintojų organizacijas
  ir profesines organizacijas
  .

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 247/2006

4 straipsnio 3 dalis

| (-1) | Reglamento (EB) Nr. 247/2006 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

(-1)

| 3. | Nukrypstant nuo 2 dalies a punkto, toliau nurodytais metais

  iš Azorų salų į likusią Bendrijos dalį gali būti siunčiami šie didžiausi cukraus (klasifikuojamo KN 1701 pozicijoje) kiekiai
  : |
| --- | --- |

3.

Nukrypstant nuo 2 dalies a punkto, toliau nurodytais metais

  iš Azorų salų į likusią Bendrijos dalį gali būti siunčiami šie didžiausi cukraus (klasifikuojamo KN 1701 pozicijoje) kiekiai
  :

| — | 2008
  : 3 000 tonų, |
| --- | --- |

—

2008
  : 3 000 tonų,

| — | 2009
  : 2 285 tonų, |
| --- | --- |

—

2009
  : 2 285 tonų,

| — | 2010
  : 1 570 tonų, |
| --- | --- |

—

2010
  : 1 570 tonų,

| — | 2011
  : 855 tonos. |
| --- | --- |

—

2011
  : 855 tonos.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 247/2006

5 straipsnio 1 dalis

| (-1a) | Reglamento (EB) Nr. 247/2006 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

(-1a)

| 1. | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 10 straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu

  to reglamento 13 straipsnyje nurodyto C cukraus kiekiui
  , nurodytam šio reglamento 2 straipsnyje

  minimame prognozuojamame tiekimo balanse, eksportuojamam laikantis atitinkamų 1981 m. rugsėjo 14 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2670/81, nustatančio išsamias įgyvendinimo taisykles dėl virškvotinės cukraus gamybos, nuostatų ir įvežtam suvartoti Madeiroje bei Kanarų salose baltojo cukraus, klasifikuojamo KN 1701 pozicijoje, pavidalu, taip pat skirtam rafinuoti bei suvartoti Azorų salose žaliavinio cukraus, klasifikuojamo KN 1701 12 10 ir (arba) KN 1701 11 10 pozicijose, pavidalu, šiame reglamente išdėstytomis sąlygomis netaikomi importo muitai
  . |
| --- | --- |

1.

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 10 straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu

  to reglamento 13 straipsnyje nurodyto C cukraus kiekiui
  , nurodytam šio reglamento 2 straipsnyje

  minimame prognozuojamame tiekimo balanse, eksportuojamam laikantis atitinkamų 1981 m. rugsėjo 14 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2670/81, nustatančio išsamias įgyvendinimo taisykles dėl virškvotinės cukraus gamybos, nuostatų ir įvežtam suvartoti Madeiroje bei Kanarų salose baltojo cukraus, klasifikuojamo KN 1701 pozicijoje, pavidalu, taip pat skirtam rafinuoti bei suvartoti Azorų salose žaliavinio cukraus, klasifikuojamo KN 1701 12 10 ir (arba) KN 1701 11 10 pozicijose, pavidalu, šiame reglamente išdėstytomis sąlygomis netaikomi importo muitai
  .

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

8 straipsnio 1 dalies b punktas

| (1) | 8 straipsnio 1 dalies b punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

(1)

Išbraukta.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

10 straipsnis

| 2) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| --- | --- |

2)

Išbraukta.

| a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip: |
| --- | --- |

a)

| i) | a punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

i)

| „a) | paprastiesiems kviečiams, miežiams, kukurūzams ir sorgams;“ |
| --- | --- |

„a)

| ii) | b punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

ii)

| b) | 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

11 straipsnio a punktas

| a) | grūdams – nuo
  lapkričio
  1 d. iki gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

a)

grūdams – nuo
  lapkričio
  1 d. iki gegužės 31 d.;

| a) | grūdams – nuo
  kovo
  1 d. iki gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

a)

grūdams – nuo
  kovo
  1 d. iki gegužės 31 d.;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

11 straipsnio d a punktas (naujas)

| da) | kiaulienai – bet kuriuos visus prekybos metus. |
| --- | --- |

da)

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

12 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | Komisija pradeda taikyti intervenciją į kiaulienos rinką be komiteto paramos, numatytos 195 straipsnio 1 dalyje, jei per atitinkamą laikotarpį vidutinė kiaulių skerdenos rinkos kaina, nustatyta pagal kiekvienoje valstybėje narėje atitinkamose Bendrijos rinkose nustatytas ir pagal koeficientus, kurie išreiškia santykinį kiekvienos valstybės narės kiaulių bandos dydį, pakoreguotas kainas sudaro mažiau negu 103 % referencinės kainos ir tikėtina, kad laikysis šiame lygmenyje. |
| --- | --- |

ba)

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

12 straipsnio 2 dalis

| 2. | Komisija gali sustabdyti paprastiesiems kviečiams taikomą valstybės intervenciją
  be 195 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto pagalbos
  , jei kviečių, kuriuose yra ne mažiau kaip 11 % baltymų, kaina Ruane yra didesnė už referencinę kainą. |
| --- | --- |

2.

Komisija gali sustabdyti paprastiesiems kviečiams taikomą valstybės intervenciją
  be 195 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto pagalbos
  , jei kviečių, kuriuose yra ne mažiau kaip 11 % baltymų, kaina Ruane yra didesnė už referencinę kainą.

| 2. | Komisija gali sustabdyti paprastiesiems kviečiams taikomą valstybės intervenciją, jei kviečių, kuriuose yra ne mažiau kaip 11 % baltymų, kaina Ruane yra didesnė už referencinę kainą. |
| --- | --- |

2.

Komisija gali sustabdyti paprastiesiems kviečiams taikomą valstybės intervenciją, jei kviečių, kuriuose yra ne mažiau kaip 11 % baltymų, kaina Ruane yra didesnė už referencinę kainą.

Komisija iš naujo pradeda taikyti valstybės intervenciją
  be 195 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto pagalbos
  , jei šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos sąlygos nebetaikomos.

Komisija iš naujo pradeda taikyti valstybės intervenciją, jei šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos sąlygos nebetaikomos.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

III poskirsnio 18 straipsnis

| 4) | II dalies I antraštinės dalies I skyriaus II skirsnio III poskirsnio pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

4)

Išbraukta.

III poskirsnis

Intervencinės kainos

18 straipsnis

Intervencinės kainos

| 1. | 10 straipsnio a, d, e ir f punktuose nurodytų produktų intervencines kainas ir kiekius viešojo konkurso būdu nustato Komisija. Susidarius ypatingoms aplinkybėms ir remiantis registruotomis vidutinėmis rinkos kainomis, konkurso procedūros arba intervenciniai kiekiai gali būti nustatyti kiekvienai valstybei narei arba valstybės narės regionui. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pagal 1 dalį nustatyta intervencinė kaina yra ne didesnė nei: |
| --- | --- |

2.

| a) | atitinkama referencinė kaina, jei vykdomas intervencinis grūdų pirkimas; |
| --- | --- |

a)

| b) | vidutinė rinkos kaina, registruota valstybėje narėje arba jos regione ir padidinta tokia suma, kurią remdamasi objektyviais kriterijais turi nustatyti Komisija, jei vykdomas intervencinis galvijienos pirkimas; |
| --- | --- |

b)

| c) | 90 % referencinės kainos, jei vykdomas intervencinis sviesto pirkimas; |
| --- | --- |

c)

| d) | referencinė kaina, jei vykdomas intervencinis nugriebto pieno miltelių pirkimas. |
| --- | --- |

d)

| 3. | Cukraus intervencinė kaina sudaro 80 % referencinės kainos, nustatytos prekybos metams, einantiems po tų prekybos metų, kuriais pateikiamas pasiūlymas. Tačiau jei mokėjimo agentūrai pasiūlyto cukraus kokybė skiriasi nuo standartinės cukraus, kuriam yra nustatyta referencinė kaina, kokybės, apibrėžtos IV priedo B dalyje, intervencinė kaina yra atitinkamai didinama arba mažinama. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

26 straipsnio antros pastraipos a punkto ii a papunktis (naujas)

| 4a) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 26 straipsnio antros pastraipos a punkte įterpiamas šis papunktis: |
| --- | --- |

4a)

| iia) | „ naudoti taikant specialią tiekimo tvarką, numatytą Reglamento (EB) Nr. 247/2006 5 straipsnyje.“ |
| --- | --- |

iia)

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies I skyriaus III skirsnio I poskirsnis

| 5) | II dalies I antraštinės dalies I skyriaus III skirsnio I poskirsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

5)

Išbraukta.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

31 straipsnis

| 6) | 31 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| --- | --- |

6)

Išbraukta.

| a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip: |
| --- | --- |

a)

| i) | po c punkto įterpiami tokie punktai: |
| --- | --- |

i)

| ca) | nesūdyto sviesto, patvirtintoje Bendrijos įmonėje pagaminto iš grietinėlės arba pieno, kurio pieno riebalų kiekis ne mažesnis kaip 82 % masės, sausosios neriebalinės pieno medžiagos kiekis ne didesnis kaip 2 % masės, o drėgmė ne didesnė kaip 16 % masės; |
| --- | --- |

ca)

| cb) | sūdyto sviesto, patvirtintoje Bendrijos įmonėje pagaminto iš grietinėlės arba pieno, kurio pieno riebalų kiekis ne mažesnis kaip 80 % masės, sausosios neriebalinės pieno medžiagos kiekis ne didesnis kaip 2 % masės, drėgmė ne didesnė kaip 16 % masės, o druskos kiekis ne didesnis kaip 2 % masės; |
| --- | --- |

cb)

| ii) | e punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

ii)

| b) | 2 dalies antra pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

34a straipsnis (naujas)

| 7) | Įterpiamas 34a straipsnis: |
| --- | --- |

7)

Išbraukta.

34a straipsnis

Pagalbos už sviestą skyrimo sąlygos

| 1. | Komisija gali nuspręsti skirti pagalbą už privatų nugriebto pieno miltelių saugojimą, visų pirma jei kainų ir produktų atsargų tendencijos rodo, kad rinkos pusiausvyra yra labai sutrikusi, o šį sutrikimą galima būtų pašalinti arba sumažinti taikant sezoninį saugojimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija pagalbos dydį nustato atsižvelgdama į saugojimo išlaidas ir tikėtinas sviesto kainų tendencijas. |
| --- | --- |

2.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 8 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

36 straipsnis

| 8) | 36 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

8)

Išbraukta.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 11 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

44 straipsnis

| 11) | 44 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

11)

Išbraukta.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 12 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

46 straipsnio 1 dalis

| a) | 1 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

a)

Išbraukta.

| 1. | „Bendrija iš dalies finansuoja 45 straipsnyje nurodytas išskirtines paramos priemones, t. y. 50 % valstybių narių patirtų išlaidų.“ |
| --- | --- |

1.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 14 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

66 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| 14a) | Į 66 straipsnį įtraukiama ši dalis: |
| --- | --- |

14a)

| 5a. | „Remiantis tuo, kad kitos valstybės narės iki galo nepasinaudoja pieno kvotomis, valstybės narės gali teikti prašymą laikinai didinti kvotas, jei jos gali įrodyti, kad jų pieno rinkoje taikant pagrindines taisykles nesusidarys palankios sąlygos sklandžiai pereiti prie kvotų panaikinimo. Šiuo tikslu Komisija kasmet apskaičiuoja iki galo nepanaudotas pieno kvotas. Komisija vertina galimus valstybių narių prašymus gauti didesnes kvotas ir kiekvienų prekybos metų pradžioje teikia pasiūlymą dėl laikino gamybos kvotų skyrimo. Šios laikinosios kvotos tam tikrais prekybos metais visada lieka mažesnės negu kvotų nepanaudojimo praėjusiais prekybos metais dydis. Komisijai gali padėti 195 straipsnio 1 dalyje numatytas komitetas.“. |
| --- | --- |

5a.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 14 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

78 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 14b) | Į 78 straipsnį įterpiama tokia 3a dalis: |
| --- | --- |

14b)

| 3a. | Visos pajamos, gautos iš papildomo mokesčio mokėjimo ES, ir sutaupytos lėšos iš žemės ūkio biudžeto turėtų būti mokamos į pieno fondą, kad pieno sektoriuje būtų galima numatyti pagalbines priemones. |
| --- | --- |

3a.

Priemonės, remiamos pagal Reglamento (EB) Nr. [...]/2008 [naujas tiesioginių išmokų reglamentas] 68 straipsnį [bendrosios taisyklės], būti finansuojamos pagal šią sistemą.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 17 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio I poskirsnis

| 17) | II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus I skirsnio I poskirsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

17)

Išbraukta.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 18 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

91 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| 18a) | 91 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |
| --- | --- |

18a)

Nuo 2009–2010 iki 2012–2013 prekybos metų

  pagalba tokiomis pat sąlygomis taip pat teikiama už linų ir kanapių šiaudų, skirtų trumpo pluošto gamybai, perdirbimą.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 19 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

92 straipsnio 1 dalis

| 1. | 91 straipsnyje numatytos perdirbimo pagalbos už ilgą linų pluoštą suma yra tokia: |
| --- | --- |

1.

91 straipsnyje numatytos perdirbimo pagalbos už ilgą linų pluoštą suma yra tokia:

| 1. | 91 straipsnyje numatytos perdirbimo pagalbos už ilgą linų pluoštą suma yra tokia: |
| --- | --- |

1.

91 straipsnyje numatytos perdirbimo pagalbos už ilgą linų pluoštą suma yra tokia:

| a) | 200 EUR
  2009–2010
  ir 2010–2011
  prekybos
  metais
  ;
  ir |
| --- | --- |

a)

200 EUR
  2009–2010
  ir 2010–2011
  prekybos
  metais
  ;
  ir

| a) | už ilgą linų pluoštą: 160 EUR už toną nuo 2009–2010
  iki 2012–2013
  prekybos metų; |
| --- | --- |

a)

už ilgą linų pluoštą: 160 EUR už toną nuo 2009–2010
  iki 2012–2013
  prekybos metų;

| b) | 100 EUR 2011–2012 ir
  2012–2013 prekybos
  metais
  ; |
| --- | --- |

b)

100 EUR 2011–2012 ir
  2012–2013 prekybos
  metais
  ;

| b) | už trumpą linų ir kanapių pluoštą, kuriame yra ne daugiau kaip 7,5 % priemaišų ir spalių: 90 EUR už toną nuo

  2009–2010 iki
  2012–2013 prekybos metų; |
| --- | --- |

b)

už trumpą linų ir kanapių pluoštą, kuriame yra ne daugiau kaip 7,5 % priemaišų ir spalių: 90 EUR už toną nuo

  2009–2010 iki
  2012–2013 prekybos metų;

Vis dėlto valstybė narė, pasinaudodama tradicinėmis pardavimų galimybėmis, taip pat gali nuspręsti teikti pagalbą:

| a) | už trumpą linų pluoštą, kuriame priemaišų ir spalių kiekis yra nuo 7,5 % iki 15 %; |
| --- | --- |

a)

| b) | už kanapių pluoštą, kuriame priemaišų ir spalių kiekis yra nuo 7,5 % iki 25 %; |
| --- | --- |

b)

Antroje pastraipoje numatytais atvejais valstybė narė pagalbą skiria už kiekį, kuris, remiantis 7,5 % priemaišų ir spalių kiekiu, daugiausiai atitinka pagamintą kiekį.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 20 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

94 straipsnio 1 a dalis

| 20a) | 94 straipsnio 1a dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

20a)

| 1a. | Trumpam linų pluoštui ir kanapių pluoštui, už kurį gali būti teikiama pagalba,
  kiekvieniems

  prekybos

  metams nuo 2009–2010 iki 2012–2013

  nustatomas 147 265 tonų didžiausias garantuojamas kiekis. Pagal XI priedo A. II. punktą tas kiekis tam tikroms valstybėms narėms paskirstomas kaip

  nacionalinis garantuojamas kiekis
  . |
| --- | --- |

1a.

Trumpam linų pluoštui ir kanapių pluoštui, už kurį gali būti teikiama pagalba,
  kiekvieniems

  prekybos

  metams nuo 2009–2010 iki 2012–2013

  nustatomas 147 265 tonų didžiausias garantuojamas kiekis. Pagal XI priedo A. II. punktą tas kiekis tam tikroms valstybėms narėms paskirstomas kaip

  nacionalinis garantuojamas kiekis
  .

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 20 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

94 a straipsnis

| 20b) | 94a straipsnis pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

20b)

94a straipsnis

Papildoma pagalba

Nuo 2009–2010 iki 2012–2013 prekybos

  metų

  už linų plotus, kurie yra XI priedo A. III punkte nurodytose I ir II zonose, kurių šiaudų gamyba yra:

| a) | pirkimo–pardavimo sutarties arba įsipareigojimo pagal 91 straipsnio 1 dalį objektas; ir |
| --- | --- |

a)

| b) | pagalbos už perdirbimą į ilgą pluoštą objektas; papildoma pagalba teikiama pirmam patvirtintam perdirbėjui. |
| --- | --- |

b)

Papildomos pagalbos dydis yra 120 EUR už hektarą I zonoje ir 50 EUR už hektarą II zonoje.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 21 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

95 a straipsnio 1 dalis

| 1. | 22,25 EUR priemoka už toną pagaminto krakmolo 2009–2010
  ir 2010–2011
  prekybos
  metais
  yra mokama bulvių krakmolo gamybos įmonėms už bulvių krakmolo kiekį, pagamintą neviršijant 84a straipsnio 2 dalyje nurodytų kvotų, jei šios įmonės bulvių augintojams yra sumokėjusios mažiausią kainą už visas bulves, reikalingas pagaminti krakmolo kiekiui, kuris neviršytų minėtų kvotų. |
| --- | --- |

1.

22,25 EUR priemoka už toną pagaminto krakmolo 2009–2010
  ir 2010–2011
  prekybos
  metais
  yra mokama bulvių krakmolo gamybos įmonėms už bulvių krakmolo kiekį, pagamintą neviršijant 84a straipsnio 2 dalyje nurodytų kvotų, jei šios įmonės bulvių augintojams yra sumokėjusios mažiausią kainą už visas bulves, reikalingas pagaminti krakmolo kiekiui, kuris neviršytų minėtų kvotų.

| 1. | 22,25 EUR priemoka už toną pagaminto krakmolo
  nuo
  2009–2010
  iki 2012–2013
  prekybos
  metų
  yra mokama bulvių krakmolo gamybos įmonėms už bulvių krakmolo kiekį, pagamintą neviršijant 84a straipsnio 2 dalyje nurodytų kvotų, jei šios įmonės bulvių augintojams yra sumokėjusios mažiausią kainą už visas bulves, reikalingas pagaminti krakmolo kiekiui, kuris neviršytų minėtų kvotų. |
| --- | --- |

1.

22,25 EUR priemoka už toną pagaminto krakmolo
  nuo
  2009–2010
  iki 2012–2013
  prekybos
  metų
  yra mokama bulvių krakmolo gamybos įmonėms už bulvių krakmolo kiekį, pagamintą neviršijant 84a straipsnio 2 dalyje nurodytų kvotų, jei šios įmonės bulvių augintojams yra sumokėjusios mažiausią kainą už visas bulves, reikalingas pagaminti krakmolo kiekiui, kuris neviršytų minėtų kvotų.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 22 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

96 straipsnis

| 22) | 96 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

22)

Išbraukta.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 29 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

122 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| 29a) | į 122 straipsnį įtraukiama ši pastraipa: |
| --- | --- |

29a)

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 30 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

124 straipsnio 1 dalies 1a pastraipa (nauja)

Šios tarpšakinės organizacijos gali veikti skatindamos prevencinį rizikos valdymą, tyrimus ir taikomąją veiklą, informavimą apie produktus ir šakas bei jų rėmimą, rinkų analizę ir informavimą apie jas bei sutarčių sudarymo priemones.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 30 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

162 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

| 30a) | 162 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis išbraukiamas

   (2). |
| --- | --- |

30a)

162 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis išbraukiamas

   (2).

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 30 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

162 straipsnio 1 dalies a punkto i i papunktis

| 30b) | 162 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis išbraukiamas

   (2). |
| --- | --- |

30b)

162 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis išbraukiamas

   (2).

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 straipsnio 31 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

182 straipsnio 3 dalis

| 31a) | 182 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

31a)

| 3. | Valstybės narės, sumažinusios cukraus kvotą daugiau kaip 50 % Reglamento (EB) Nr. 318/2006 III priede 2006 m. vasario 20 d. nustatytos cukraus kvotos, gali skirti laikiną valstybės pagalbą

  iki 2013 – 2014 prekybos metų
  . |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės, sumažinusios cukraus kvotą daugiau kaip 50 % Reglamento (EB) Nr. 318/2006 III priede 2006 m. vasario 20 d. nustatytos cukraus kvotos, gali skirti laikiną valstybės pagalbą

  iki 2013 – 2014 prekybos metų
  .

Remdamasi atitinkamos valstybės narės paraiška Komisija nusprendžia, kokia yra valstybės pagalbos, kurią galima teikti pagal šią priemonę, bendra suma.

Italijos

  atveju

  pirmoje pastraipoje nurodyta laikina pagalba,
  teikiama

  cukrinių runkelių augintojams ir cukrinių runkelių transportavimui, neviršija 11 EUR už toną per prekybos metus.

Suomija

  cukrinių runkelių augintojams

  gali skirti pagalbą, sudarančią ne daugiau kaip 350 EUR už hektarą per prekybos metus.

Atitinkamos valstybės narės

  per 30 dienų nuo kiekvienų prekybos metų pabaigos

  informuoja Komisiją

  apie tais

  prekybos metais skiriant valstybės pagalbą realiai išmokėtą sumą.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 32 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

184 straipsnis 5 punktas

| 5. | iki
  2011 m. birželio 30 d
  . Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl
  sklandaus laipsniško pieno kvotų sistemos panaikinimo sąlygų, įskaitant, visų pirma, galimą tolesnį kvotų didinimą arba galimą papildomo mokesčio mažinimą
  . |
| --- | --- |

5.

iki
  2011 m. birželio 30 d
  . Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl
  sklandaus laipsniško pieno kvotų sistemos panaikinimo sąlygų, įskaitant, visų pirma, galimą tolesnį kvotų didinimą arba galimą papildomo mokesčio mažinimą
  .

| 5. | iki
  2010 m. gruodžio 31 d
  . Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl
  padėties pieno rinkoje. Šioje ataskaitoje taip pat analizuojamas valstybių narių valdymo sistemų veiksmingumas liberalizuojant kvotų sistemą. Prireikus su ataskaita pateikiami atitinkami pasiūlymai
  . |
| --- | --- |

5.

iki
  2010 m. gruodžio 31 d
  . Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl
  padėties pieno rinkoje. Šioje ataskaitoje taip pat analizuojamas valstybių narių valdymo sistemų veiksmingumas liberalizuojant kvotų sistemą. Prireikus su ataskaita pateikiami atitinkami pasiūlymai
  .

---

(1)  

  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

(2)  
  Atitinkamai turi būti pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 straipsniai ir priedai.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/189

---

Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai parama kaimo plėtrai *

P6_TA(2008)0551

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0242/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0390/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Vertinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos įgyvendinimą nustatyta, kad svarbiausi nauji Europos žemės ūkio sektoriaus uždaviniai yra susiję su klimato kaita, atsinaujinančia energija, vandentvarka
  ir
  biologine įvairove. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Vertinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos įgyvendinimą nustatyta, kad svarbiausi nauji Europos žemės ūkio sektoriaus uždaviniai yra susiję su klimato kaita, atsinaujinančia energija, vandentvarka
  ir
  biologine įvairove.

| (1) | Vertinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos įgyvendinimą nustatyta, kad svarbiausi nauji Europos žemės ūkio sektoriaus uždaviniai yra susiję su klimato kaita, atsinaujinančia energija, vandentvarka, biologine įvairove
  ir pieno kvotų sistemos atsisakymu
  . |
| --- | --- |

(1)

Vertinant 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos įgyvendinimą nustatyta, kad svarbiausi nauji Europos žemės ūkio sektoriaus uždaviniai yra susiję su klimato kaita, atsinaujinančia energija, vandentvarka, biologine įvairove
  ir pieno kvotų sistemos atsisakymu
  .

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Svarbu
  , kad su šiais prioritetiniais tikslais susijusi veikla būtų toliau remiama įgyvendinant kaimo plėtros programas, patvirtintas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Svarbu
  , kad su šiais prioritetiniais tikslais susijusi veikla būtų toliau remiama įgyvendinant kaimo plėtros programas, patvirtintas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005.

| (5) | Jei egzistuojančiose valstybių narių kaimo plėtros programose nenumatyta pakankamų ir tinkamų priemonių, nurodytų II priede, svarbu
  , kad su šiais prioritetiniais tikslais susijusi veikla būtų toliau remiama įgyvendinant kaimo plėtros programas, patvirtintas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 |
| --- | --- |

(5)

Jei egzistuojančiose valstybių narių kaimo plėtros programose nenumatyta pakankamų ir tinkamų priemonių, nurodytų II priede, svarbu
  , kad su šiais prioritetiniais tikslais susijusi veikla būtų toliau remiama įgyvendinant kaimo plėtros programas, patvirtintas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | 2007 m. Eurobarometro atliktos apklausos apie ES piliečių požiūrį į gyvūnų gerovę rezultatai rodo, kad dauguma (72 %) ES piliečių mano, jog ūkininkams turėtų būti atlyginamos padidintos išlaidos, kurias jie gali patirti laikydamiesi griežtesnių gyvūnų gerovės standartų. Be to, prie Europos Bendrijos steigimo sutarties Amsterdamo sutartimi pridėtame Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad rengdamos ir įgyvendindamos Bendrijos žemės ūkio politiką, Bendrija ir valstybės narės visokeriopai atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus. |
| --- | --- |

(5a)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Atsižvelgiant į šių prioritetinių Bendrijos tikslų svarbą, valstybės narės turėtų
  būti įpareigotos
  kaimo plėtros programose numatyti su šiais naujais uždaviniais
  susijusius veiksmus
  . |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į šių prioritetinių Bendrijos tikslų svarbą, valstybės narės turėtų
  būti įpareigotos
  kaimo plėtros programose numatyti su šiais naujais uždaviniais
  susijusius veiksmus
  .

| (6) | Atsižvelgiant į šių prioritetinių Bendrijos tikslų svarbą, valstybės narės turėtų kaimo plėtros programose numatyti
  didesnę dalį
  su šiais naujais uždaviniais
  susijusių veiksmų, tačiau tik tuomet, jei valstybės narės dar nesuteikė pakankamos svarbos šiems Bendrijos prioritetams
  . |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į šių prioritetinių Bendrijos tikslų svarbą, valstybės narės turėtų kaimo plėtros programose numatyti
  didesnę dalį
  su šiais naujais uždaviniais
  susijusių veiksmų, tačiau tik tuomet, jei valstybės narės dar nesuteikė pakankamos svarbos šiems Bendrijos prioritetams
  .

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 10 straipsnyje numatyta, kad, visų pirma atsižvelgiant į svarbiausius Bendrijos prioritetų pokyčius, Tarybos sprendimu 2006/144/EB priimtos Bendrijos kaimo plėtros strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpiu) gali būti peržiūrėtos. Todėl valstybės narės turėtų būti
  bendrai įpareigotos
  po Bendrijos strateginių gairių peržiūros patikslinti savo nacionalinius strateginius planus, kad būtų sudaryta galimybė keisti programas. |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 10 straipsnyje numatyta, kad, visų pirma atsižvelgiant į svarbiausius Bendrijos prioritetų pokyčius, Tarybos sprendimu 2006/144/EB priimtos Bendrijos kaimo plėtros strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpiu) gali būti peržiūrėtos. Todėl valstybės narės turėtų būti
  bendrai įpareigotos
  po Bendrijos strateginių gairių peržiūros patikslinti savo nacionalinius strateginius planus, kad būtų sudaryta galimybė keisti programas.

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 10 straipsnyje numatyta, kad, visų pirma atsižvelgiant į svarbiausius Bendrijos prioritetų pokyčius, Tarybos sprendimu 2006/144/EB priimtos Bendrijos kaimo plėtros strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpiu) gali būti peržiūrėtos. Todėl valstybės narės,
  kurios dar nepriėmė tinkamų priemonių
  , turėtų būti
  paskatintos
  po Bendrijos strateginių gairių peržiūros patikslinti savo nacionalinius strateginius planus, kad būtų sudaryta galimybė keisti programas. |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 10 straipsnyje numatyta, kad, visų pirma atsižvelgiant į svarbiausius Bendrijos prioritetų pokyčius, Tarybos sprendimu 2006/144/EB priimtos Bendrijos kaimo plėtros strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpiu) gali būti peržiūrėtos. Todėl valstybės narės,
  kurios dar nepriėmė tinkamų priemonių
  , turėtų būti
  paskatintos
  po Bendrijos strateginių gairių peržiūros patikslinti savo nacionalinius strateginius planus, kad būtų sudaryta galimybė keisti programas.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Pagal šiuos naujus įpareigojimus turėtų būti pakeisti kaimo plėtros programų turinio reikalavimai. Turėtų būti numatytas neišsamus veiklos rūšių sąrašas, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų lengviau nustatyti su naujais uždaviniais susijusias reikiamas veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(9)

Pagal šiuos naujus įpareigojimus turėtų būti pakeisti kaimo plėtros programų turinio reikalavimai. Turėtų būti numatytas neišsamus veiklos rūšių sąrašas, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų lengviau nustatyti su naujais uždaviniais susijusias reikiamas veiklos rūšis.

| (9) | Pagal šiuos naujus įpareigojimus,
  prireikus
  , turėtų būti pakeisti kaimo plėtros programų turinio reikalavimai. Turėtų būti numatytas neišsamus veiklos rūšių sąrašas,
  kuris pagal atskiros valstybės narės poreikius vėliau gali būti pratęstas
  , kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų lengviau nustatyti su naujais uždaviniais susijusias reikiamas veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(9)

Pagal šiuos naujus įpareigojimus,
  prireikus
  , turėtų būti pakeisti kaimo plėtros programų turinio reikalavimai. Turėtų būti numatytas neišsamus veiklos rūšių sąrašas,
  kuris pagal atskiros valstybės narės poreikius vėliau gali būti pratęstas
  , kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų lengviau nustatyti su naujais uždaviniais susijusias reikiamas veiklos rūšis.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (9a) | Taip pat tikslinga pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 atsižvelgiant į išmokas dėl gamtinių kliūčių kalnuotose vietovėse bei nepalankias sąlygas turinčiuose regionuose. Dabartinės taisyklės, kurios remiasi 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai (1), kurių galiojimas buvo pratęstas iki 2009 m., turėtų būti pratęstos iki dabartinio programavimo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(9a)

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Kad pagalbos gavėjai būtų paskatinti įgyvendinti su naujais prioritetiniais uždaviniais susijusią veiklą, turėtų būti sudaryta galimybė
  nustatyti didesnes paramos už tokią veiklą sumas ir dydžius
  . |
| --- | --- |

(10)

Kad pagalbos gavėjai būtų paskatinti įgyvendinti su naujais prioritetiniais uždaviniais susijusią veiklą, turėtų būti sudaryta galimybė
  nustatyti didesnes paramos už tokią veiklą sumas ir dydžius
  .

| (10) | Kad pagalbos gavėjai būtų paskatinti įgyvendinti su naujais prioritetiniais uždaviniais susijusią veiklą, turėtų būti sudaryta galimybė
  teikti paramą tokiai veiklai neskiriant papildomo nacionalinio bendro finansavimo. Tokią pačią galimybę valstybės narės turėtų naudoti perkeldamos taikomųjų mokslinių tyrimų naujoves
  . |
| --- | --- |

(10)

Kad pagalbos gavėjai būtų paskatinti įgyvendinti su naujais prioritetiniais uždaviniais susijusią veiklą, turėtų būti sudaryta galimybė
  teikti paramą tokiai veiklai neskiriant papildomo nacionalinio bendro finansavimo. Tokią pačią galimybę valstybės narės turėtų naudoti perkeldamos taikomųjų mokslinių tyrimų naujoves
  .

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Pagal 2008 m. ... ... d. Tarybos reglamento (EB) Nr. XXXX/XXXX [kuriuo nustatomos bendrosios tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir tam tikros paramos schemos ūkininkams] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį finansiniai ištekliai, gauti po papildomo moduliavimo, turėtų būti naudojami kaimo plėtrai remti. Tikslinga užtikrinti, kad tiems finansiniams ištekliams lygi suma būtų naudojama su naujais uždaviniais susijusiai veiklai remti. |
| --- | --- |

(11)

Pagal 2008 m. ... ... d. Tarybos reglamento (EB) Nr. XXXX/XXXX [kuriuo nustatomos bendrosios tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir tam tikros paramos schemos ūkininkams] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį finansiniai ištekliai, gauti po papildomo moduliavimo, turėtų būti naudojami kaimo plėtrai remti. Tikslinga užtikrinti, kad tiems finansiniams ištekliams lygi suma būtų naudojama su naujais uždaviniais susijusiai veiklai remti.

| (11) | Pagal 2008 m. ... ... d. Tarybos reglamento (EB) Nr. XXXX/XXXX [kuriuo nustatomos bendrosios tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir tam tikros paramos schemos ūkininkams] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį finansiniai ištekliai, gauti po papildomo moduliavimo,
  jei jie nebuvo numatyti valstybių narių, taikančių savanorišką moduliavimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 378/2007

   (2), turėtų būti naudojami kaimo plėtrai remti. Tikslinga užtikrinti, kad tiems finansiniams ištekliams lygi suma būtų naudojama
  esamai ir naujai
  su naujais uždaviniais susijusiai veiklai remti
  atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės sprendimus. Vis dėlto turėtų būti pasirūpinta, kad nebūtų stabdomas žemės ūkio gamybos skatinimas, jeigu šios gamybos indėlis gyvybiškai svarbus kaimo plėtrai
  . |
| --- | --- |

(11)

Pagal 2008 m. ... ... d. Tarybos reglamento (EB) Nr. XXXX/XXXX [kuriuo nustatomos bendrosios tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir tam tikros paramos schemos ūkininkams] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį finansiniai ištekliai, gauti po papildomo moduliavimo,
  jei jie nebuvo numatyti valstybių narių, taikančių savanorišką moduliavimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 378/2007

   (2), turėtų būti naudojami kaimo plėtrai remti. Tikslinga užtikrinti, kad tiems finansiniams ištekliams lygi suma būtų naudojama
  esamai ir naujai
  su naujais uždaviniais susijusiai veiklai remti
  atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės sprendimus. Vis dėlto turėtų būti pasirūpinta, kad nebūtų stabdomas žemės ūkio gamybos skatinimas, jeigu šios gamybos indėlis gyvybiškai svarbus kaimo plėtrai
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11a) | Ši veikla turėtų būti derinama su veiksmais, kurie finansuojami kitų Bendrijos fondų, ypač struktūrinių (Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo) fondų, lėšomis. |
| --- | --- |

(11a)

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | Tiems finansiniams ištekliams prilygstančias
  sumas naudojant papildomais, specialiaisiais
  ir privalomais
  tikslais, nustatyta kaimo plėtros rėmimo tikslų pusiausvyra
  neturėtų
  būti pakeista. |
| --- | --- |

(12)

Tiems finansiniams ištekliams prilygstančias
  sumas naudojant papildomais, specialiaisiais
  ir privalomais
  tikslais, nustatyta kaimo plėtros rėmimo tikslų pusiausvyra
  neturėtų
  būti pakeista.

| (12) | Šias lygias
  sumas naudojant papildomais
  ir
  specialiaisiais tikslais, nustatyta kaimo plėtros rėmimo tikslų pusiausvyra
  neturi
  būti pakeista;
  todėl naudojant lėšas naujiems prioritetams reikėtų užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 17 straipsnyje apibrėžtą tikslų pusiausvyrą
  . |
| --- | --- |

(12)

Šias lygias
  sumas naudojant papildomais
  ir
  specialiaisiais tikslais, nustatyta kaimo plėtros rėmimo tikslų pusiausvyra
  neturi
  būti pakeista;
  todėl naudojant lėšas naujiems prioritetams reikėtų užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 17 straipsnyje apibrėžtą tikslų pusiausvyrą
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12a) | Siekiant užtikrinti adekvatų kaimo plėtros programų finansavimą, turėtų būti veikiama lanksčiau ir sudarytos galimybės šiuo tikslu toje pačioje valstybėje narėje naudoti taip pat ir nepanaudotas struktūrinių fondų lėšas (1b išlaidų kategorija). |
| --- | --- |

(12a)

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio – 1 punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

5 straipsnio 7 dalis

| (–1) | 5 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

(–1)

| 7. | Valstybės narės užtikrina, kad EŽŪFKP finansuojamos operacijos atitiktų Sutartį ir pagal ją priimtus aktus.
  Šiuo tikslu visos EŽŪFKP finansuojamos operacijos tiesiogiai skiriamos ūkininkams
  . |
| --- | --- |

7.

