# Jurnalul Oficial C 302/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.302.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 302 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5212 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.302.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 302

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5212 decembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 302/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5684 – BNP Paribas Assurance/Fortis Insurance International/UBI Assicurazioni) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 302/02 | Note explicative la Nomenclatura combinată a Comunităților Europene | 2 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 302/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5684 – BNP Paribas Assurance/Fortis Insurance International/UBI Assicurazioni) (
  1
  )

1

1

2009/C 302/02

Note explicative la Nomenclatura combinată a Comunităților Europene

2

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2009/C 302/03 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional | 3 |
| 2009/C 302/04 | Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ | 6 |
| 2009/C 302/05 | Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind stimulentele inovatoare pentru antibiotice eficiente | 10 |
| 2009/C 302/06 | Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind asistența medicală sigură și eficientă prin intermediul e-sănătății | 12 |
| 2009/C 302/07 | Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind alcoolul și sănătatea | 15 |
| | Comisie |
| 2009/C 302/08 | Rata de schimb a monedei euro | 19 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 302/09 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  ) | 20 |
| 2009/C 302/10 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  ) | 21 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2009/C 302/03

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional

3

2009/C 302/04

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ

6

2009/C 302/05

Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind stimulentele inovatoare pentru antibiotice eficiente

10

2009/C 302/06

Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind asistența medicală sigură și eficientă prin intermediul e-sănătății

12

2009/C 302/07

Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind alcoolul și sănătatea

15

Comisie

2009/C 302/08

Rata de schimb a monedei euro

19

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 302/09

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  )

1

20

2009/C 302/10

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  )

1

21

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 302/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5731 – AXA LBO FUND IV/Home Shopping Europe) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 22 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 302/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5731 – AXA LBO FUND IV/Home Shopping Europe) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 302/12 | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

2009/C 302/12

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5684 – BNP Paribas Assurance/Fortis Insurance International/UBI Assicurazioni)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 302/01

La data de 4 decembrie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5684. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5684. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/2

---

Note explicative la Nomenclatura combinată a Comunităților Europene

2009/C 302/02

În temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) a doua liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), Notele explicative la Nomenclatura combinată a Comunităților Europene (2) se modifică după cum urmează:

Pagina 94

Paragraful „2208 30 32 și 2208 30 38 Whisky din malț pur, prezentat în recipiente cu un conținut” se înlocuiește cu următorul text:

| 2208 30 30 | Whisky pur din malț |
| --- | --- |
| | Whisky-ul scoțian pur din malț este o băutură spirtoasă produsă la o singură distilerie prin distilarea, în alambicuri speciale (pot still), a unui must fermentat numai din malț de orz. |

2208 30 30

Whisky pur din malț

Whisky-ul scoțian pur din malț este o băutură spirtoasă produsă la o singură distilerie prin distilarea, în alambicuri speciale (pot still), a unui must fermentat numai din malț de orz.

Paragraful „2208 30 52 și 2208 30 58 Whisky combinat, prezentat în recipiente cu un conținut” se înlocuiește cu următorul text:

| 2208 30 41


  și


  2208 30 49 | Whisky combinat din malț, prezentat în recipiente cu un conținut |
| --- | --- |
| | Whisky-ul scoțian combinat din malț se produce prin amestecul a două sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din malț, distilate/obținute la distilerii diferite. |
| 2208 30 61


  și


  2208 30 69 | Whisky pur din cereale și whisky combinat din cereale, prezentate în recipiente cu un conținut |
| | Whisky-ul scoțian pur din cereale este o băutură spirtoasă, alta decât whisky-ul scoțian pur din malț sau whisky-ul scoțian combinat din malț, care se produce la o singură distilerie prin distilarea unui must fermentat din malț de orz cu sau fără boabe întregi de alte cereale (în special grâu sau porumb).
  Whisky-ul scoțian combinat din cereale se produce prin amestecul a două sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din cereale, distilate/obținute la distilerii diferite. |

2208 30 41

și

2208 30 49

Whisky combinat din malț, prezentat în recipiente cu un conținut

Whisky-ul scoțian combinat din malț se produce prin amestecul a două sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din malț, distilate/obținute la distilerii diferite.

2208 30 61

și

2208 30 69

Whisky pur din cereale și whisky combinat din cereale, prezentate în recipiente cu un conținut

Whisky-ul scoțian pur din cereale este o băutură spirtoasă, alta decât whisky-ul scoțian pur din malț sau whisky-ul scoțian combinat din malț, care se produce la o singură distilerie prin distilarea unui must fermentat din malț de orz cu sau fără boabe întregi de alte cereale (în special grâu sau porumb).

Whisky-ul scoțian combinat din cereale se produce prin amestecul a două sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din cereale, distilate/obținute la distilerii diferite.

Pagina 95

Paragraful „2208 30 72 și 2208 30 78 Altele, prezentate în recipiente cu un conținut” se înlocuiește cu următorul text:

| 2208 30 71


  și


  2208 30 79 | Alt whisky combinat, prezentat în recipiente cu un conținut |
| --- | --- |
| | Alt whisky scoțian combinat („blended scotch whisky”) se produce prin amestecul a unul sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din malț cu unul sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din cereale. |

2208 30 71

și

2208 30 79

Alt whisky combinat, prezentat în recipiente cu un conținut

Alt whisky scoțian combinat („blended scotch whisky”) se produce prin amestecul a unul sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din malț cu unul sau mai multe whisky-uri scoțiene pure din cereale.