Valstybės narės užtikrina, kad EŽŪFKP finansuojamos operacijos atitiktų Sutartį ir pagal ją priimtus aktus.
  Šiuo tikslu visos EŽŪFKP finansuojamos operacijos tiesiogiai skiriamos ūkininkams
  .

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

12 a straipsnio 1 dalis

| 1. | Peržiūrėjus Bendrijos strategines gaires, kaip nurodyta 10 straipsnyje, kiekviena valstybė narė savo nacionalinės strategijos planą
  peržiūri
  12 straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

1.

Peržiūrėjus Bendrijos strategines gaires, kaip nurodyta 10 straipsnyje, kiekviena valstybė narė savo nacionalinės strategijos planą
  peržiūri
  12 straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka.

| 1. | Peržiūrėjus Bendrijos strategines gaires, kaip nurodyta 10 straipsnyje, kiekviena valstybė narė,
  konsultuodamasi su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis
  , savo nacionalinės strategijos planą
  raginama peržiūrėti
  12 straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

1.

Peržiūrėjus Bendrijos strategines gaires, kaip nurodyta 10 straipsnyje, kiekviena valstybė narė,
  konsultuodamasi su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis
  , savo nacionalinės strategijos planą
  raginama peržiūrėti
  12 straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 a straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| 1. | Atsižvelgdamos
  į savo specialiuosius poreikius, valstybės narės nuo 2010 m. sausio 1 d. kaimo plėtros programose numato veiklą, priskiriamą toliau nurodytoms prioritetinėms sritims, kurios aprašytos Bendrijos strateginėse gairėse ir toliau konkrečiai apibrėžtos nacionalinės strategijos plane: |
| --- | --- |

1.

Atsižvelgdamos
  į savo specialiuosius poreikius, valstybės narės nuo 2010 m. sausio 1 d. kaimo plėtros programose numato veiklą, priskiriamą toliau nurodytoms prioritetinėms sritims, kurios aprašytos Bendrijos strateginėse gairėse ir toliau konkrečiai apibrėžtos nacionalinės strategijos plane:

| 1. | Jei tai dar nenumatyta, atsižvelgdamos
  į savo specialiuosius poreikius, valstybės narės nuo 2010 m. sausio 1 d. kaimo plėtros programose numato veiklą, priskiriamą toliau nurodytoms prioritetinėms sritims, kurios aprašytos Bendrijos strateginėse gairėse ir toliau konkrečiai apibrėžtos nacionalinės strategijos plane: |
| --- | --- |

1.

Jei tai dar nenumatyta, atsižvelgdamos
  į savo specialiuosius poreikius, valstybės narės nuo 2010 m. sausio 1 d. kaimo plėtros programose numato veiklą, priskiriamą toliau nurodytoms prioritetinėms sritims, kurios aprašytos Bendrijos strateginėse gairėse ir toliau konkrečiai apibrėžtos nacionalinės strategijos plane:

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 a straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

| d) | biologinės įvairovės. |
| --- | --- |

d)

biologinės įvairovės.

| d) | biologinės įvairovės
  išsaugojimo ir tvaraus naudojimo
  . |
| --- | --- |

d)

biologinės įvairovės
  išsaugojimo ir tvaraus naudojimo
  .

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 a straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

Visos operacijos vykdomos siekiant tiesiogiai remti ūkininkus.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 a straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

Valstybės
  narės veiklą gali pasirinkti pagal šio reglamento II priede išvardytas veiklos rūšis ir (arba) bet kurias kitas veiklos rūšis, jei ta veikla yra susijusi su pirmoje pastraipoje nurodytomis prioritetinėmis sritimis ir jei ja siekiama II priede nurodytų galimų rezultatų.

Konsultuodamosi su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis valstybės
  narės veiklą gali pasirinkti pagal šio reglamento II priede išvardytas veiklos rūšis ir (arba) bet kurias kitas veiklos rūšis,
  įskaitant žuvininkystės vidaus vandenyse srityje
  , jei ta veikla yra susijusi su pirmoje pastraipoje nurodytomis prioritetinėmis sritimis ir jei ja siekiama II priede nurodytų galimų rezultatų.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 a straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

Valstybės narės užtikrina tarpusavio sąveika su panašia veikla, kuri finansuojama kitų Bendrijos fondų, visų pirma struktūrinių fondų, lėšomis, ir prireikus rengia integruotus strategijų, priemonių ir finansavimo principus.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 b straipsnis (naujas)

| 3a. | Įterpiamas šis 16b straipsnis: |
| --- | --- |

3a.

16b straipsnis

Naujovės ir taikomųjų mokslinių tyrimų praktinės patirties perkėlimas

| 1. | Atsižvelgdamos į savo specialiuosius poreikius, valstybės narės nuo 2010 m. sausio 1 d. kaimo plėtros programose numato veiklą, kuri būtų nukreipta į taikomųjų mokslinių tyrimų naujovių perkėlimą į kaimo ekonomiką. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1 dalyje nurodytai veiklai I priede nustatytas pagalbos intensyvumas nuo 2010 m. sausio 1 d. gali būti didinamas 10 procentinių punktų. |
| --- | --- |

2.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

30 straipsnis

| 4a. | 30 straipsnis keičiamas taip: |
| --- | --- |

4a.

30 straipsnis

Žemės ūkio ir miškininkystės plėtros ir pritaikymo infrastruktūra

20 straipsnio b punkto v papunktyje numatyta pagalba pirmiausia gali būti skiriama veiklai, susijusiai su galimybe naudotis žemės ūkio paskirties ir miško žeme, žemės konsolidacija ir energijos tiekimo gerinimu,
  galimybe naudoti informacijos ir ryšio technologijas

  bei vandentvarka.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 b dalis (nauja)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

36 straipsnio a punkto įžanginė dalis

| 4b. | 36 straipsnio a punkto įžanginė dalis keičiama taip: |
| --- | --- |

4b.

| a) | Priemonės tausiajam žemės ūkio paskirties žemės,
  įskaitant žvejybai vidaus vandenyse skirtus plotus
  , naudojimui užtikrinti: |
| --- | --- |

a)

Priemonės tausiajam žemės ūkio paskirties žemės,
  įskaitant žvejybai vidaus vandenyse skirtus plotus
  , naudojimui užtikrinti:

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 c dalis (nauja)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

39 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| (4c) | 39 straipsnis papildomas šia 5a dalimi: |
| --- | --- |

(4c)

| „
  5a. | Gali būti remiami kultūros požiūriu vertingų žemės ūkio kultūrų ir gyvulių išsaugojimo veiksmai, kuriems netaikomos 1–4 dalyse išdėstytos nuostatos.“ |
| --- | --- |

„
  5a.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 5a dalis

| 5a. | Sumą, kuri lygi sumoms, susidariusioms pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį pritaikius privalomą moduliavimą, valstybės narės
  panaudoja
  nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. kaip Bendrijos paramą pagal taikomas kaimo plėtros programas
  tai veiklai, kuri nurodyta šio reglamento 16a straipsnyje ir patvirtinta po 2010 m. sausio 1 d., finansuoti
  . |
| --- | --- |

5a.

Sumą, kuri lygi sumoms, susidariusioms pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį pritaikius privalomą moduliavimą, valstybės narės
  panaudoja
  nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. kaip Bendrijos paramą pagal taikomas kaimo plėtros programas
  tai veiklai, kuri nurodyta šio reglamento 16a straipsnyje ir patvirtinta po 2010 m. sausio 1 d., finansuoti
  .

| 5a. | Sumą, kuri lygi sumoms, susidariusioms pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį pritaikius privalomą moduliavimą, valstybės narės
  pagal kiekvienos jų priimtą sprendimą
  nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d.
  skiria
  kaip Bendrijos paramą pagal taikomas kaimo plėtros programas
  esamai ir naujai veiklai, susijusiai su naujais prioritetiniais uždaviniais
  . |
| --- | --- |

5a.

Sumą, kuri lygi sumoms, susidariusioms pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį pritaikius privalomą moduliavimą, valstybės narės
  pagal kiekvienos jų priimtą sprendimą
  nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d.
  skiria
  kaip Bendrijos paramą pagal taikomas kaimo plėtros programas
  esamai ir naujai veiklai, susijusiai su naujais prioritetiniais uždaviniais
  .

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 5b dalis

| (5b) | Jei pasibaigus programai visa suma, panaudota šio straipsnio 5a dalyje nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už 16a straipsnio 3 dalies b punkte nurodytą sumą, valstybė narė susidariusį skirtumą perveda į Bendrijos biudžetą, jei ta suma nėra didesnė už sumą, kuria viršijama visa paskirstytų išmokų, skirtų kitai veiklai nei nurodyta 16a straipsnyje finansuoti, suma. |
| --- | --- |

(5b)

Išbraukta.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 7 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

70 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| 7a. | 70 straipsnyje įterpiama ši 4b dalis: |
| --- | --- |

7a.

| „
  4b. | Nukrypstant nuo 3 dalyje nurodytų viršutinių ribų, suma, kuri lygi sumoms, susidariusioms pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį pritaikius privalomą moduliavimą, gali būti panaudota be papildomo bendro nacionalinio finansavimo.“ |
| --- | --- |

„
  4b.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 9 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

93 straipsnis

| 9a. | 93 straipsnis pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

9a.

93 straipsnis

Panaikinimas

[...] Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 panaikinamas nuo 2007 m. sausio 1 d., išskyrus 13 straipsnio a punktą, 14 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 2 dalies pirmąsias dvi įtraukas, 15 straipsnį, 17–20 straipsnius, 51 straipsnio 3 dalį, 55 straipsnio 4 dalį bei I priedo dalį, kurioje nurodytos sumos pagal to reglamento 15 straipsnio 3 dalį. [...]

Nuorodos į panaikintąjį reglamentą yra laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999ir toliau taikomas veiksmams, kuriuos Komisija patvirtino pagal tą reglamentą iki 2007 m. sausio 1 d. [...]

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 10 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

Priedas. Lentelės 1 eilutė

| aa) | 1 eilutė pakeičiama taip: |
| --- | --- |

aa)

| 22 straipsnio 2 dalis | Parama įsikūrimui
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22 straipsnio 2 dalis

Parama įsikūrimui
   (3)

75 000

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

II priedas. Prioritetinė sritis: atsinaujinanti energija. 4 a eilutė (nauja)

| Saulės, vėjo, geoterminės energijos gamyba bei naudojimas ir šilumos kogeneracija | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas




  53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas




  54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai




  56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams | Iškastinio kuro keitimas kitu kuru |
| --- | --- | --- |

Saulės, vėjo, geoterminės energijos gamyba bei naudojimas ir šilumos kogeneracija

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas

54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai

56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

Iškastinio kuro keitimas kitu kuru

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

II priedas. Prioritetinė sritis: vandentvarka. 1 a eilutė (nauja)

| Potvynių rizikos valdymas | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos




  41 straipsnis. Negamybinės investicijos | Vandentvarkos pajėgumų gerinimas įvykus potvyniams |
| --- | --- | --- |

Potvynių rizikos valdymas

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

41 straipsnis. Negamybinės investicijos

Vandentvarkos pajėgumų gerinimas įvykus potvyniams

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

II priedas. Nauja prioritetinė sritis

| Prioritetinė sritis: pieno kvotų sistemos atsisakymas |
| --- |
| Veiklos rūšys | Priemonės | Galimi rezultatai |
| Modernizavimas ir produkcijos orientavimas į rinką | Daugiametė pieno kvotų sistemos atsisakymo programa | Konkurencingumo stiprinimas |

Prioritetinė sritis: pieno kvotų sistemos atsisakymas

Veiklos rūšys

Priemonės

Galimi rezultatai

Modernizavimas ir produkcijos orientavimas į rinką

Daugiametė pieno kvotų sistemos atsisakymo programa

Konkurencingumo stiprinimas

---

(1)  

  OL L 160, 1999 6 26, p. 80.

(2)  
  2007 m. kovo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 378/2007, nustatantis tiesioginių išmokų, numatytų Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams, savanoriško moduliavimo taisykles (OL L 95, 2007 4 5, p. 1).

(3)  Parama įsikūrimui gali būti skiriama mokant ne didesnę kaip 50 000 EUR vienkartinę išmoką arba mokant palūkanų subsidiją, kurios kapitalizuota vertė negali viršyti 50 000 EUR. Kartu sudėta abiejų rūšių parama negali viršyti 75 000 EUR.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/199

---

Kaimo plėtros Bendrijos strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) *

P6_TA(2008)0552

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (COM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0306),

| — | atsižvelgdamas į EB sutartį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutartį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0239/2008),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0377/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl sprendimo – iš dalies keičiantis aktas


  Priedo 2 punktas


  Sprendimas 2006/144/EB


  Priedo 3 dalies 3.4a punkto i papunktis |
| i) | Investicinė parama pagal 1 kryptį gali būti skirta vandens ir kitas sąnaudas taupančioms mašinoms ir įrenginiams, taip pat atsinaujinančios energijos gamybai ūkiuose. Investicinė parama žemės ūkio bei maisto grandinėje ir miškininkystės sektoriuje turėtų padėti lengviau sukurti naujoviškus ir darnius

  biokuro perdirbimo
  būdus. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

Priedo 2 punktas

Sprendimas 2006/144/EB

Priedo 3 dalies 3.4a punkto i papunktis

i)

Investicinė parama pagal 1 kryptį gali būti skirta vandens ir kitas sąnaudas taupančioms mašinoms ir įrenginiams, taip pat atsinaujinančios energijos gamybai ūkiuose. Investicinė parama žemės ūkio bei maisto grandinėje ir miškininkystės sektoriuje turėtų padėti lengviau sukurti naujoviškus ir darnius

  biokuro perdirbimo
  būdus.

| i) | Investicinė parama pagal 1 kryptį gali būti skirta vandens ir kitas sąnaudas taupančioms mašinoms ir įrenginiams, taip pat atsinaujinančios energijos gamybai ūkiuose. Investicinė parama žemės ūkio maisto produktų ir miškininkystės sektoriuose turėtų padėti kurti naujoviškus ir tvaresnius

  iškastinio kuro pakeitimo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, įskaitant antros kartos agrodegalų kūrimo
  , būdus
  ir užtikrinti, kad maisto produktų gamyba nebūtų ribojama ir kad pagerėtų visų atitinkamų žemės ūkio įmonių suvartojamos energijos pusiausvyra
  . |
| --- | --- |

i)

Investicinė parama pagal 1 kryptį gali būti skirta vandens ir kitas sąnaudas taupančioms mašinoms ir įrenginiams, taip pat atsinaujinančios energijos gamybai ūkiuose. Investicinė parama žemės ūkio maisto produktų ir miškininkystės sektoriuose turėtų padėti kurti naujoviškus ir tvaresnius

  iškastinio kuro pakeitimo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, įskaitant antros kartos agrodegalų kūrimo
  , būdus
  ir užtikrinti, kad maisto produktų gamyba nebūtų ribojama ir kad pagerėtų visų atitinkamų žemės ūkio įmonių suvartojamos energijos pusiausvyra
  .

---

2008 m. lapkričio 20 d., ketvirtadienis

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/201

---

Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų keitimas ***I

P6_TA(2008)0553

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0244),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 280 straipsnio 4 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 280 straipsnio 4 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0228/2006),

| — | atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę Nr. 7/2006 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę Nr. 7/2006 (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0394/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0394/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

3.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 8, 2007 1 12, p. 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. lapkričio 20 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 280 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (1),

║

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamentas paragino Komisiją toliau nedelsiant atlikti teisės aktų, susijusių su Bendrijos administraciniais tyrimais, konsolidavimą. Šio konsolidavimo tikslas – didinti Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) veiksmingumą ir išaiškinti jos užduočių teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamentas paragino Komisiją toliau nedelsiant atlikti teisės aktų, susijusių su Bendrijos administraciniais tyrimais, konsolidavimą. Šio konsolidavimo tikslas – didinti Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) veiksmingumą ir išaiškinti jos užduočių teisinį pagrindą.

| (2) | Reikėtų užtikrinti, kad Tarnybos darbuotojai galėtų visiškai nepriklausomai atlikti jos užduotis. Šiuo tikslu reikia nustatyti prie Tarnybos veiklos poreikių geriau pritaikytą žmogiškųjų išteklių valdymą, pirmiausia nustatant geresnę laikinų ir nuolatinių darbuotojų pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(2)

Reikėtų užtikrinti, kad Tarnybos darbuotojai galėtų visiškai nepriklausomai atlikti jos užduotis. Šiuo tikslu reikia nustatyti prie Tarnybos veiklos poreikių geriau pritaikytą žmogiškųjų išteklių valdymą, pirmiausia nustatant geresnę laikinų ir nuolatinių darbuotojų pusiausvyrą.

| (3) | Primenant kiekvienos Komisijos tarnybos ir kitų Europos Sąjungos Europos Bendrijų institucijų, įstaigų ir organizacijų (toliau – institucijos, įstaigos ir organizacijos) atsakomybę ginant Bendrijos finansinius interesus ir pripažįstant prevencijos aspektų svarbą nustatant šios srities, įskaitant kovą su sukčiavimu ir korupcija, Europos politiką, reikėtų išplėsti Tarnybos kompetencijos sritį, kad ji apimtų šiuos aspektus. Europos lygio teisinių ir administracinių priemonių koncepcija turėtų remtis operatyvinio Tarnybos darbo patirtimi šioje srityje. |
| --- | --- |

(3)

Primenant kiekvienos Komisijos tarnybos ir kitų Europos Sąjungos Europos Bendrijų institucijų, įstaigų ir organizacijų (toliau – institucijos, įstaigos ir organizacijos) atsakomybę ginant Bendrijos finansinius interesus ir pripažįstant prevencijos aspektų svarbą nustatant šios srities, įskaitant kovą su sukčiavimu ir korupcija, Europos politiką, reikėtų išplėsti Tarnybos kompetencijos sritį, kad ji apimtų šiuos aspektus. Europos lygio teisinių ir administracinių priemonių koncepcija turėtų remtis operatyvinio Tarnybos darbo patirtimi šioje srityje.

| (4) | Atsižvelgiant į didelę išorės pagalbos sektoriui skirtų Bendrijos lėšų apimtį, Tarnybos tyrimų šiame sektoriuje skaičių ir tyrimams reikalingą tarptautinį bendradarbiavimą, reikėtų sukurti teisinę bazę, kuria remdamasi Komisija galėtų užtikrinti trečiųjų šalių kompetentingų institucijų bei tarptautinių organizacijų pagalbą, siekiant įvykdyti Tarnybos tikslus. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į didelę išorės pagalbos sektoriui skirtų Bendrijos lėšų apimtį, Tarnybos tyrimų šiame sektoriuje skaičių ir tyrimams reikalingą tarptautinį bendradarbiavimą, reikėtų sukurti teisinę bazę, kuria remdamasi Komisija galėtų užtikrinti trečiųjų šalių kompetentingų institucijų bei tarptautinių organizacijų pagalbą, siekiant įvykdyti Tarnybos tikslus.

| (5) | Reikėtų nustatyti aiškias taisykles, kuriomis būtų ne tik patvirtinta Tarnybos pirmumo teisė atlikti vidaus tyrimus, bet ir sukurta sistema, sudaranti institucijoms, įstaigoms ║ ir organizacijoms sąlygas greitai perimti bylas, kurių Tarnyba nusprendžia netirti. |
| --- | --- |

(5)

Reikėtų nustatyti aiškias taisykles, kuriomis būtų ne tik patvirtinta Tarnybos pirmumo teisė atlikti vidaus tyrimus, bet ir sukurta sistema, sudaranti institucijoms, įstaigoms ║ ir organizacijoms sąlygas greitai perimti bylas, kurių Tarnyba nusprendžia netirti.

| (6) | Reikia patikslinti, kad Tarnyba pradeda tyrimą, vadovaudamasi savalaikiškumo principu, t. y. nepradeda tyrimo nesvarbiais atvejais arba tokiais atvejais, kurie neįeina į kasmet Tarnybos nustatomus tyrimų prioritetus. Todėl, remdamosi kiekvienoje valstybėje narėje taikytinomis taisyklėmis, tokius atvejus, kai kalbama apie vidaus tyrimą, turėtų nagrinėti institucijos, o kai kalbama apie išorės tyrimą – kompetentingos nacionalinės institucijos. |
| --- | --- |

(6)

Reikia patikslinti, kad Tarnyba pradeda tyrimą, vadovaudamasi savalaikiškumo principu, t. y. nepradeda tyrimo nesvarbiais atvejais arba tokiais atvejais, kurie neįeina į kasmet Tarnybos nustatomus tyrimų prioritetus. Todėl, remdamosi kiekvienoje valstybėje narėje taikytinomis taisyklėmis, tokius atvejus, kai kalbama apie vidaus tyrimą, turėtų nagrinėti institucijos, o kai kalbama apie išorės tyrimą – kompetentingos nacionalinės institucijos.

| (7) | Tarnybai atliekant savo užduotis perduotos informacijos teisingumas turi būti patikrinamas nedelsiant. Todėl reikėtų aiškiai nurodyti, kad institucijos, įstaigos ir organizacijos turi nedelsdamos ir automatiškai Tarnybai suteikti prieigą prie Bendrijos lėšų valdymo duomenų bazių ir bet kurios kitos duomenų bazės ir bet kokios kitos susijusios informacijos. |
| --- | --- |

(7)

Tarnybai atliekant savo užduotis perduotos informacijos teisingumas turi būti patikrinamas nedelsiant. Todėl reikėtų aiškiai nurodyti, kad institucijos, įstaigos ir organizacijos turi nedelsdamos ir automatiškai Tarnybai suteikti prieigą prie Bendrijos lėšų valdymo duomenų bazių ir bet kurios kitos duomenų bazės ir bet kokios kitos susijusios informacijos.

| (8) | Reikia tiksliai nustatyti Tarnybos įsipareigojimas laiku informuoti tyrimus atliekančias institucijas, įstaigas, tarnybas ir organizacijas, kai su tiriamomis veikomis asmeniškai susijęs jų narys, vadovas, pareigūnas, tarnautojas ar kiti darbuotojai arba kai galėtų būti priimamos administracinės priemonės Sąjungos interesams apsaugoti. |
| --- | --- |

(8)

Reikia tiksliai nustatyti Tarnybos įsipareigojimas laiku informuoti tyrimus atliekančias institucijas, įstaigas, tarnybas ir organizacijas, kai su tiriamomis veikomis asmeniškai susijęs jų narys, vadovas, pareigūnas, tarnautojas ar kiti darbuotojai arba kai galėtų būti priimamos administracinės priemonės Sąjungos interesams apsaugoti.

| (9) | Siekiant padidinti Tarnybos tyrimų veiklos veiksmingumą ir atsižvelgiant į institucijų atliktus Tarnybos veiklos įvertinimus, ypač į 2003 m. balandžio mėn. Komisijos įvertinimo ataskaitą ir specialiąją Audito Rūmų ataskaitą Nr. 1/2005 apie Tarnybos valdymą (3), reikia aiškiau apibrėžti tam tikrus aspektus ir patobulinti tam tikras priemones, kurias Tarnyba gali priimti, atlikdama tyrimus. Pavyzdžiui, Tarnybai atliekant vidaus tyrimus ir sukčiavimo, susijusio su sutartimis dėl Bendrijos lėšų skyrimo, atvejais jai turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti patikrinimus ir inspektavimus, kaip numatyta 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (4), o atliekant išorės tyrimus – naudotis ║ institucijų, įstaigų ║ ir organizacijų turima informacija. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant padidinti Tarnybos tyrimų veiklos veiksmingumą ir atsižvelgiant į institucijų atliktus Tarnybos veiklos įvertinimus, ypač į 2003 m. balandžio mėn. Komisijos įvertinimo ataskaitą ir specialiąją Audito Rūmų ataskaitą Nr. 1/2005 apie Tarnybos valdymą (3), reikia aiškiau apibrėžti tam tikrus aspektus ir patobulinti tam tikras priemones, kurias Tarnyba gali priimti, atlikdama tyrimus. Pavyzdžiui, Tarnybai atliekant vidaus tyrimus ir sukčiavimo, susijusio su sutartimis dėl Bendrijos lėšų skyrimo, atvejais jai turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti patikrinimus ir inspektavimus, kaip numatyta 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (4), o atliekant išorės tyrimus – naudotis ║ institucijų, įstaigų ║ ir organizacijų turima informacija.

| (10) | Operatyvinis Tarnybos darbas labai priklauso nuo valstybių narių bendradarbiavimo. Valstybės narės Tarnybai turėtų nurodyti savo kompetentingas institucijas, galinčias Tarnybos pareigūnams suteikti pagalbą, reikalingą jų pareigoms atlikti, ypač tais atvejais, kai valstybė narė neįsteigė specialios tarnybos, kuri nacionaliniu lygiu koordinuotų Bendrijos kovą su sukčiavimu. |
| --- | --- |

(10)

Operatyvinis Tarnybos darbas labai priklauso nuo valstybių narių bendradarbiavimo. Valstybės narės Tarnybai turėtų nurodyti savo kompetentingas institucijas, galinčias Tarnybos pareigūnams suteikti pagalbą, reikalingą jų pareigoms atlikti, ypač tais atvejais, kai valstybė narė neįsteigė specialios tarnybos, kuri nacionaliniu lygiu koordinuotų Bendrijos kovą su sukčiavimu.

| (11) | Siekiant pagerinti operatyvinę, teisinę ir administracinę kovos su sukčiavimų sistemą, Tarnybai svarbu žinoti, kokių tolesnių veiksmų imamasi gavus jos tyrimų rezultatus. Taigi, reikia, kad valstybių narių kompetentingoms institucijoms, institucijoms, įstaigoms ir organizacijoms bei, su Komisijos pagalba, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų institucijoms būtų būtina reguliariai pateikti Tarnybai ataskaitą apie tolesnių veiksmų, kurių buvo imtasi gavus galutinę Tarnybos tyrimo ataskaitą, pažangą. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant pagerinti operatyvinę, teisinę ir administracinę kovos su sukčiavimų sistemą, Tarnybai svarbu žinoti, kokių tolesnių veiksmų imamasi gavus jos tyrimų rezultatus. Taigi, reikia, kad valstybių narių kompetentingoms institucijoms, institucijoms, įstaigoms ir organizacijoms bei, su Komisijos pagalba, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų institucijoms būtų būtina reguliariai pateikti Tarnybai ataskaitą apie tolesnių veiksmų, kurių buvo imtasi gavus galutinę Tarnybos tyrimo ataskaitą, pažangą.

| (12) | Atsižvelgiant į Tarnybos, Europos policijos biuro (Europolo) ir Europos Sąjungos teisinio bendradarbiavimo institucijos (Eurojusto) bendradarbiavimo stiprinimo svarbą, būtina nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo remdamasi Tarnyba galėtų sudaryti susitarimus su šiomis dviem agentūromis. Siekiant geriau panaudoti ir Europos Sąjungos teisinio bendradarbiavimo institucijos (Eurojusto), Tarnybos ir valstybių narių kompetentingų institucijų kompetenciją, tais atvejais, kai galima įtarti, kad vykdoma Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkianti neteisėta veika, susijusi su sunkiais nusikaltimais, ir kai būna įtrauktos mažiausiai dvi valstybės narės, Tarnybos reikėtų paprašyti informuoti Eurojustą apie veikas, dėl kurių galima būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į Tarnybos, Europos policijos biuro (Europolo) ir Europos Sąjungos teisinio bendradarbiavimo institucijos (Eurojusto) bendradarbiavimo stiprinimo svarbą, būtina nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo remdamasi Tarnyba galėtų sudaryti susitarimus su šiomis dviem agentūromis. Siekiant geriau panaudoti ir Europos Sąjungos teisinio bendradarbiavimo institucijos (Eurojusto), Tarnybos ir valstybių narių kompetentingų institucijų kompetenciją, tais atvejais, kai galima įtarti, kad vykdoma Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkianti neteisėta veika, susijusi su sunkiais nusikaltimais, ir kai būna įtrauktos mažiausiai dvi valstybės narės, Tarnybos reikėtų paprašyti informuoti Eurojustą apie veikas, dėl kurių galima būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn.

| (13) | Siekiant užtikrinti teisinį apibrėžtumą
  šiuo reglamentu
  reikia
  kodifikuoti

  Tarnybos atliekamiems vidaus ar išorės tyrimams taikomas
  pagrindines
  procesines garantijas. Tačiau tai neturėtų užkirsti kelio didesniam apsaugos lygiui, kuris galėtų būti numatytas sutarčių taisyklėse,
  Protokole dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos Parlamento narių statute, Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatuose (toliau – Nuostatai) ir bet kokiose taikytinose nacionalinėse nuostatose
  . |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti teisinį apibrėžtumą
  šiuo reglamentu
  reikia
  kodifikuoti

  Tarnybos atliekamiems vidaus ar išorės tyrimams taikomas
  pagrindines
  procesines garantijas. Tačiau tai neturėtų užkirsti kelio didesniam apsaugos lygiui, kuris galėtų būti numatytas sutarčių taisyklėse,
  Protokole dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos Parlamento narių statute, Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatuose (toliau – Nuostatai) ir bet kokiose taikytinose nacionalinėse nuostatose
  .

| (14) | Turėtų būti gerbiamos procesinės garantijos ir asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės ir jos taikomos, nepriklausomai nuo vykdomų skirtingų Tarnybos tyrimų rūšių. |
| --- | --- |

(14)

Turėtų būti gerbiamos procesinės garantijos ir asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės ir jos taikomos, nepriklausomai nuo vykdomų skirtingų Tarnybos tyrimų rūšių.

| (15) | Siekiant užtikrinti kuo didesnį Tarnybos operatyvinės veiklos, ypač tyrimų procedūrą reguliuojančių principų, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtų teisių ir procesinių garantijų, duomenų apsaugos nuostatų, su kai kuriais Tarnybos operatyvinės veiklos aspektais susijusios informacijos teikimo politikos, tyrimų veikos teisėtumo kontrolės ir asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisių gynimo priemonių skaidrumą, reikėtų numatyti teisinę bazę, kuria remiantis Tarnybai galėtų būti sukurtos OLAF tyrimų proceso taisyklės. Taisyklės turėtų būti paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant užtikrinti kuo didesnį Tarnybos operatyvinės veiklos, ypač tyrimų procedūrą reguliuojančių principų, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtų teisių ir procesinių garantijų, duomenų apsaugos nuostatų, su kai kuriais Tarnybos operatyvinės veiklos aspektais susijusios informacijos teikimo politikos, tyrimų veikos teisėtumo kontrolės ir asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisių gynimo priemonių skaidrumą, reikėtų numatyti teisinę bazę, kuria remiantis Tarnybai galėtų būti sukurtos OLAF tyrimų proceso taisyklės. Taisyklės turėtų būti paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (16) | Siekiant užtikrinti, kad procesinės garantijos būtų taikomos viso tyrimo metu, būtina užtikrinti kad Tarnyboje būtų vykdoma teisėtumo kontrolė. Teisėtumo kontrolė turėtų būti vykdoma prieš tyrimo pradžią ir pabaigą bei kiekvieną kartą prieš pateikiant informaciją kompetentingoms valstybių narių institucijoms. Ją turėtų vykdyti teisės ekspertai, galintys eiti teisėjo pareigas valstybėje narėje ir dirbantys Tarnyboje. Tarnybos generalinis direktorius taip pat turėtų prašyti šių ekspertų pateikti nuomonę Tarnybos tyrimų ir operacijų vykdomoji valdybos (toliau – Tarnybos valdyba) veiklos klausimais. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant užtikrinti, kad procesinės garantijos būtų taikomos viso tyrimo metu, būtina užtikrinti kad Tarnyboje būtų vykdoma teisėtumo kontrolė. Teisėtumo kontrolė turėtų būti vykdoma prieš tyrimo pradžią ir pabaigą bei kiekvieną kartą prieš pateikiant informaciją kompetentingoms valstybių narių institucijoms. Ją turėtų vykdyti teisės ekspertai, galintys eiti teisėjo pareigas valstybėje narėje ir dirbantys Tarnyboje. Tarnybos generalinis direktorius taip pat turėtų prašyti šių ekspertų pateikti nuomonę Tarnybos tyrimų ir operacijų vykdomoji valdybos (toliau – Tarnybos valdyba) veiklos klausimais.

| (17) | Siekiant sustiprinti tiriamų asmenų apsaugą ir nepažeidžiant Nuostatų 90a straipsnio bei Sutartyje numatytų Europos Bendrijų Teisingumo Teismo įgaliojimų, asmeniškai susijęs asmuo paskutiniu tyrimo etapu turėtų turėti teisę gauti galutinės tyrimo ataskaitos išvadas bei rekomendacijas ▐. |
| --- | --- |

(17)

Siekiant sustiprinti tiriamų asmenų apsaugą ir nepažeidžiant Nuostatų 90a straipsnio bei Sutartyje numatytų Europos Bendrijų Teisingumo Teismo įgaliojimų, asmeniškai susijęs asmuo paskutiniu tyrimo etapu turėtų turėti teisę gauti galutinės tyrimo ataskaitos išvadas bei rekomendacijas ▐.

| (18) | Siekiant didesnio skaidrumo reikia užtikrinti tinkamą informatoriaus informavimą: jis turėtų būti informuojamas apie pradinį sprendimą pradėti tyrimą ar jo nepradėti ir, jo prašymu, apie galutinius veiksmų, kurių imtasi gavus informacijos, rezultatus. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant didesnio skaidrumo reikia užtikrinti tinkamą informatoriaus informavimą: jis turėtų būti informuojamas apie pradinį sprendimą pradėti tyrimą ar jo nepradėti ir, jo prašymu, apie galutinius veiksmų, kurių imtasi gavus informacijos, rezultatus.

| (19) | Siekiant Europos mokesčių mokėtojams pateikti objektyvią informaciją ir užtikrinti spaudos laisvę, visos tyrime dalyvaujančios Europos Sąjungos įstaigos, vadovaudamosi nacionaline teise, turėtų laikytis žurnalistų šaltinių apsaugos principo. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Atsižvelgiant į Tarnybos darbo patirtį, reikia Tarnybos generaliniam direktoriui sudaryti sąlygas pavesti tam tikrų jo funkcijų vykdymą vienam ar daugiau Tarnybos darbuotojų parengiant rašytinį aktą, kuriame būtų nustatytos tokio pavedimo sąlygos. |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgiant į Tarnybos darbo patirtį, reikia Tarnybos generaliniam direktoriui sudaryti sąlygas pavesti tam tikrų jo funkcijų vykdymą vienam ar daugiau Tarnybos darbuotojų parengiant rašytinį aktą, kuriame būtų nustatytos tokio pavedimo sąlygos.