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

(2)  JO C 133, 30.5.2008, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/3

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional

2009/C 302/03

Consiliul și reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului,

| | REAMINTIND






  — | principalele valori ale Strategiei de la Lisabona reînnoite, care pun accentul pe creșterea economică și pe ocuparea forței de muncă drept mijloace pentru un viitor prosper, echitabil și sustenabil din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- | --- |

REAMINTIND

—

principalele valori ale Strategiei de la Lisabona reînnoite, care pun accentul pe creșterea economică și pe ocuparea forței de muncă drept mijloace pentru un viitor prosper, echitabil și sustenabil din punct de vedere ecologic;

| — | afirmația Consiliului European de la Bruxelles din 8-9 martie 2007, conform căreia „educația și formarea profesională sunt condiții necesare pentru o bună funcționare a triunghiului cunoașterii (educație – cercetare – inovare) și joacă un rol cheie în stimularea creșterii economice și a ocupării forței de muncă” și apelul lansat de Consiliul European de la Bruxelles din 19-20 martie 2009 pentru adoptarea urgentă de măsuri concrete pentru „încurajarea parteneriatului dintre întreprinderi, cercetare, educație și formare” și pentru „creșterea și ameliorarea calității investițiilor în domeniul cercetării, cunoașterii și educației”. |
| --- | --- |

—

afirmația Consiliului European de la Bruxelles din 8-9 martie 2007, conform căreia „educația și formarea profesională sunt condiții necesare pentru o bună funcționare a triunghiului cunoașterii (educație – cercetare – inovare) și joacă un rol cheie în stimularea creșterii economice și a ocupării forței de muncă” și apelul lansat de Consiliul European de la Bruxelles din 19-20 martie 2009 pentru adoptarea urgentă de măsuri concrete pentru „încurajarea parteneriatului dintre întreprinderi, cercetare, educație și formare” și pentru „creșterea și ameliorarea calității investițiilor în domeniul cercetării, cunoașterii și educației”.

| | CONȘTIENȚI






  — | de faptul că declinul prelungit continuă să aibă un impact semnificativ asupra economiei globale și că Strategia de la Lisabona reînnoită – care pune accentul pe triunghiul cunoașterii – trebuie să fie utilizată în întregime ca bază a unei redresări eficiente și durabile în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- | --- |

CONȘTIENȚI

—

de faptul că declinul prelungit continuă să aibă un impact semnificativ asupra economiei globale și că Strategia de la Lisabona reînnoită – care pune accentul pe triunghiul cunoașterii – trebuie să fie utilizată în întregime ca bază a unei redresări eficiente și durabile în întreaga Uniune Europeană;

| — | de faptul că, pentru ca Uniunea Europeană să fie pregătită pentru a se confrunta cu provocările pe termen lung ale unei economii globale competitive, ale schimbărilor climatice și ale îmbătrânirii demografice, toate cele trei componente ale triunghiului cunoașterii trebuie să funcționeze în mod adecvat și să interacționeze între ele pe deplin; |
| --- | --- |

—

de faptul că, pentru ca Uniunea Europeană să fie pregătită pentru a se confrunta cu provocările pe termen lung ale unei economii globale competitive, ale schimbărilor climatice și ale îmbătrânirii demografice, toate cele trei componente ale triunghiului cunoașterii trebuie să funcționeze în mod adecvat și să interacționeze între ele pe deplin;

| — | de faptul că rolul fundamental al educației constă în contribuția la dezvoltarea persoanelor, astfel încât acestea să își poată exploata la maxim potențialul în societatea contemporană și că, prin urmare, instituțiile de învățământ de toate nivelurile au o sferă foarte largă de funcții și responsabilități. Cu toate acestea, trebuie dezvoltată în continuare funcția specifică a educației ca bază a triunghiului cunoașterii. |
| --- | --- |

—

de faptul că rolul fundamental al educației constă în contribuția la dezvoltarea persoanelor, astfel încât acestea să își poată exploata la maxim potențialul în societatea contemporană și că, prin urmare, instituțiile de învățământ de toate nivelurile au o sferă foarte largă de funcții și responsabilități. Cu toate acestea, trebuie dezvoltată în continuare funcția specifică a educației ca bază a triunghiului cunoașterii.

CONSIDERĂ CĂ O MAI BUNĂ INTEGRARE A EDUCAȚIEI, CERCETĂRII ȘI INOVĂRII ÎNTR-UN TRIUNGHI AL CUNOAȘTERII PE DEPLIN FUNCȚIONAL

ar consolida capacitatea de inovare a Europei și dezvoltarea unei economii și a unei societăți creative bazate pe cunoaștere intensă prin intermediul:

| — | unei baze de cunoaștere mult ameliorate și în continuă evoluție în universități (1) și centre de cercetare, care ar putea fi transformată rapid în produse, servicii, abordări și metode inovatoare în economie în general și în întreaga societate; |
| --- | --- |

—

unei baze de cunoaștere mult ameliorate și în continuă evoluție în universități (1) și centre de cercetare, care ar putea fi transformată rapid în produse, servicii, abordări și metode inovatoare în economie în general și în întreaga societate;

| — | promovării unei perspective creative, inovatoare și antreprenoriale în rândul elevilor, stagiarilor, studenților, profesorilor și cercetătorilor care ar sprijini dezvoltarea progresivă a unei culturi antreprenoriale mai vaste prin educație și formare, precum și o piață europeană a forței de muncă mai dinamică și o forță de muncă cu competențe superioare. |
| --- | --- |

—

promovării unei perspective creative, inovatoare și antreprenoriale în rândul elevilor, stagiarilor, studenților, profesorilor și cercetătorilor care ar sprijini dezvoltarea progresivă a unei culturi antreprenoriale mai vaste prin educație și formare, precum și o piață europeană a forței de muncă mai dinamică și o forță de muncă cu competențe superioare.

ar contribui la obținerea de progrese semnificative în ceea ce privește:

| — | atingerea obiectivelor inițiativei „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” de a ameliora potențialul de angajare al cetățenilor UE într-o piață a forței de muncă în proces de schimbare; |
| --- | --- |

—

atingerea obiectivelor inițiativei „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” de a ameliora potențialul de angajare al cetățenilor UE într-o piață a forței de muncă în proces de schimbare;

| — | modernizarea programei academice în universități (2). |
| --- | --- |

—

modernizarea programei academice în universități (2).