| (21) | Turėtų būti užtikrinama, kad asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimai, pagrindinės teisės visada būtų gerbiamos, ypač teikiant informaciją. Reikėtų išaiškinti pagrindinius Tarnybos komunikacijos politikos principus. Dvišaliu būdu ar derinimo procedūros metu teikiant informaciją apie Tarnybos tyrimus Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams reikėtų atsižvelgti į tyrimų konfidencialumą, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtas teises ir tam tikrais atvejais į teisminiam bylos nagrinėjimui taikomas nacionalines nuostatas. Reikia sukurti teisinę bazę, kuria remiantis Tarnyba su atitinkamomis institucijomis galėtų sudaryti susitarimus dėl informacijos perdavimo. Tarnybos generalinis direktorius turėtų rūpintis, kad viešai paskelbiant bet kokią informaciją būtų laikomasi neutralumo ir nešališkumo. OLAF tyrimų proceso taisyklėse turėtų būti nurodytos neleistino informacijos paskelbimo pasekmės. |
| --- | --- |

(21)

Turėtų būti užtikrinama, kad asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimai, pagrindinės teisės visada būtų gerbiamos, ypač teikiant informaciją. Reikėtų išaiškinti pagrindinius Tarnybos komunikacijos politikos principus. Dvišaliu būdu ar derinimo procedūros metu teikiant informaciją apie Tarnybos tyrimus Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams reikėtų atsižvelgti į tyrimų konfidencialumą, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtas teises ir tam tikrais atvejais į teisminiam bylos nagrinėjimui taikomas nacionalines nuostatas. Reikia sukurti teisinę bazę, kuria remiantis Tarnyba su atitinkamomis institucijomis galėtų sudaryti susitarimus dėl informacijos perdavimo. Tarnybos generalinis direktorius turėtų rūpintis, kad viešai paskelbiant bet kokią informaciją būtų laikomasi neutralumo ir nešališkumo. OLAF tyrimų proceso taisyklėse turėtų būti nurodytos neleistino informacijos paskelbimo pasekmės.

| (22) | Derėtų sustiprinti
  Priežiūros komiteto
  vaidmenį ir peržiūrėti jo narių skyrimo kriterijus ir tvarką. Kandidatai jų atrankos metu turėtų eiti aukštas teisėjo ar tyrėjo pareigas arba eiti panašias pareigas. Jie turėtų būti skiriami penkerių metų kadencijai, kuri neatnaujinama. Siekiant išlaikyti komiteto kompetenciją kai kurie nariai turėtų būti skiriami skirtingu metu
  . |
| --- | --- |

(22)

Derėtų sustiprinti
  Priežiūros komiteto
  vaidmenį ir peržiūrėti jo narių skyrimo kriterijus ir tvarką. Kandidatai jų atrankos metu turėtų eiti aukštas teisėjo ar tyrėjo pareigas arba eiti panašias pareigas. Jie turėtų būti skiriami penkerių metų kadencijai, kuri neatnaujinama. Siekiant išlaikyti komiteto kompetenciją kai kurie nariai turėtų būti skiriami skirtingu metu
  .

| (23) | Reikia išplėsti ir sustiprinti Priežiūros komiteto užduotis, susijusias su jo įgaliojimais, taip pat užtikrinti Tarnybos nepriklausomumą jai atliekant savo funkcijas. Komitetas turėtų stebėti su procesinėmis garantijomis ir tyrimų trukme susijusius pokyčius. Jam turėtų būti pranešama apie ilgiau nei 12 mėnesių trunkančius tyrimus, jis turėtų pateikti nuomones Tarnybos generaliniam direktoriui ir, esant reikalui, institucijoms apie tyrimus, nebaigtus per 18 mėnesių. Reikėtų patikslinti, kad Priežiūros komitetas nesikiša į vykstančių tyrimų eigą. |
| --- | --- |

(23)

Reikia išplėsti ir sustiprinti Priežiūros komiteto užduotis, susijusias su jo įgaliojimais, taip pat užtikrinti Tarnybos nepriklausomumą jai atliekant savo funkcijas. Komitetas turėtų stebėti su procesinėmis garantijomis ir tyrimų trukme susijusius pokyčius. Jam turėtų būti pranešama apie ilgiau nei 12 mėnesių trunkančius tyrimus, jis turėtų pateikti nuomones Tarnybos generaliniam direktoriui ir, esant reikalui, institucijoms apie tyrimus, nebaigtus per 18 mėnesių. Reikėtų patikslinti, kad Priežiūros komitetas nesikiša į vykstančių tyrimų eigą.

| (24) | Reikia įvertinti teisinę, institucinę ir operatyvinę kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita veika, kenkiančia Europos Bendrijų finansiniams interesams, aplinką. Tam reikėtų paraginti institucijas derinti savo veiksmus ir skatinti apsvarstyti pagrindinius Europos kovos su sukčiavimu strategijos aspektus. Reikėtų nustatyti derinimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos procedūrą. Turėtų būti derinami tam tikri Tarnybos, valstybių narių, Europos Sąjungos institucijų bendradarbiavimo elementai, o taip pat santykiai su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, Tarnybos tyrimų politika ir Priežiūros komiteto ataskaitos ir analizės. Derinime, vykstančiame mažiausiai vieną kartą per metus, turėtų dalyvauti Tarnybos generalinis direktorius ir Priežiūros komiteto pirmininkas. |
| --- | --- |

(24)

Reikia įvertinti teisinę, institucinę ir operatyvinę kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita veika, kenkiančia Europos Bendrijų finansiniams interesams, aplinką. Tam reikėtų paraginti institucijas derinti savo veiksmus ir skatinti apsvarstyti pagrindinius Europos kovos su sukčiavimu strategijos aspektus. Reikėtų nustatyti derinimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos procedūrą. Turėtų būti derinami tam tikri Tarnybos, valstybių narių, Europos Sąjungos institucijų bendradarbiavimo elementai, o taip pat santykiai su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, Tarnybos tyrimų politika ir Priežiūros komiteto ataskaitos ir analizės. Derinime, vykstančiame mažiausiai vieną kartą per metus, turėtų dalyvauti Tarnybos generalinis direktorius ir Priežiūros komiteto pirmininkas.

| (25) | Siekiant, kad Priežiūros komitetas galėtų našiai, nepriklausomai ir veiksmingai atlikti savo užduotis, itin svarbu, kad Tarnyba užtikrintų, jog būtų sudarytos visos galimybės Priežiūros komiteto sekretoriatui veikti nepriklausomai, kontroliuojamam vien komiteto pirmininko ir jo narių. |
| --- | --- |

(25)

Siekiant, kad Priežiūros komitetas galėtų našiai, nepriklausomai ir veiksmingai atlikti savo užduotis, itin svarbu, kad Tarnyba užtikrintų, jog būtų sudarytos visos galimybės Priežiūros komiteto sekretoriatui veikti nepriklausomai, kontroliuojamam vien komiteto pirmininko ir jo narių.

| (26) | Siekiant sustiprinti Tarnybos vadovavimo funkcijų nepriklausomybę, Tarnybos generalinis direktorius turėtų būti skiriamas
  penkerių
  metų kadencijai, kuri
  pratęsiama vieną kartą. Atrankos metu kandidatai turėtų eiti arba turėtų būti ėję aukštas teisėjo arba vadovaujančias tyrėjo pareigas ir turėti mažiausiai dešimties metų profesinės veiklos patirtį atsakingose vadovaujančiose pareigose. Ženkli šios profesinės patirties dalis turėtų būti įgyta nacionalinio ir (arba) Bendrijos lygmens kovos su sukčiavimu srityje. Skyrimo procedūra neturėtų trukti ilgiau nei devynis mėnesius. Tarnybos generalinio direktoriaus kandidatūrą bendru sutarimu turėtų pateikti Europos Parlamentas ir Taryba ir jį turėtų skirti Komisija
  . |
| --- | --- |

(26)

Siekiant sustiprinti Tarnybos vadovavimo funkcijų nepriklausomybę, Tarnybos generalinis direktorius turėtų būti skiriamas
  penkerių
  metų kadencijai, kuri
  pratęsiama vieną kartą. Atrankos metu kandidatai turėtų eiti arba turėtų būti ėję aukštas teisėjo arba vadovaujančias tyrėjo pareigas ir turėti mažiausiai dešimties metų profesinės veiklos patirtį atsakingose vadovaujančiose pareigose. Ženkli šios profesinės patirties dalis turėtų būti įgyta nacionalinio ir (arba) Bendrijos lygmens kovos su sukčiavimu srityje. Skyrimo procedūra neturėtų trukti ilgiau nei devynis mėnesius. Tarnybos generalinio direktoriaus kandidatūrą bendru sutarimu turėtų pateikti Europos Parlamentas ir Taryba ir jį turėtų skirti Komisija
  .

| (27) | Atsižvelgiant į šių pareigų svarbą, reikėtų numatyti, kad Tarnybos generalinis direktorius informuoja Komisiją apie savo ketinimą užsiimti nauja profesine veikla dvejų metų laikotarpiu po to, kai jis baigia eiti pareigas, vadovaujantis Nuostatų 16 straipsniu. Ši informacija turėtų būti pateikiama metinėje Komisijos kovos su sukčiavimu ataskaitoje. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į šių pareigų svarbą, reikėtų numatyti, kad Tarnybos generalinis direktorius informuoja Komisiją apie savo ketinimą užsiimti nauja profesine veikla dvejų metų laikotarpiu po to, kai jis baigia eiti pareigas, vadovaujantis Nuostatų 16 straipsniu. Ši informacija turėtų būti pateikiama metinėje Komisijos kovos su sukčiavimu ataskaitoje.

| (28) | Siekiant užtikrinti veiksmingesnį procesinių garantijų laikymąsi,
  reikėtų nustatyti galimybę kiekvienam asmeniui, kurio atžvilgiu vyksta tyrimas, pateikti skundą Priežiūros komitetui. Skundus turėtų tirti Priežiūros komiteto pasiūlymu Tarnybos generalinio direktoriaus paskirtas patarėjas
  peržiūros klausimais,
  kuris veikia
  visiškai nepriklausomai.
  Patarėjas peržiūros klausimais turėtų pateikti
  savo nuomonę
  per 30 darbo dienų ir ją perduoti skundo pareiškėjui, Tarnybos generaliniam direktoriui ir Priežiūros komitetui
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Po ketverių metų reikia įvertinti šio reglamento taikymą. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, į kurią įtraukiama Priežiūros komiteto nuomonė. Po šio įvertinimo turėtų būti galima persvarstyti šį reglamentą. Bet kokiu atveju šis reglamentas turėtų būti persvarstomas sukūrus Europos prokuratūrą. |
| --- | --- |

(29)

Po ketverių metų reikia įvertinti šio reglamento taikymą. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, į kurią įtraukiama Priežiūros komiteto nuomonė. Po šio įvertinimo turėtų būti galima persvarstyti šį reglamentą. Bet kokiu atveju šis reglamentas turėtų būti persvarstomas sukūrus Europos prokuratūrą.

| (30) | Todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (5) reikia iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(30)

Todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (5) reikia iš dalies pakeisti.

| (31) | Šiame reglamente Tarnybos veiklos priemonės išorės tyrimams atlikti aiškiau apibrėžiamos ir sustiprinamos tik pavieniais atvejais, tuomet, kai nustatoma esamos sistemos teisinių spragų ir kur patikimus išorės tyrimus, kuriuos galėtų panaudoti valstybių narių valdžios institucijos, gali užtikrinti tik veiksmingesni Tarnybos veiksmai. Be to, procesinės garantijos turi būti taikomos ir išorės tyrimams, kad visi OLAF atliekami tyrimai turėtų vienodą teisinį pagrindą. Todėl šis reglamentas visiškai atitinka Sutarties 5 straipsniu įteisintą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau nei būtina šiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(31)

Šiame reglamente Tarnybos veiklos priemonės išorės tyrimams atlikti aiškiau apibrėžiamos ir sustiprinamos tik pavieniais atvejais, tuomet, kai nustatoma esamos sistemos teisinių spragų ir kur patikimus išorės tyrimus, kuriuos galėtų panaudoti valstybių narių valdžios institucijos, gali užtikrinti tik veiksmingesni Tarnybos veiksmai. Be to, procesinės garantijos turi būti taikomos ir išorės tyrimams, kad visi OLAF atliekami tyrimai turėtų vienodą teisinį pagrindą. Todėl šis reglamentas visiškai atitinka Sutarties 5 straipsniu įteisintą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau nei būtina šiems tikslams pasiekti.

| (32) | Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pirmiausia pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 47 ir 48 straipsniuose, |
| --- | --- |

(32)

Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pirmiausia pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 47 ir 48 straipsniuose,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:


  „
  1
  .   
  Siekiant sustiprinti kovą su Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kitomis neteisėtomis veikomis, Komisijos sprendimu 1999/352/EB, EAPB, Euratomas įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (toliau – Tarnyba) vykdo Komisijai Bendrijos teisės aktais suteiktus tyrimo įgaliojimus valstybėse narėse ir pagal bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus trečiosiose valstybėse.




  Bendrijos finansiniams interesams kenkiantys sukčiavimas, korupcija ir kita neteisėta veika, įskaitant pažeidimus, nustatomi galiojančiuose šios srities Bendrijos teisės aktuose ir susitarimuose.




  2.
     
  Tarnyba valstybėms narėms teikia Komisijos pagalbą organizuodama glaudų ir nuolatinį jų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, kad būtų koordinuojama jų veikla saugant Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo. Tarnyba padeda kurti ir plėtoti prevencijos ir kovos su Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kitomis neteisėtomis veikomis metodus
  .“ |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„
  1
  .   
  Siekiant sustiprinti kovą su Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kitomis neteisėtomis veikomis, Komisijos sprendimu 1999/352/EB, EAPB, Euratomas įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (toliau – Tarnyba) vykdo Komisijai Bendrijos teisės aktais suteiktus tyrimo įgaliojimus valstybėse narėse ir pagal bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus trečiosiose valstybėse.

Bendrijos finansiniams interesams kenkiantys sukčiavimas, korupcija ir kita neteisėta veika, įskaitant pažeidimus, nustatomi galiojančiuose šios srities Bendrijos teisės aktuose ir susitarimuose.

2.
     
  Tarnyba valstybėms narėms teikia Komisijos pagalbą organizuodama glaudų ir nuolatinį jų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, kad būtų koordinuojama jų veikla saugant Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo. Tarnyba padeda kurti ir plėtoti prevencijos ir kovos su Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kitomis neteisėtomis veikomis metodus
  .“

| (2) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis

  Išorės tyrimai

  1.   Tarnyba vykdo Reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Komisijai suteiktus įgaliojimus atlikti inspektavimus ir patikrinimus vietoje valstybėse narėse ir pagal galiojančius susitarimus trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose.
  Tarnyba atlieka Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 9 straipsnio 1 dalyje ir minėto reglamento 9 straipsnio 2 dalyje nurodytose atskirų sektorių taisyklėse numatytus inspektavimus ir tyrimus, kurie yra jos tyrimo funkcijos dalis, valstybėse narėse ir pagal galiojančius bendradarbiavimo susitarimus trečiosiose šalyse
  ir tarptautinėse organizacijose
  .
  2.   Siekdama nustatyti 1 straipsnyje nurodytus sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl subsidijų skyrimo ar sutartimi dėl Bendrijos finansavimo, atvejus, Tarnyba Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 numatytomis sąlygomis gali inspektuoti finansavimą
  tiesiogiai ar netiesiogiai
  gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patalpas.


  Valstybės narės priima ir įgyvendina visas reikalingas priemones, skirtas užtikrinti, kad Tarnyba vykdytų šiame straipsnyje nurodytų tyrimų funkciją. Jos Tarnybai teikia paramą, susijusią su tiesiogiai ar netiesiogiai Bendrijos finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų kontrole ir patikrinimais vietoje, atliekamais remiantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 numatytomis sąlygomis.


  3.   Atlikdama išorės tyrimą ir kai būtina nustatyti 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veikos atvejus, Tarnyba gali naudotis institucijų, įstaigų ║ ar organizacijų turima svarbia informacija, susijusia su tiriamomis veikomis. Šiam tikslui taikomos 4 straipsnio 2 ir 4 dalys.
  4.   Kai, prieš pradėdama tyrimą, Tarnyba turi informacijos apie galimus 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejus, Tarnybos generalinis direktorius ▐ apie juos
  informuoja
  susijusių valstybių narių kompetentingas institucijas, o šios, nepažeisdamos atskirų sektorių taisyklių, imasi reikiamų veiksmų ir prireikus pagal taikytinas nacionalinės teisės nuostatas atlieka tyrimus, kuriuose gali dalyvauti Tarnybos darbuotojai. Susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos informuoja Tarnybos generalinį direktorių apie
  taikytas priemones ir
  rezultatus, pasiektus gavus šią informaciją.


  5.
     
  Kai Tarnyba nusprendžia nepradėti tyrimo, ji informuoja Eurojustą apie kompetentingoms valstybių narių institucijoms perduotą informaciją apie galimus 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejus, susijusius su sunkiais nusikaltimais, ir kai būna įtrauktos dvi ar daugiau valstybių narių. Tarnyba taip pat informuoja Eurojustą, kai tik Tarnybos tyrimas patenka į jo kompetenciją pagal jų bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus nuostatas
  .“ |
| --- | --- |

(2)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Išorės tyrimai

1.   Tarnyba vykdo Reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Komisijai suteiktus įgaliojimus atlikti inspektavimus ir patikrinimus vietoje valstybėse narėse ir pagal galiojančius susitarimus trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose.

Tarnyba atlieka Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 9 straipsnio 1 dalyje ir minėto reglamento 9 straipsnio 2 dalyje nurodytose atskirų sektorių taisyklėse numatytus inspektavimus ir tyrimus, kurie yra jos tyrimo funkcijos dalis, valstybėse narėse ir pagal galiojančius bendradarbiavimo susitarimus trečiosiose šalyse
  ir tarptautinėse organizacijose
  .

2.   Siekdama nustatyti 1 straipsnyje nurodytus sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl subsidijų skyrimo ar sutartimi dėl Bendrijos finansavimo, atvejus, Tarnyba Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 numatytomis sąlygomis gali inspektuoti finansavimą
  tiesiogiai ar netiesiogiai
  gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patalpas.

Valstybės narės priima ir įgyvendina visas reikalingas priemones, skirtas užtikrinti, kad Tarnyba vykdytų šiame straipsnyje nurodytų tyrimų funkciją. Jos Tarnybai teikia paramą, susijusią su tiesiogiai ar netiesiogiai Bendrijos finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų kontrole ir patikrinimais vietoje, atliekamais remiantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 numatytomis sąlygomis.

3.   Atlikdama išorės tyrimą ir kai būtina nustatyti 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veikos atvejus, Tarnyba gali naudotis institucijų, įstaigų ║ ar organizacijų turima svarbia informacija, susijusia su tiriamomis veikomis. Šiam tikslui taikomos 4 straipsnio 2 ir 4 dalys.

4.   Kai, prieš pradėdama tyrimą, Tarnyba turi informacijos apie galimus 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejus, Tarnybos generalinis direktorius ▐ apie juos
  informuoja
  susijusių valstybių narių kompetentingas institucijas, o šios, nepažeisdamos atskirų sektorių taisyklių, imasi reikiamų veiksmų ir prireikus pagal taikytinas nacionalinės teisės nuostatas atlieka tyrimus, kuriuose gali dalyvauti Tarnybos darbuotojai. Susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos informuoja Tarnybos generalinį direktorių apie
  taikytas priemones ir
  rezultatus, pasiektus gavus šią informaciją.

5.
     
  Kai Tarnyba nusprendžia nepradėti tyrimo, ji informuoja Eurojustą apie kompetentingoms valstybių narių institucijoms perduotą informaciją apie galimus 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejus, susijusius su sunkiais nusikaltimais, ir kai būna įtrauktos dvi ar daugiau valstybių narių. Tarnyba taip pat informuoja Eurojustą, kai tik Tarnybos tyrimas patenka į jo kompetenciją pagal jų bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus nuostatas
  .“

| (3) | Įterpiamas šis straipsnis:


  „3a straipsnis



  Tarnybos bendradarbiavimas su Eurojustu, Europolu ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis




  Vykdydama šiuo reglamentu jai suteiktus įgaliojimus, Tarnyba gali sudaryti bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus su Eurojustu ir Europolu. Šių susitarimų tikslas – išaiškinti atitinkamą šių įstaigų kompetenciją bei nustatyti jų bendradarbiavimą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje.




  Tarnyba taip pat gali sudaryti bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus su kitomis tarptautinėmis organizacijomis
  .“ |
| --- | --- |

(3)

Įterpiamas šis straipsnis:

„3a straipsnis

Tarnybos bendradarbiavimas su Eurojustu, Europolu ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis

Vykdydama šiuo reglamentu jai suteiktus įgaliojimus, Tarnyba gali sudaryti bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus su Eurojustu ir Europolu. Šių susitarimų tikslas – išaiškinti atitinkamą šių įstaigų kompetenciją bei nustatyti jų bendradarbiavimą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje.

Tarnyba taip pat gali sudaryti bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus su kitomis tarptautinėmis organizacijomis
  .“

| (4) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Šie vidaus tyrimai atliekami laikantis Sutartyse nustatytų taisyklių, visų pirma Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų ir Tarnybos nuostatų šiame reglamente ir kiekvienos institucijos, įstaigos ir organizacijos priimtuose sprendimuose nustatytomis sąlygomis bei tvarka; atliekant vidaus tyrimus neturi būti taikomas skirtingas traktavimas procesinių garantijų ir asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisėtų teisių požiūriu, palyginti su išorės tyrimais.“ |
| --- | --- | --- |

(4)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Šie vidaus tyrimai atliekami laikantis Sutartyse nustatytų taisyklių, visų pirma Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų ir Tarnybos nuostatų šiame reglamente ir kiekvienos institucijos, įstaigos ir organizacijos priimtuose sprendimuose nustatytomis sąlygomis bei tvarka; atliekant vidaus tyrimus neturi būti taikomas skirtingas traktavimas procesinių garantijų ir asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisėtų teisių požiūriu, palyginti su išorės tyrimais.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „Reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka Tarnyba gali inspektuoti
  tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių
  ekonominės veiklos vykdytojų patalpas, kad galėtų susipažinti su svarbia informacija, susijusia su veikomis, dėl kurių atliekamas vidaus tyrimas.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„Reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka Tarnyba gali inspektuoti
  tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių
  ekonominės veiklos vykdytojų patalpas, kad galėtų susipažinti su svarbia informacija, susijusia su veikomis, dėl kurių atliekamas vidaus tyrimas.“

| c) | 5 dalis panaikinama. |
| --- | --- |

c)

5 dalis panaikinama.

| 5) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis

  Tyrimų pradėjimas

  1.   Tarnyba gali pradėti tyrimą, kai turi pakankamai rimtų įtarimų dėl 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos. Sprendimas pradėti tyrimą ar jo nepradėti priimamas atsižvelgiant į Tarnybos tyrimų politikos ir tyrimų veiklos programos prioritetus, nustatytus pagal 11a straipsnį ir 12 straipsnio 6 dalį.
  Galima atsižvelgti
  ir į
  anoniminius pranešimus, jeigu juose pakankamai pagrindžiamas įtarimas dėl nusikalstamos veikos
  .


  2.
     
  Sprendimą pradėti tyrimus priima Tarnybos generalinis direktorius, pasikonsultavęs su Tarnybos valdyba ir vadovaudamasis 14 straipsnio nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.



  3.   Išorės tyrimai pradedami Tarnybos generalinio direktoriaus, veikiančio savo iniciatyva arba suinteresuotos valstybės narės arba
  vienos iš Europos Bendrijų ar Europos Sąjungos institucijų
  prašymu, sprendimu.
  Vidaus tyrimai pradedami Tarnybos generalinio direktoriaus sprendimu, veikiančio savo iniciatyva arba
  vienos iš Europos Bendrijų ar Europos Sąjungos institucijų
  , kurioje tyrimas turi būti atliktas, prašymu.
  Tol, kol Tarnyba pagal šį reglamentą atlieka vidaus tyrimą, institucijos, įstaigos ║ ir organizacijos nepradeda paralelių tyrimų dėl tų pačių veikų.

  4.   Kai institucija, įstaiga ║ ar organizacija numato pradėti tyrimą, vadovaudamasi savo administracine nepriklausomybe, ji Tarnybos klausia, ar dėl minėtų veikų jau neatliekamas vidaus tyrimas. Tarnyba, gavusi tokį prašymą, per 15 darbo dienų nurodo, ar tyrimas jau pradėtas arba ar Tarnyba numato pradėti tyrimą remiantis 5 dalimi. Atsakymo nepateikimas prilyginamas Tarnybos sprendimui nepradėti vidaus tyrimo.

  5.   Sprendimas pradėti tyrimą ar jo nepradėti priimamas per du mėnesius nuo to, kai OLAF gauna 3 ar 4 dalyje nurodytą prašymą. Apie jį nedelsiant informuojama prašymą pateikusi institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija arba valstybė narė. Sprendimas nepradėti tyrimo pagrindžiamas.
  Kai institucijos, įstaigos, tarnybos ar organizacijos pareigūnas ar tarnautojas, veikdamas pagal tarnybos nuostatų 22a straipsnį arba atitinkamas kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų nuostatas, Tarnybai pateikia informacijos apie įtarimus sukčiavimu ar padarius pažeidimą, Tarnyba informuoja jį apie sprendimą pradėti tyrimą ar jo nepradėti dėl minėtų veikų.


  Prieš tyrimo pradžią ir jo metu institucijos, įstaigos ir organizacijos nedelsiant ir automatiškai Tarnybai suteikia prieigą prie Bendrijos lėšų valdymo duomenų bazių ir bet kurios kitos duomenų bazės ir bet kokios susijusios informacijos, kuriomis remiantis Tarnyba galėtų patikrinti perduotos informacijos teisingumą.



  6.   Jei Tarnyba, vadovaudamasi savalaikiškumo principu arba tyrimų prioritetais, nusprendžia nepradėti vidaus tyrimo, ji nedelsdama perduoda turimą informaciją susijusiai institucijai, įstaigai, tarnybai ar organizacijai, kad ši pagal jai taikomas taisykles galėtų imtis reikiamų veiksmų. Tarnyba prireikus susitaria su institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija dėl priemonių, reikalingų informacijos šaltinių konfidencialumui apsaugoti, ir, jei reikia, prašo būti informuota apie priimtus veiksmus.
  Jei Tarnyba, vadovaudamasi savalaikiškumo principu arba tyrimų prioritetais, nusprendžia nepradėti išorės tyrimo, taikoma 3 straipsnio 4 dalis.“ |
| --- | --- |

5)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Tyrimų pradėjimas

1.   Tarnyba gali pradėti tyrimą, kai turi pakankamai rimtų įtarimų dėl 1 straipsnyje nurodyto sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos. Sprendimas pradėti tyrimą ar jo nepradėti priimamas atsižvelgiant į Tarnybos tyrimų politikos ir tyrimų veiklos programos prioritetus, nustatytus pagal 11a straipsnį ir 12 straipsnio 6 dalį.
  Galima atsižvelgti
  ir į
  anoniminius pranešimus, jeigu juose pakankamai pagrindžiamas įtarimas dėl nusikalstamos veikos
  .

2.
     
  Sprendimą pradėti tyrimus priima Tarnybos generalinis direktorius, pasikonsultavęs su Tarnybos valdyba ir vadovaudamasis 14 straipsnio nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.

3.   Išorės tyrimai pradedami Tarnybos generalinio direktoriaus, veikiančio savo iniciatyva arba suinteresuotos valstybės narės arba
  vienos iš Europos Bendrijų ar Europos Sąjungos institucijų
  prašymu, sprendimu.

Vidaus tyrimai pradedami Tarnybos generalinio direktoriaus sprendimu, veikiančio savo iniciatyva arba
  vienos iš Europos Bendrijų ar Europos Sąjungos institucijų
  , kurioje tyrimas turi būti atliktas, prašymu.

Tol, kol Tarnyba pagal šį reglamentą atlieka vidaus tyrimą, institucijos, įstaigos ║ ir organizacijos nepradeda paralelių tyrimų dėl tų pačių veikų.

4.   Kai institucija, įstaiga ║ ar organizacija numato pradėti tyrimą, vadovaudamasi savo administracine nepriklausomybe, ji Tarnybos klausia, ar dėl minėtų veikų jau neatliekamas vidaus tyrimas. Tarnyba, gavusi tokį prašymą, per 15 darbo dienų nurodo, ar tyrimas jau pradėtas arba ar Tarnyba numato pradėti tyrimą remiantis 5 dalimi. Atsakymo nepateikimas prilyginamas Tarnybos sprendimui nepradėti vidaus tyrimo.

5.   Sprendimas pradėti tyrimą ar jo nepradėti priimamas per du mėnesius nuo to, kai OLAF gauna 3 ar 4 dalyje nurodytą prašymą. Apie jį nedelsiant informuojama prašymą pateikusi institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija arba valstybė narė. Sprendimas nepradėti tyrimo pagrindžiamas.

Kai institucijos, įstaigos, tarnybos ar organizacijos pareigūnas ar tarnautojas, veikdamas pagal tarnybos nuostatų 22a straipsnį arba atitinkamas kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų nuostatas, Tarnybai pateikia informacijos apie įtarimus sukčiavimu ar padarius pažeidimą, Tarnyba informuoja jį apie sprendimą pradėti tyrimą ar jo nepradėti dėl minėtų veikų.

Prieš tyrimo pradžią ir jo metu institucijos, įstaigos ir organizacijos nedelsiant ir automatiškai Tarnybai suteikia prieigą prie Bendrijos lėšų valdymo duomenų bazių ir bet kurios kitos duomenų bazės ir bet kokios susijusios informacijos, kuriomis remiantis Tarnyba galėtų patikrinti perduotos informacijos teisingumą.

6.   Jei Tarnyba, vadovaudamasi savalaikiškumo principu arba tyrimų prioritetais, nusprendžia nepradėti vidaus tyrimo, ji nedelsdama perduoda turimą informaciją susijusiai institucijai, įstaigai, tarnybai ar organizacijai, kad ši pagal jai taikomas taisykles galėtų imtis reikiamų veiksmų. Tarnyba prireikus susitaria su institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija dėl priemonių, reikalingų informacijos šaltinių konfidencialumui apsaugoti, ir, jei reikia, prašo būti informuota apie priimtus veiksmus.

Jei Tarnyba, vadovaudamasi savalaikiškumo principu arba tyrimų prioritetais, nusprendžia nepradėti išorės tyrimo, taikoma 3 straipsnio 4 dalis.“

| 6) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip:


  „
  1
  .   
  Tyrimams vadovauja Tarnybos generalinis direktorius. Jis gali raštu įgalioti Tarnybos operatyvinės veiklos direktorių vadovauti tyrimams. Tyrimai vykdomi vadovaujant Tarnybos generaliniam direktoriui, kuris už juos atsako, o juos vykdo Tarnybos paskirti darbuotojai
  .“ |
| --- | --- | --- |

6)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„
  1
  .   
  Tyrimams vadovauja Tarnybos generalinis direktorius. Jis gali raštu įgalioti Tarnybos operatyvinės veiklos direktorių vadovauti tyrimams. Tyrimai vykdomi vadovaujant Tarnybos generaliniam direktoriui, kuris už juos atsako, o juos vykdo Tarnybos paskirti darbuotojai
  .“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:


  „
  3
  .   
  Tarnybos darbuotojai kiekvienai užduočiai atlikti turi turėti Tarnybos generalinio direktoriaus išduotą raštišką įgaliojimą, kuriame nurodomas tyrimo dalykas ir tikslas, teisinis pagrindas vykdyti šiuos tyrimus ir tyrėjams šiuo tikslu suteikiamos galios
  .“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„
  3
  .   
  Tarnybos darbuotojai kiekvienai užduočiai atlikti turi turėti Tarnybos generalinio direktoriaus išduotą raštišką įgaliojimą, kuriame nurodomas tyrimo dalykas ir tikslas, teisinis pagrindas vykdyti šiuos tyrimus ir tyrėjams šiuo tikslu suteikiamos galios
  .“

| c) | Įterpiama ši dalis:


  „
  3a
  .   
  Kai Tarnybos darbuotojai, paskirti reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka vietoje kontroliuoti ar patikrinti ekonominės veiklos vykdytoją, konstatuoja, kad jis tam priešinasi, nedelsiant informuojama kompetentinga suinteresuotos valstybės narės institucija, iš anksto nurodyta kaip Tarnybos kontaktinis centras. Tarnybos prašymu kompetentinga suinteresuotos valstybės narės institucija Tarnybos darbuotojams suteikia jų užduočiai vykdyti reikiamą pagalbą, kaip nurodyta 3 dalyje numatytuose įgaliojimuose. Valstybė narė turi rūpintis, kad Tarnybos darbuotojai tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir jos kompetentingos institucijos ir laikydamiesi nacionalinės teisės aktų turėtų prieigą prie visų su 1 straipsnyje numatytais klausimais susijusių informacijos ir dokumentų, kurių reikia tinkamai vietoje atlikti kontrolę ir patikrinimus
  .“ |
| --- | --- |

c)

Įterpiama ši dalis:

„
  3a
  .   
  Kai Tarnybos darbuotojai, paskirti reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka vietoje kontroliuoti ar patikrinti ekonominės veiklos vykdytoją, konstatuoja, kad jis tam priešinasi, nedelsiant informuojama kompetentinga suinteresuotos valstybės narės institucija, iš anksto nurodyta kaip Tarnybos kontaktinis centras. Tarnybos prašymu kompetentinga suinteresuotos valstybės narės institucija Tarnybos darbuotojams suteikia jų užduočiai vykdyti reikiamą pagalbą, kaip nurodyta 3 dalyje numatytuose įgaliojimuose. Valstybė narė turi rūpintis, kad Tarnybos darbuotojai tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir jos kompetentingos institucijos ir laikydamiesi nacionalinės teisės aktų turėtų prieigą prie visų su 1 straipsnyje numatytais klausimais susijusių informacijos ir dokumentų, kurių reikia tinkamai vietoje atlikti kontrolę ir patikrinimus
  .“

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:


  „
  4
  .   
  Atlikdami kontrolę ir patikrinimus vietoje bei atlikdami tyrimus, Tarnybos darbuotojai laikosi atitinkamos valstybės narės tyrėjų elgesį reglamentuojančių taisyklių ir nusistovėjusios praktikos, Tarnybos nuostatų ir 4 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų sprendimų. Tarnybos darbuotojai veikia laikydamiesi nešališkumo principo. Jie nedelsdami informuoja Tarnybos generalinį direktorių, jei jų atliekamo tyrimo metu jiems gali iškilti interesų konfliktas. Tarnybos generalinis direktorius sprendžia ar iškilo interesų konfliktas. Iškilus interesų konfliktui, jis duoda nurodymus pakeisti atitinkamą darbuotoją kitu
  .“ |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„
  4
  .   
  Atlikdami kontrolę ir patikrinimus vietoje bei atlikdami tyrimus, Tarnybos darbuotojai laikosi atitinkamos valstybės narės tyrėjų elgesį reglamentuojančių taisyklių ir nusistovėjusios praktikos, Tarnybos nuostatų ir 4 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų sprendimų. Tarnybos darbuotojai veikia laikydamiesi nešališkumo principo. Jie nedelsdami informuoja Tarnybos generalinį direktorių, jei jų atliekamo tyrimo metu jiems gali iškilti interesų konfliktas. Tarnybos generalinis direktorius sprendžia ar iškilo interesų konfliktas. Iškilus interesų konfliktui, jis duoda nurodymus pakeisti atitinkamą darbuotoją kitu
  .“

| e) | 5 dalis pakeičiama taip:


  „
  5
  .   
  Tyrimai atliekami nuolat ir jie apima tokį laikotarpį, kurio trukmė turi atitikti konkretaus atvejo aplinkybes ir sudėtingumą. Tarnybos darbuotojai turi užtikrinti, kad tyrimą jie atliktų taip, kad galima būtų išsaugoti ir išlaikyti įrodymus. Jei reikia, kai yra pavojus, kad įrodymai gali dingti, jie gali paprašyti atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos laikantis nacionalinių teisės aktų imtis visų reikalingų apsaugos ar vykdymo priemonių
  .“ |
| --- | --- |

e)

5 dalis pakeičiama taip:

„
  5
  .   
  Tyrimai atliekami nuolat ir jie apima tokį laikotarpį, kurio trukmė turi atitikti konkretaus atvejo aplinkybes ir sudėtingumą. Tarnybos darbuotojai turi užtikrinti, kad tyrimą jie atliktų taip, kad galima būtų išsaugoti ir išlaikyti įrodymus. Jei reikia, kai yra pavojus, kad įrodymai gali dingti, jie gali paprašyti atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos laikantis nacionalinių teisės aktų imtis visų reikalingų apsaugos ar vykdymo priemonių
  .“

| f) | Įterpiama ši dalis:
  „Kai tik tyrimų metu nustatoma, kad institucijos, įstaigos ║ ar organizacijos narys, vadovas, pareigūnas, tarnautojas ar kitas joje dirbantis asmuo gali būti su juo susijęs, arba kai reikia imtis apsaugos ar administracinių priemonių Europos Sąjungos interesams apsaugoti,
  Tarnyba nedelsdama informuoja susijusią instituciją, įstaigą ar organizaciją
  apie atliekamą tyrimą. Į perduodamą informaciją įtraukiami šie duomenys:






  a) | ║ asmens (-ų), kurio (-ių) atžvilgiu atliekamas tyrimas, tapatybės duomenys ir susijusių veikų santrauka; |
| --- | --- | --- |

f)

Įterpiama ši dalis:

„Kai tik tyrimų metu nustatoma, kad institucijos, įstaigos ║ ar organizacijos narys, vadovas, pareigūnas, tarnautojas ar kitas joje dirbantis asmuo gali būti su juo susijęs, arba kai reikia imtis apsaugos ar administracinių priemonių Europos Sąjungos interesams apsaugoti,
  Tarnyba nedelsdama informuoja susijusią instituciją, įstaigą ar organizaciją
  apie atliekamą tyrimą. Į perduodamą informaciją įtraukiami šie duomenys:

a)

║ asmens (-ų), kurio (-ių) atžvilgiu atliekamas tyrimas, tapatybės duomenys ir susijusių veikų santrauka;

| b) | bet kokia informacija, galinti padėti institucijai, įstaigai ║ ar organizacijai nuspręsti, ar tinka imtis apsaugos ar administracinių priemonių Europos Sąjungos interesams apsaugoti,
  taip pat, atitinkamais atvejais, informacija apie apsaugos ar administracinių priemonių vykdymo terminus
  ; |
| --- | --- |

b)

bet kokia informacija, galinti padėti institucijai, įstaigai ║ ar organizacijai nuspręsti, ar tinka imtis apsaugos ar administracinių priemonių Europos Sąjungos interesams apsaugoti,
  taip pat, atitinkamais atvejais, informacija apie apsaugos ar administracinių priemonių vykdymo terminus
  ;

| c) | prireikus rekomenduojamos ypatingos konfidencialumo priemonės. |
| --- | --- |

c)

prireikus rekomenduojamos ypatingos konfidencialumo priemonės.

Šios informacijos perdavimas atitinkamai institucijai, įstaigai arba organizacijai gali būti nukeltas tais atvejais, kai tyrimo tikslais reikia palaikyti visišką slaptumą arba taikyti tyrimų procedūras, kurios priklauso nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai, pagal tyrimams taikomą nacionalinę teisę. Tarnybos generalinis direktorius pagrindžia savo sprendimą remdamasis 14 straipsnio nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.

Institucija, įstaiga ║ar organizacija prireikus svarsto, ar tinka imtis apsaugos arba administracinių priemonių, reikiamai atsižvelgdama į tyrimo eigos veiksmingumo užtikrinimo svarbą ir į Tarnybos rekomenduojamas ypatingas konfidencialumo priemones.
  Institucija, įstaiga ar organizacija nedelsdama informuoja Tarnybą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų priemonių arba, jei reikia, pradėti papildomą drausminę procedūrą dėl veikų, kurios pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus priklauso institucijos, įstaigos ar organizacijos kompetencijai. Papildoma drausminė procedūra gali būti pradėta ją suderinus su Tarnyba
  .“

| g) | 6 dalyje pridedama ši pirma pastraipa:




  „Tarnybos darbuotojai gali paprašyti kompetentingų trečiųjų šalių institucijų pagalbos, kurios reikia jiems atlikti savo užduotis, pagal su šiomis šalimis sudarytų bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus nuostatas. Taip pat jie gali paprašyti tarptautinių organizacijų pagalbos, kurios reikia jiems atlikti savo užduotis, pagal su šiomis organizacijomis sudarytų bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus nuostatas.“ |
| --- | --- |

g)

6 dalyje pridedama ši pirma pastraipa:

„Tarnybos darbuotojai gali paprašyti kompetentingų trečiųjų šalių institucijų pagalbos, kurios reikia jiems atlikti savo užduotis, pagal su šiomis šalimis sudarytų bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus nuostatas. Taip pat jie gali paprašyti tarptautinių organizacijų pagalbos, kurios reikia jiems atlikti savo užduotis, pagal su šiomis organizacijomis sudarytų bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus nuostatas.“

| h) | Pridedama ši dalis:
  „Kai paaiškėja, kad tyrimas negali būti baigtas per dvylika mėnesių nuo jo pradžios, Tarnybos generalinis direktorius gali nuspręsti pratęsti šį terminą iki šešių papildomų mėnesių.
  Tarnybos generalinis direktorius įsitikina, kad tyrimo pratęsimas reikalingas
  . Prieš priimdamas šį sprendimą,
  Tarnybos generalinis direktorius priežiūros komitetą informuoja apie priežastis, dėl kurių dar negalima baigti
  tyrimo,
  ir apie numatomą tyrimo pabaigos laiką
  .
  .
  Jei tyrimas nebaigiamas per 18 mėnesių nuo jo pradžios, Tarnybos generalinis direktorius priežiūros komitetą informuoja apie priežastis
  , dėl
  kurių jis negalėjo baigti tyrimo, ir pateikia nuomonę dėl
  pratęsimo,
  bei, jei reikia, dėl tolesnės tyrimo eigos
  .


  Jo nuomonės kopiją priežiūros komitetas perduoda susijusiai institucijai, įstaigai ar organizacijai. Šis informacijos perdavimas gali būti nukeltas tais atvejais, kai tyrimo tikslais reikia palaikyti visišką slaptumą arba kai tai numatyta pagal tyrimams taikomą nacionalinę teisę.




  Tarnybos generalinis direktorius biudžeto valdymo institucijai pateikia metinį pranešimą apie priežastis, dėl kurių jis negalėjo baigti tyrimų per 30 mėnesių nuo jų pradžios. Priežiūros komitetas biudžeto valdymo institucijai pateikia nuomonę apie šias priežastis
  .“ |
| --- | --- |

h)

Pridedama ši dalis:

„Kai paaiškėja, kad tyrimas negali būti baigtas per dvylika mėnesių nuo jo pradžios, Tarnybos generalinis direktorius gali nuspręsti pratęsti šį terminą iki šešių papildomų mėnesių.
  Tarnybos generalinis direktorius įsitikina, kad tyrimo pratęsimas reikalingas
  . Prieš priimdamas šį sprendimą,
  Tarnybos generalinis direktorius priežiūros komitetą informuoja apie priežastis, dėl kurių dar negalima baigti
  tyrimo,
  ir apie numatomą tyrimo pabaigos laiką
  .

.
  Jei tyrimas nebaigiamas per 18 mėnesių nuo jo pradžios, Tarnybos generalinis direktorius priežiūros komitetą informuoja apie priežastis
  , dėl
  kurių jis negalėjo baigti tyrimo, ir pateikia nuomonę dėl
  pratęsimo,
  bei, jei reikia, dėl tolesnės tyrimo eigos
  .

Jo nuomonės kopiją priežiūros komitetas perduoda susijusiai institucijai, įstaigai ar organizacijai. Šis informacijos perdavimas gali būti nukeltas tais atvejais, kai tyrimo tikslais reikia palaikyti visišką slaptumą arba kai tai numatyta pagal tyrimams taikomą nacionalinę teisę.

Tarnybos generalinis direktorius biudžeto valdymo institucijai pateikia metinį pranešimą apie priežastis, dėl kurių jis negalėjo baigti tyrimų per 30 mėnesių nuo jų pradžios. Priežiūros komitetas biudžeto valdymo institucijai pateikia nuomonę apie šias priežastis
  .“

| 7) | 7 straipsnis 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:


  „
  1
  .   
  Institucijos, įstaigos ir organizacijos nedelsdamos pateikia Tarnybai visą informaciją, susijusią su galimais sukčiavimo arba korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, kenkiančios Europos Bendrijų finansiniams interesams, atvejais.




  2.
     
  Institucijos, įstaigos ir organizacijos bei, jei leidžiama pagal nacionalinę teisę, valstybės narės Tarnybos prašymu arba savo iniciatyva perduoda jai visus turimus dokumentus ar informaciją, susijusius su atliekamu tyrimu
  .“ |
| --- | --- |

7)

7 straipsnis 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„
  1
  .   
  Institucijos, įstaigos ir organizacijos nedelsdamos pateikia Tarnybai visą informaciją, susijusią su galimais sukčiavimo arba korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, kenkiančios Europos Bendrijų finansiniams interesams, atvejais.

2.
     
  Institucijos, įstaigos ir organizacijos bei, jei leidžiama pagal nacionalinę teisę, valstybės narės Tarnybos prašymu arba savo iniciatyva perduoda jai visus turimus dokumentus ar informaciją, susijusius su atliekamu tyrimu
  .“

| 8) | Įterpiami šie straipsniai:
  „7a straipsnis
  Procesinės garantijos
  1.   Tyrimo metu Tarnyba ieško asmens kaltės ir nekaltumo įrodymų.
  Tyrimai vykdomi objektyviai ir nešališkai, laikantis nekaltumo prezumpcijos principo ir procesinių garantijų, nustatytų 15a straipsnyje nurodytose OLAF tyrimų proceso taisyklėse
  .
  2.   Kai tik tyrimų metu nustatoma, kad institucijos, įstaigos ║ ar organizacijos narys, vadovas, pareigūnas, tarnautojas ar kitas joje dirbantis asmuo arba ekonominės veiklos vykdytojas gali būti susijęs su byla, susijęs asmuo apie tai informuojamas ║, jei ši informacija nekenkia tyrimo eigai.
  Bet kuriuo atveju,
  kol dar neparengta galutinė tyrimo ataskaita
  , išvados, susijusios su konkrečiu fiziniu ar juridiniu asmeniu, negali būti daromos, jei šis tiesiogiai su tyrimu susijęs asmuo neturėjo galimybės
  raštu arba paskirtų Tarnybos darbuotojų atliktos apklausos metu
  pateikti savo pastabas dėl veikų, kurios su juo susijusios. Su šių veikų santrauka
  susijusiam asmeniui
  turi būti siunčiamas kvietimas teikti pastabas,
  kurias jis pateikia per Tarnybos nurodytą laikotarpį. Apklausos metu
  jam gali padėti jo paties pasirinktas asmuo. Visi asmeniškai su tyrimu susiję asmenys turi teisę išreikšti savo nuomonę pasirinkta oficialia Bendrijos kalba, tačiau Bendrijų pareigūnai arba tarnautojai gali būti raginami išreikšti savo nuomonę oficialia Bendrijos kalba, kurią puikiai moka. Asmeniškai su tyrimu susijęs asmuo turi teisę neapkaltinti paties savęs.
  Tokiais atvejais, kai tyrimo tikslais reikia palaikyti visišką slaptumą
  ar
  kai taikomos tyrimo procedūros, kurios
  pagal tyrimams taikomą nacionalinę teisę
  priklauso nacionalinės teisminės institucijos ▐ kompetencijai, Tarnybos generalinis direktorius gali nuspręsti atidėti įsipareigojimo asmeniškai susijusį asmenį pakviesti pareikšti savo pastabas vykdymą,
  laikydamasis 14 straipsnyje numatytų teisėtumo kontrolės nuostatų
  . Vidaus tyrimo atveju Tarnybos generalinis direktorius
  priima
  šį sprendimą,
  prieš tai informavęs instituciją, įstaigą ar organizaciją
  , kuriai priklauso susijęs asmuo.


  Institucija, įstaiga ar organizacija prireikus svarsto, ar tinka imtis apsaugos arba administracinių priemonių, reikiamai atsižvelgdama į tyrimo eigos veiksmingumo užtikrinimo svarbą ir į Tarnybos rekomenduojamas ypatingas konfidencialumo priemones. Institucija, įstaiga ar organizacija nedelsdama informuoja Tarnybą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų priemonių arba, jei reikia, kartu pradėti papildomą drausminę procedūrą dėl veikų, kurios pagal Nuostatus priklauso institucijos, įstaigos ar organizacijos kompetencijai. Papildoma drausminė procedūra gali būti pradėta ją suderinus su Tarnyba.


  3.   Liudytojui ar asmeniškai su tyrimu susijusiam asmeniui, kaip apibrėžta 2 dalyje, kvietimas į apklausą turi būti siunčiamas, apie tai pranešant ne vėliau kaip prieš
  dešimt
  darbo
  dienų
  ; apklausiamam asmeniui
  aiškiai sutikus
  šis terminas gali būti
  sutrumpinamas
  . Kvietime pateikiamas apklausiamo asmens teisių sąrašas. Tarnyba sudaro kiekvienos apklausos protokolą ir suteikia apklausiamam asmeniui galimybę susipažinti su protokolu, kad jis galėtų jį patvirtinti arba pateikti pastabų.
  Jei atliekant apklausą

  atsiranda įrodymų
  , kad apklausiamas asmuo gali būti susijęs su tiriamomis veikomis, nedelsiant taikomos 2 dalyje numatytos procesinės taisyklės.
  4.   Šiame straipsnyje numatytos procesinės garantijos taikomos nepažeidžiant:






  a) | didesnio apsaugos lygio, numatyto sutarčių taisyklėse,
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  ir
  kitose atitinkamose
  nacionalinėse
  ar Bendrijos
  nuostatose,
  įskaitant Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų
  ; |
| --- | --- | --- |

8)

Įterpiami šie straipsniai:

„7a straipsnis

Procesinės garantijos

1.   Tyrimo metu Tarnyba ieško asmens kaltės ir nekaltumo įrodymų.
  Tyrimai vykdomi objektyviai ir nešališkai, laikantis nekaltumo prezumpcijos principo ir procesinių garantijų, nustatytų 15a straipsnyje nurodytose OLAF tyrimų proceso taisyklėse
  .

2.   Kai tik tyrimų metu nustatoma, kad institucijos, įstaigos ║ ar organizacijos narys, vadovas, pareigūnas, tarnautojas ar kitas joje dirbantis asmuo arba ekonominės veiklos vykdytojas gali būti susijęs su byla, susijęs asmuo apie tai informuojamas ║, jei ši informacija nekenkia tyrimo eigai.

Bet kuriuo atveju,
  kol dar neparengta galutinė tyrimo ataskaita
  , išvados, susijusios su konkrečiu fiziniu ar juridiniu asmeniu, negali būti daromos, jei šis tiesiogiai su tyrimu susijęs asmuo neturėjo galimybės
  raštu arba paskirtų Tarnybos darbuotojų atliktos apklausos metu
  pateikti savo pastabas dėl veikų, kurios su juo susijusios. Su šių veikų santrauka
  susijusiam asmeniui
  turi būti siunčiamas kvietimas teikti pastabas,
  kurias jis pateikia per Tarnybos nurodytą laikotarpį. Apklausos metu
  jam gali padėti jo paties pasirinktas asmuo. Visi asmeniškai su tyrimu susiję asmenys turi teisę išreikšti savo nuomonę pasirinkta oficialia Bendrijos kalba, tačiau Bendrijų pareigūnai arba tarnautojai gali būti raginami išreikšti savo nuomonę oficialia Bendrijos kalba, kurią puikiai moka. Asmeniškai su tyrimu susijęs asmuo turi teisę neapkaltinti paties savęs.

Tokiais atvejais, kai tyrimo tikslais reikia palaikyti visišką slaptumą
  ar
  kai taikomos tyrimo procedūros, kurios
  pagal tyrimams taikomą nacionalinę teisę
  priklauso nacionalinės teisminės institucijos ▐ kompetencijai, Tarnybos generalinis direktorius gali nuspręsti atidėti įsipareigojimo asmeniškai susijusį asmenį pakviesti pareikšti savo pastabas vykdymą,
  laikydamasis 14 straipsnyje numatytų teisėtumo kontrolės nuostatų
  . Vidaus tyrimo atveju Tarnybos generalinis direktorius
  priima
  šį sprendimą,
  prieš tai informavęs instituciją, įstaigą ar organizaciją
  , kuriai priklauso susijęs asmuo.

Institucija, įstaiga ar organizacija prireikus svarsto, ar tinka imtis apsaugos arba administracinių priemonių, reikiamai atsižvelgdama į tyrimo eigos veiksmingumo užtikrinimo svarbą ir į Tarnybos rekomenduojamas ypatingas konfidencialumo priemones. Institucija, įstaiga ar organizacija nedelsdama informuoja Tarnybą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų priemonių arba, jei reikia, kartu pradėti papildomą drausminę procedūrą dėl veikų, kurios pagal Nuostatus priklauso institucijos, įstaigos ar organizacijos kompetencijai. Papildoma drausminė procedūra gali būti pradėta ją suderinus su Tarnyba.

3.   Liudytojui ar asmeniškai su tyrimu susijusiam asmeniui, kaip apibrėžta 2 dalyje, kvietimas į apklausą turi būti siunčiamas, apie tai pranešant ne vėliau kaip prieš
  dešimt
  darbo
  dienų
  ; apklausiamam asmeniui
  aiškiai sutikus
  šis terminas gali būti
  sutrumpinamas
  . Kvietime pateikiamas apklausiamo asmens teisių sąrašas. Tarnyba sudaro kiekvienos apklausos protokolą ir suteikia apklausiamam asmeniui galimybę susipažinti su protokolu, kad jis galėtų jį patvirtinti arba pateikti pastabų.

Jei atliekant apklausą

  atsiranda įrodymų
  , kad apklausiamas asmuo gali būti susijęs su tiriamomis veikomis, nedelsiant taikomos 2 dalyje numatytos procesinės taisyklės.

4.   Šiame straipsnyje numatytos procesinės garantijos taikomos nepažeidžiant:

a)

didesnio apsaugos lygio, numatyto sutarčių taisyklėse,
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  ir
  kitose atitinkamose
  nacionalinėse
  ar Bendrijos
  nuostatose,
  įskaitant Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų
  ;

| b) | ║
  Europos Parlamento narių statute arba Nuostatuose
  numatytų teisių ir įsipareigojimų. |
| --- | --- |

b)

║
  Europos Parlamento narių statute arba Nuostatuose
  numatytų teisių ir įsipareigojimų.

7b straipsnis

Informavimas apie tyrimo baigimą nesiimant tolesnių veiksmų

Jei, baigus tyrimą, nerandama institucijos, įstaigos ║ ar organizacijos nario, vadovo, pareigūno, tarnautojo ar kito joje dirbančio asmens arba ekonominės veiklos vykdytojo kaltės įrodymų, Tarnybos generalinio direktoriaus sprendimu, apie kurį jis
  per dešimt darbo dienų skaičiuojant nuo sprendimo priėmimo dienos
  raštu informuoja atitinkamą asmenį ir prireikus jo instituciją, įstaigą ║ ar organizaciją, su juo susijęs tyrimas baigiamas nesiimant tolesnių veiksmų.

7c straipsnis

Žurnalistų šaltinių apsauga

Siekiant Europos mokesčių mokėtojams pateikti objektyvią informaciją ir užtikrinti spaudos laisvę, visos tyrime dalyvaujančios Europos Sąjungos įstaigos turi vadovaudamosi nacionaline teise laikytis žurnalistų šaltinių apsaugos principo
  .“

| (9) | 8 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Tarnyba laikosi asmens duomenų apsaugą reglamentuojančių Bendrijos ir nacionalinių nuostatų, visų pirma tų, kurios numatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 (6).
  4.   Tarnybos generalinis direktorius užtikrina, kad būtų taikomos šio straipsnio ir Sutarties 287 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

(9)

8 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Tarnyba laikosi asmens duomenų apsaugą reglamentuojančių Bendrijos ir nacionalinių nuostatų, visų pirma tų, kurios numatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 (6).

4.   Tarnybos generalinis direktorius užtikrina, kad būtų taikomos šio straipsnio ir Sutarties 287 straipsnio nuostatos.

| 10) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „8a straipsnis

  Galutinės ataskaitos perdavimas baigus tyrimą

  Prieš perduodama galutinę tyrimo ataskaitą susijusioms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ar organizacijoms arba susijusių valstybių narių kompetentingoms institucijoms, Tarnyba galutinės ataskaitos išvadas ir rekomendacijas perduoda asmeniškai su veikomis, dėl kurių atliktas vidaus ar išorės tyrimas, susijusiam asmeniui.
  Tarnybos generalinis direktorius gali nuspręsti neperduoti galutinės ataskaitos, kaip nurodyta pirmojoje pastraipoje, tik tokiais atvejais, kai reikia palaikyti visišką slaptumą
  arba
  taikyti tyrimų procedūras, kurios priklauso nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai,
  laikantis tyrimams taikomos nacionalinės teisės. Sprendimą atlikti vidaus tyrimą jis priima prieš tai apie jį tinkamai pranešęs institucijai
  ,
  įstaigai ar organizacijai
  , kuriai priklauso susijęs asmuo.
  Kai asmeniškai su tyrimu susijęs asmuo mano, kad į 6 straipsnio 5 dalyje ir 7a straipsnyje numatytas procesines garantijas neatsižvelgta ir kad todėl tai galėjo turėti įtakos tyrimo išvadoms, per dešimt darbo dienų nuo galutinės ataskaitos išvadų gavimo jis gali pateikti prašymą dėl nuomonės
  Priežiūros komitetui pagal 14a straipsnyje nustatytą procedūrą
  .“ |
| --- | --- |

10)

Įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

Galutinės ataskaitos perdavimas baigus tyrimą

Prieš perduodama galutinę tyrimo ataskaitą susijusioms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ar organizacijoms arba susijusių valstybių narių kompetentingoms institucijoms, Tarnyba galutinės ataskaitos išvadas ir rekomendacijas perduoda asmeniškai su veikomis, dėl kurių atliktas vidaus ar išorės tyrimas, susijusiam asmeniui.

Tarnybos generalinis direktorius gali nuspręsti neperduoti galutinės ataskaitos, kaip nurodyta pirmojoje pastraipoje, tik tokiais atvejais, kai reikia palaikyti visišką slaptumą
  arba
  taikyti tyrimų procedūras, kurios priklauso nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai,
  laikantis tyrimams taikomos nacionalinės teisės. Sprendimą atlikti vidaus tyrimą jis priima prieš tai apie jį tinkamai pranešęs institucijai
  ,
  įstaigai ar organizacijai
  , kuriai priklauso susijęs asmuo.

Kai asmeniškai su tyrimu susijęs asmuo mano, kad į 6 straipsnio 5 dalyje ir 7a straipsnyje numatytas procesines garantijas neatsižvelgta ir kad todėl tai galėjo turėti įtakos tyrimo išvadoms, per dešimt darbo dienų nuo galutinės ataskaitos išvadų gavimo jis gali pateikti prašymą dėl nuomonės
  Priežiūros komitetui pagal 14a straipsnyje nustatytą procedūrą
  .“

| 11) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „Baigusi tyrimą, Tarnyba generaliniam direktoriui vadovaujant parengia ataskaitą, pateikdama procedūros eigos aprašą, nurodydama
  priemones, kurių buvo imtasi tyrimų metu
  , teisinį pagrindą, nustatytas veikas ir jų teisinę kvalifikaciją ▐ ir tyrimo išvadas, įskaitant ║ rekomendacijas dėl veiksmų, kurių turėtų būti imtasi.
  Šioje ataskaitoje pateikiami galimi finansiniai nuostoliai ir sumos, kurios turėtų būti susigrąžintos. Pagal 15a straipsnyje numatytas OLAF tyrimų proceso taisykles išsamiai numatomos visos kitos į pranešimą įtrauktinos nuostatos siekiant susigrąžinti lėšas ir už tai atsakingi įgaliotieji pareigūnai
  .“ |
| --- | --- | --- |

11)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„Baigusi tyrimą, Tarnyba generaliniam direktoriui vadovaujant parengia ataskaitą, pateikdama procedūros eigos aprašą, nurodydama
  priemones, kurių buvo imtasi tyrimų metu
  , teisinį pagrindą, nustatytas veikas ir jų teisinę kvalifikaciją ▐ ir tyrimo išvadas, įskaitant ║ rekomendacijas dėl veiksmų, kurių turėtų būti imtasi.
  Šioje ataskaitoje pateikiami galimi finansiniai nuostoliai ir sumos, kurios turėtų būti susigrąžintos. Pagal 15a straipsnyje numatytas OLAF tyrimų proceso taisykles išsamiai numatomos visos kitos į pranešimą įtrauktinos nuostatos siekiant susigrąžinti lėšas ir už tai atsakingi įgaliotieji pareigūnai
  .“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Po išorės tyrimo parengta ataskaita ir visi vertingi su šiuo tyrimu susiję dokumentai perduodami susijusių valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai laikantis išorės tyrimus reglamentuojančių taisyklių. Jei nacionalinės teisės nuostatos tam neprieštarauja, susijusių valstybių narių kompetentingos ║ institucijos informuoja Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus tyrimų ataskaitas.
  Šiuo tikslu jos Tarnybos generaliniam direktoriui kas šešis mėnesius arba, prireikus, per jo nustatytą laikotarpį perduoda padarytos pažangos ataskaitą
  .


  Tarnyba trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms pagal su Komisija sudarytus bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus ir tarptautinėms organizacijoms pagal su Komisija sudarytus susitarimus perduoda po išorės tyrimo parengtos ataskaitos išvadas ir rekomendacijas ir visus vertingus su šiuo tyrimu susijusius dokumentus. Komisija užtikrina, kad bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimuose kaip ryšių su Tarnyba palaikymo centrai nurodytos trečiųjų šalių kompetentingos institucijos, jei nacionalinės teisės nuostatos tam neprieštarauja, informuotų Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus galutinės tyrimo ataskaitos išvadas ir rekomendacijas. Komisija taip pat užtikrina, kad tarptautinės organizacijos informuotų Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus galutinės tyrimo ataskaitos išvadas ir rekomendacijas. Šiuo tikslu kas šešis mėnesius arba prireikus per generalinio direktoriaus nustatytą laikotarpį jos Tarnybos generaliniam direktoriui perduoda padarytos pažangos ataskaitą
  .“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Po išorės tyrimo parengta ataskaita ir visi vertingi su šiuo tyrimu susiję dokumentai perduodami susijusių valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai laikantis išorės tyrimus reglamentuojančių taisyklių. Jei nacionalinės teisės nuostatos tam neprieštarauja, susijusių valstybių narių kompetentingos ║ institucijos informuoja Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus tyrimų ataskaitas.
  Šiuo tikslu jos Tarnybos generaliniam direktoriui kas šešis mėnesius arba, prireikus, per jo nustatytą laikotarpį perduoda padarytos pažangos ataskaitą
  .

Tarnyba trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms pagal su Komisija sudarytus bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimus ir tarptautinėms organizacijoms pagal su Komisija sudarytus susitarimus perduoda po išorės tyrimo parengtos ataskaitos išvadas ir rekomendacijas ir visus vertingus su šiuo tyrimu susijusius dokumentus. Komisija užtikrina, kad bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos susitarimuose kaip ryšių su Tarnyba palaikymo centrai nurodytos trečiųjų šalių kompetentingos institucijos, jei nacionalinės teisės nuostatos tam neprieštarauja, informuotų Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus galutinės tyrimo ataskaitos išvadas ir rekomendacijas. Komisija taip pat užtikrina, kad tarptautinės organizacijos informuotų Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus galutinės tyrimo ataskaitos išvadas ir rekomendacijas. Šiuo tikslu kas šešis mėnesius arba prireikus per generalinio direktoriaus nustatytą laikotarpį jos Tarnybos generaliniam direktoriui perduoda padarytos pažangos ataskaitą
  .“

| c) | Įterpiama ši dalis:
  „Kai atlikus vidaus tyrimą
  ataskaitoje pateikiama informacija dėl
  veikų, už kurias galėtų būti numatyta baudžiamoji atsakomybė, ║galutinė ataskaita perduodama susijusios valstybės narės teisminėms institucijoms
  ir, nepažeidžiant teisminiam bylos nagrinėjimui taikomų nacionalinių nuostatų bei vadovaujantis
  4 dalimi, ▐ susijusiai institucijai, įstaigai ║ ar organizacijai. ▐“ |
| --- | --- |

c)

Įterpiama ši dalis:

„Kai atlikus vidaus tyrimą
  ataskaitoje pateikiama informacija dėl
  veikų, už kurias galėtų būti numatyta baudžiamoji atsakomybė, ║galutinė ataskaita perduodama susijusios valstybės narės teisminėms institucijoms
  ir, nepažeidžiant teisminiam bylos nagrinėjimui taikomų nacionalinių nuostatų bei vadovaujantis
  4 dalimi, ▐ susijusiai institucijai, įstaigai ║ ar organizacijai. ▐“

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:


  „
  4
  .   
  Po vidaus tyrimo parengta ataskaita ir visi vertingi su šiuo tyrimu susiję dokumentai siunčiami atitinkamai institucijai, įstaigai ar organizacijai. Dėl vidaus tyrimo institucijos, įstaigos ar organizacijos imasi tokių veiksmų, pavyzdžiui, drausminių ar teisinių, kokių reikalauja tokių tyrimų rezultatai, ir apie juos informuoja Tarnybos generalinį direktorių. Šiuo tikslu jos Tarnybos generaliniam direktoriui kas šešis mėnesius arba prireikus per jo nustatytą laikotarpį perduoda padarytos pažangos ataskaitą
  .“ |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„
  4
  .   
  Po vidaus tyrimo parengta ataskaita ir visi vertingi su šiuo tyrimu susiję dokumentai siunčiami atitinkamai institucijai, įstaigai ar organizacijai. Dėl vidaus tyrimo institucijos, įstaigos ar organizacijos imasi tokių veiksmų, pavyzdžiui, drausminių ar teisinių, kokių reikalauja tokių tyrimų rezultatai, ir apie juos informuoja Tarnybos generalinį direktorių. Šiuo tikslu jos Tarnybos generaliniam direktoriui kas šešis mėnesius arba prireikus per jo nustatytą laikotarpį perduoda padarytos pažangos ataskaitą
  .“

| e) | Pridedama ši dalis:
  „Informatorius, Tarnybai perdavęs informaciją, susijusią su įtarimais sukčiavimu ar padarius pažeidimą, jo paties prašymu gali būti Tarnybos informuojamas apie tyrimo baigimą ir apie galutinės ataskaitos perdavimą kompetentingoms institucijoms. Tačiau Tarnyba gali atmesti prašymą, jei ji mano, kad toks prašymas gali pažeisti susijusių asmenų teisėtus interesus ir pakenkti tyrimo ir tolesnių veiksmų veiksmingumui ar konfidencialumui.“ |
| --- | --- |

e)

Pridedama ši dalis:

„Informatorius, Tarnybai perdavęs informaciją, susijusią su įtarimais sukčiavimu ar padarius pažeidimą, jo paties prašymu gali būti Tarnybos informuojamas apie tyrimo baigimą ir apie galutinės ataskaitos perdavimą kompetentingoms institucijoms. Tačiau Tarnyba gali atmesti prašymą, jei ji mano, kad toks prašymas gali pažeisti susijusių asmenų teisėtus interesus ir pakenkti tyrimo ir tolesnių veiksmų veiksmingumui ar konfidencialumui.“

| 12) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis

  Tarnybos ir valstybių narių nacionalinių institucijų keitimasis informacija

  1.   Nepažeisdama šio reglamento 8 ir 9 straipsnių bei Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nuostatų, Tarnyba gali bet kada siųsti atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms išorės tyrimų metu gautą informaciją.


  Sprendimą dėl siuntimo priima Tarnybos generalinis direktorius, pasikonsultavęs su Tarnybos valdyba ir vadovaudamasis 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.


  2.   Nepažeisdamas ║ 8 ir 9 straipsnių, Tarnybos generalinis direktorius susijusios valstybės narės teisminėms institucijoms perduoda vidaus tyrimų metu Tarnybos gautą informaciją apie veikas, kurių atveju reikia taikyti tyrimų procedūras, priklausančias nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai arba kurie yra pakankamai rimti, kad būtų skubiai iškelta baudžiamoji byla. Šiuo atveju jis iš anksto apie tai informuoja susijusią instituciją, įstaigą ║ ar organizaciją. Į perduodamą informaciją įtraukiami su tyrimu susijusio asmens tapatybės duomenys, nustatytų veikų santrauka ir nurodoma preliminari teisinė kvalifikacija bei galimi finansiniai nuostoliai.


  Sprendimą dėl siuntimo priima Tarnybos generalinis direktorius pasikonsultavęs su Tarnybos valdyba ir vadovaudamasis 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.


  Prieš išsiųsdama informaciją, kaip numatyta pirmoje pastraipoje,
  ir jei tai netrukdo atlikti tyrimo
  , Tarnyba 7a straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje pastraipose numatytomis sąlygomis ir tvarka su tyrimu susijusiam asmeniui suteikia galimybę išreikšti savo nuomonę dėl su juo susijusių veikų.
  3.   Jei nacionalinės teisės nuostatos tam neprieštarauja, susijusios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos informuoja Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, priimtus gavus pagal šį straipsnį perduotą informaciją.


  4.
     
  Tarnybos ir valstybių narių kompetentingų institucijų keitimasis informacija ir bendradarbiavimas, taip pat veiksmai ir priemonės, kurių imtasi arba kurie įgyvendinti remiantis joms pateikta informacija, nuolat analizuojami pagal 11a straipsnyje numatytą derinimo procedūrą
  .“ |
| --- | --- |

12)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Tarnybos ir valstybių narių nacionalinių institucijų keitimasis informacija

1.   Nepažeisdama šio reglamento 8 ir 9 straipsnių bei Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nuostatų, Tarnyba gali bet kada siųsti atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms išorės tyrimų metu gautą informaciją.

Sprendimą dėl siuntimo priima Tarnybos generalinis direktorius, pasikonsultavęs su Tarnybos valdyba ir vadovaudamasis 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.

2.   Nepažeisdamas ║ 8 ir 9 straipsnių, Tarnybos generalinis direktorius susijusios valstybės narės teisminėms institucijoms perduoda vidaus tyrimų metu Tarnybos gautą informaciją apie veikas, kurių atveju reikia taikyti tyrimų procedūras, priklausančias nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai arba kurie yra pakankamai rimti, kad būtų skubiai iškelta baudžiamoji byla. Šiuo atveju jis iš anksto apie tai informuoja susijusią instituciją, įstaigą ║ ar organizaciją. Į perduodamą informaciją įtraukiami su tyrimu susijusio asmens tapatybės duomenys, nustatytų veikų santrauka ir nurodoma preliminari teisinė kvalifikacija bei galimi finansiniai nuostoliai.