IDENTIFICĂ URMĂTOARELE PROVOCĂRI SPECIFICE SECTORULUI EDUCAȚIEI

| — | necesitatea eliminării clivajului cultural dintre educație – în sensul de predare, învățare și transmitere a valorilor socio-culturale – și cercetarea și inovarea în sfera comercială; |
| --- | --- |

—

necesitatea eliminării clivajului cultural dintre educație – în sensul de predare, învățare și transmitere a valorilor socio-culturale – și cercetarea și inovarea în sfera comercială;

| — | necesitatea unei culturi mai inovatoare și antreprenoriale în mediul universitar; |
| --- | --- |

—

necesitatea unei culturi mai inovatoare și antreprenoriale în mediul universitar;

| — | necesitatea de a îmbunătăți comunicarea și mobilitatea între lumea educației și a cercetării și lumea afacerilor și a economiei în general și de a favoriza mobilitatea și schimbul de idei între diferitele discipline academice și de cercetare; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a îmbunătăți comunicarea și mobilitatea între lumea educației și a cercetării și lumea afacerilor și a economiei în general și de a favoriza mobilitatea și schimbul de idei între diferitele discipline academice și de cercetare;

| — | necesitatea de a reforma în continuare guvernanța și structurile financiare ale universităților, permițând un nivel mai înalt de autonomie și responsabilitate, în scopul de a facilita un flux de venituri mai diversificat și o colaborare mai eficientă cu lumea afacerilor și de a dota universitățile pentru a participa la triunghiul cunoașterii la scară globală. |
| --- | --- |

—

necesitatea de a reforma în continuare guvernanța și structurile financiare ale universităților, permițând un nivel mai înalt de autonomie și responsabilitate, în scopul de a facilita un flux de venituri mai diversificat și o colaborare mai eficientă cu lumea afacerilor și de a dota universitățile pentru a participa la triunghiul cunoașterii la scară globală.

CONSIDERĂ CĂ URMĂTOARELE PRINCIPII GENERALE AR TREBUI SĂ STEA LA BAZA POLITICILOR CARE ÎȘI PROPUN SĂ ABORDEZE ACESTE PROVOCĂRI SPECIFICE

| — | conceptul de triunghi al cunoașterii este legat de necesitatea ameliorării impactului investițiilor în cele trei forme de activitate – educația, cercetarea și inovarea – prin intermediul unei interacțiuni sistemice și continue; |
| --- | --- |

—

conceptul de triunghi al cunoașterii este legat de necesitatea ameliorării impactului investițiilor în cele trei forme de activitate – educația, cercetarea și inovarea – prin intermediul unei interacțiuni sistemice și continue;

| — | integrarea completă a triunghiului cunoașterii necesită un proces mai interactiv de elaborare a politicilor și de cooperare între domeniile educației, cercetării și inovării atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

integrarea completă a triunghiului cunoașterii necesită un proces mai interactiv de elaborare a politicilor și de cooperare între domeniile educației, cercetării și inovării atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre;

| — | pentru ca educația să-și îndeplinească rolul în triunghiul cunoașterii, obiectivele și rezultatele cercetării și ale inovării trebuie revalorificate în educație, unde predarea și învățarea trebuie să fie susținute de o bază puternică de cercetare, iar mediile de predare și de învățare trebuie să fie dezvoltate și ameliorate printr-o mai bună încorporare a gândirii creative și a atitudinilor și abordărilor inovatoare; |
| --- | --- |

—

pentru ca educația să-și îndeplinească rolul în triunghiul cunoașterii, obiectivele și rezultatele cercetării și ale inovării trebuie revalorificate în educație, unde predarea și învățarea trebuie să fie susținute de o bază puternică de cercetare, iar mediile de predare și de învățare trebuie să fie dezvoltate și ameliorate printr-o mai bună încorporare a gândirii creative și a atitudinilor și abordărilor inovatoare;

| — | cultura academică tradițională trebuie să fie completată prin conștientizarea faptului că universitățile au de asemenea un rol-cheie în furnizarea de forță de muncă cu calificare mai înaltă, întreprinzătoare și flexibilă, care va constitui baza creșterii economice, a prosperității și a creșterii calității vieții în următorii ani. Formarea cercetătorilor și a conferențiarilor ar trebui să le permită o mai bună integrare a unei culturi a inovării în organizațiile pentru care lucrează; |
| --- | --- |

—

cultura academică tradițională trebuie să fie completată prin conștientizarea faptului că universitățile au de asemenea un rol-cheie în furnizarea de forță de muncă cu calificare mai înaltă, întreprinzătoare și flexibilă, care va constitui baza creșterii economice, a prosperității și a creșterii calității vieții în următorii ani. Formarea cercetătorilor și a conferențiarilor ar trebui să le permită o mai bună integrare a unei culturi a inovării în organizațiile pentru care lucrează;

| — | trebuie să se țină cont de triunghiul cunoașterii în elaborarea de strategii de învățare de-a lungul vieții la nivel național, regional și instituțional, astfel încât universitățile să devină mai implicate în ameliorarea capacităților relevante pentru economia bazată pe cunoaștere și criteriile de admitere să recunoască în mod satisfăcător valoarea studiilor anterioare și a experienței profesionale anterioare; |
| --- | --- |

—

trebuie să se țină cont de triunghiul cunoașterii în elaborarea de strategii de învățare de-a lungul vieții la nivel național, regional și instituțional, astfel încât universitățile să devină mai implicate în ameliorarea capacităților relevante pentru economia bazată pe cunoaștere și criteriile de admitere să recunoască în mod satisfăcător valoarea studiilor anterioare și a experienței profesionale anterioare;

| — | ideile noi și inovațiile se nasc din combinarea diferitelor tipuri de cunoștințe și prin lărgirea, din curiozitate, a orizontului de cunoaștere. De aceea, în afară de știință și tehnologie, este esențial să se recunoască faptul că învățământul și cercetarea de calitate în domeniul științelor sociale și umaniste joacă un rol important în materie de inovare; |
| --- | --- |

—

ideile noi și inovațiile se nasc din combinarea diferitelor tipuri de cunoștințe și prin lărgirea, din curiozitate, a orizontului de cunoaștere. De aceea, în afară de știință și tehnologie, este esențial să se recunoască faptul că învățământul și cercetarea de calitate în domeniul științelor sociale și umaniste joacă un rol important în materie de inovare;

| — | pluralismul sistemului universitar și al sistemului de cercetare din Europa ar trebui să fie considerat un element pozitiv pentru dezvoltarea unor abordări variate ale unui triunghi al cunoașterii pe deplin funcțional. |
| --- | --- |

—

pluralismul sistemului universitar și al sistemului de cercetare din Europa ar trebui să fie considerat un element pozitiv pentru dezvoltarea unor abordări variate ale unui triunghi al cunoașterii pe deplin funcțional.