Sprendimą dėl siuntimo priima Tarnybos generalinis direktorius pasikonsultavęs su Tarnybos valdyba ir vadovaudamasis 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis dėl teisėtumo kontrolės.

Prieš išsiųsdama informaciją, kaip numatyta pirmoje pastraipoje,
  ir jei tai netrukdo atlikti tyrimo
  , Tarnyba 7a straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje pastraipose numatytomis sąlygomis ir tvarka su tyrimu susijusiam asmeniui suteikia galimybę išreikšti savo nuomonę dėl su juo susijusių veikų.

3.   Jei nacionalinės teisės nuostatos tam neprieštarauja, susijusios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos informuoja Tarnybos generalinį direktorių apie veiksmus, priimtus gavus pagal šį straipsnį perduotą informaciją.

4.
     
  Tarnybos ir valstybių narių kompetentingų institucijų keitimasis informacija ir bendradarbiavimas, taip pat veiksmai ir priemonės, kurių imtasi arba kurie įgyvendinti remiantis joms pateikta informacija, nuolat analizuojami pagal 11a straipsnyje numatytą derinimo procedūrą
  .“

| 13) | Įterpiami šie straipsniai:



  „10a straipsnis


  Tarnybos ir suinteresuotų institucijų keitimasis informacija



  1.
     
  Tarnybos generalinis direktorius nuolat mažiausiai kartą per metus praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams apie Tarnybos atliktų tyrimų rezultatus atsižvelgdamas į tų tyrimų konfidencialumą, atitinkamų asmenų teisėtas teises ir tam tikrais atvejais į teisminiam nagrinėjimui taikomas nacionalines nuostatas.




  Tarnybos generalinis direktorius veikia remdamasis jo pareigoms būdingu nepriklausomumo principu.




  2.
     
  Europos Parlamentas, Taryba, Komisija ir Audito Rūmai užtikrina, kad būtų laikomasi Tarnybos atliekamų tyrimų konfidencialumo, gerbiamos asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės ir tais atvejais, kai pradėtas teisminis bylos nagrinėjimas, – kad būtų laikomasi visų teisminiam nagrinėjimui taikomų nacionalinių nuostatų.




  3.
     
  Tarnyba ir atitinkamos institucijos gali sudaryti susitarimus dėl visos Tarnybos užduotims įgyvendinti būtinos informacijos perdavimo pagal 1 ir 2 dalyse nustatytus principus.



  10b straipsnis


  Visuomenės informavimas



  Tarnybos generalinis direktorius užtikrina, kad informacija visuomenei būtų teikiama neutraliai, nešališkai ir laikantis 10a straipsnyje nustatytų principų.




  Pagal 15a straipsnį patvirtintose OLAF tyrimų proceso taisyklėse išsamiai apibrėžiamos taisyklės siekiant, kad su Tarnybos operatyvine veikla susijusi informacija nebūtų skleidžiama be leidimo, ir išdėstomos drausminės sankcijos, taikytinos informaciją paskleidus be leidimo pagal 8 straipsnio 3 dalį
  .“ |
| --- | --- |

13)

Įterpiami šie straipsniai:

„10a straipsnis

Tarnybos ir suinteresuotų institucijų keitimasis informacija

1.
     
  Tarnybos generalinis direktorius nuolat mažiausiai kartą per metus praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams apie Tarnybos atliktų tyrimų rezultatus atsižvelgdamas į tų tyrimų konfidencialumą, atitinkamų asmenų teisėtas teises ir tam tikrais atvejais į teisminiam nagrinėjimui taikomas nacionalines nuostatas.

Tarnybos generalinis direktorius veikia remdamasis jo pareigoms būdingu nepriklausomumo principu.

2.
     
  Europos Parlamentas, Taryba, Komisija ir Audito Rūmai užtikrina, kad būtų laikomasi Tarnybos atliekamų tyrimų konfidencialumo, gerbiamos asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės ir tais atvejais, kai pradėtas teisminis bylos nagrinėjimas, – kad būtų laikomasi visų teisminiam nagrinėjimui taikomų nacionalinių nuostatų.

3.
     
  Tarnyba ir atitinkamos institucijos gali sudaryti susitarimus dėl visos Tarnybos užduotims įgyvendinti būtinos informacijos perdavimo pagal 1 ir 2 dalyse nustatytus principus.

10b straipsnis

Visuomenės informavimas

Tarnybos generalinis direktorius užtikrina, kad informacija visuomenei būtų teikiama neutraliai, nešališkai ir laikantis 10a straipsnyje nustatytų principų.

Pagal 15a straipsnį patvirtintose OLAF tyrimų proceso taisyklėse išsamiai apibrėžiamos taisyklės siekiant, kad su Tarnybos operatyvine veikla susijusi informacija nebūtų skleidžiama be leidimo, ir išdėstomos drausminės sankcijos, taikytinos informaciją paskleidus be leidimo pagal 8 straipsnio 3 dalį
  .“

| 14) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „Priežiūros komitetas
  užtikrina
  ,
  kad Tarnyba visiškai nepriklausomai atliktų jai pagal šį reglamentą suteiktas pareigas
  , nuolat kontroliuodamas, kaip atliekama tyrimų funkcija.
  Priežiūros komitetas
  :








  a) | užtikrina, kad būtų laikomasi Tarnybos ir institucijų, įstaigų ar organizacijų keitimąsi informacija reglamentuojančių taisyklių; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„Priežiūros komitetas
  užtikrina
  ,
  kad Tarnyba visiškai nepriklausomai atliktų jai pagal šį reglamentą suteiktas pareigas
  , nuolat kontroliuodamas, kaip atliekama tyrimų funkcija.
  Priežiūros komitetas
  :

a)

užtikrina, kad būtų laikomasi Tarnybos ir institucijų, įstaigų ar organizacijų keitimąsi informacija reglamentuojančių taisyklių;

| b) | kontroliuoja procesinių garantijų taikymo ir tyrimų trukmės pokyčius, remdamasis Tarnybos generalinio direktoriaus nuolat
  jam perduodama
  statistika,
  informacija ir tyrimo ataskaitomis, taip pat
  patarėjo peržiūros klausimais
  ▐ parengtomis nuomonėmis▐; |
| --- | --- |

b)

kontroliuoja procesinių garantijų taikymo ir tyrimų trukmės pokyčius, remdamasis Tarnybos generalinio direktoriaus nuolat
  jam perduodama
  statistika,
  informacija ir tyrimo ataskaitomis, taip pat
  patarėjo peržiūros klausimais
  ▐ parengtomis nuomonėmis▐;

| c) | padeda Tarnybos generaliniam direktoriui prižiūrėdamas, kad Tarnyba turėtų reikiamų išteklių savo tyrimų funkcijai atlikti; |
| --- | --- |

c)

padeda Tarnybos generaliniam direktoriui prižiūrėdamas, kad Tarnyba turėtų reikiamų išteklių savo tyrimų funkcijai atlikti;

| d) | teikia nuomones ir rekomendacijas dėl:








  — | tyrimų prioritetų nustatymo; |
| --- | --- | --- |

d)

teikia nuomones ir rekomendacijas dėl:

—

tyrimų prioritetų nustatymo;

| — | tyrimų trukmės ir veiksmų, kurių imtasi pabaigus tyrimus; |
| --- | --- |

—

tyrimų trukmės ir veiksmų, kurių imtasi pabaigus tyrimus;

| — | OLAF tyrimų proceso taisyklių; |
| --- | --- |

—

OLAF tyrimų proceso taisyklių;

| e) | teikia nuomones dėl Tarnybos generalinio direktoriaus dalyvavimo nagrinėjant bylas Europos Bendrijų Teisingumo Teisme ir nacionaliniuose teismuose; |
| --- | --- |

e)

teikia nuomones dėl Tarnybos generalinio direktoriaus dalyvavimo nagrinėjant bylas Europos Bendrijų Teisingumo Teisme ir nacionaliniuose teismuose;

| f) | padeda Tarnybos generaliniam direktoriui atlikti derinimo procedūrą; |
| --- | --- |

f)

padeda Tarnybos generaliniam direktoriui atlikti derinimo procedūrą;

| g) | gali Teisingumo Teisme pateikti ieškinį Komisijai arba kitai institucijai, jei mano, kad šios institucijos ėmėsi veiksmų, kurie gali pažeisti Tarnybos generalinio direktoriaus nepriklausomumą. |
| --- | --- |

g)

gali Teisingumo Teisme pateikti ieškinį Komisijai arba kitai institucijai, jei mano, kad šios institucijos ėmėsi veiksmų, kurie gali pažeisti Tarnybos generalinio direktoriaus nepriklausomumą.

Priežiūros komitetas Tarnybos generaliniam direktoriui teikia nuomones savo iniciatyva arba Tarnybos generalinio direktoriaus ar institucijos, įstaigos ║ ar organizacijos prašymu, tačiau nekliudo tyrimų eigai. Prašytojui siunčiama šios nuomonės kopija.“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:


  „
  2
  .   
  Jį sudaro penki su Tarnyba nesusiję nepriklausomi asmenys, savo paskyrimo metu einantys aukštas teisėjų ar tyrėjų pareigas arba einantys panašias pareigas, susijusias su Tarnybos užduotimis. Jie turi būti susipažinę su Europos Sąjungos institucijų veikla ir mokėti dvi oficialias Europos Sąjungos kalbas.




  Komiteto nariai skiriami bendru Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sutarimu. Kvietimas teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Iš Komisijos pasiūlyto pirminio sąrašo, į kurį įtraukiama mažiausiai 12 kandidatų, atrenkami penki asmenys
  .“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„
  2
  .   
  Jį sudaro penki su Tarnyba nesusiję nepriklausomi asmenys, savo paskyrimo metu einantys aukštas teisėjų ar tyrėjų pareigas arba einantys panašias pareigas, susijusias su Tarnybos užduotimis. Jie turi būti susipažinę su Europos Sąjungos institucijų veikla ir mokėti dvi oficialias Europos Sąjungos kalbas.

Komiteto nariai skiriami bendru Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sutarimu. Kvietimas teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Iš Komisijos pasiūlyto pirminio sąrašo, į kurį įtraukiama mažiausiai 12 kandidatų, atrenkami penki asmenys
  .“

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:


  „
  3
  .   
  Narių kadencija – penkeri metai. Ši kadencija neatnaujinama. Siekiant išlaikyti komiteto kompetenciją kai kurie nariai turėtų būti skiriami skirtingu metu
  .“ |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„
  3
  .   
  Narių kadencija – penkeri metai. Ši kadencija neatnaujinama. Siekiant išlaikyti komiteto kompetenciją kai kurie nariai turėtų būti skiriami skirtingu metu
  .“

| d) | 6, 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:


  „
  6
  .   
  Priežiūros komitetas skiria savo pirmininką. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles, kurios, prieš tvirtinant, pateikiamos Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, kad pareikštų savo nuomonę. Priežiūros komiteto susirinkimai rengiami jo pirmininko arba Tarnybos generalinio direktoriaus iniciatyva. Sprendimus komitetas priima savo narių balsų dauguma. Komiteto sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Tarnyba.


  7.   Tarnybos generalinis direktorius Priežiūros komitetui kasmet siunčia Tarnybos veiklos programą. Jis nuolat informuoja Priežiūros komitetą apie Tarnybos veiklą, tyrimų funkcijos vykdymą ir veiksmus, kurių buvo imtasi po tyrimų.
  Tarnybos generalinis direktorius informuoja Priežiūros komitetą apie:






  a) | atvejus, kai susijusi institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija neatsižvelgė į jo pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- | --- |

d)

6, 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:

„
  6
  .   
  Priežiūros komitetas skiria savo pirmininką. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles, kurios, prieš tvirtinant, pateikiamos Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, kad pareikštų savo nuomonę. Priežiūros komiteto susirinkimai rengiami jo pirmininko arba Tarnybos generalinio direktoriaus iniciatyva. Sprendimus komitetas priima savo narių balsų dauguma. Komiteto sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Tarnyba.

7.   Tarnybos generalinis direktorius Priežiūros komitetui kasmet siunčia Tarnybos veiklos programą. Jis nuolat informuoja Priežiūros komitetą apie Tarnybos veiklą, tyrimų funkcijos vykdymą ir veiksmus, kurių buvo imtasi po tyrimų.

Tarnybos generalinis direktorius informuoja Priežiūros komitetą apie:

a)

atvejus, kai susijusi institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija neatsižvelgė į jo pateiktas rekomendacijas;

| b) | atvejus, kai
  valstybių narių kompetentinga institucija neatsižvelgė į jo pateiktas rekomendacijas
  . |
| --- | --- |

b)

atvejus, kai
  valstybių narių kompetentinga institucija neatsižvelgė į jo pateiktas rekomendacijas
  .

8.   Priežiūros komitetas per metus parengia bent vieną savo veiklos ataskaitą,
  kurioje visų pirma pateikiamas Tarnybos nepriklausomumo vertinimas
  , nurodomas procesinių garantijų taikymas ir tyrimų trukmė; šios ataskaitos siunčiamos institucijoms. Komitetas gali teikti ataskaitas Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams apie Tarnybos tyrimų rezultatus ir veiksmus, kurių buvo imtasi pabaigus Tarnybos tyrimus.“

| 15) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „11a straipsnis

  Derinimo procedūra



  1.
     
  Nustatoma derinimo procedūra, kurioje dalyvauja Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija.




  2.
     
  Derinimo procedūra apima:










  a) | Tarnybos ir valstybių narių bei valstybių narių tarpusavio santykius ir bendradarbiavimą, visų pirma:








  — | veiksmų, kurių imamasi taikant 1 straipsnį, koordinavimą; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Derinimo procedūra

1.
     
  Nustatoma derinimo procedūra, kurioje dalyvauja Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija.

2.
     
  Derinimo procedūra apima:

a)

Tarnybos ir valstybių narių bei valstybių narių tarpusavio santykius ir bendradarbiavimą, visų pirma:

—

veiksmų, kurių imamasi taikant 1 straipsnį, koordinavimą;

| — | šio reglamento, Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96, taip pat 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir jos protokolų įgyvendinimą ir taikymą; |
| --- | --- |

—

šio reglamento, Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96, taip pat 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir jos protokolų įgyvendinimą ir taikymą;

| — | veiksmus, kurių buvo imtasi parengus galutines
  Tarnybos
  tyrimų ataskaitas
  , ir
  veiksmus, kurių buvo imtasi Tarnybai perdavus informaciją
  ; |
| --- | --- |

—

veiksmus, kurių buvo imtasi parengus galutines
  Tarnybos
  tyrimų ataskaitas
  , ir
  veiksmus, kurių buvo imtasi Tarnybai perdavus informaciją
  ;

| b) | Tarnybos ir institucijų, įstaigų bei organizacijų, įskaitant Eurojustą ir Europolą, ryšius ir bendradarbiavimą, visų pirma institucijų Tarnybai teikiamą pagalbą ir veiksmus, kurių imamasi parengus galutines tyrimų ataskaitas ar Tarnybai perdavus informaciją; |
| --- | --- |

b)

Tarnybos ir institucijų, įstaigų bei organizacijų, įskaitant Eurojustą ir Europolą, ryšius ir bendradarbiavimą, visų pirma institucijų Tarnybai teikiamą pagalbą ir veiksmus, kurių imamasi parengus galutines tyrimų ataskaitas ar Tarnybai perdavus informaciją;

| c) | Tarnybos ir trečiųjų šalių kompetentingų institucijų ryšius ir bendradarbiavimą, taip pat ryšius ir bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, remiantis šiame reglamente nurodytais susitarimais; |
| --- | --- |

c)

Tarnybos ir trečiųjų šalių kompetentingų institucijų ryšius ir bendradarbiavimą, taip pat ryšius ir bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, remiantis šiame reglamente nurodytais susitarimais;

| d) | Tarnybos tyrimų politikos prioritetų aspektus; |
| --- | --- |

d)

Tarnybos tyrimų politikos prioritetų aspektus;

| e) | Priežiūros komiteto ataskaitas ir analizę. |
| --- | --- |

e)

Priežiūros komiteto ataskaitas ir analizę.

3.
     
  Derinimas atliekamas bent vieną kartą per metus vienos iš institucijų prašymu.

4.
     
  Derinimo procedūroje dalyvauja Tarnybos generalinis direktorius ir Priežiūros komiteto pirmininkas. Gali būti pakviesti Audito Rūmų, Eurojusto ir Europolo atstovai.

5.
     
  Derinimas parengiamas vieno ar kelių techninio pobūdžio posėdžių metu. Posėdžiai rengiami vienos iš institucijų ar Tarnybos prašymu.

6.
     
  Derinimo procedūra jokiu būdu nekliudo tyrimų eigai ir atliekama visiškai gerbiant Tarnybos generalinio direktoriaus nepriklausomumą.

7.
     
  Institucijos, įstaigos ir organizacijos, Tarnyba ir valstybės narės kiekvieną kartą praneša derinimo procedūros dalyviams apie veiksmus, kurių buvo imtasi gavus derinimo procedūros išvadas
  .“

| 16) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „║ 12 straipsnis

  Tarnybos generalinis direktorius

  1.   
  Tarnybai vadovauja Tarnybos generalinis direktorius, kurį penkerių metų
  kadencijai, kurią galima pratęsti
  vieną kartą, skiria
  Komisija.


  Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pateiktu 6 kandidatų sąrašu, bendru sutarimu skiria Tarnybos generalinį direktorių. Kvietimas teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.




  Paskyrimas atliekamas per trijų mėnesių laikotarpį, kuris pradedamas skaičiuoti nuo tada, kai Komisija pateikia kandidatų sąrašą. Visa skyrimo procedūra negali būti ilgesnė kaip devyni mėnesiai ir turi prasidėti mažiausiai devyni mėnesiai prieš pasibaigiant tuo metu pareigas einančio Tarnybos generalinio direktoriaus kadencijai; jis savo pareigas eina iki naujojo Tarnybos generalinio direktoriaus kadencijos pradžios.




  Jei Europos Parlamentas ir (arba) Taryba nepasisako prieš Tarnybos generalinio direktoriaus kadencijos pratęsimą mažiausiai prieš devynis mėnesius iki jo pirmosios kadencijos pabaigos, Komisija pratęsia Tarnybos generalinio direktoriaus kadenciją. Nesutikimas pratęsti kadenciją turi būti pagrįstas. Kitais atvejais taikoma trečioje pastraipoje numatyta skyrimo procedūra.




  2.
     
  Tarnybos generalinis direktorius pasirenkamas iš kandidatų iš valstybių narių, kurie eina arba ėjo aukštas teisėjo arba vadovaujančias tyrėjo pareigas ir turi mažiausiai dešimties metų operatyvinės profesinės veiklos patirties, įgytos einant atsakingas vadovaujančias pareigas. Ženkli šios profesinės patirties dalis turi būti įgyta nacionalinio ir (arba) Bendrijos lygmens kovos su sukčiavimu srityje. Jis turi būti gerai susipažinęs su Europos Sąjungos institucijų veikla ir mokėti dvi oficialias Europos Sąjungos kalbas. Jo nepriklausomumas turi būti visapusiškai užtikrintas.




  3.
     
  Eidamas savo pareigas, kai reikia pradėti ir atlikti išorės ir vidaus tyrimus ar po tokių tyrimų parengti ataskaitas, Tarnybos generalinis direktorius nesiekia gauti ir neklauso jokios vyriausybės nei jokios institucijos, įstaigos ar organizacijos nurodymų. Jeigu Tarnybos generalinis direktorius mano, kad kuri nors priemonė, kurios imasi Komisija, kelia grėsmę jo nepriklausomumui, jis nedelsdamas apie tai informuoja Priežiūros komitetą, prašydamas jo nuomonės, ir priima sprendimą dėl to, ar Teisingumo Teisme pateikti ieškinį atitinkamai institucijai.




  Tarnybos generalinis direktorius, remdamasis 11a straipsnyje nurodyta derinimo procedūra, reguliariai praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams apie Tarnybos atliktų tyrimų rezultatus, veiksmus, kurių buvo imtasi atlikus tyrimą, ir iškilusius sunkumus, atsižvelgdamas į tyrimų konfidencialumą, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtas teises ir tam tikrais atvejais į teisminiam nagrinėjimui taikomas nacionalines nuostatas.




  Pirmiau nurodytos institucijos užtikrina, kad būtų laikomasi Tarnybos atliekamų tyrimų konfidencialumo, taip pat gerbiamos asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės ir tais atvejais, kai jau pradėtas teisminis nagrinėjimas, kad būtų laikomasi visų teisminiam nagrinėjimui taikomų nacionalinių nuostatų.


  4.   Prieš imdamasi drausminės sankcijos Tarnybos generalinio direktoriaus atžvilgiu, Komisija,
  remdamasi 11a straipsnyje nurodyta derinimo procedūra
  , konsultuojasi su ▐ Priežiūros komitetu ir
  Europos Parlamento bei Tarybos
  atstovais.
  Priemonės, susijusios su drausminėmis sankcijomis Tarnybos generalinio direktoriaus atžvilgiu, turi būti pagrįstos motyvuotais sprendimais, kurie siunčiami susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai ir Priežiūros komitetui.


  5.
     
  Tarnybos generalinis direktorius informuoja Komisiją apie savo ketinimą užsiimti nauja profesine veikla dvejų metų laikotarpiu po to, kai jis baigia eiti pareigas, vadovaujantis Nuostatų 16 straipsniu.



  6.   Priežiūros komitetui pateikus nuomonę, Tarnybos generalinis direktorius kiekvienais metais nustato Tarnybos tyrimų veiklos programą ir tyrimų politikos prioritetus.

  7.   Remiantis 5 straipsniu, 6 straipsnio 3 dalimi, 7b straipsniu ir 10 straipsnio 2 dalimi Tarnybos generalinis direktorius gali pavesti savo funkcijų vykdymą vienam ar daugiau Tarnybos darbuotojų, tam sudarydamas raštą, kuriame nustatomos tokio pavedimo sąlygos ir ribos.“ |
| --- | --- |

16)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„║ 12 straipsnis

Tarnybos generalinis direktorius

1.   
  Tarnybai vadovauja Tarnybos generalinis direktorius, kurį penkerių metų
  kadencijai, kurią galima pratęsti
  vieną kartą, skiria
  Komisija.

Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pateiktu 6 kandidatų sąrašu, bendru sutarimu skiria Tarnybos generalinį direktorių. Kvietimas teikti kandidatūras skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Paskyrimas atliekamas per trijų mėnesių laikotarpį, kuris pradedamas skaičiuoti nuo tada, kai Komisija pateikia kandidatų sąrašą. Visa skyrimo procedūra negali būti ilgesnė kaip devyni mėnesiai ir turi prasidėti mažiausiai devyni mėnesiai prieš pasibaigiant tuo metu pareigas einančio Tarnybos generalinio direktoriaus kadencijai; jis savo pareigas eina iki naujojo Tarnybos generalinio direktoriaus kadencijos pradžios.

Jei Europos Parlamentas ir (arba) Taryba nepasisako prieš Tarnybos generalinio direktoriaus kadencijos pratęsimą mažiausiai prieš devynis mėnesius iki jo pirmosios kadencijos pabaigos, Komisija pratęsia Tarnybos generalinio direktoriaus kadenciją. Nesutikimas pratęsti kadenciją turi būti pagrįstas. Kitais atvejais taikoma trečioje pastraipoje numatyta skyrimo procedūra.

2.
     
  Tarnybos generalinis direktorius pasirenkamas iš kandidatų iš valstybių narių, kurie eina arba ėjo aukštas teisėjo arba vadovaujančias tyrėjo pareigas ir turi mažiausiai dešimties metų operatyvinės profesinės veiklos patirties, įgytos einant atsakingas vadovaujančias pareigas. Ženkli šios profesinės patirties dalis turi būti įgyta nacionalinio ir (arba) Bendrijos lygmens kovos su sukčiavimu srityje. Jis turi būti gerai susipažinęs su Europos Sąjungos institucijų veikla ir mokėti dvi oficialias Europos Sąjungos kalbas. Jo nepriklausomumas turi būti visapusiškai užtikrintas.

3.
     
  Eidamas savo pareigas, kai reikia pradėti ir atlikti išorės ir vidaus tyrimus ar po tokių tyrimų parengti ataskaitas, Tarnybos generalinis direktorius nesiekia gauti ir neklauso jokios vyriausybės nei jokios institucijos, įstaigos ar organizacijos nurodymų. Jeigu Tarnybos generalinis direktorius mano, kad kuri nors priemonė, kurios imasi Komisija, kelia grėsmę jo nepriklausomumui, jis nedelsdamas apie tai informuoja Priežiūros komitetą, prašydamas jo nuomonės, ir priima sprendimą dėl to, ar Teisingumo Teisme pateikti ieškinį atitinkamai institucijai.

Tarnybos generalinis direktorius, remdamasis 11a straipsnyje nurodyta derinimo procedūra, reguliariai praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams apie Tarnybos atliktų tyrimų rezultatus, veiksmus, kurių buvo imtasi atlikus tyrimą, ir iškilusius sunkumus, atsižvelgdamas į tyrimų konfidencialumą, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtas teises ir tam tikrais atvejais į teisminiam nagrinėjimui taikomas nacionalines nuostatas.

Pirmiau nurodytos institucijos užtikrina, kad būtų laikomasi Tarnybos atliekamų tyrimų konfidencialumo, taip pat gerbiamos asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės ir tais atvejais, kai jau pradėtas teisminis nagrinėjimas, kad būtų laikomasi visų teisminiam nagrinėjimui taikomų nacionalinių nuostatų.

4.   Prieš imdamasi drausminės sankcijos Tarnybos generalinio direktoriaus atžvilgiu, Komisija,
  remdamasi 11a straipsnyje nurodyta derinimo procedūra
  , konsultuojasi su ▐ Priežiūros komitetu ir
  Europos Parlamento bei Tarybos
  atstovais.

Priemonės, susijusios su drausminėmis sankcijomis Tarnybos generalinio direktoriaus atžvilgiu, turi būti pagrįstos motyvuotais sprendimais, kurie siunčiami susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai ir Priežiūros komitetui.

5.
     
  Tarnybos generalinis direktorius informuoja Komisiją apie savo ketinimą užsiimti nauja profesine veikla dvejų metų laikotarpiu po to, kai jis baigia eiti pareigas, vadovaujantis Nuostatų 16 straipsniu.

6.   Priežiūros komitetui pateikus nuomonę, Tarnybos generalinis direktorius kiekvienais metais nustato Tarnybos tyrimų veiklos programą ir tyrimų politikos prioritetus.

7.   Remiantis 5 straipsniu, 6 straipsnio 3 dalimi, 7b straipsniu ir 10 straipsnio 2 dalimi Tarnybos generalinis direktorius gali pavesti savo funkcijų vykdymą vienam ar daugiau Tarnybos darbuotojų, tam sudarydamas raštą, kuriame nustatomos tokio pavedimo sąlygos ir ribos.“

| 17) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „12a straipsnis


  Tarnybos generalinio direktoriaus dalyvavimas nagrinėjant bylas Europos Bendrijų Teisingumo Teisme ir nacionaliniuose teismuose



  Tarnybos generalinis direktorius gali dalyvauti su Tarnybos veiklos vykdymu susijusiose bylose, kurios pateiktos nagrinėti Europos Bendrijų Teisingumo Teismui ir pagal nacionalinę teisę nacionaliniams teismams.




  Prieš dalyvaudamas nagrinėjant bylą Teisingumo Teisme arba nacionaliniuose teismuose, Tarnybos generalinis direktorius kreipiasi į Priežiūros komitetą su prašymu pateikti nuomonę
  .“ |
| --- | --- |

17)

Įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Tarnybos generalinio direktoriaus dalyvavimas nagrinėjant bylas Europos Bendrijų Teisingumo Teisme ir nacionaliniuose teismuose

Tarnybos generalinis direktorius gali dalyvauti su Tarnybos veiklos vykdymu susijusiose bylose, kurios pateiktos nagrinėti Europos Bendrijų Teisingumo Teismui ir pagal nacionalinę teisę nacionaliniams teismams.

Prieš dalyvaudamas nagrinėjant bylą Teisingumo Teisme arba nacionaliniuose teismuose, Tarnybos generalinis direktorius kreipiasi į Priežiūros komitetą su prašymu pateikti nuomonę
  .“

| 18) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis

  Finansavimas

  Asignavimai Tarnybai, kurių bendra suma įtraukiama į atskirą Komisijai skirto Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skirsnio eilutę, išdėstomi šio skirsnio priede.
  Tarnybos personalo planas pridedamas prie Komisijos personalo plano.“ |
| --- | --- |

18)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Finansavimas

Asignavimai Tarnybai, kurių bendra suma įtraukiama į atskirą Komisijai skirto Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skirsnio eilutę, išdėstomi šio skirsnio priede.

Tarnybos personalo planas pridedamas prie Komisijos personalo plano.“

| (19) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:
  „14 straipsnis

  Tarnybos tyrimų teisėtumo kontrolė



  1.
     
  Tarnybos tyrimų teisėtumo kontrolė vykdoma siekiant, kad būtų laikomasi procesinių garantijų ir gerbiamos su Tarnybos tyrimais susijusių asmenų pagrindinės teisės.




  2.
     
  Teisėtumo kontrolė vykdoma prieš pradedant ir prieš užbaigiant tyrimą, kiekvieną kartą prieš perduodant informaciją atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, vadovaujantis 9 ir 10 straipsniais ir atsižvelgus į visišką tyrimo konfidencialumą.




  3.
     
  Tyrimų teisėtumo kontrolę vykdo Tarnybos teisės ir tyrimų procedūros ekspertai, kurių kvalifikacija tinkama eiti teisėjo pareigas valstybėje narėje. Jų nuomonė pridedama prie tyrimo galutinės ataskaitos.




  4.
     
  15a straipsnyje nurodytose OLAF tyrimų proceso taisyklėse išsamiai išdėstoma teisėtumo kontrolės tvarka
  .“ |
| --- | --- |

(19)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Tarnybos tyrimų teisėtumo kontrolė

1.
     
  Tarnybos tyrimų teisėtumo kontrolė vykdoma siekiant, kad būtų laikomasi procesinių garantijų ir gerbiamos su Tarnybos tyrimais susijusių asmenų pagrindinės teisės.

2.
     
  Teisėtumo kontrolė vykdoma prieš pradedant ir prieš užbaigiant tyrimą, kiekvieną kartą prieš perduodant informaciją atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, vadovaujantis 9 ir 10 straipsniais ir atsižvelgus į visišką tyrimo konfidencialumą.

3.
     
  Tyrimų teisėtumo kontrolę vykdo Tarnybos teisės ir tyrimų procedūros ekspertai, kurių kvalifikacija tinkama eiti teisėjo pareigas valstybėje narėje. Jų nuomonė pridedama prie tyrimo galutinės ataskaitos.

4.
     
  15a straipsnyje nurodytose OLAF tyrimų proceso taisyklėse išsamiai išdėstoma teisėtumo kontrolės tvarka
  .“

| (20) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „14a straipsnis


  Su Tarnybos tyrimais susijusių asmenų skundų pateikimas



  1.
     
  Bet kuris asmeniškai su tyrimu susijęs asmuo gali Priežiūros komitetui pateikti skundą, nurodydamas vykstant tyrimui padarytą jo procedūrinių ir žmogaus teisių pažeidimą. Priežiūros komitetas gautą skundą nedelsdamas perduoda patarėjui peržiūros klausimais.




  2.
     
  Priežiūros komiteto siūlymu Tarnybos generalinis direktorius penkerių metų kadencijai, kuri nepratęsiama, skiria patarėją peržiūros klausimais. Priežiūros komitetas savo pasiūlymą rengia, atsižvelgdamas į kelių po kvietimo teikti paraiškas atrinktų kandidatų sąrašą.




  3.
     
  Patarėjas peržiūros klausimais vykdo savo įgaliojimus visiškai nepriklausomai. Eidamas savo pareigas, jis nesiekia gauti niekieno nurodymų ir jų neklauso. Tarnyboje jis vykdo tik tokias užduotis, kurios susijusios su procedūrų laikymosi priežiūra.




  4.
     
  Patarėjas peržiūros klausimais taip pat įgaliotas svarstyti informatorių, įskaitant asmenis, kuriems taikytinas Nuostatų 22 straipsnis, skundus.




  5.
     
  Perdavus skundą patarėjas priežiūros klausimais per 30 darbo dienų pateikia savo nuomonę skundo pareiškėjui, Priežiūros komitetui ir Tarnybos generaliniam direktoriui.




  6.
     
  Patarėjas peržiūros klausimais Priežiūros komitetui nuolat atsiskaito už savo veiklą. Jis Priežiūros komitetui ir Komisijai periodiškai pateikia statistines ir analitines ataskaitas su skundais susijusiais klausimais
  .“ |
| --- | --- |

(20)

Įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Su Tarnybos tyrimais susijusių asmenų skundų pateikimas

1.
     
  Bet kuris asmeniškai su tyrimu susijęs asmuo gali Priežiūros komitetui pateikti skundą, nurodydamas vykstant tyrimui padarytą jo procedūrinių ir žmogaus teisių pažeidimą. Priežiūros komitetas gautą skundą nedelsdamas perduoda patarėjui peržiūros klausimais.

2.
     
  Priežiūros komiteto siūlymu Tarnybos generalinis direktorius penkerių metų kadencijai, kuri nepratęsiama, skiria patarėją peržiūros klausimais. Priežiūros komitetas savo pasiūlymą rengia, atsižvelgdamas į kelių po kvietimo teikti paraiškas atrinktų kandidatų sąrašą.

3.
     
  Patarėjas peržiūros klausimais vykdo savo įgaliojimus visiškai nepriklausomai. Eidamas savo pareigas, jis nesiekia gauti niekieno nurodymų ir jų neklauso. Tarnyboje jis vykdo tik tokias užduotis, kurios susijusios su procedūrų laikymosi priežiūra.

4.
     
  Patarėjas peržiūros klausimais taip pat įgaliotas svarstyti informatorių, įskaitant asmenis, kuriems taikytinas Nuostatų 22 straipsnis, skundus.

5.
     
  Perdavus skundą patarėjas priežiūros klausimais per 30 darbo dienų pateikia savo nuomonę skundo pareiškėjui, Priežiūros komitetui ir Tarnybos generaliniam direktoriui.

6.
     
  Patarėjas peržiūros klausimais Priežiūros komitetui nuolat atsiskaito už savo veiklą. Jis Priežiūros komitetui ir Komisijai periodiškai pateikia statistines ir analitines ataskaitas su skundais susijusiais klausimais
  .“

| 21) | 15 straipsnis
  pakeičiamas taip
  :

  „15 straipsnis


  Vertinimo ataskaita


   (7)

  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą ir Priežiūros komiteto nuomonę. Šioje ataskaitoje nustatoma, ar reikia keisti šį reglamentą. Bet kokiu atveju šis reglamentas persvarstomas įkūrus Europos prokuratūrą. |
| --- | --- |

21)

15 straipsnis
  pakeičiamas taip
  :

„15 straipsnis

Vertinimo ataskaita

(7)

  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą ir Priežiūros komiteto nuomonę. Šioje ataskaitoje nustatoma, ar reikia keisti šį reglamentą. Bet kokiu atveju šis reglamentas persvarstomas įkūrus Europos prokuratūrą.

| 22) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „15a straipsnis

  OLAF tyrimų proceso taisyklės



  1.
     
  Tarnyba patvirtina OLAF tyrimų proceso taisykles, į jas įtraukdama pagal šį reglamentą nustatytus teisinius ir, be kita ko, procedūrinius principus. Jose atsižvelgiama į
  Tarnybos
  veiklos praktiką
  .


  2.
     
  OLAF tyrimų proceso taisyklėse nustatoma tvarka, kurios reikia laikytis įgyvendinant Tarnybos statutą ir įgaliojimus, apibrėžiami pagrindiniai tyrimo procedūrą reglamentuojantys principai, skirtingi tyrimo procedūros etapai, pagrindiniai tyrimo veiksmai, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės, procesinės garantijos, nuostatos dėl duomenų apsaugos ir dėl komunikacijos politikos bei prieigos prie dokumentų, nuostatos teisėtumo kontrolės klausimais, su tyrimu susijusių asmenų teisių gynimo priemonės.




  3.
     
  Prieš tvirtinant OLAF tyrimų proceso taisykles prašoma Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos ir Tarnybos Priežiūros komiteto pateikti nuomonę. Priežiūros komitetas užtikrina Tarnybos nepriklausomumą proceso taisyklių tvirtinimo metu.




  4.
     
  Tarnybos generalinio direktoriaus siūlymu OLAF tyrimų proceso taisyklės gali būti atnaujinamos. Tokiu atveju taikoma šiame straipsnyje nurodyta jų tvirtinimo tvarka.




  5.
     
  Tarnybos patvirtintos OLAF tyrimų proceso taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .“
  ▐ |
| --- | --- |

22)

Įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

OLAF tyrimų proceso taisyklės

1.
     
  Tarnyba patvirtina OLAF tyrimų proceso taisykles, į jas įtraukdama pagal šį reglamentą nustatytus teisinius ir, be kita ko, procedūrinius principus. Jose atsižvelgiama į
  Tarnybos
  veiklos praktiką
  .

2.
     
  OLAF tyrimų proceso taisyklėse nustatoma tvarka, kurios reikia laikytis įgyvendinant Tarnybos statutą ir įgaliojimus, apibrėžiami pagrindiniai tyrimo procedūrą reglamentuojantys principai, skirtingi tyrimo procedūros etapai, pagrindiniai tyrimo veiksmai, asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teisėtos teisės, procesinės garantijos, nuostatos dėl duomenų apsaugos ir dėl komunikacijos politikos bei prieigos prie dokumentų, nuostatos teisėtumo kontrolės klausimais, su tyrimu susijusių asmenų teisių gynimo priemonės.

3.
     
  Prieš tvirtinant OLAF tyrimų proceso taisykles prašoma Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos ir Tarnybos Priežiūros komiteto pateikti nuomonę. Priežiūros komitetas užtikrina Tarnybos nepriklausomumą proceso taisyklių tvirtinimo metu.

4.
     
  Tarnybos generalinio direktoriaus siūlymu OLAF tyrimų proceso taisyklės gali būti atnaujinamos. Tokiu atveju taikoma šiame straipsnyje nurodyta jų tvirtinimo tvarka.

5.
     
  Tarnybos patvirtintos OLAF tyrimų proceso taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .“

▐

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 12 straipsnio 1 dalies nuostatos su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu, netaikomos šio reglamento įsigaliojimo metu pareigas einančiam Tarnybos generaliniam direktoriui, kurio kadencija buvo pratęsta penkeriems metams.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja ║ dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  
  OL C 8, 2007 1 12, p. 1.

1

OL C 8, 2007 1 12, p. 1.

(2)  2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  OL C 202, 2005 8 18, p. 1.

3

(4)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

4

(5)  
  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

5

OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(6)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“

6

(7)  Ketvirtais metais po šio reglamento įsigaliojimo dienos.“

7

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/223

---

Taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projektas

P6_TA(2008)0554

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projekto (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2007 m. gruodžio 13 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2007 m. gruodžio 13 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 9/2008 projektą, kurį Komisija pateikė 2008 m. spalio 6 d. (COM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 9/2008 projektą, kurį Komisija pateikė 2008 m. spalio 6 d. (COM(2008)0619),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projektą, kurį Taryba patvirtino 2008 m. lapkričio 18 d. (15765/2008 – C6-0426/2008) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projektą, kurį Taryba patvirtino 2008 m. lapkričio 18 d. (15765/2008 – C6-0426/2008)

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0453/2008),

| A. | kadangi 2008 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 8 projektas susijęs tik su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir apima biudžeto pakeitimus, kurių priežastis – mažiau padidinti atlyginimai ir pensijos, negu buvo numatyta sudarant preliminarų 2008 m. biudžetą, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 8 projektas susijęs tik su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir apima biudžeto pakeitimus, kurių priežastis – mažiau padidinti atlyginimai ir pensijos, negu buvo numatyta sudarant preliminarų 2008 m. biudžetą,

| B. | kadangi reikia džiaugtis, kad taikomas principas, kuriuo remiantis pateikiamas taisomasis biudžetas, kuriame patikslinami techniniai duomenys, į kuriuos visų pirma atsižvelgta sudarant biudžetą, siekiant grąžinti lėšas mokesčių mokėtojams, nors šiuo atveju procedūros taikymo išlaidų suma gali viršyti grąžintinų pinigų sumą, |
| --- | --- |

B.

kadangi reikia džiaugtis, kad taikomas principas, kuriuo remiantis pateikiamas taisomasis biudžetas, kuriame patikslinami techniniai duomenys, į kuriuos visų pirma atsižvelgta sudarant biudžetą, siekiant grąžinti lėšas mokesčių mokėtojams, nors šiuo atveju procedūros taikymo išlaidų suma gali viršyti grąžintinų pinigų sumą,

1.   atsižvelgia į preliminaraus Taisomojo biudžeto Nr. 9/2008 projektą, pagal kurį 318 262 EUR sumažinamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2008 m. biudžetas (išlaidos) ir 48 265 EUR – pajamos;

2.   patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 8/2008 projektą be pakeitimų;

3.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 71, 2008 3 14.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/224

---

Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygos *

P6_TA(2008)0557

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų (COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0637),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 3 dalies a punktą ir 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 3 dalies a punktą ir 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0011/2007),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones (A6-0432/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina pradėti derinimo procedūrą pagal 1975 m. kovo 4 d. Bendrą deklaraciją, jei Taryba ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

5.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

6.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl direktyvos


  2 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (2a) | Europos Vadovų Taryba savo 1999 m. spalio 15–16 d. neeiliniame posėdyje Tamperėje pripažino, kad reikia suderinti nacionalinės teisės aktus, reglamentuojančius trečiųjų šalių piliečių priėmimo ir apsigyvenimo sąlygas. Šiuo klausimu Europos Vadovų Taryba pažymėjo, kad Europos Sąjunga turėtų užtikrinti deramas sąlygas valstybių narių teritorijoje teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams ir kad vykdant aktyvesnę integracijos politiką turėtų būti siekiama suteikti jiems teises ir pareigas, panašias į tas, kurias turi Europos Sąjungos piliečiai. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(2a)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovo mėn. nubrėžė tikslą Bendrijai iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje. |
| --- | --- |

(3)

Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovo mėn. nubrėžė tikslą Bendrijai iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje.

| (3) | Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovo mėn. nubrėžė tikslą Bendrijai iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje,
  kuriai būtų būdingas tvarus ekonominis augimas, skatinantis kurti daugiau ir geresnių darbo vietų ir didinti socialinę sanglaudą. Priemonės trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojams pritraukti ir išlaikyti vadovaujantis į valstybių narių poreikius orientuotu požiūriu yra dalis platesnės programos, nustatytos Lisabonos strategijoje ir Integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse
  . |
| --- | --- |

(3)

Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovo mėn. nubrėžė tikslą Bendrijai iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje,
  kuriai būtų būdingas tvarus ekonominis augimas, skatinantis kurti daugiau ir geresnių darbo vietų ir didinti socialinę sanglaudą. Priemonės trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojams pritraukti ir išlaikyti vadovaujantis į valstybių narių poreikius orientuotu požiūriu yra dalis platesnės programos, nustatytos Lisabonos strategijoje ir Integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse
  .

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Darbo rinka vis globalėja, todėl Europos Sąjunga turėtų didinti savo patrauklumą trečiųjų šalių darbuotojams, ypač turintiems aukštą kvalifikaciją. Pasiekti šį tikslą padėtų kai kurių lengvatų, įskaitant leidimą nukrypti nuo kai kurių taikomų nuostatų, suteikimas ir galimybė lengviau gauti svarbią informaciją. |
| --- | --- |

(5a)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Siekiant Lisabonos proceso tikslų taip pat svarbu skatinti aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie yra ES, visų pirma 2004 ir 2007 m. į ES įstojusių valstybių narių, piliečiai, judumą Sąjungoje.
  Įgyvendindamos
  šią direktyvą,
  valstybės narės privalo
  laikytis Bendrijos pirmumo principo, kaip visų pirma nurodyta atitinkamose 2003 m. balandžio 16 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo aktų nuostatose. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant Lisabonos proceso tikslų taip pat svarbu skatinti aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie yra ES, visų pirma 2004 ir 2007 m. į ES įstojusių valstybių narių, piliečiai, judumą Sąjungoje.
  Įgyvendindamos
  šią direktyvą,
  valstybės narės privalo
  laikytis Bendrijos pirmumo principo, kaip visų pirma nurodyta atitinkamose 2003 m. balandžio 16 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo aktų nuostatose.

| (6) | Siekiant Lisabonos proceso tikslų taip pat svarbu skatinti aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie yra ES, visų pirma 2004 ir 2007 m. į ES įstojusių valstybių narių, piliečiai, judumą Sąjungoje.
  Įgyvendinant
  šią direktyvą,
  reikėtų
  laikytis Bendrijos pirmumo principo, kaip visų pirma nurodyta atitinkamose 2003 m. balandžio 16 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo aktų nuostatose. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant Lisabonos proceso tikslų taip pat svarbu skatinti aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie yra ES, visų pirma 2004 ir 2007 m. į ES įstojusių valstybių narių, piliečiai, judumą Sąjungoje.
  Įgyvendinant
  šią direktyvą,
  reikėtų
  laikytis Bendrijos pirmumo principo, kaip visų pirma nurodyta atitinkamose 2003 m. balandžio 16 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo aktų nuostatose.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Šioje direktyvoje turėtų būti numatyta lanksti nuo paklausos priklausanti atvykimo sistema, pagrįsta objektyviais kriterijais, pavyzdžiui,
  minimalia atlyginimo riba, kuri būtų panaši į valstybėse narėse nustatytą atlyginimo dydį, ir
  profesinėmis kvalifikacijomis.
  Būtina apibrėžti bendrą mažiausią atlyginimo valstybėse narėse dydžio vardiklį, siekiant bent minimaliai užtikrinti priėmimo sąlygų visoje ES suderinimą. Valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinę ribą atsižvelgdamos į situaciją savo atitinkamose darbo rinkose ir savo bendrąją imigracijos politiką
  . |
| --- | --- |

(10)

Šioje direktyvoje turėtų būti numatyta lanksti nuo paklausos priklausanti atvykimo sistema, pagrįsta objektyviais kriterijais, pavyzdžiui,
  minimalia atlyginimo riba, kuri būtų panaši į valstybėse narėse nustatytą atlyginimo dydį, ir
  profesinėmis kvalifikacijomis.
  Būtina apibrėžti bendrą mažiausią atlyginimo valstybėse narėse dydžio vardiklį, siekiant bent minimaliai užtikrinti priėmimo sąlygų visoje ES suderinimą. Valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinę ribą atsižvelgdamos į situaciją savo atitinkamose darbo rinkose ir savo bendrąją imigracijos politiką
  .

| (10) | Šioje direktyvoje turėtų būti numatyta lanksti nuo paklausos priklausanti atvykimo sistema, pagrįsta objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, profesinėmis kvalifikacijomis.
  Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į ES piliečius ir trečiųjų šalių piliečius, būtina taikyti vienodo atlygio už vienodą darbą principą
  . |
| --- | --- |

(10)

Šioje direktyvoje turėtų būti numatyta lanksti nuo paklausos priklausanti atvykimo sistema, pagrįsta objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, profesinėmis kvalifikacijomis.
  Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į ES piliečius ir trečiųjų šalių piliečius, būtina taikyti vienodo atlygio už vienodą darbą principą
  .

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Pagrindinės sistemos išimtys dėl atlyginimo dydžio turėtų būti nustatytos aukštos kvalifikacijos pareiškėjams iki 30 metų, kurie dėl savo sąlyginai nedidelės profesinės patirties ir padėties darbo rinkoje gali nesugebėti išpildyti pagrindinėje schemoje nustatytų reikalavimų dėl atlyginimo, arba tiems, kurie aukštojo mokslo diplomą gavo Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(11)

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Kalbant apie judumą ES viduje, t. y. judėjimą iš vienos valstybės narės į kitą, atnaujinus ES mėlynąją kortelę, šios kortelės turėtojui turėtų būti suteikiama galimybė vykti dirbti į kitą valstybę. Kadangi ES mėlynoji kortelė apima ir leidimą dirbti, ir leidimą apsigyventi šalyje, ji nesuteikia teisės vykti dirbti darbo kitoje valstybėje narėje, liekant gyventi valstybėje narėje, kuri išdavė ES mėlynąją kortelę. Galimybė vykti į darbą kitoje valstybėje turėtų būti reglamentuota pagal Tarybos direktyvą .../ .../EB dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių. |
| --- | --- |

(15a)

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| (17) | Reikėtų skatinti ir stiprinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų judumą tarp Bendrijos ir jų kilmės šalies. Reikėtų numatyti 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvos 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso išimtis siekiant pailginti buvimo už Bendrijos teritorijos laikotarpį, į kurį neatsižvelgiama apskaičiuojant teisėto ir nepertraukiamo gyvenimo šalyje laiką, būtiną norint gauti EB ilgalaikio gyventojo statusą. Taip pat reikėtų numatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji Tarybos direktyvoje 2003/109/EB, trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojams įgijus EB ilgalaikio gyventojo statusą. Visų pirma, siekdamos skatinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kilusių iš besivystančių šalių, apykaitinę migraciją, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybes, numatytas Tarybos direktyvos 2003/109/EB 4 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje ir 9 straipsnio 2 dalyje, kad būtų galima nustatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji šioje direktyvoje. Kad atitiktų visų pirma pagrindinius plėtros tikslus, tokios išimtys turėtų būti taikomos tik tuomet, kai galima įrodyti, kad atitinkamas asmuo grįžo į savo kilmės šalį
  dirbti, studijuoti arba vykdyti savanoriškąją veiklą
  . |
| --- | --- |

(17)

Reikėtų skatinti ir stiprinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų judumą tarp Bendrijos ir jų kilmės šalies. Reikėtų numatyti 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvos 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso išimtis siekiant pailginti buvimo už Bendrijos teritorijos laikotarpį, į kurį neatsižvelgiama apskaičiuojant teisėto ir nepertraukiamo gyvenimo šalyje laiką, būtiną norint gauti EB ilgalaikio gyventojo statusą. Taip pat reikėtų numatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji Tarybos direktyvoje 2003/109/EB, trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojams įgijus EB ilgalaikio gyventojo statusą. Visų pirma, siekdamos skatinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kilusių iš besivystančių šalių, apykaitinę migraciją, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybes, numatytas Tarybos direktyvos 2003/109/EB 4 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje ir 9 straipsnio 2 dalyje, kad būtų galima nustatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji šioje direktyvoje. Kad atitiktų visų pirma pagrindinius plėtros tikslus, tokios išimtys turėtų būti taikomos tik tuomet, kai galima įrodyti, kad atitinkamas asmuo grįžo į savo kilmės šalį
  dirbti, studijuoti arba vykdyti savanoriškąją veiklą
  .

| (17) | Reikėtų skatinti ir stiprinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų judumą tarp Bendrijos ir jų kilmės šalies. Reikėtų numatyti 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvos 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso išimtis siekiant pailginti buvimo už Bendrijos teritorijos laikotarpį, į kurį neatsižvelgiama apskaičiuojant teisėto ir nepertraukiamo gyvenimo šalyje laiką, būtiną norint gauti EB ilgalaikio gyventojo statusą. Taip pat reikėtų numatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji Tarybos direktyvoje 2003/109/EB, trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojams įgijus EB ilgalaikio gyventojo statusą. Visų pirma, siekdamos skatinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kilusių iš besivystančių šalių, apykaitinę migraciją, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybes, numatytas Tarybos direktyvos 2003/109/EB 4 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje ir 9 straipsnio 2 dalyje, kad būtų galima nustatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji šioje direktyvoje. Kad atitiktų visų pirma pagrindinius plėtros tikslus, tokios išimtys turėtų būti taikomos tik tuomet, kai galima įrodyti, kad atitinkamas asmuo grįžo į savo kilmės šalį. |
| --- | --- |

(17)

Reikėtų skatinti ir stiprinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų judumą tarp Bendrijos ir jų kilmės šalies. Reikėtų numatyti 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvos 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso išimtis siekiant pailginti buvimo už Bendrijos teritorijos laikotarpį, į kurį neatsižvelgiama apskaičiuojant teisėto ir nepertraukiamo gyvenimo šalyje laiką, būtiną norint gauti EB ilgalaikio gyventojo statusą. Taip pat reikėtų numatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji Tarybos direktyvoje 2003/109/EB, trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojams įgijus EB ilgalaikio gyventojo statusą. Visų pirma, siekdamos skatinti trečiųjų šalių aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kilusių iš besivystančių šalių, apykaitinę migraciją, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybes, numatytas Tarybos direktyvos 2003/109/EB 4 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje ir 9 straipsnio 2 dalyje, kad būtų galima nustatyti ilgesnius buvimo už šalies teritorijos laikotarpius, nei nustatytieji šioje direktyvoje. Kad atitiktų visų pirma pagrindinius plėtros tikslus, tokios išimtys turėtų būti taikomos tik tuomet, kai galima įrodyti, kad atitinkamas asmuo grįžo į savo kilmės šalį.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| (20) | Įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės turėtų
  susilaikyti nuo aktyvios įdarbinimo politikos besivystančiose šalyse tuose sektoriuose, kuriuose trūksta žmogiškųjų išteklių. Reikėtų plėtoti
  etiško įdarbinimo politiką ir principus,
  taikytinus viešojo ir privačiojo sektorių darbdaviams, visų pirma sveikatos apsaugos srityje, kaip nurodyta 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos ir valstybių narių išvadose dėl Europos veiklos programos kritinio sveikatos sistemos darbuotojų trūkumo besivystančiose šalyse problemai spręsti (2007–2013 m.). Juos
  reikėtų stiprinti sukuriant mechanizmus, gaires ir kitas priemones apykaitinei bei laikinai migracijai palengvinti,
  taip pat kitas priemones, kurios kuo labiau sumažintų neigiamą ir padidintų teigiamą aukštos kvalifikacijos darbuotojų migracijos poveikį besivystančioms šalims
  . Bet kokie tokio pobūdžio veiksmai turi atitikti 2006 m. lapkričio 22–23 d. Tripolyje priimtą ES ir Afrikos bendrą pareiškimą dėl migracijos ir vystymosi, ir jais turėtų būti siekiama parengti visapusišką migracijos politiką, kaip paragino 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Taryba. |
| --- | --- |

(20)

Įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės turėtų
  susilaikyti nuo aktyvios įdarbinimo politikos besivystančiose šalyse tuose sektoriuose, kuriuose trūksta žmogiškųjų išteklių. Reikėtų plėtoti
  etiško įdarbinimo politiką ir principus,
  taikytinus viešojo ir privačiojo sektorių darbdaviams, visų pirma sveikatos apsaugos srityje, kaip nurodyta 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos ir valstybių narių išvadose dėl Europos veiklos programos kritinio sveikatos sistemos darbuotojų trūkumo besivystančiose šalyse problemai spręsti (2007–2013 m.). Juos
  reikėtų stiprinti sukuriant mechanizmus, gaires ir kitas priemones apykaitinei bei laikinai migracijai palengvinti,
  taip pat kitas priemones, kurios kuo labiau sumažintų neigiamą ir padidintų teigiamą aukštos kvalifikacijos darbuotojų migracijos poveikį besivystančioms šalims
  . Bet kokie tokio pobūdžio veiksmai turi atitikti 2006 m. lapkričio 22–23 d. Tripolyje priimtą ES ir Afrikos bendrą pareiškimą dėl migracijos ir vystymosi, ir jais turėtų būti siekiama parengti visapusišką migracijos politiką, kaip paragino 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Taryba.

| (20) | Įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės turėtų
  nesiekti aktyviai pritraukti aukštos kvalifikacijos darbuotojų į sektorius, kuriems trečiojoje šalyje jau trūksta arba gali trūkti aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Tai ypač taikoma sveikatos ir švietimo sektoriams. Valstybės narės turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis siekiant patenkinti Europos Sąjungos poreikius ir užtikrinti trečiųjų šalių, iš kurių atvyksta aukštos kvalifikacijos imigrantai, vystymąsi. Pagal šiuos bendradarbiavimo susitarimus turėtų būti numatyta laikytis
  etiško įdarbinimo politikos ir principų,
  kuriuos
  reikėtų stiprinti sukuriant mechanizmus, gaires ir kitas priemones apykaitinei bei laikinai migracijai palengvinti
  ir tuo pat metu suteikti aukštos kvalifikacijos imigrantams galimybę sugrįžti į savo kilmės šalį
  . Bet kokie tokio pobūdžio veiksmai turi atitikti 2006 m. lapkričio 22–23 d. Tripolyje priimtą ES ir Afrikos bendrą pareiškimą dėl migracijos ir vystymosi,
  taip pat 2007 m. liepos mėn. vykusio Pirmojo pasaulinio migracijos ir vystymosi forumo išvadas
  , ir jais turėtų būti siekiama parengti visapusišką migracijos politiką, kaip paragino 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Taryba.
  Be to, valstybės narės, bendradarbiaudamos su kilmės valstybėmis, turėtų teikti konkrečią paramą specialistų apmokymui pagrindiniuose sektoriuose, kurie susilpnėjo dėl kvalifikuotų žmonių išvykimo
  . |
| --- | --- |

(20)

Įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės turėtų
  nesiekti aktyviai pritraukti aukštos kvalifikacijos darbuotojų į sektorius, kuriems trečiojoje šalyje jau trūksta arba gali trūkti aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Tai ypač taikoma sveikatos ir švietimo sektoriams. Valstybės narės turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis siekiant patenkinti Europos Sąjungos poreikius ir užtikrinti trečiųjų šalių, iš kurių atvyksta aukštos kvalifikacijos imigrantai, vystymąsi. Pagal šiuos bendradarbiavimo susitarimus turėtų būti numatyta laikytis
  etiško įdarbinimo politikos ir principų,
  kuriuos
  reikėtų stiprinti sukuriant mechanizmus, gaires ir kitas priemones apykaitinei bei laikinai migracijai palengvinti
  ir tuo pat metu suteikti aukštos kvalifikacijos imigrantams galimybę sugrįžti į savo kilmės šalį
  . Bet kokie tokio pobūdžio veiksmai turi atitikti 2006 m. lapkričio 22–23 d. Tripolyje priimtą ES ir Afrikos bendrą pareiškimą dėl migracijos ir vystymosi,
  taip pat 2007 m. liepos mėn. vykusio Pirmojo pasaulinio migracijos ir vystymosi forumo išvadas
  , ir jais turėtų būti siekiama parengti visapusišką migracijos politiką, kaip paragino 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Taryba.
  Be to, valstybės narės, bendradarbiaudamos su kilmės valstybėmis, turėtų teikti konkrečią paramą specialistų apmokymui pagrindiniuose sektoriuose, kurie susilpnėjo dėl kvalifikuotų žmonių išvykimo
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio b punktas

| b) | „aukštos kvalifikacijos darbas“ – realus ir veiksmingas atlyginamas darbas, vykdomas vadovaujant kitam asmeniui ir kuriam būtinas aukštojo mokslo diplomas arba
  bent trejų metų lygiavertė
  profesinė
  patirtis
  ; |
| --- | --- |

b)

„aukštos kvalifikacijos darbas“ – realus ir veiksmingas atlyginamas darbas, vykdomas vadovaujant kitam asmeniui ir kuriam būtinas aukštojo mokslo diplomas arba
  bent trejų metų lygiavertė
  profesinė
  patirtis
  ;

| b) | „aukštos kvalifikacijos darbas“ – realus ir veiksmingas atlyginamas darbas
  pagal darbo sutartį
  , vykdomas vadovaujant kitam asmeniui ir kuriam būtinas aukštojo mokslo diplomas arba
  aukšta
  profesinė
  kvalifikacija
  ; |
| --- | --- |

b)

„aukštos kvalifikacijos darbas“ – realus ir veiksmingas atlyginamas darbas
  pagal darbo sutartį
  , vykdomas vadovaujant kitam asmeniui ir kuriam būtinas aukštojo mokslo diplomas arba
  aukšta
  profesinė
  kvalifikacija
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio c punktas

| c) | „ES mėlynoji kortelė“ – leidimas, kuriame nurodytas įrašas „ES mėlynoji kortelė“, suteikiantis jos turėtojui teisę teisėtai apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje ir persikelti į kitą valstybę narę dirbti aukštos kvalifikacijos darbą
  laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų
  ; |
| --- | --- |

c)

„ES mėlynoji kortelė“ – leidimas, kuriame nurodytas įrašas „ES mėlynoji kortelė“, suteikiantis jos turėtojui teisę teisėtai apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje ir persikelti į kitą valstybę narę dirbti aukštos kvalifikacijos darbą
  laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų
  ;

| c) | „ES mėlynoji kortelė“ – leidimas, kuriame nurodytas įrašas „ES mėlynoji kortelė“, suteikiantis jos turėtojui teisę teisėtai apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje ir,
  laikantis V skyriuje numatytų reikalavimų
  , persikelti į kitą valstybę narę dirbti aukštos kvalifikacijos darbą; |
| --- | --- |

c)

„ES mėlynoji kortelė“ – leidimas, kuriame nurodytas įrašas „ES mėlynoji kortelė“, suteikiantis jos turėtojui teisę teisėtai apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje ir,
  laikantis V skyriuje numatytų reikalavimų
  , persikelti į kitą valstybę narę dirbti aukštos kvalifikacijos darbą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio f punktas

| f) | „šeimos nariai“ – trečiųjų šalių piliečiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

f)

„šeimos nariai“ – trečiųjų šalių piliečiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnio 1 dalyje;

| f) | „šeimos nariai“ – trečiųjų šalių piliečiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnio 1 dalyje,
  2 dalies b punkte ir 3 dalyje
  ; |
| --- | --- |

f)

„šeimos nariai“ – trečiųjų šalių piliečiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnio 1 dalyje,
  2 dalies b punkte ir 3 dalyje
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio g punktas

| g) | „aukštojo mokslo diplomas“ – bet koks laipsnis, diplomas arba kitoks pažymėjimas, kurį išdavė kompetentinga institucija ir kuris patvirtina, kad sėkmingai baigta aukštojo mokslo programa, t. y. kursai, kuriuos teikia švietimo įstaiga, pripažįstama aukštojo mokslo institucija valstybėje, kurioje ji yra; į tokį diplomą, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, atsižvelgiama tuomet, jei studijų, reikalingų jam gauti, trukmė yra ne mažesnė kaip treji metai; |
| --- | --- |

g)

„aukštojo mokslo diplomas“ – bet koks laipsnis, diplomas arba kitoks pažymėjimas, kurį išdavė kompetentinga institucija ir kuris patvirtina, kad sėkmingai baigta aukštojo mokslo programa, t. y. kursai, kuriuos teikia švietimo įstaiga, pripažįstama aukštojo mokslo institucija valstybėje, kurioje ji yra; į tokį diplomą, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, atsižvelgiama tuomet, jei studijų, reikalingų jam gauti, trukmė yra ne mažesnė kaip treji metai;

| g) | „aukštojo mokslo diplomas“ – bet koks laipsnis, diplomas arba kitoks pažymėjimas, kurį išdavė
  trečioji šalis ir vėliau pripažino valstybės narės
  kompetentinga institucija ir kuris patvirtina, kad sėkmingai baigta aukštojo mokslo programa, t. y. kursai, kuriuos teikia švietimo įstaiga, pripažįstama aukštojo mokslo institucija valstybėje, kurioje ji yra; į tokį diplomą, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, atsižvelgiama tuomet, jei studijų, reikalingų jam gauti, trukmė yra ne mažesnė kaip treji metai.
  Šioje direktyvoje, siekiant įvertinti, ar trečiosios šalies pilietis baigė aukštąjį mokslą, turi būti pateikta nuoroda į Tarptautinio standartinio švietimo klasifikatoriaus (ISCED) 1997 m. redakcijos 5a ir 6 lygmenis
  ; |
| --- | --- |

g)

„aukštojo mokslo diplomas“ – bet koks laipsnis, diplomas arba kitoks pažymėjimas, kurį išdavė
  trečioji šalis ir vėliau pripažino valstybės narės
  kompetentinga institucija ir kuris patvirtina, kad sėkmingai baigta aukštojo mokslo programa, t. y. kursai, kuriuos teikia švietimo įstaiga, pripažįstama aukštojo mokslo institucija valstybėje, kurioje ji yra; į tokį diplomą, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, atsižvelgiama tuomet, jei studijų, reikalingų jam gauti, trukmė yra ne mažesnė kaip treji metai.
  Šioje direktyvoje, siekiant įvertinti, ar trečiosios šalies pilietis baigė aukštąjį mokslą, turi būti pateikta nuoroda į Tarptautinio standartinio švietimo klasifikatoriaus (ISCED) 1997 m. redakcijos 5a ir 6 lygmenis
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio h punktas

| h) | „aukšta profesinė kvalifikacija“ – kvalifikacija, kurią patvirtina
  aukštojo mokslo diplomas arba bent trejų metų lygiavertė profesinė patirtis
  ; |
| --- | --- |

h)

„aukšta profesinė kvalifikacija“ – kvalifikacija, kurią patvirtina
  aukštojo mokslo diplomas arba bent trejų metų lygiavertė profesinė patirtis
  ;

| h) | „aukšta profesinė kvalifikacija“ – kvalifikacija, kurią patvirtina
  mažiausiai penkerių metų profesinė patirtis, rodanti, kad asmuo turi tokio lygio žinių, kokių reikėtų aukštojo mokslo diplomui įgyti, įskaitant mažiausiai dvejus metus darbo aukštesnėje pozicijoje
  ; |
| --- | --- |

h)

„aukšta profesinė kvalifikacija“ – kvalifikacija, kurią patvirtina
  mažiausiai penkerių metų profesinė patirtis, rodanti, kad asmuo turi tokio lygio žinių, kokių reikėtų aukštojo mokslo diplomui įgyti, įskaitant mažiausiai dvejus metus darbo aukštesnėje pozicijoje
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio i punktas

| i) | „profesinė patirtis“ – faktinis ir teisėtas atitinkamos profesinės veiklos vykdymas. |
| --- | --- |

i)

„profesinė patirtis“ – faktinis ir teisėtas atitinkamos profesinės veiklos vykdymas.

| i) | „profesinė patirtis“ – faktinis ir teisėtas atitinkamos profesinės veiklos vykdymas,
  patvirtintas bet kokiais viešosios valdžios institucijų išduotais dokumentais, pvz., darbo pažymėjimu, socialinio draudimo pažymėjimu arba mokesčių ataskaita
  ; |
| --- | --- |

i)

„profesinė patirtis“ – faktinis ir teisėtas atitinkamos profesinės veiklos vykdymas,
  patvirtintas bet kokiais viešosios valdžios institucijų išduotais dokumentais, pvz., darbo pažymėjimu, socialinio draudimo pažymėjimu arba mokesčių ataskaita
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio i a punktas (naujas)

| ia) | „reglamentuojama profesija“ – profesinė veikla arba profesinės veiklos rūšių grupė, kai ėmimasis tokios veiklos ar vertimasis ja arba vienas iš vertimosi ja būdų pagal įstatymus ir kitus teisės aktus tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso nuo tam tikros profesinės kvalifikacijos turėjimo; vienas iš vertimosi minėtąja veikla būdų – vadintis tam tikros profesijos atstovu – pagal įstatymus ir kitus teisės aktus leidžiamas tik asmenims, turintiems atitinkamą profesinę kvalifikaciją; |
| --- | --- |

ia)

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalis

| 1. | Ši direktyva taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl priėmimo į valstybės narės teritoriją siekdami dirbti aukštos kvalifikacijos darbą. |
| --- | --- |

1.

Ši direktyva taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl priėmimo į valstybės narės teritoriją siekdami dirbti aukštos kvalifikacijos darbą.

| 1. | Ši direktyva taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl priėmimo į valstybės narės teritoriją siekdami dirbti aukštos kvalifikacijos darbą
  bei jau teisėtai valstybėje narėje pagal kitas sistemas gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie pateikia paraiškas išduoti ES mėlynąją kortelę
  . |
| --- | --- |

1.

Ši direktyva taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl priėmimo į valstybės narės teritoriją siekdami dirbti aukštos kvalifikacijos darbą
  bei jau teisėtai valstybėje narėje pagal kitas sistemas gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie pateikia paraiškas išduoti ES mėlynąją kortelę
  .

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | kurie valstybėje narėje paprašė tarptautinės apsaugos arba joje gyvena pagal laikinosios apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

a)

kurie valstybėje narėje paprašė tarptautinės apsaugos arba joje gyvena pagal laikinosios apsaugos sistemą;

| a) | kurie valstybėje narėje paprašė tarptautinės apsaugos arba joje gyvena pagal laikinosios apsaugos sistemą,
  arba paprašė suteikti leidimą apsigyventi dėl vienos arba kitos iš šių priežasčių ir laukia sprendimo dėl savo statuso
  ; |
| --- | --- |

a)

kurie valstybėje narėje paprašė tarptautinės apsaugos arba joje gyvena pagal laikinosios apsaugos sistemą,
  arba paprašė suteikti leidimą apsigyventi dėl vienos arba kitos iš šių priežasčių ir laukia sprendimo dėl savo statuso
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| b) | kurie
  yra pabėgėliai arba
  kreipėsi su prašymu pripažinti juos pabėgėliais, ir dėl jų prašymo dar nepriimtas galutinis sprendimas; |
| --- | --- |

b)

kurie
  yra pabėgėliai arba
  kreipėsi su prašymu pripažinti juos pabėgėliais, ir dėl jų prašymo dar nepriimtas galutinis sprendimas;

| b) | kurie kreipėsi su prašymu pripažinti juos pabėgėliais, ir dėl jų prašymo dar nepriimtas galutinis sprendimas; |
| --- | --- |

b)

kurie kreipėsi su prašymu pripažinti juos pabėgėliais, ir dėl jų prašymo dar nepriimtas galutinis sprendimas;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies f punktas

| f) | kurie atvyko į valstybę narę pagal tarptautiniame susitarime nustatytus įsipareigojimus, kuriais palengvinamos tam tikrų kategorijų su prekyba ir investicijomis susijusių fizinių asmenų atvykimo ir laikino buvimo sąlygos; |
| --- | --- |

f)

kurie atvyko į valstybę narę pagal tarptautiniame susitarime nustatytus įsipareigojimus, kuriais palengvinamos tam tikrų kategorijų su prekyba ir investicijomis susijusių fizinių asmenų atvykimo ir laikino buvimo sąlygos;

| f) | kurie atvyko į valstybę narę remiantis įsipareigojimais, numatytais tarptautiniame susitarime, kuriuo palengvinamos tam tikrų kategorijų su prekyba ir investicijomis susijusių fizinių asmenų atvykimo ir laikino buvimo sąlygos,
  ypač bendrovės viduje perkeliamų asmenų, paslaugų pagal sutartį teikėjų ir stažuotes atliekančių aukštųjų mokyklų absolventų pagal Bendrijos įsipareigojimus remiantis Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis
  (
  GATS
  ); |
| --- | --- |

f)

kurie atvyko į valstybę narę remiantis įsipareigojimais, numatytais tarptautiniame susitarime, kuriuo palengvinamos tam tikrų kategorijų su prekyba ir investicijomis susijusių fizinių asmenų atvykimo ir laikino buvimo sąlygos,
  ypač bendrovės viduje perkeliamų asmenų, paslaugų pagal sutartį teikėjų ir stažuotes atliekančių aukštųjų mokyklų absolventų pagal Bendrijos įsipareigojimus remiantis Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis
  (
  GATS
  );

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

| ga) | kuriems leista atvykti į valstybės narės teritoriją kaip sezoniniams darbuotojams. |
| --- | --- |

ga)

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 dalis

| 3. | Ši direktyva neturėtų pažeisti bet kokio būsimo susitarimo tarp Bendrijos arba Bendrijos ir jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių, kuriame būtų išvardytos profesijos, kurioms ši direktyva neturėtų būti taikoma siekiant užtikrinti etišką įdarbinimą sektoriuose, kuriuose trūksta personalo, apsaugant žmogiškuosius išteklius besivystančiose – tokius susitarimus pasirašiusiose – šalyse. |
| --- | --- |

3.