STABILESC ȘAPTE ACȚIUNI PRIORITARE DUPĂ CUM URMEAZĂ:

1.   Dezvoltarea unei mai mari coerențe între politicile din domeniile educației, cercetării și inovării

Este necesară o elaborare de politici mai coerentă la nivel european și la nivelul statelor membre, care să integreze pe deplin cele trei componente ale triunghiului cunoașterii. Politicile din domeniile educației, cercetării și inovării ar trebui să se consolideze reciproc pentru a asigura dezvoltarea unui triunghi al cunoașterii pe deplin funcțional și pentru a accelera tranziția spre o autentică economie și societate bazate pe cunoaștere. În cadrul procedurilor de raportare existente ca parte a metodei deschise de coordonare, Comisia ar trebui să raporteze Consiliului cu privire la măsurile luate în domeniile educației, cercetării și inovării pentru a sprijini integrarea în triunghiul cunoașterii. Raportul ar trebui să includă identificarea obstacolelor și sugestii pentru dezvoltarea viitoare.

2.   Accelerarea reformei pedagogice

Statele membre ar trebui să încurajeze instituțiile educative și de formare pentru a se asigura că programa academică, precum și metodele de predare și examinare de la toate nivelurile de învățământ, inclusiv la nivel de doctorat, încorporează și încurajează creativitatea, inovarea și spiritul antreprenorial. Acest lucru se poate obține, de exemplu, prin dezvoltarea permanentă de programe academice în cooperare cu instituțiile de cercetare, sectorul economic și cu alți parteneri, după caz.

3.   Parteneriatul dintre universități, sectorul afacerilor și alți parteneri relevanți

Statele membre și Comisia ar trebui să răspundă prompt invitațiilor la acțiune cuprinse în Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 12 mai 2009 privind ameliorarea parteneriatelor dintre instituțiile de educație și formare și partenerii sociali, în special angajatorii, în contextul învățării de-a lungul vieții. În contextul dezvoltării unor legături mai strânse între universități și comunitățile pe care acestea le deservesc, ar trebui să se acorde o atenție specială dezvoltării de stimulente pentru mobilitatea personalului între universități și sectorul afacerilor, inclusiv programe privind schimbul de personal. Cooperarea dintre universitate și sectorul afacerilor ar trebui intensificată ca parte a strategiilor de educație, cercetare și inovare ale universităților.

4.   Măsuri pentru dezvoltarea unei culturi a inovării în universități

Statele membre ar trebui să încurajeze universitățile să-și accelereze eforturile de a dezvolta o „cultură a inovării”, inter alia, prin intermediul unor medii de învățare mai dinamice și mai interactive și al unor stimulente pentru ca personalul să se implice în proiecte cu o dimensiune inovatoare. La nivelul instituțiilor, s-ar putea dezvolta sisteme de finanțare și structuri de stimulente pentru a încuraja o „schimbare culturală” astfel încât cooperarea cu sectorul economic să fie recunoscută ca un factor important pentru progresul în carieră. Ar trebui să se recunoască rolul esențial al liderilor din învățământul superior în sprijinirea dezvoltării eficiente a unei „culturi a inovării”.

5.   Crearea de stimulente pentru universități în vederea dezvoltării de cunoștințe transferabile

Statele membre ar trebui să examineze existența unor stimulente adecvate care să încurajeze universitățile să dezvolte cunoștințe care pot fi transferate economiei în general pentru dezvoltarea de bunuri și servicii inovatoare. În cazul în care legislația, structurile de guvernanță sau regulamentele financiare împiedică instituțiile să obțină profit din dezvoltarea și transferul cunoștințelor, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru adaptarea cadrului în care funcționează instituțiile sale, astfel încât aceste bariere să fie înlăturate și universitățile să beneficieze de o autonomie suficientă. Universitățile ar trebui să dezvolte strategii specifice pentru transferul, crearea și dezvoltarea cunoștințelor.

6.   Noi abordări ale controlului calității

În special pentru învățământul superior, statele membre ar trebui să coopereze pentru a dezvolta criterii legate de „triunghiul cunoașterii” pentru evaluarea calității instituțiilor lor, care ar trebui să se concentreze asupra gradului în care cercetarea și inovarea au fost integrate cu succes învățării și principalelor funcții ale educației și asupra gradului în care instituțiile reușesc să creeze medii de învățare care stimulează creativitatea și abordările antreprenoriale ale canalizării cunoașterii și să pregătească studenții pentru viața lor socială și economică viitoare.

7.   Dezvoltarea Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) ca un model pentru viitor

Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT), fiind prima inițiativă la nivelul UE care se concentrează asupra interacțiunilor coerente între toți actorii din cadrul triunghiului cunoașterii, ar trebui să devină un exemplu de bună practică pentru statele membre, instituțiile de învățământ superior și de cercetare și sectorul afacerilor în ceea ce privește integrarea tuturor celor trei laturi ale triunghiului.

Viitoarele comunități de cunoaștere și inovare (CCI), principalele entități operaționale ale EIT, ar trebui să aibă potențialul de a demonstra noi modalități de a aborda provocările economice și societale (precum energia durabilă, atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea), atât prin abordări holistice și multidisciplinare, cât și prin noi modele de guvernanță și finanțare care au ca scop stimularea inovării la cele mai înalte standarde. EIT ar trebui să difuzeze aceste modele, care ar trebui să inspire crearea unor alte inițiative comune la diferite niveluri și cu caracter transfrontalier, ținând cont în mod special de necesitatea de a dezvolta rolul educației în cadrul triunghiului cunoașterii.