Ši direktyva neturėtų pažeisti bet kokio būsimo susitarimo tarp Bendrijos arba Bendrijos ir jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių, kuriame būtų išvardytos profesijos, kurioms ši direktyva neturėtų būti taikoma siekiant užtikrinti etišką įdarbinimą sektoriuose, kuriuose trūksta personalo, apsaugant žmogiškuosius išteklius besivystančiose – tokius susitarimus pasirašiusiose – šalyse.

| 3. | Ši direktyva neturi pažeisti bet kokio būsimo susitarimo tarp Bendrijos arba Bendrijos ir jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių, kuriame būtų išvardytos profesijos, kurioms ši direktyva neturi būti taikoma siekiant užtikrinti etišką įdarbinimą sektoriuose, kuriuose trūksta personalo,
  sektoriuose, kurie itin svarbūs siekiant JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač sveikatos ir švietimo sektoriuose, taip pat sektoriuose, kurie turi didelės įtakos besivystančių šalių galimybėms teikti pagrindines socialines paslaugas
  , apsaugant žmogiškuosius išteklius besivystančiose – tokius susitarimus pasirašiusiose – šalyse. |
| --- | --- |

3.

Ši direktyva neturi pažeisti bet kokio būsimo susitarimo tarp Bendrijos arba Bendrijos ir jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių, kuriame būtų išvardytos profesijos, kurioms ši direktyva neturi būti taikoma siekiant užtikrinti etišką įdarbinimą sektoriuose, kuriuose trūksta personalo,
  sektoriuose, kurie itin svarbūs siekiant JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač sveikatos ir švietimo sektoriuose, taip pat sektoriuose, kurie turi didelės įtakos besivystančių šalių galimybėms teikti pagrindines socialines paslaugas
  , apsaugant žmogiškuosius išteklius besivystančiose – tokius susitarimus pasirašiusiose – šalyse.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalis

| 2. | Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių teisei priimti arba toliau taikyti nuostatas
  dėl atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų, kurios yra palankesnės
  asmenims, kuriems
  ji
  taikoma,
  išskyrus kiek tai susiję su atvykimu į pirmąją valstybę narę
  . |
| --- | --- |

2.

Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių teisei priimti arba toliau taikyti nuostatas
  dėl atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų, kurios yra palankesnės
  asmenims, kuriems
  ji
  taikoma,
  išskyrus kiek tai susiję su atvykimu į pirmąją valstybę narę
  .

| 2. | Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių teisei priimti arba toliau taikyti nuostatas,
  palankesnes
  asmenims, kuriems taikoma
  ši direktyva, palyginti su šiomis nuostatomis
  : |
| --- | --- |

2.

Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių teisei priimti arba toliau taikyti nuostatas,
  palankesnes
  asmenims, kuriems taikoma
  ši direktyva, palyginti su šiomis nuostatomis
  :

| a) | apsigyvenus antrojoje valstybėje narėje – 5 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

a)

| b) | 12 straipsniu, 13 straipsnio 1 ir 2 dalimis, 14 ir 16 straipsniais, 17 straipsnio 4 dalimi ir 20 straipsnius. |
| --- | --- |

b)

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | pateikti
  galiojančią
  darbo sutartį arba įpareigojantį pasiūlymą dirbti ne mažiau kaip vienerius metus atitinkamoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

pateikti
  galiojančią
  darbo sutartį arba įpareigojantį pasiūlymą dirbti ne mažiau kaip vienerius metus atitinkamoje valstybėje narėje;

| a) | pateikti
  pagal nacionalinę teisę galiojančią aukštos kvalifikacijos
  darbo sutartį arba įpareigojantį pasiūlymą dirbti ne mažiau kaip vienerius metus atitinkamoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

pateikti
  pagal nacionalinę teisę galiojančią aukštos kvalifikacijos
  darbo sutartį arba įpareigojantį pasiūlymą dirbti ne mažiau kaip vienerius metus atitinkamoje valstybėje narėje;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | nereglamentuojamų profesijų atveju pateikti dokumentus, įrodančius, kad turi reikiamą aukštą profesinę kvalifikaciją darbo sutartyje arba įpareigojančiame pasiūlyme dėl darbo numatytoje profesinėje srityje arba sektoriuje; |
| --- | --- |

c)

Išbraukta.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies e punktas

| e) | pateikti įrodymus, kad turi savo ir savo šeimos narių sveikatos draudimą, apimantį visas rizikos rūšis, kurios paprastai numatomos tos valstybės narės piliečių draudime, laikotarpiams, per kuriuos dėl darbo sutarties arba sąsajos su ja nenumatytas
  tokio pobūdžio
  draudimas ar atitinkamos išmokos; |
| --- | --- |

e)

pateikti įrodymus, kad turi savo ir savo šeimos narių sveikatos draudimą, apimantį visas rizikos rūšis, kurios paprastai numatomos tos valstybės narės piliečių draudime, laikotarpiams, per kuriuos dėl darbo sutarties arba sąsajos su ja nenumatytas
  tokio pobūdžio
  draudimas ar atitinkamos išmokos;

| e) | pateikti įrodymus, kad turi savo ir savo šeimos narių sveikatos draudimą, apimantį visas rizikos rūšis, kurios paprastai numatomos tos valstybės narės piliečių draudime, laikotarpiams, per kuriuos dėl darbo sutarties arba sąsajos su ja nenumatytas
  sveikatos
  draudimas ar atitinkamos išmokos; |
| --- | --- |

e)

pateikti įrodymus, kad turi savo ir savo šeimos narių sveikatos draudimą, apimantį visas rizikos rūšis, kurios paprastai numatomos tos valstybės narės piliečių draudime, laikotarpiams, per kuriuos dėl darbo sutarties arba sąsajos su ja nenumatytas
  sveikatos
  draudimas ar atitinkamos išmokos;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies f punktas

| f) | nebūti laikomas keliančiu grėsmę
  viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai. |
| --- | --- |

f)

nebūti laikomas keliančiu grėsmę
  viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai.

| f) | dėl priežasčių, kurias galima objektyviai įrodyti, nekelti grėsmės
  viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai. |
| --- | --- |

f)

dėl priežasčių, kurias galima objektyviai įrodyti, nekelti grėsmės
  viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalis

| 2. | Greta šio straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, darbo sutartyje arba įpareigojančiame pasiūlyme dėl darbo nurodytas bendrasis mėnesio
  atlyginimas
  negali būti mažesnis nei valstybių narių nacionaliniu lygiu apibrėžtas ir paskelbtas
  minimalus
  atlyginimas, ir turi būti bent
  tris kartus
  didesnis nei
  nacionalinėje teisėje nustatytas minimalus
  bendrasis mėnesio atlyginimas. |
| --- | --- |

2.

Greta šio straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, darbo sutartyje arba įpareigojančiame pasiūlyme dėl darbo nurodytas bendrasis mėnesio
  atlyginimas
  negali būti mažesnis nei valstybių narių nacionaliniu lygiu apibrėžtas ir paskelbtas
  minimalus
  atlyginimas, ir turi būti bent
  tris kartus
  didesnis nei
  nacionalinėje teisėje nustatytas minimalus
  bendrasis mėnesio atlyginimas.

| 2. | Greta šio straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, darbo sutartyje arba įpareigojančiame pasiūlyme dėl darbo nurodytas bendrasis mėnesio
  darbo užmokestis
  negali būti mažesnis nei valstybių narių nacionaliniu lygmeniu apibrėžtas ir paskelbtas atlyginimas, ir turi būti bent
  1,7 karto
  didesnis nei bendrasis
  darbo užmokestis arba vidutinis metinis darbo užmokestis atitinkamoje valstybėje narėje ir ne mažesnis kaip darbo užmokestis, kurį gauna ar gautų panašus darbuotojas priimančioje šalyje
  . |
| --- | --- |

2.

Greta šio straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, darbo sutartyje arba įpareigojančiame pasiūlyme dėl darbo nurodytas bendrasis mėnesio
  darbo užmokestis
  negali būti mažesnis nei valstybių narių nacionaliniu lygmeniu apibrėžtas ir paskelbtas atlyginimas, ir turi būti bent
  1,7 karto
  didesnis nei bendrasis
  darbo užmokestis arba vidutinis metinis darbo užmokestis atitinkamoje valstybėje narėje ir ne mažesnis kaip darbo užmokestis, kurį gauna ar gautų panašus darbuotojas priimančioje šalyje
  .

Valstybės narės, kuriose minimalus darbo užmokestis nenustatytas, nustato nacionalinį minimalų atlyginimo dydį, kuris turi būti bent tris kartus didesnis nei minimalios pajamos, kurias gaunantys atitinkamos valstybės narės piliečiai turi teisę į socialinę paramą toje valstybėje narėje.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Siekis užkirsti kelią aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumui

Valstybės narės nesiekia aktyviai pritraukti aukštos kvalifikacijos darbuotojų į sektorius, kuriems trečiojoje šalyje jau trūksta arba gali trūkti aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Tai ypač taikoma sveikatos ir švietimo sektoriams.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnis

6 straipsnis

Išbraukta.

Išimtys

Jei paraišką pateikia aukštojo mokslo diplomą turintis trečiosios šalies jaunesnis nei 30 metų pilietis, taikomos šios išimtys:

| a) | 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą sąlygą valstybės narės laiko patenkinta, jei pasiūlytas bendrasis mėnesio atlyginimas lygus bent dviem trečdaliams minimalaus nacionalinio atlyginimo dydžio, apibrėžto pagal 5 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

a)

| b) | valstybės narės gali netaikyti 5 straipsnio 2 dalyje nustatyto atlyginimo reikalavimo, jei pareiškėjas baigė aukštojo mokslo studijas vietoje ir gavo Bendrijos teritorijoje esančios aukštojo mokslo įstaigos bakalauro ir magistro diplomą; |
| --- | --- |

b)

| c) | valstybės narės reikalauja, kad greta aukštojo mokslo diplomo būtų pateikiamas ir profesinės patirties įrodymas tik jei tai būtina siekiant patenkinti nacionalinėje teisėje nustatytas sąlygas ES piliečiams užsiimti darbo sutartyje arba įpareigojančiame pasiūlyme dėl darbo numatyta reglamentuojama profesine veikla. |
| --- | --- |

c)

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalis

| 2. | Pradinis ES mėlynosios kortelės galiojimo laikotarpis yra
  dveji
  metai ir jis atnaujinamas
  bent tokiam pačiam
  laikotarpiui. Jei darbo sutartis galioja trumpiau nei
  dvejus
  metus, ES mėlynoji kortelė išduodama darbo sutarties galiojimo laikotarpiui jį pratęsiant
  trim
  mėnesiais. |
| --- | --- |

2.

Pradinis ES mėlynosios kortelės galiojimo laikotarpis yra
  dveji
  metai ir jis atnaujinamas
  bent tokiam pačiam
  laikotarpiui. Jei darbo sutartis galioja trumpiau nei
  dvejus
  metus, ES mėlynoji kortelė išduodama darbo sutarties galiojimo laikotarpiui jį pratęsiant
  trim
  mėnesiais.

| 2. | Pradinis ES mėlynosios kortelės galiojimo laikotarpis yra
  treji
  metai ir jis atnaujinamas
  dar dvejų metų
  laikotarpiui. Jei darbo sutartis galioja trumpiau nei
  trejus
  metus, ES mėlynoji kortelė išduodama darbo sutarties galiojimo laikotarpiui jį pratęsiant
  šešiems
  mėnesiais. |
| --- | --- |

2.

Pradinis ES mėlynosios kortelės galiojimo laikotarpis yra
  treji
  metai ir jis atnaujinamas
  dar dvejų metų
  laikotarpiui. Jei darbo sutartis galioja trumpiau nei
  trejus
  metus, ES mėlynoji kortelė išduodama darbo sutarties galiojimo laikotarpiui jį pratęsiant
  šešiems
  mėnesiais.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl diretyvos

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Kai ES mėlynosios kortelės turėtojas teisėtai išgyvena 36 mėnesius vienoje valstybėje narėje, jam suteikiama teisė dirbti aukštos kvalifikacijos darbą kitoje valstybėje narėje, liekant gyventi pirmojoje valstybėje narėje. Sąlygos, kuriomis galima vykti dirbti į kitą valstybę, išsamiau reglamentuojamos Direktyvoje .../ .../EB [dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių]. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| 2. | Valstybės narės, prieš priimdamos sprendimą dėl paraiškos išduoti ES mėlynąją kortelę, gali ištirti padėtį savo darbo rinkoje ir taikyti
  savo
  nacionalinius reikalavimus, numatytus laisvoms vietoms užimti. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, prieš priimdamos sprendimą dėl paraiškos išduoti ES mėlynąją kortelę, gali ištirti padėtį savo darbo rinkoje ir taikyti
  savo
  nacionalinius reikalavimus, numatytus laisvoms vietoms užimti.

| 2. | Valstybės narės, prieš priimdamos sprendimą dėl paraiškos išduoti ES mėlynąją kortelę, gali ištirti padėtį savo darbo rinkoje ir taikyti nacionalinius
  ir Bendrijos
  reikalavimus, numatytus laisvoms vietoms užimti.
  Priimdamos sprendimą pagal savo kompetenciją, valstybės narės atsižvelgia į darbo jėgos poreikį nacionaliniu ir regioniniu mastu
  . |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, prieš priimdamos sprendimą dėl paraiškos išduoti ES mėlynąją kortelę, gali ištirti padėtį savo darbo rinkoje ir taikyti nacionalinius
  ir Bendrijos
  reikalavimus, numatytus laisvoms vietoms užimti.
  Priimdamos sprendimą pagal savo kompetenciją, valstybės narės atsižvelgia į darbo jėgos poreikį nacionaliniu ir regioniniu mastu
  .

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

Valstybės narės gali atmesti paraišką gauti ES mėlynąją kortelę, kad užkirstų kelią „protų nutekėjimui“ sektoriuose, kuriuose kilmės šalyse trūksta kvalifikuotų darbuotojų.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

Valstybės narės, atsižvelgdamos į darbo rinkos politiką,
  gali teikti
  pirmenybę Sąjungos piliečiams, trečiosios šalies piliečiams, kai taip yra nustatyta Bendrijos teisės aktuose, taip pat trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ir gaunantiems nedarbo išmokas atitinkamoje valstybėje narėje.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į darbo rinkos politiką,
  teikia
  pirmenybę Sąjungos piliečiams,
  ir gali teikti pirmenybę
  trečiosios šalies piliečiams, kai taip yra nustatyta Bendrijos teisės aktuose, taip pat trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ir gaunantiems nedarbo išmokas atitinkamoje valstybėje narėje.

Valstybės narės atmeta paraiškas dėl ES mėlynosios kortelės, teikiamas darbo rinkos sektoriuje, kuriame darbuotojų iš kitų valstybių narių dalyvavimas yra apribotas remiantis pereinamojo laikotarpio taisyklėmis, išdėstytomis 2003 m. balandžio 16 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo aktuose.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės panaikina pagal šią direktyvą išduotą ES mėlynąją kortelę arba atsisako ją atnaujinti
  tokiais atvejais
  : |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės panaikina pagal šią direktyvą išduotą ES mėlynąją kortelę arba atsisako ją atnaujinti
  tokiais atvejais
  :

| 1. | Valstybės narės panaikina pagal šią direktyvą išduotą ES mėlynąją kortelę arba atsisako ją atnaujinti,
  jei ES mėlynoji kortelė
  buvo gauta apgaule, yra suklastota arba padirbta. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės panaikina pagal šią direktyvą išduotą ES mėlynąją kortelę arba atsisako ją atnaujinti,
  jei ES mėlynoji kortelė
  buvo gauta apgaule, yra suklastota arba padirbta.

| a) | kai ji buvo gauta apgaule, yra suklastota arba padirbta; |
| --- | --- |

a)

kai ji buvo gauta apgaule, yra suklastota arba padirbta;

| 1a. | Valstybės narės šios direktyvos pagrindu išduotą ES mėlynąją kortelę gali panaikinti arba atsisakyti pratęsti jos galiojimą tokiais atvejais: |
| --- | --- |

1a.

| b) | paaiškėjus, kad jos turėtojas neatitiko arba nebeatitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų arba jo apsigyvenimo šalyje tikslas yra kitoks nei nurodyta išduotame leidime apsigyventi; |
| --- | --- |

b)

paaiškėjus, kad jos turėtojas neatitiko arba nebeatitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų arba jo apsigyvenimo šalyje tikslas yra kitoks nei nurodyta išduotame leidime apsigyventi;

| a) | kai paaiškėja, kad jos turėtojas neatitiko arba nebeatitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų arba jo apsigyvenimo šalyje tikslas yra kitoks nei tas, dėl kurio jam buvo leista apsigyventi; |
| --- | --- |

a)

kai paaiškėja, kad jos turėtojas neatitiko arba nebeatitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų arba jo apsigyvenimo šalyje tikslas yra kitoks nei tas, dėl kurio jam buvo leista apsigyventi;

| c) | kai turėtojas nesilaikė 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 14 straipsnyje nustatytų apribojimų. |
| --- | --- |

c)

kai turėtojas nesilaikė 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 14 straipsnyje nustatytų apribojimų.

| b) | kai turėtojas nesilaikė 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 14 straipsnyje nustatytų apribojimų. |
| --- | --- |

b)

kai turėtojas nesilaikė 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 14 straipsnyje nustatytų apribojimų.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 3 dalis

| 3. | Valstybės narės gali panaikinti arba atsisakyti atnaujinti ES mėlynąją kortelę
  viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar sveikatos sumetimais
  . |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės gali panaikinti arba atsisakyti atnaujinti ES mėlynąją kortelę
  viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar sveikatos sumetimais
  .

| 3. | Valstybės narės gali panaikinti arba atsisakyti atnaujinti ES mėlynąją kortelę
  tik tada, kai yra grėsmė viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai ir jei šią grėsmę galima objektyviai įrodyti
  . |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės gali panaikinti arba atsisakyti atnaujinti ES mėlynąją kortelę
  tik tada, kai yra grėsmė viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai ir jei šią grėsmę galima objektyviai įrodyti
  .

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 dalis 1 a pastraipa (nauja)

Išduodama ES mėlynąją kortelę, valstybė narė įsipareigoja prireikus išduoti atitinkamus dokumentus ir vizas kuo greičiau arba bent jau per pagrįstą laiką iki tada, kai pareiškėjas turi pradėti dirbti darbą, kuriam išduodama ES mėlynoji kortelė, nebent valstybė narė pagrįstai negali to padaryti, nes darbdavys arba trečiosios šalies pilietis pavėluotai pateikė prašymą išduoti ES mėlynąją kortelę.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalis

| 2. | Jei paraišką pagrindžiančios informacijos nepakanka, kompetentinga institucija praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gauna papildomą reikiamą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Jei paraišką pagrindžiančios informacijos nepakanka, kompetentinga institucija praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gauna papildomą reikiamą informaciją.

| 2. | Jei paraišką pagrindžiančios informacijos nepakanka, kompetentinga institucija
  kuo skubiau
  praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gauna papildomą reikiamą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Jei paraišką pagrindžiančios informacijos nepakanka, kompetentinga institucija
  kuo skubiau
  praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gauna papildomą reikiamą informaciją.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 3 dalis

| 3. | Apie bet kokį sprendimą atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę, jos neatnaujinti arba ją panaikinti raštu pranešama atitinkamam trečiosios šalies piliečiui ir, tam tikrais atvejais, jo darbdaviui, laikantis atitinkamos nacionalinės teisės aktuose nustatytos pranešimų pateikimo tvarkos, ir jį galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  teismuose
  . Pranešime nurodomos sprendimo priežastys, galimos teisių gynimo priemonės bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų. |
| --- | --- |

3.

Apie bet kokį sprendimą atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę, jos neatnaujinti arba ją panaikinti raštu pranešama atitinkamam trečiosios šalies piliečiui ir, tam tikrais atvejais, jo darbdaviui, laikantis atitinkamos nacionalinės teisės aktuose nustatytos pranešimų pateikimo tvarkos, ir jį galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  teismuose
  . Pranešime nurodomos sprendimo priežastys, galimos teisių gynimo priemonės bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų.

| 3. | Apie bet kokį sprendimą atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę, jos neatnaujinti arba ją panaikinti raštu pranešama atitinkamam trečiosios šalies piliečiui ir, tam tikrais atvejais, jo darbdaviui, laikantis atitinkamos nacionalinės teisės aktuose nustatytos pranešimų pateikimo tvarkos, ir jį galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  kompetentingai institucijai, kuri paskirta pagal nacionalinę teisę
  . Pranešime nurodomos sprendimo priežastys, galimos teisių gynimo priemonės bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų. |
| --- | --- |

3.

Apie bet kokį sprendimą atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę, jos neatnaujinti arba ją panaikinti raštu pranešama atitinkamam trečiosios šalies piliečiui ir, tam tikrais atvejais, jo darbdaviui, laikantis atitinkamos nacionalinės teisės aktuose nustatytos pranešimų pateikimo tvarkos, ir jį galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  kompetentingai institucijai, kuri paskirta pagal nacionalinę teisę
  . Pranešime nurodomos sprendimo priežastys, galimos teisių gynimo priemonės bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 1 dalis

| 1. | Per pirmuosius dvejus teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metus toks asmuo galės dirbti tik tokį apmokamą darbą, kuris atitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytas priėmimo sąlygas. Bet koks darbo sutarties sąlygų pakeitimas, kuris turi įtakos priėmimo sąlygoms arba keičia darbo santykius, turi būti raštu iš anksto
  patvirtintas
  gyvenamosios vietos valstybės narės
  kompetentingų valdžios institucijų
  laikantis nacionalinės tvarkos ir 12 straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų. |
| --- | --- |

1.

Per pirmuosius dvejus teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metus toks asmuo galės dirbti tik tokį apmokamą darbą, kuris atitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytas priėmimo sąlygas. Bet koks darbo sutarties sąlygų pakeitimas, kuris turi įtakos priėmimo sąlygoms arba keičia darbo santykius, turi būti raštu iš anksto
  patvirtintas
  gyvenamosios vietos valstybės narės
  kompetentingų valdžios institucijų
  laikantis nacionalinės tvarkos ir 12 straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų.

| 1. | Per pirmuosius dvejus teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metus toks asmuo galės dirbti tokį apmokamą darbą, kuris atitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytas priėmimo sąlygas.
  Apie bet
  kokį darbo sutarties sąlygų pakeitimą, kuris turi įtakos priėmimo sąlygoms arba keičia darbo santykius, turi būti raštu iš anksto
  pranešta
  gyvenamosios vietos valstybės narės
  kompetentingoms valdžios institucijoms
  laikantis nacionalinės tvarkos ir 12 straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų. |
| --- | --- |

1.

Per pirmuosius dvejus teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metus toks asmuo galės dirbti tokį apmokamą darbą, kuris atitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytas priėmimo sąlygas.
  Apie bet
  kokį darbo sutarties sąlygų pakeitimą, kuris turi įtakos priėmimo sąlygoms arba keičia darbo santykius, turi būti raštu iš anksto
  pranešta
  gyvenamosios vietos valstybės narės
  kompetentingoms valdžios institucijoms
  laikantis nacionalinės tvarkos ir 12 straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalis

| 2. | Praėjus pirmiesiems dvejiems teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metams, tokiam asmeniui
  siekiant gauti aukštos kvalifikacijos darbą
  bus taikomos vienodos sąlygos kaip ir valstybės narės piliečiams.
  ES mėlynosios kortelės turėtojas gyvenamosios vietos valstybės narės kompetentingoms valdžios institucijoms praneša apie bet kokius savo darbo santykių pasikeitimus, laikydamasis nacionalinės tvarkos
  . |
| --- | --- |

2.

Praėjus pirmiesiems dvejiems teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metams, tokiam asmeniui
  siekiant gauti aukštos kvalifikacijos darbą
  bus taikomos vienodos sąlygos kaip ir valstybės narės piliečiams.
  ES mėlynosios kortelės turėtojas gyvenamosios vietos valstybės narės kompetentingoms valdžios institucijoms praneša apie bet kokius savo darbo santykių pasikeitimus, laikydamasis nacionalinės tvarkos
  .

| 2. | Praėjus pirmiesiems dvejiems teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metams, tokiam asmeniui bus taikomos vienodos sąlygos kaip ir valstybės narės piliečiams. |
| --- | --- |

2.

Praėjus pirmiesiems dvejiems teisėto gyvenimo, kaip ES mėlynosios kortelės turėtojui, atitinkamoje valstybėje narėje metams, tokiam asmeniui bus taikomos vienodos sąlygos kaip ir valstybės narės piliečiams.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 1 dalis

| 1. | Nedarbas savaime negali būti ES mėlynosios kortelės panaikinimo pagrindu, su sąlyga, kad nedarbas netrunka ilgiau nei
  tris
  mėnesius iš eilės. |
| --- | --- |

1.

Nedarbas savaime negali būti ES mėlynosios kortelės panaikinimo pagrindu, su sąlyga, kad nedarbas netrunka ilgiau nei
  tris
  mėnesius iš eilės.

| 1. | Nedarbas savaime negali būti ES mėlynosios kortelės panaikinimo
  arba atsisakymo ją atnaujinti
  motyvas, nebent nedarbo laikotarpis trunka ilgiau nei
  šešis
  mėnesius iš eilės. |
| --- | --- |

1.

Nedarbas savaime negali būti ES mėlynosios kortelės panaikinimo
  arba atsisakymo ją atnaujinti
  motyvas, nebent nedarbo laikotarpis trunka ilgiau nei
  šešis
  mėnesius iš eilės.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | ES mėlynosios kortelės turėtojas turi teisę pasilikti valstybės narės teritorijoje tiek laiko, kiek trunka mokymas, kuriame jis dalyvauja, siekdamas patobulinti savo profesinius gebėjimus arba įgyti kitą profesinę kvalifikaciją. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalis

| 2. | Per
  šį
  laikotarpį ES mėlynosios kortelės turėtojas turi teisę ieškoti darbo ir įsidarbinti pagal 13 straipsnio 1 arba 2 dalies sąlygas, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų taikoma. |
| --- | --- |

2.

Per
  šį
  laikotarpį ES mėlynosios kortelės turėtojas turi teisę ieškoti darbo ir įsidarbinti pagal 13 straipsnio 1 arba 2 dalies sąlygas, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų taikoma.

| 2. | Per
  1 ir 1a dalyse nurodytą
  laikotarpį ES mėlynosios kortelės turėtojas turi teisę ieškoti
  aukštos kvalifikacijos
  darbo ir įsidarbinti pagal 13 straipsnio 1 arba 2 dalies sąlygas, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų taikoma. |
| --- | --- |

2.

Per
  1 ir 1a dalyse nurodytą
  laikotarpį ES mėlynosios kortelės turėtojas turi teisę ieškoti
  aukštos kvalifikacijos
  darbo ir įsidarbinti pagal 13 straipsnio 1 arba 2 dalies sąlygas, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų taikoma.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 2 dalis

| 2. | Valstybės narės gali suteikti šio straipsnio 1 dalies c ir i punktuose numatytas teises, susijusias su stipendijomis studijoms ir socialinio būsto įsigijimo tvarka, tik tiems ES mėlynosios kortelės turėtojams, kurie jau išbuvo arba kurie turi teisę būti jos teritorijoje ne mažiau kaip trejus metus. |
| --- | --- |

2.

Išbraukta.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 3 dalis

| 3. | Valstybės narės gali apriboti vienodų sąlygų socialinės paramos srityje taikymą tais atvejais, kai ES mėlynosios kortelės turėtojui buvo suteiktas EB ilgalaikio gyventojo statusas pagal 17 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | 8 straipsnio 2 dalies nuostatos aiškinamos taip: ES mėlynosios kortelės turėtojas šios kortelės galiojimo (įskaitant pratęsimą) laikotarpiu teisėtai gyveno pirmosios valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 4 dalis

| 4. | Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/109/EB 9 straipsnio 1 dalies c punkto, valstybės narės iki 24 iš eilės einančių mėnesių
  pratęsia
  laikotarpį, per kurį ES mėlynosios kortelės turėtojas ir jo šeimos nariai, kuriems suteiktas EB ilgalaikio gyventojo statusas, gali būti išvykę iš Bendrijos teritorijos. |
| --- | --- |

4.

Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/109/EB 9 straipsnio 1 dalies c punkto, valstybės narės iki 24 iš eilės einančių mėnesių
  pratęsia
  laikotarpį, per kurį ES mėlynosios kortelės turėtojas ir jo šeimos nariai, kuriems suteiktas EB ilgalaikio gyventojo statusas, gali būti išvykę iš Bendrijos teritorijos.

| 4. | Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/109/EB 9 straipsnio 1 dalies c punkto, valstybės narės iki 24 iš eilės einančių mėnesių
  gali pratęsti
  laikotarpį, per kurį ES mėlynosios kortelės turėtojas ir jo šeimos nariai, kuriems suteiktas EB ilgalaikio gyventojo statusas, gali būti išvykę iš Bendrijos teritorijos. |
| --- | --- |

4.

Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/109/EB 9 straipsnio 1 dalies c punkto, valstybės narės iki 24 iš eilės einančių mėnesių
  gali pratęsti
  laikotarpį, per kurį ES mėlynosios kortelės turėtojas ir jo šeimos nariai, kuriems suteiktas EB ilgalaikio gyventojo statusas, gali būti išvykę iš Bendrijos teritorijos.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 5 dalis

| 5. | Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos Direktyvos 2003/109/EB išimtys taikomos tik tais atvejais, kai atitinkamas trečiosios šalies pilietis gali įrodyti, kad jis buvo išvykęs iš Bendrijos teritorijos, kad galėtų vykdyti ekonominę veiklą samdomo ar savarankiško darbo pagrindais, savanorišką veiklą arba studijuoti
  savo kilmės šalyje
  . |
| --- | --- |

5.

Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos Direktyvos 2003/109/EB išimtys taikomos tik tais atvejais, kai atitinkamas trečiosios šalies pilietis gali įrodyti, kad jis buvo išvykęs iš Bendrijos teritorijos, kad galėtų vykdyti ekonominę veiklą samdomo ar savarankiško darbo pagrindais, savanorišką veiklą arba studijuoti
  savo kilmės šalyje
  .

| 5. | Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos Direktyvos 2003/109/EB išimtys taikomos tik tais atvejais, kai atitinkamas trečiosios šalies pilietis gali įrodyti, kad jis buvo išvykęs iš Bendrijos teritorijos, kad galėtų
  savo kilmės šalyje
  vykdyti ekonominę veiklą samdomo ar savarankiško darbo pagrindais, savanorišką veiklą arba studijuoti,
  kad paskatintų šių specialistų apykaitinį judumą, taip pat tolesnį šių darbuotojų migrantų dalyvavimą mokymo, mokslinių tyrimų ir techninėje veikloje jų kilmės šalyse
  . |
| --- | --- |

5.

Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos Direktyvos 2003/109/EB išimtys taikomos tik tais atvejais, kai atitinkamas trečiosios šalies pilietis gali įrodyti, kad jis buvo išvykęs iš Bendrijos teritorijos, kad galėtų
  savo kilmės šalyje
  vykdyti ekonominę veiklą samdomo ar savarankiško darbo pagrindais, savanorišką veiklą arba studijuoti,
  kad paskatintų šių specialistų apykaitinį judumą, taip pat tolesnį šių darbuotojų migrantų dalyvavimą mokymo, mokslinių tyrimų ir techninėje veikloje jų kilmės šalyse
  .

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 3 dalies įvadinė dalis

| 3. | Laikydamasi 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, antroji valstybė narė išnagrinėja
  pranešimą
  ir raštu informuoja pareiškėją bei pirmąją valstybę narę apie savo sprendimą: |
| --- | --- |

3.

Laikydamasi 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, antroji valstybė narė išnagrinėja
  pranešimą
  ir raštu informuoja pareiškėją bei pirmąją valstybę narę apie savo sprendimą:

| 3. | Laikydamasi 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, antroji valstybė narė išnagrinėja
  prašymą ir šio straipsnio 2 dalyje nurodytus dokumentus
  ir raštu informuoja pareiškėją bei pirmąją valstybę narę apie savo sprendimą: |
| --- | --- |

3.

Laikydamasi 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, antroji valstybė narė išnagrinėja
  prašymą ir šio straipsnio 2 dalyje nurodytus dokumentus
  ir raštu informuoja pareiškėją bei pirmąją valstybę narę apie savo sprendimą:

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 3 dalies b punktas

| b) | atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę
  ir nurodyti pareiškėjui bei jo šeimos nariams
  nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka, įskaitant ir išsiuntimo tvarką, išvykti iš jos teritorijos,
  jei netenkinamos šiame straipsnyje nustatytos sąlygos
  . Pirmoji valstybė narė nedelsdama ir be jokių formalumų priima ES mėlynosios kortelės turėtoją ir jo šeimos narius atgal į savo teritoriją. Po readmisijos taikomos 14 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

b)

atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę
  ir nurodyti pareiškėjui bei jo šeimos nariams
  nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka, įskaitant ir išsiuntimo tvarką, išvykti iš jos teritorijos,
  jei netenkinamos šiame straipsnyje nustatytos sąlygos
  . Pirmoji valstybė narė nedelsdama ir be jokių formalumų priima ES mėlynosios kortelės turėtoją ir jo šeimos narius atgal į savo teritoriją. Po readmisijos taikomos 14 straipsnio nuostatos.

| b) | atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę,
  jei netenkinamos šiame straipsnyje nustatytos sąlygos arba remdamasi 9 straipsnyje nustatytais atsisakymo pagrindais. Tokiu atveju ši valstybė narė įpareigoja pareiškėją (jei jis jau yra valstybės narės teritorijoje) bei jo šeimos narius
  nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka, įskaitant ir išsiuntimo tvarką, išvykti iš jos teritorijos. Pirmoji valstybė narė nedelsdama ir be jokių formalumų priima ES mėlynosios kortelės turėtoją ir jo šeimos narius atgal į savo teritoriją. Po readmisijos taikomos 14 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

b)

atsisakyti išduoti ES mėlynąją kortelę,
  jei netenkinamos šiame straipsnyje nustatytos sąlygos arba remdamasi 9 straipsnyje nustatytais atsisakymo pagrindais. Tokiu atveju ši valstybė narė įpareigoja pareiškėją (jei jis jau yra valstybės narės teritorijoje) bei jo šeimos narius
  nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka, įskaitant ir išsiuntimo tvarką, išvykti iš jos teritorijos. Pirmoji valstybė narė nedelsdama ir be jokių formalumų priima ES mėlynosios kortelės turėtoją ir jo šeimos narius atgal į savo teritoriją. Po readmisijos taikomos 14 straipsnio nuostatos.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 straipsnio 2 dalis

| 2. | Jei valstybė narė nusprendžia taikyti apribojimus patekti į darbo rinką, numatytus Direktyvos 2003/109/EB 14 straipsnio 3 dalyje, pirmenybę ji
  teikia
  leidimą apsigyventi „EB ilgalaikis gyventojas/ES mėlynosios kortelės turėtojas“ turintiems asmenims, o ne kitiems trečiųjų šalių piliečiams, prašantiems suteikti teisę joje apsigyventi tais pačiais tikslais. |
| --- | --- |

2.