În Cadrul strategic pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării, Comisia ar trebui să se asigure că statele membre sunt informate cu privire la cele mai bune practici în ceea ce privește aceste șapte priorități și că progresele înregistrate pot fi comparate în toate aceste domenii.

ÎN PLUS, SUBLINIAZĂ CĂ ESTE IMPORTANT

| — | să se garanteze că strategia de creștere economică și ocupare a forței de muncă de după 2010 pune educația la baza triunghiului cunoașterii și subliniază că este necesar ca toate cele trei componente ale triunghiului (educația, cercetarea și inovarea) să se sprijine reciproc și să-și folosească reciproc experiențele. Întregul sistem educativ și de formare joacă un rol în favorizarea competențelor-cheie necesare pentru o bună funcționare a triunghiului; |
| --- | --- |

—

să se garanteze că strategia de creștere economică și ocupare a forței de muncă de după 2010 pune educația la baza triunghiului cunoașterii și subliniază că este necesar ca toate cele trei componente ale triunghiului (educația, cercetarea și inovarea) să se sprijine reciproc și să-și folosească reciproc experiențele. Întregul sistem educativ și de formare joacă un rol în favorizarea competențelor-cheie necesare pentru o bună funcționare a triunghiului;

| — | să se garanteze o cooperare și coordonare depline între strategiile pentru dezvoltarea Spațiului european al învățământului superior, a Spațiului european de cercetare și a inițiativelor în domeniul inovării, mai ales strategia amplă pentru inovare și viitorul Plan european de inovare; |
| --- | --- |

—

să se garanteze o cooperare și coordonare depline între strategiile pentru dezvoltarea Spațiului european al învățământului superior, a Spațiului european de cercetare și a inițiativelor în domeniul inovării, mai ales strategia amplă pentru inovare și viitorul Plan european de inovare;

| — | să se țină cont pe deplin, la nivelul Comisiei, de necesitățile Strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă de după 2010 pentru pregătirea propunerilor sale de programe comunitare în domeniul educației și în alte domenii relevante pentru perioada viitorului cadru financiar și să se reflecteze, împreună cu statele membre, asupra felului în care fondurile structurale ar putea fi utilizate pentru a sprijini inițiativele legate de dezvoltarea deplină a educației ca bază a triunghiului cunoașterii. |
| --- | --- |

—

să se țină cont pe deplin, la nivelul Comisiei, de necesitățile Strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă de după 2010 pentru pregătirea propunerilor sale de programe comunitare în domeniul educației și în alte domenii relevante pentru perioada viitorului cadru financiar și să se reflecteze, împreună cu statele membre, asupra felului în care fondurile structurale ar putea fi utilizate pentru a sprijini inițiativele legate de dezvoltarea deplină a educației ca bază a triunghiului cunoașterii.

---

(1)  În sensul prezentului text, termenul de universități desemnează toate tipurile de instituții de învățământ superior.

(2)  A se vedea Rezoluția Consiliului din 23 noiembrie 2007 privind modernizarea universităților pentru o Europă competitivă într-o economie globală bazată pe cunoaștere (documentul 16096/1/07) și Comunicarea Comisiei „Rezultatele programului de modernizare a universităților: educație, cercetare, inovare” din mai 2006 (documentul 9166/06).

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/6

---

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ

2009/C 302/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| | AVÂND ÎN VEDERE:






  1. | Concluziile Consiliului European de la Lisabona din 23-24 martie 2000, în care s-a subliniat că investițiile în resurse umane sunt de o importanță capitală pentru locul Europei în economia bazată pe cunoaștere și s-a cerut statelor membre să adopte măsuri în vederea înlăturării obstacolelor din calea mobilității cadrelor didactice și a atragerii unor cadre didactice de înaltă calitate (1); |
| --- | --- | --- |

AVÂND ÎN VEDERE:

1.

Concluziile Consiliului European de la Lisabona din 23-24 martie 2000, în care s-a subliniat că investițiile în resurse umane sunt de o importanță capitală pentru locul Europei în economia bazată pe cunoaștere și s-a cerut statelor membre să adopte măsuri în vederea înlăturării obstacolelor din calea mobilității cadrelor didactice și a atragerii unor cadre didactice de înaltă calitate (1);

| 2. | Obiectivul 1.1 al programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” care subliniază importanța atragerii către profesia de cadru didactic și a reținerii persoanelor calificate și motivate în profesia de cadru didactic, a identificării aptitudinilor de care au nevoie cadrele didactice pentru a răspunde nevoilor în schimbare ale societății, a asigurării condițiilor pentru sprijinirea cadrelor didactice prin formare inițială și formare la locul de muncă, precum și a atragerii către învățământ și formare a persoanelor cu experiență profesională în alte domenii (2); |
| --- | --- |

2.

Obiectivul 1.1 al programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” care subliniază importanța atragerii către profesia de cadru didactic și a reținerii persoanelor calificate și motivate în profesia de cadru didactic, a identificării aptitudinilor de care au nevoie cadrele didactice pentru a răspunde nevoilor în schimbare ale societății, a asigurării condițiilor pentru sprijinirea cadrelor didactice prin formare inițială și formare la locul de muncă, precum și a atragerii către învățământ și formare a persoanelor cu experiență profesională în alte domenii (2);

| 3. | Rezoluția Consiliului din 27 iunie 2002 cu privire la învățarea de-a lungul vieții, care a invitat statele membre să îmbunătățească educația și formarea profesională a cadrelor didactice implicate în învățarea de-a lungul vieții, în scopul dobândirii de către acestea a aptitudinilor necesare pentru o societate bazată pe cunoaștere (3); |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului din 27 iunie 2002 cu privire la învățarea de-a lungul vieții, care a invitat statele membre să îmbunătățească educația și formarea profesională a cadrelor didactice implicate în învățarea de-a lungul vieții, în scopul dobândirii de către acestea a aptitudinilor necesare pentru o societate bazată pe cunoaștere (3);

| 4. | Raportul intermediar comun al Consiliului și al Comisiei din 26 februarie 2004 privind progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona în domeniile educației și formării profesionale (4), care a acordat prioritate elaborării unor principii europene comune în privința competențelor și calificărilor necesare cadrelor didactice în vederea asumării unui rol în schimbare în societatea bazată pe cunoaștere (5); |
| --- | --- |

4.

Raportul intermediar comun al Consiliului și al Comisiei din 26 februarie 2004 privind progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona în domeniile educației și formării profesionale (4), care a acordat prioritate elaborării unor principii europene comune în privința competențelor și calificărilor necesare cadrelor didactice în vederea asumării unui rol în schimbare în societatea bazată pe cunoaștere (5);

| 5. | Raportul intermediar comun al Consiliului și al Comisiei din 23 februarie 2006 privind punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010”, în care s-a subliniat că investițiile în formarea cadrelor didactice și a formatorilor și consolidarea conducerii unităților de învățământ și formare sunt de o importanță capitală pentru îmbunătățirea eficienței sistemelor de educație și formare profesională (6); |
| --- | --- |

5.

Raportul intermediar comun al Consiliului și al Comisiei din 23 februarie 2006 privind punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010”, în care s-a subliniat că investițiile în formarea cadrelor didactice și a formatorilor și consolidarea conducerii unităților de învățământ și formare sunt de o importanță capitală pentru îmbunătățirea eficienței sistemelor de educație și formare profesională (6);

| 6. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 noiembrie 2006 privind eficiența și echitatea în educație și formare profesională, în care s-a afirmat că motivația, aptitudinile și competențele cadrelor didactice, ale formatorilor, ale altor membri ai personalului didactic și ale serviciilor de orientare și ajutor social, precum și calitatea conducerii școlilor, constituie factori esențiali pentru obținerea unor rezultate de înaltă calitate în domeniul învățării și că eforturile personalului didactic ar trebui să fie însoțite de o dezvoltare profesională continuă; |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 noiembrie 2006 privind eficiența și echitatea în educație și formare profesională, în care s-a afirmat că motivația, aptitudinile și competențele cadrelor didactice, ale formatorilor, ale altor membri ai personalului didactic și ale serviciilor de orientare și ajutor social, precum și calitatea conducerii școlilor, constituie factori esențiali pentru obținerea unor rezultate de înaltă calitate în domeniul învățării și că eforturile personalului didactic ar trebui să fie însoțite de o dezvoltare profesională continuă;

| 7. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 noiembrie 2006 privind prioritățile viitoare ale unei cooperări europene consolidate în materie de educație și formare profesională, în care s-a pus accentul pe nevoia de cadre didactice cu înaltă calificare care urmează forme de dezvoltare profesională continuă (7); |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 noiembrie 2006 privind prioritățile viitoare ale unei cooperări europene consolidate în materie de educație și formare profesională, în care s-a pus accentul pe nevoia de cadre didactice cu înaltă calificare care urmează forme de dezvoltare profesională continuă (7);

| 8. | Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue, care include obiectivele specifice de îmbunătățire a calității și a dimensiunii europene a pregătirii cadrelor didactice și care sprijină mobilitatea cadrelor didactice și a personalului didactic (8); |
| --- | --- |

8.

Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue, care include obiectivele specifice de îmbunătățire a calității și a dimensiunii europene a pregătirii cadrelor didactice și care sprijină mobilitatea cadrelor didactice și a personalului didactic (8);

| 9. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții (9), care stabilește cunoștințele, aptitudinile și atitudinile de care persoanele au nevoie pentru împlinirea și dezvoltarea personală, cetățenia activă, integrarea socială și ocuparea forței de muncă și care, dată fiind natura lor transversală, implică un grad mai mare de colaborare și de muncă de echipă între cadrele didactice, precum și o abordare a predării care nu este limitată de frontierele tradiționale dintre discipline; |
| --- | --- |

9.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea de-a lungul vieții (9), care stabilește cunoștințele, aptitudinile și atitudinile de care persoanele au nevoie pentru împlinirea și dezvoltarea personală, cetățenia activă, integrarea socială și ocuparea forței de muncă și care, dată fiind natura lor transversală, implică un grad mai mare de colaborare și de muncă de echipă între cadrele didactice, precum și o abordare a predării care nu este limitată de frontierele tradiționale dintre discipline;

| 10. | Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării, care au făcut apel la continuarea activității în vederea dezvoltării unui indicator privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a formatorilor (10); |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării, care au făcut apel la continuarea activității în vederea dezvoltării unui indicator privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a formatorilor (10);

| 11. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 21 noiembrie 2008, privind mobilitatea tinerilor, care au invitat statele membre să acționeze în vederea atingerii obiectivului de creștere a mobilității cadrelor didactice, a formatorilor și a personalului didactic (11); |
| --- | --- |

11.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 21 noiembrie 2008, privind mobilitatea tinerilor, care au invitat statele membre să acționeze în vederea atingerii obiectivului de creștere a mobilității cadrelor didactice, a formatorilor și a personalului didactic (11);

| 12. | Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și al formării profesionale (12), care recomandă extinderea progresivă a mobilității cadrelor didactice și a formatorilor, astfel încât perioadele de studiu în alte țări să devină regula și nu excepția, care definește ca pe o prioritate în primul ciclu de lucru necesitatea de a se concentra pe calitatea educației inițiale și pe sprijinul la începutul carierei pentru cadrele didactice noi, precum și pe creșterea calității posibilităților de dezvoltare profesională continuă pentru profesori, formatori și pentru cei implicați în activități de conducere sau orientare, și care invită Comisia să analizeze posibilitatea includerii mobilității cadrelor didactice în orice propunere viitoare privind criteriile de referință referitoare la mobilitate, |
| --- | --- |

12.