Jei valstybė narė nusprendžia taikyti apribojimus patekti į darbo rinką, numatytus Direktyvos 2003/109/EB 14 straipsnio 3 dalyje, pirmenybę ji
  teikia
  leidimą apsigyventi „EB ilgalaikis gyventojas/ES mėlynosios kortelės turėtojas“ turintiems asmenims, o ne kitiems trečiųjų šalių piliečiams, prašantiems suteikti teisę joje apsigyventi tais pačiais tikslais.

| 2. | Jei valstybė narė nusprendžia taikyti apribojimus patekti į darbo rinką, numatytus Direktyvos 2003/109/EB 14 straipsnio 3 dalyje, pirmenybę ji
  gali teikti
  leidimą apsigyventi „EB ilgalaikis gyventojas/ES mėlynosios kortelės turėtojas“ turintiems asmenims, o ne kitiems trečiųjų šalių piliečiams, prašantiems suteikti teisę joje apsigyventi tais pačiais tikslais,
  jei du ar daugiau kandidatų yra vienodai kvalifikuoti atlikti tą patį darbą
  . |
| --- | --- |

2.

Jei valstybė narė nusprendžia taikyti apribojimus patekti į darbo rinką, numatytus Direktyvos 2003/109/EB 14 straipsnio 3 dalyje, pirmenybę ji
  gali teikti
  leidimą apsigyventi „EB ilgalaikis gyventojas/ES mėlynosios kortelės turėtojas“ turintiems asmenims, o ne kitiems trečiųjų šalių piliečiams, prašantiems suteikti teisę joje apsigyventi tais pačiais tikslais,
  jei du ar daugiau kandidatų yra vienodai kvalifikuoti atlikti tą patį darbą
  .

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės, naudodamosi Sprendimu 2006/688/EB sukurtu tinklu, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, ar dėl 7 straipsnio, 9 straipsnio 2 dalies, 19 straipsnio 5 dalies ir 20 straipsnio buvo priimti įstatymai arba kiti teisės aktai. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės, naudodamosi Sprendimu 2006/688/EB sukurtu tinklu, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, ar dėl 7 straipsnio, 9 straipsnio 2 dalies, 19 straipsnio 5 dalies ir 20 straipsnio buvo priimti įstatymai arba kiti teisės aktai.

| 1. | Valstybės narės per Sprendimu 2006/688/EB sukurtą tinklą, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, jei dėl 7 straipsnio, 9 straipsnio 2 dalies, 19 straipsnio 5 dalies ir 20 straipsnio buvo priimti įstatymai arba kiti teisės aktai,
  ir pateikia duomenis apie konkrečias taikomas priemones
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės per Sprendimu 2006/688/EB sukurtą tinklą, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, jei dėl 7 straipsnio, 9 straipsnio 2 dalies, 19 straipsnio 5 dalies ir 20 straipsnio buvo priimti įstatymai arba kiti teisės aktai,
  ir pateikia duomenis apie konkrečias taikomas priemones
  .

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 3 dalis

| 3. | Kasmet, o pirmą kartą ne vėliau kaip [kiti metai nuo šios direktyvos perkėlimo dienos] balandžio 1 d., valstybės narės, naudodamosi Sprendimu 2006/688/EB sukurtu tinklu, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms statistinius duomenis apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems per paskutinius kalendorinius metus buvo suteikta, atnaujinta arba panaikinta ES mėlynoji kortelė, skaičių ir nurodo jų pilietybę bei profesiją. Taip pat pateikiami statistiniai duomenys apie priimtus šeimos narius. ES mėlynosios kortelės turėtojų ir jų šeimos narių, priimtų pagal 19–21 straipsnių nuostatas, atveju taip pat nurodoma jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybė narė. |
| --- | --- |

3.

Kasmet, o pirmą kartą ne vėliau kaip [kiti metai nuo šios direktyvos perkėlimo dienos] balandžio 1 d., valstybės narės, naudodamosi Sprendimu 2006/688/EB sukurtu tinklu, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms statistinius duomenis apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems per paskutinius kalendorinius metus buvo suteikta, atnaujinta arba panaikinta ES mėlynoji kortelė, skaičių ir nurodo jų pilietybę bei profesiją. Taip pat pateikiami statistiniai duomenys apie priimtus šeimos narius. ES mėlynosios kortelės turėtojų ir jų šeimos narių, priimtų pagal 19–21 straipsnių nuostatas, atveju taip pat nurodoma jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybė narė.

| 3. | Kasmet, o pirmą kartą ne vėliau kaip [kiti metai nuo šios direktyvos perkėlimo dienos] balandžio 1 d., valstybės narės, naudodamosi Sprendimu 2006/688/EB sukurtu tinklu,
  remdamosi asmens duomenų apsaugą reglamentuojančiais teisės aktais
  , praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms statistinius duomenis apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems per paskutinius kalendorinius metus buvo suteikta, atnaujinta arba panaikinta ES mėlynoji kortelė, skaičių ir nurodo jų pilietybę bei profesiją. Taip pat pateikiami statistiniai duomenys apie priimtus šeimos narius,
  išskyrus informaciją, susijusią su jų profesine veikla
  . ES mėlynosios kortelės turėtojų ir jų šeimos narių, priimtų pagal 19–21 straipsnių nuostatas, atveju taip pat nurodoma jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybė narė. |
| --- | --- |

3.

Kasmet, o pirmą kartą ne vėliau kaip [kiti metai nuo šios direktyvos perkėlimo dienos] balandžio 1 d., valstybės narės, naudodamosi Sprendimu 2006/688/EB sukurtu tinklu,
  remdamosi asmens duomenų apsaugą reglamentuojančiais teisės aktais
  , praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms statistinius duomenis apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems per paskutinius kalendorinius metus buvo suteikta, atnaujinta arba panaikinta ES mėlynoji kortelė, skaičių ir nurodo jų pilietybę bei profesiją. Taip pat pateikiami statistiniai duomenys apie priimtus šeimos narius,
  išskyrus informaciją, susijusią su jų profesine veikla
  . ES mėlynosios kortelės turėtojų ir jų šeimos narių, priimtų pagal 19–21 straipsnių nuostatas, atveju taip pat nurodoma jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybė narė.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/240

---

Viena paraiškų dėl leidimo apsigyventi ir dirbti procedūra *

P6_TA(2008)0558

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0638),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 3 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 3 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0470/2007),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0431/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0431/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 2


  Pasiūlymas dėl direktyvos


  7 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (7a) | Vieno leidimo galiojimo laiką nustato atskira valstybė narė. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(7a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Visi teisėtai valstybėse narėse gyvenantys ir dirbantys trečiųjų šalių piliečiai turėtų turėti bent jau tokias pačias teises kaip ir priimančiosios valstybės narės piliečiai, nepriklausomai nuo pirminio jų priėmimo į šalį tikslo arba pagrindo. Teisė į vienodas sąlygas šioje direktyvoje nurodytose srityse turėtų būti suteikta ne tik tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją darbo tikslu, bet ir tiems, kurie buvo priimti kitais tikslais ir pateko į tos valstybės narės darbo rinką pagal kitus Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus, įskaitant trečiosios šalies darbuotojo šeimos narius, kurie priimti į valstybę narę remiantis 2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą, trečiųjų šalių piliečius, kurie priimti į valstybės narės teritoriją remiantis 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų ir tyrėjus, kurie priimti remiantis 2005 m. spalio 12 d.Tarybos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos. |
| --- | --- |

(10)

Visi teisėtai valstybėse narėse gyvenantys ir dirbantys trečiųjų šalių piliečiai turėtų turėti bent jau tokias pačias teises kaip ir priimančiosios valstybės narės piliečiai, nepriklausomai nuo pirminio jų priėmimo į šalį tikslo arba pagrindo. Teisė į vienodas sąlygas šioje direktyvoje nurodytose srityse turėtų būti suteikta ne tik tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją darbo tikslu, bet ir tiems, kurie buvo priimti kitais tikslais ir pateko į tos valstybės narės darbo rinką pagal kitus Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus, įskaitant trečiosios šalies darbuotojo šeimos narius, kurie priimti į valstybę narę remiantis 2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą, trečiųjų šalių piliečius, kurie priimti į valstybės narės teritoriją remiantis 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų ir tyrėjus, kurie priimti remiantis 2005 m. spalio 12 d.Tarybos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos.

| (10) | Visi teisėtai valstybėse narėse gyvenantys ir dirbantys trečiųjų šalių piliečiai turėtų turėti bent jau tokias pačias
  su darbu susijusias
  teises kaip ir priimančiosios valstybės narės piliečiai, nepriklausomai nuo pirminio jų priėmimo į šalį tikslo arba pagrindo. Teisė į vienodas sąlygas šioje direktyvoje nurodytose srityse turėtų būti suteikta ne tik tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją darbo tikslu, bet ir tiems, kurie buvo priimti kitais tikslais ir pateko į tos valstybės narės darbo rinką pagal kitus Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus, įskaitant trečiosios šalies darbuotojo šeimos narius, kurie priimti į valstybę narę remiantis 2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą, trečiųjų šalių piliečius, kurie priimti į valstybės narės teritoriją remiantis 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų ir tyrėjus, kurie priimti remiantis 2005 m. spalio 12 d.Komisijos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos. |
| --- | --- |

(10)

Visi teisėtai valstybėse narėse gyvenantys ir dirbantys trečiųjų šalių piliečiai turėtų turėti bent jau tokias pačias
  su darbu susijusias
  teises kaip ir priimančiosios valstybės narės piliečiai, nepriklausomai nuo pirminio jų priėmimo į šalį tikslo arba pagrindo. Teisė į vienodas sąlygas šioje direktyvoje nurodytose srityse turėtų būti suteikta ne tik tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją darbo tikslu, bet ir tiems, kurie buvo priimti kitais tikslais ir pateko į tos valstybės narės darbo rinką pagal kitus Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus, įskaitant trečiosios šalies darbuotojo šeimos narius, kurie priimti į valstybę narę remiantis 2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą, trečiųjų šalių piliečius, kurie priimti į valstybės narės teritoriją remiantis 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų ir tyrėjus, kurie priimti remiantis 2005 m. spalio 12 d.Komisijos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą
  ne ilgiau nei šešis mėnesius per bet kurį dvylikos mėnesių laikotarpį
  , ši direktyva neturėtų būti taikoma, atsižvelgiant į jų laikiną statusą. |
| --- | --- |

(13)

Trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą
  ne ilgiau nei šešis mėnesius per bet kurį dvylikos mėnesių laikotarpį
  , ši direktyva neturėtų būti taikoma, atsižvelgiant į jų laikiną statusą.

| (13) | Trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą, ši direktyva neturėtų būti taikoma, atsižvelgiant į jų laikiną statusą
  ir tai, kad jiems bus taikoma atskira direktyva
  . |
| --- | --- |

(13)

Trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą, ši direktyva neturėtų būti taikoma, atsižvelgiant į jų laikiną statusą
  ir tai, kad jiems bus taikoma atskira direktyva
  .

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13a) | Laikiną apsaugą turintys asmenys ir jiems suteikiama bendros teisių visuma turėtų patekti į šios direktyvos taikymo apimtį, nes jiems yra suteiktas leidimas legaliai dirbti valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

(13a)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (18a) | Ši direktyva turėtų būti įgyvendinama nepažeidžiant palankesnių nuostatų, numatytų ES teisės aktuose ir kituose tarptautiniuose instrumentuose. |
| --- | --- |

(18a)

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (18b) | Valstybės narės turėtų ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų generalinės asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos. |
| --- | --- |

(18b)

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| (19) | Valstybės narės turėtų įgyvendinti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos visų pirma laikydamosi 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, ir 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus. |
| --- | --- |

(19)

Valstybės narės turėtų įgyvendinti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos visų pirma laikydamosi 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, ir 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus.

| (19) | Valstybės narės turėtų įgyvendinti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos visų pirma laikydamosi 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, ir 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus
  ir vadovaujantis būsimais teisės aktais šioje srityje, kaip pvz., pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

(19)

Valstybės narės turėtų įgyvendinti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos visų pirma laikydamosi 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, ir 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus
  ir vadovaujantis būsimais teisės aktais šioje srityje, kaip pvz., pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426)
  .

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio a punktas

| a) | vieną paraiškų pateikimo procedūrą išduodant vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje, siekiant supaprastinti jų
  priėmimą
  ir palengvinti jų statuso kontrolę; |
| --- | --- |

a)

vieną paraiškų pateikimo procedūrą išduodant vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje, siekiant supaprastinti jų
  priėmimą
  ir palengvinti jų statuso kontrolę;

| a) | vieną paraiškų pateikimo procedūrą išduodant vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje, siekiant supaprastinti jų
  priėmimo procedūrą
  ir palengvinti jų statuso kontrolę; |
| --- | --- |

a)

vieną paraiškų pateikimo procedūrą išduodant vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje, siekiant supaprastinti jų
  priėmimo procedūrą
  ir palengvinti jų statuso kontrolę;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio b punktas

| b) | vienodas teises valstybėje narėje teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių darbuotojams. |
| --- | --- |

b)

vienodas teises valstybėje narėje teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių darbuotojams.

| b) | vienodas teises valstybėje narėje teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių darbuotojams,
  nepriklausomai nuo tikslo, kuriuo remiantis jie buvo pradžioje priimti į valstybių narių teritoriją
  . |
| --- | --- |

b)

vienodas teises valstybėje narėje teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių darbuotojams,
  nepriklausomai nuo tikslo, kuriuo remiantis jie buvo pradžioje priimti į valstybių narių teritoriją
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Šia direktyva nedaroma poveikio valstybių narių kompetencijai priimant sprendimus dėl trečiųjų šalių piliečių įsileidimo į savo nacionalines darbo rinkas.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio d punktas

| d) | „viena paraiškų pateikimo procedūra“ – bet kokia procedūra, kurios metu,
  remiantis viena paraiška dėl leidimo
  trečiosios šalies piliečiui apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje,
  priimamas sprendimas dėl vieno leidimo atitinkamam trečiosios šalies piliečiui
  . |
| --- | --- |

d)

„viena paraiškų pateikimo procedūra“ – bet kokia procedūra, kurios metu,
  remiantis viena paraiška dėl leidimo
  trečiosios šalies piliečiui apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje,
  priimamas sprendimas dėl vieno leidimo atitinkamam trečiosios šalies piliečiui
  .

| d) | „viena paraiškų pateikimo procedūra“ – bet kokia procedūra, kurios metu
  priimamas sprendimas dėl vieno leidimo
  ,
  kuriuo
  trečiosios šalies piliečiui
  remiantis jo, arba jo būsimo darbdavio paraiška leidžiama
  apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

d)

„viena paraiškų pateikimo procedūra“ – bet kokia procedūra, kurios metu
  priimamas sprendimas dėl vieno leidimo
  ,
  kuriuo
  trečiosios šalies piliečiui
  remiantis jo, arba jo būsimo darbdavio paraiška leidžiama
  apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio d a punktas (naujas)

| da) | darbas pasienyje'– tai darbas valstybėje narėje kitoje nei gyvenamosios vietos valstybė narė, kai darbą atlieka pasienio darbuotojas, minimas reglamento (EEB) Nr. 1408/71 1 straipsnio b punkte. |
| --- | --- |

da)

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | trečiųjų šalių darbuotojams, teisėtai gyvenantiems valstybėje narėje. |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių darbuotojams, teisėtai gyvenantiems valstybėje narėje.

| b) | trečiųjų šalių darbuotojams, teisėtai gyvenantiems valstybėje narėje,
  nepriklausomai nuo tikslo, kuriuo remiantis jie buvo pradžioje priimti į valstybių narių teritoriją
  . |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių darbuotojams, teisėtai gyvenantiems valstybėje narėje,
  nepriklausomai nuo tikslo, kuriuo remiantis jie buvo pradžioje priimti į valstybių narių teritoriją
  .

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies įvadinė dalis

| 2. | Ši direktyva netaikoma
  trečiųjų šalių piliečiams: |
| --- | --- |

2.

Ši direktyva netaikoma
  trečiųjų šalių piliečiams:

| 2. | Šios direktyvos nuostatos dėl vienos paraiškų pateikimo procedūros išduodant trečiųjų šalių piliečiams bendrą leidimą gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje netaikomos
  trečiųjų šalių piliečiams: |
| --- | --- |

2.

Šios direktyvos nuostatos dėl vienos paraiškų pateikimo procedūros išduodant trečiųjų šalių piliečiams bendrą leidimą gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje netaikomos
  trečiųjų šalių piliečiams:

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| d) | kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą
  ne ilgiau nei šešis mėnesius per bet kurį dvylikos mėnesių laikotarpį
  ; |
| --- | --- |

d)

kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą
  ne ilgiau nei šešis mėnesius per bet kurį dvylikos mėnesių laikotarpį
  ;

| d) | kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą; |
| --- | --- |

d)

kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją dirbti sezoninį darbą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| da) | kurie buvo priimti į valstybės narės teritoriją su tikslu dirbti joje laikotarpiui, kuris neviršija šešių mėnesių, kai tai susiję tiktai su viena paraiškų pateikimo procedūra; |
| --- | --- |

da)

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies f punktas

| f) | kurie valstybėje narėje paprašė tarptautinės apsaugos
  arba joje gyvena pagal laikinosios apsaugos sistemą
  ; |
| --- | --- |

f)

kurie valstybėje narėje paprašė tarptautinės apsaugos
  arba joje gyvena pagal laikinosios apsaugos sistemą
  ;

| f) | kurie valstybėje narėje gyvena kaip tarptautinės apsaugos prašytojai; |
| --- | --- |

f)

kurie valstybėje narėje gyvena kaip tarptautinės apsaugos prašytojai;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Valstybės narės pačios nustato, ar paraišką dėl vieno leidimo turi pateikti atitinkamas trečiosios šalies pilietis, ar būsimasis jo darbdavys, ar nesvarbu, kuris vienas iš jų. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| 1b. | Tais atvejais, kai paraišką dėl vieno leidimo pateikia atitinkamas trečiosios šalies pilietis, galima ją pateikti ir išnagrinėti arba kai trečiosios šalies pilietis gyvena už valstybės narės, į kurią jis siekia būti priimtas, ribų, arba kai jis jau teisėtai yra atitinkamos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

1b.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

Jei pareiškėjo leidimo galiojimo laikas pasibaigia prieš priimant sprendimą dėl jo paraiškos dėl leidimo atnaujinimo, ją nagrinėjanti valstybė narė atitinkamam asmeniui ir, jei reikia, jo šeima leidžia teisėtai būti savo teritorijoje tol, kol bus priimtas sprendimas dėl jo paraiškos dėl vieno leidimo atnaujinimo.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 4 dalis

| 4. | Jei paraišką
  pagrindžiančios informacijos nepakanka
  , paskirtoji institucija praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gaus reikiamą papildomą informaciją. |
| --- | --- |

4.

Jei paraišką
  pagrindžiančios informacijos nepakanka
  , paskirtoji institucija praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gaus reikiamą papildomą informaciją.

| 4. | Jei paraišką
  pagrindžianti informacija yra nepakankama remiantis viešai apibrėžtais kriterijais
  , paskirtoji institucija praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gaus reikiamą papildomą informaciją. |
| --- | --- |

4.

Jei paraišką
  pagrindžianti informacija yra nepakankama remiantis viešai apibrėžtais kriterijais
  , paskirtoji institucija praneša pareiškėjui, kokios papildomos informacijos dar reikia. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas iki tol, kol valdžios institucijos gaus reikiamą papildomą informaciją.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| 4a. | Tais atvejais, kai sustabdomas vieno leidimo galiojimas arba pratęsiamas 2 dalyje nustatyto sprendimo priėmimo terminas, kompetentinga institucija tinkamai apie tai praneša pareiškėjui. |
| --- | --- |

4a.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Valstybė narė kitos valstybės narės išduoto vieno leidimo turėtojui gali išduoti leidimą dirbti jos teritorijoje. Šis leidimas suteikiamas vadovaujantis tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais. Šis leidimas negali galioti ilgiau nei kitos valstybės išduotas vienas leidimas. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalis

| 1. | Pranešime raštu turi būti pateikiamos sprendimo atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti priežastys remiantis kriterijais, nustatytais nacionalinės arba Bendrijos teisės aktuose. |
| --- | --- |

1.

Pranešime raštu turi būti pateikiamos sprendimo atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti priežastys remiantis kriterijais, nustatytais nacionalinės arba Bendrijos teisės aktuose.

| 1. | Pranešime raštu turi būti pateikiamos sprendimo atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti
  objektyvios ir galimos patikrinti
  priežastys, remiantis kriterijais, nustatytais nacionalinės arba Bendrijos teisės aktuose.
  Šie kriterijai yra objektyvūs ir viešai skelbiami tam, kad galima būtų patikrinti, kodėl buvo priimtas toks sprendimas
  . |
| --- | --- |

1.

Pranešime raštu turi būti pateikiamos sprendimo atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti
  objektyvios ir galimos patikrinti
  priežastys, remiantis kriterijais, nustatytais nacionalinės arba Bendrijos teisės aktuose.
  Šie kriterijai yra objektyvūs ir viešai skelbiami tam, kad galima būtų patikrinti, kodėl buvo priimtas toks sprendimas
  .

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalis

| 2. | Bet kokį sprendimą atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  teismuose
  . Pranešime raštu nurodomos galimos teisių gynimo priemonės bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų. |
| --- | --- |

2.

Bet kokį sprendimą atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  teismuose
  . Pranešime raštu nurodomos galimos teisių gynimo priemonės bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų.

| 2. | Bet kokį sprendimą atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  pagal nacionalinius teisės aktus paskirtoje kompetentingoje institucijoje
  . Pranešime raštu nurodomos galimos teisių gynimo priemonės,
  įskaitant atsakingą instituciją
  , bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų.
  Pateikus skundą, administracinis sprendimas sustabdomas tol, kol bus priimtas galutinis teismo sprendimas
  . |
| --- | --- |

2.

Bet kokį sprendimą atmesti paraišką, nesuteikti, nepakeisti arba neatnaujinti vieno leidimo, jį sustabdyti arba panaikinti galima skųsti atitinkamos valstybės narės
  pagal nacionalinius teisės aktus paskirtoje kompetentingoje institucijoje
  . Pranešime raštu nurodomos galimos teisių gynimo priemonės,
  įskaitant atsakingą instituciją
  , bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų.
  Pateikus skundą, administracinis sprendimas sustabdomas tol, kol bus priimtas galutinis teismo sprendimas
  .

Pakeitimai 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnis

Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad trečiųjų šalių piliečiai ir būsimi darbdaviai būtų informuoti apie visus įrodomuosius dokumentus, kurių jiems reikia paraiškai užpildyti.

Valstybės narės
  užtikrina, ypač naudodamosi savo konsulatais, kad visuomenė galėtų susipažinti su reguliariai atnaujinama informacija apie trečiųjų šalių piliečių atvykimo į jos teritoriją ir buvimo joje darbo tikslais sąlygas. Visų pirma
  valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad trečiųjų šalių piliečiai ir būsimi darbdaviai būtų informuoti apie visus įrodomuosius dokumentus, kurių jiems reikia paraiškai užpildyti,
  bei apie visų mokesčių už jų paraiškų nagrinėjimą dydį
  .

Pakeitimai 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnis

Valstybės narės gali pareikalauti pareiškėjų sumokėti mokestį už paraiškų pagal šią direktyvą nagrinėjimą. Mokesčio dydis turi būti proporcingas ir
  jis gali būti grindžiamas faktiškai suteiktos paslaugos sąnaudų principu
  .

Valstybės narės gali pareikalauti pareiškėjų sumokėti mokestį už paraiškų pagal šią direktyvą nagrinėjimą. Mokesčio dydis turi būti proporcingas ir
  pagrįstas ir negali būti didesnis nei nacionalinės administracijos patirtos sąnaudos. Nacionalinėje teisėje nustatomas didžiausias bendras mokesčio dydis, į kurį įtraukiamos subrangos išlaidos, kilusios samdant išorės įmones rinkti bylos dėl leidimo gavimo užvedimui reikalingus dokumentus
  .

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio įvadinė dalis

Galiojimo laikotarpiu vienas leidimas jo turėtojui suteikia teisę bent jau:

Kiekvienos valstybės narės nustatytu
  galiojimo laikotarpiu vienas leidimas jo turėtojui suteikia teisę bent jau:

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio c punktas

| c) | laisvai judėti visoje vieną leidimą išdavusios valstybės narės teritorijoje, laikantis nacionalinės teisės aktuose saugumo sumetimais nustatytų apribojimų; |
| --- | --- |

c)

laisvai judėti visoje vieną leidimą išdavusios valstybės narės teritorijoje, laikantis nacionalinės teisės aktuose saugumo sumetimais nustatytų apribojimų;

| c) | laisvai judėti visoje vieną leidimą išdavusios valstybės narės teritorijoje.
  Valstybės narės teisei apsigyventi ir teisei dirbti gali taikyti teritorinius apribojimus
  , laikantis nacionalinės teisės aktuose saugumo sumetimais nustatytų apribojimų,
  jei tokie pat apribojimai taikomi ir jos piliečiams
  ; |
| --- | --- |

c)

laisvai judėti visoje vieną leidimą išdavusios valstybės narės teritorijoje.
  Valstybės narės teisei apsigyventi ir teisei dirbti gali taikyti teritorinius apribojimus
  , laikantis nacionalinės teisės aktuose saugumo sumetimais nustatytų apribojimų,
  jei tokie pat apribojimai taikomi ir jos piliečiams
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a straipsnis (naujas)

11a straipsnis

Pranešimai ir informacija

5, 8 ir 9 straipsniuose numatyti pranešimai ir informacija pateikiami taip, kad pareiškėjas gerai suprastų jų turinį ir prasmę.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | darbo sąlygomis, įskaitant darbo užmokestį ir atleidimą, darbuotojų sveikatą ir saugą; |
| --- | --- |

a)

darbo sąlygomis, įskaitant darbo užmokestį ir atleidimą, darbuotojų sveikatą ir saugą;

| a) | darbo sąlygomis, įskaitant darbo užmokestį,
  atostogas, darbo laiką
  ir atleidimą, darbuotojų sveikatą ir saugą; |
| --- | --- |

a)

darbo sąlygomis, įskaitant darbo užmokestį,
  atostogas, darbo laiką
  ir atleidimą, darbuotojų sveikatą ir saugą;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | asociacijų ir jungimosi į sąjungas bei stojimo į darbuotojams ar darbdaviams atstovaujančias organizacijas ar į bet kurias kitas organizacijas, kurios nariai yra konkrečios profesijos atstovai, laisve, taip pat teise naudotis visomis tokių organizacijų teikiamomis privilegijomis, nepažeidžiant nacionalinių nuostatų dėl viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo; |
| --- | --- |

b)

asociacijų ir jungimosi į sąjungas bei stojimo į darbuotojams ar darbdaviams atstovaujančias organizacijas ar į bet kurias kitas organizacijas, kurios nariai yra konkrečios profesijos atstovai, laisve, taip pat teise naudotis visomis tokių organizacijų teikiamomis privilegijomis, nepažeidžiant nacionalinių nuostatų dėl viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo;

| b) | asociacijų ir jungimosi į sąjungas bei stojimo į darbuotojams ar darbdaviams atstovaujančias organizacijas ar į bet kurias kitas organizacijas, kurios nariai yra konkrečios profesijos atstovai, laisve, taip pat teise naudotis visomis tokių organizacijų teikiamomis privilegijomis,
  tokiomis kaip informacija ir parama
  , nepažeidžiant nacionalinių nuostatų dėl viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo; |
| --- | --- |

b)

asociacijų ir jungimosi į sąjungas bei stojimo į darbuotojams ar darbdaviams atstovaujančias organizacijas ar į bet kurias kitas organizacijas, kurios nariai yra konkrečios profesijos atstovai, laisve, taip pat teise naudotis visomis tokių organizacijų teikiamomis privilegijomis,
  tokiomis kaip informacija ir parama
  , nepažeidžiant nacionalinių nuostatų dėl viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | švietimu ir profesiniu mokymu; |
| --- | --- |

c)

švietimu ir profesiniu mokymu;

| c) | švietimu
  plačiąja prasme (kalbų mokymusi ir susipažinimu su kultūra siekiant pagerinti integraciją)
  ir profesiniu mokymu; |
| --- | --- |

c)

švietimu
  plačiąja prasme (kalbų mokymusi ir susipažinimu su kultūra siekiant pagerinti integraciją)
  ir profesiniu mokymu;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | diplomų, pažymėjimų ir kitų profesinės kvalifikacijos dokumentų pripažinimu pagal atitinkamą nacionalinę tvarką; |
| --- | --- |

d)

diplomų, pažymėjimų ir kitų profesinės kvalifikacijos dokumentų pripažinimu pagal atitinkamą nacionalinę tvarką;

| d) | diplomų, pažymėjimų ir kitų profesinės kvalifikacijos dokumentų pripažinimu pagal atitinkamą nacionalinę tvarką,
  taikomą pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo

   (1) |
| --- | --- |

d)

diplomų, pažymėjimų ir kitų profesinės kvalifikacijos dokumentų pripažinimu pagal atitinkamą nacionalinę tvarką,
  taikomą pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo

   (1)

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies f punktas

| f) | uždirbtos pensijos išmokėjimu
  persikėlimo į trečiąją šalį atveju; |
| --- | --- |

f)

uždirbtos pensijos išmokėjimu
  persikėlimo į trečiąją šalį atveju;

| f) | galimybe
  persikėlimo į trečiąją šalį atveju
  perkelti tokias senatvės, našlystės arba invalidumo pensijas arba nuolatines išmokas, kokios priklauso pagal jas privalančių mokėti vieno ar kelių subjektų valstybių narių teisę
  ; |
| --- | --- |

f)

galimybe
  persikėlimo į trečiąją šalį atveju
  perkelti tokias senatvės, našlystės arba invalidumo pensijas arba nuolatines išmokas, kokios priklauso pagal jas privalančių mokėti vieno ar kelių subjektų valstybių narių teisę
  ;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies g punktas

| g) | mokesčių lengvatomis; |
| --- | --- |

g)

mokesčių lengvatomis;

| g) | mokesčių lengvatomis,
  jei darbuotojas mokesčių tikslais laikomas atitinkamos valstybės narės gyventoju
  ; |
| --- | --- |

g)

mokesčių lengvatomis,
  jei darbuotojas mokesčių tikslais laikomas atitinkamos valstybės narės gyventoju
  ;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies ha punktas (naujas)

| ha) | įdarbinimo tarnybų teikiamomis informavimo bei konsultavimo paslaugomis; |
| --- | --- |

ha)

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalies įvadinė dalis

| 2. | Valstybės narės gali apriboti vienodų kaip ir savo piliečiams sąlygų taikymą: |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali apriboti vienodų kaip ir savo piliečiams sąlygų taikymą:

| 2. | Valstybės narės gali apriboti vienodų kaip ir savo piliečiams sąlygų taikymą
  tik šiais atvejais
  : |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali apriboti vienodų kaip ir savo piliečiams sąlygų taikymą
  tik šiais atvejais
  :

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalies c punktas

| c) | suteikdamos šio straipsnio 1 dalies h punkte numatytas teises, susijusias su
  socialiniu
  būstu,
  tik tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie jau išbuvo arba kurie turi teisę jos teritorijoje būti ne mažiau kaip trejus metus
  ; |
| --- | --- |

c)

suteikdamos šio straipsnio 1 dalies h punkte numatytas teises, susijusias su
  socialiniu
  būstu,
  tik tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie jau išbuvo arba kurie turi teisę jos teritorijoje būti ne mažiau kaip trejus metus
  ;

| c) | suteikdamos šio straipsnio 1 dalies h punkte numatytas teises, susijusias su būstu. |
| --- | --- |

c)

suteikdamos šio straipsnio 1 dalies h punkte numatytas teises, susijusias su būstu.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalies d punktas

| d) | suteikdamos šio straipsnio 1 dalies a, b ir g punktuose numatytas teises tik dirbantiems trečiųjų šalių piliečiams; |
| --- | --- |

d)

Išbraukta.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalies e punktas

| e) | suteikdamos šio straipsnio 1 dalies e punkte numatytas teises tik dirbantiems trečiųjų šalių darbuotojams, išskyrus kiek tai susiję su bedarbio pašalpomis. |
| --- | --- |

e)

Išbraukta.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad už bet kokį šioje direktyvoje nustatytų teisių pažeidimą būtų imtasi veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių priemonių. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnis

14 straipsnis

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visuomenė galėtų susipažinti su reguliariai atnaujinama informacija apie trečiųjų šalių piliečių atvykimo į jos teritoriją ir buvimo joje darbo tikslais sąlygas.

Išbraukta.

---

(1)  

  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/251

---

Bendro reglamento dėl bendro žemės ūkio rinkų organizavimo keitimas *

P6_TA(2008)0559

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (COM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0489),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0314/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0368/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui;

2.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

3.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

4.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 16/252

---

Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams *

P6_TA(2008)0560

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0717),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0389/2008),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (1) ir į 2001 m. rugsėjo 6 d. Parlamento poziciją dėl vidutinės trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansams (2) ir 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (1) ir į 2001 m. rugsėjo 6 d. Parlamento poziciją dėl vidutinės trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansams (2) ir 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0450/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  2 konstatuojamoji dalis |
| (2) | Siekiant pagerinti Bendrijos gebėjimą greitai reaguoti į didelius finansinės aplinkos pokyčius, turinčius įtakos bendrai pagalbos sumai, kurios gali prireikti valstybėms narėms, turėtų būti nustatyta tos aukščiausios ribos būsimų peržiūrų ad hoc tvarka. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 konstatuojamoji dalis

(2)

| (2) | Išimtinėmis aplinkybėmis, kuriomis Bendrija turėtų greitai reaguoti į didelius finansinės aplinkos pokyčius, Europos Parlamentas, valstybės narės Taryboje ir Komisija turėtų veikti operatyviai ir užtikrinti, kad nebūtų pakirstas pasitikėjimas rinka. |
| --- | --- |

(2)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 332/2002

1 straipsnio 3 dalis

straipsnis papildomas 3 dalimi:

Išbraukta.

„Kai, rimtai pablogėjus finansinei aplinkai, kelioms valstybėms narėms skubiai reikia Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos, Komisija gali nuspręsti peržiūrėti aukščiausią ribą, gavusi Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę tiek dėl poreikio skubiai peržiūrėti aukščiausią ribą, tiek dėl pačios peržiūrėtos aukščiausios ribos. Naujoji aukščiausia riba įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.“

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 a straipsnis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 332/2002

10 straipsnis

1a straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 332/2002 10 straipsnis pakeičiamas taip:

Kas dveji metai ir prireikus dažniau Taryba, vadovaudamasi Komisijos ataskaita, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas, patikrina, ar nustatyta priemonė savo esme, planais ir maksimaliu sumos dydžiu vis dar atitinka tą poreikį, dėl kurio ji buvo sukurta.

---

(1)  OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

(2)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 312.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0562.

---