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și al formării profesionale (12), care recomandă extinderea progresivă a mobilității cadrelor didactice și a formatorilor, astfel încât perioadele de studiu în alte țări să devină regula și nu excepția, care definește ca pe o prioritate în primul ciclu de lucru necesitatea de a se concentra pe calitatea educației inițiale și pe sprijinul la începutul carierei pentru cadrele didactice noi, precum și pe creșterea calității posibilităților de dezvoltare profesională continuă pentru profesori, formatori și pentru cei implicați în activități de conducere sau orientare, și care invită Comisia să analizeze posibilitatea includerii mobilității cadrelor didactice în orice propunere viitoare privind criteriile de referință referitoare la mobilitate,

| | și REAMINTIND ÎN SPECIAL:






  1. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice (13), în care s-a convenit să se depună eforturi pentru a se asigura că pe întreaga durată a carierei lor, cadrele didactice sunt sprijinite și încurajate să continue să-și actualizeze cunoștințele, aptitudinile și competențele după cum este necesar, precum și să se asigure accesul cadrelor didactice cu funcții de conducere la formare de înaltă calitate în gestionarea și conducerea unităților de învățământ; |
| --- | --- | --- |

și REAMINTIND ÎN SPECIAL:

1.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice (13), în care s-a convenit să se depună eforturi pentru a se asigura că pe întreaga durată a carierei lor, cadrele didactice sunt sprijinite și încurajate să continue să-și actualizeze cunoștințele, aptitudinile și competențele după cum este necesar, precum și să se asigure accesul cadrelor didactice cu funcții de conducere la formare de înaltă calitate în gestionarea și conducerea unităților de învățământ;

| 2. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, la 21 noiembrie 2008 privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI (14), care au invitat statele membre – atunci când dau curs concluziilor sus-menționate privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice – să își concentreze cooperarea asupra asigurării faptului că toate cadrele didactice debutante beneficiază de programe structurate de sprijin la începutul carierei, asupra îmbunătățirii ofertei și calității programelor de dezvoltare profesională continuă a cadrelor didactice și a nivelului de participare la aceste programe, precum și asupra îmbunătățirii nivelului de recrutare și de formare a directorilor unităților de învățământ, |
| --- | --- |

2.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, la 21 noiembrie 2008 privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI (14), care au invitat statele membre – atunci când dau curs concluziilor sus-menționate privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice – să își concentreze cooperarea asupra asigurării faptului că toate cadrele didactice debutante beneficiază de programe structurate de sprijin la începutul carierei, asupra îmbunătățirii ofertei și calității programelor de dezvoltare profesională continuă a cadrelor didactice și a nivelului de participare la aceste programe, precum și asupra îmbunătățirii nivelului de recrutare și de formare a directorilor unităților de învățământ,

REAFIRMĂ că:

deși responsabilitatea pentru organizarea și conținutul sistemelor de educație și formare profesională revine fiecărui stat membru în parte, cooperarea la nivel european prin metoda deschisă de coordonare, împreună cu utilizarea eficientă a programelor comunitare, pot contribui la dezvoltarea unei educații și a unei formări profesionale de calitate prin măsuri de sprijin și complementare luate la nivel național și prin sprijinirea statelor membre în abordarea provocărilor comune,

RECUNOAȘTE că:

| 1. | Cunoștințele, aptitudinile și angajamentul cadrelor didactice (15), precum și calitatea conducerii unităților de învățământ, sunt factorii cei mai importanți în obținerea unor rezultate educaționale de înaltă calitate. O bună calitate a actului educațional și capacitatea de a îi inspira pe toți elevii să realizeze ceea ce pot mai bun pot avea un impact pozitiv de durată asupra viitorului tinerilor. Din acest motiv, este esențial nu doar să se asigure că cei recrutați pentru posturi de predare și de directori ale unităților de învățământ sunt de cel mai înalt nivel și corespund bine sarcinilor pe care le au de îndeplinit, ci și să se ofere cel mai ridicat standard de pregătire inițială și de dezvoltare profesională continuă pentru personalul didactic de la toate nivelurile. La rândul său, aceasta va contribui la consolidarea statutului și a gradului de atractivitate al profesiei; |
| --- | --- |

1.

Cunoștințele, aptitudinile și angajamentul cadrelor didactice (15), precum și calitatea conducerii unităților de învățământ, sunt factorii cei mai importanți în obținerea unor rezultate educaționale de înaltă calitate. O bună calitate a actului educațional și capacitatea de a îi inspira pe toți elevii să realizeze ceea ce pot mai bun pot avea un impact pozitiv de durată asupra viitorului tinerilor. Din acest motiv, este esențial nu doar să se asigure că cei recrutați pentru posturi de predare și de directori ale unităților de învățământ sunt de cel mai înalt nivel și corespund bine sarcinilor pe care le au de îndeplinit, ci și să se ofere cel mai ridicat standard de pregătire inițială și de dezvoltare profesională continuă pentru personalul didactic de la toate nivelurile. La rândul său, aceasta va contribui la consolidarea statutului și a gradului de atractivitate al profesiei;

| 2. | Programele de pregătire a cadrelor didactice, care sunt factori esențiali atât pentru pregătirea cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ pentru îndeplinirea responsabilităților lor, cât și pentru asigurarea dezvoltării profesionale continue a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ, trebuie să fie de o înaltă calitate, adaptate la necesități și bazate pe o combinație echilibrată între cercetarea academică solidă și o vastă experiență practică. Este esențial ca pregătirea inițială a cadrelor didactice, sprijinul la începutul carierei [„debutul” (16)] și dezvoltarea profesională continuă să fie tratate ca un tot unitar; |
| --- | --- |

2.

Programele de pregătire a cadrelor didactice, care sunt factori esențiali atât pentru pregătirea cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ pentru îndeplinirea responsabilităților lor, cât și pentru asigurarea dezvoltării profesionale continue a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ, trebuie să fie de o înaltă calitate, adaptate la necesități și bazate pe o combinație echilibrată între cercetarea academică solidă și o vastă experiență practică. Este esențial ca pregătirea inițială a cadrelor didactice, sprijinul la începutul carierei [„debutul” (16)] și dezvoltarea profesională continuă să fie tratate ca un tot unitar;

| 3. | Primul post al unui nou cadru didactic după încheierea pregătirii inițiale a cadrelor didactice este un moment deosebit de important în ceea ce privește motivația, performanța și dezvoltarea profesională a acestuia. Cadrele didactice nou calificate pot întâmpina dificultăți în adaptarea la situațiile reale din unitățile de învățământ și în aplicarea celor învățate în timpul pregătirii inițiale. Într-adevăr, un mare număr dintre acestea abandonează în cele din urmă cariera în învățământ, cu un cost ridicat pentru ele și pentru societate. Există numeroase dovezi științifice la nivel național și internațional care arată, totuși, că programele structurate de sprijin pentru toate cadrele didactice debutante pot reduce acest fenomen. Acestea pot fi totodată benefice pentru cadrele didactice care revin la profesie; |
| --- | --- |

3.

Primul post al unui nou cadru didactic după încheierea pregătirii inițiale a cadrelor didactice este un moment deosebit de important în ceea ce privește motivația, performanța și dezvoltarea profesională a acestuia. Cadrele didactice nou calificate pot întâmpina dificultăți în adaptarea la situațiile reale din unitățile de învățământ și în aplicarea celor învățate în timpul pregătirii inițiale. Într-adevăr, un mare număr dintre acestea abandonează în cele din urmă cariera în învățământ, cu un cost ridicat pentru ele și pentru societate. Există numeroase dovezi științifice la nivel național și internațional care arată, totuși, că programele structurate de sprijin pentru toate cadrele didactice debutante pot reduce acest fenomen. Acestea pot fi totodată benefice pentru cadrele didactice care revin la profesie;

| 4. | Niciun curs de pregătire inițială a cadrelor didactice, oricât ar fi de bun, nu poate înzestra cadrele didactice cu toate competențele de care au nevoie pe durata carierei. Exigențele privind profesia de cadru didactic evoluează rapid și impun necesitatea unor noi abordări. Pentru a fi pe deplin eficiente în predare și capabile de a se adapta la necesitățile în evoluție ale celor care învață într-o lume în schimbare rapidă la nivel social, cultural, economic și tehnologic, cadrele didactice însele trebuie să reflecteze asupra cerințelor proprii de învățare în contextul mediului lor școlar specific și să își asume o mai mare responsabilitate pentru propria învățare de-a lungul vieții ca un mod de a își actualiza și dezvolta cunoștințele și aptitudinile proprii. Totuși, se constată că unele cadre didactice beneficiază în continuare de prea puține posibilități de participare la programe de dezvoltare profesională continuă, în timp ce un mare număr dintre cei care beneficiază de astfel de oportunități consideră că aceste programe nu sunt întotdeauna suficient de relevante pentru necesitățile lor individuale precum și pentru provocările cu care se confruntă; |
| --- | --- |

4.

Niciun curs de pregătire inițială a cadrelor didactice, oricât ar fi de bun, nu poate înzestra cadrele didactice cu toate competențele de care au nevoie pe durata carierei. Exigențele privind profesia de cadru didactic evoluează rapid și impun necesitatea unor noi abordări. Pentru a fi pe deplin eficiente în predare și capabile de a se adapta la necesitățile în evoluție ale celor care învață într-o lume în schimbare rapidă la nivel social, cultural, economic și tehnologic, cadrele didactice însele trebuie să reflecteze asupra cerințelor proprii de învățare în contextul mediului lor școlar specific și să își asume o mai mare responsabilitate pentru propria învățare de-a lungul vieții ca un mod de a își actualiza și dezvolta cunoștințele și aptitudinile proprii. Totuși, se constată că unele cadre didactice beneficiază în continuare de prea puține posibilități de participare la programe de dezvoltare profesională continuă, în timp ce un mare număr dintre cei care beneficiază de astfel de oportunități consideră că aceste programe nu sunt întotdeauna suficient de relevante pentru necesitățile lor individuale precum și pentru provocările cu care se confruntă;

| 5. | O conducere eficientă a unităților de învățământ reprezintă un factor major de organizare a mediilor generale de predare și de învățare, de stimulare a aspirațiilor și de sprijinire a elevilor, părinților și personalului, determinând prin aceasta niveluri mai ridicate de performanță. Prin urmare, este fundamental să se asigure că, în cadrul unităților de învățământ, directorii au sau pot dezvolta capacitățile și calitățile necesare pentru a își asuma numărul crescând de sarcini cu care se confruntă. La fel de important este să se asigure că respectivii directori ai unităților de învățământ nu sunt copleșiți de sarcini administrative și se concentrează pe chestiuni esențiale, cum ar fi calitatea învățării, programele școlare, aspectele pedagogice și performanța, motivația și dezvoltarea personalului; |
| --- | --- |

5.

O conducere eficientă a unităților de învățământ reprezintă un factor major de organizare a mediilor generale de predare și de învățare, de stimulare a aspirațiilor și de sprijinire a elevilor, părinților și personalului, determinând prin aceasta niveluri mai ridicate de performanță. Prin urmare, este fundamental să se asigure că, în cadrul unităților de învățământ, directorii au sau pot dezvolta capacitățile și calitățile necesare pentru a își asuma numărul crescând de sarcini cu care se confruntă. La fel de important este să se asigure că respectivii directori ai unităților de învățământ nu sunt copleșiți de sarcini administrative și se concentrează pe chestiuni esențiale, cum ar fi calitatea învățării, programele școlare, aspectele pedagogice și performanța, motivația și dezvoltarea personalului;

| 6. | O mobilitate sporită de învățare și crearea de rețele vor fi cât se poate de benefice pentru personalul didactic de la toate nivelurile, inclusiv pentru directorii unităților de învățământ, dat fiind rolul important jucat de acestea în creșterea calității sistemelor și instituțiilor de educație și formare profesională, precum și în ceea ce privește o mai mare deschidere a acestor sisteme și instituții, o orientare mai hotărâtă spre exterior, o accesibilitate și o eficiență sporite, |
| --- | --- |

6.

O mobilitate sporită de învățare și crearea de rețele vor fi cât se poate de benefice pentru personalul didactic de la toate nivelurile, inclusiv pentru directorii unităților de învățământ, dat fiind rolul important jucat de acestea în creșterea calității sistemelor și instituțiilor de educație și formare profesională, precum și în ceea ce privește o mai mare deschidere a acestor sisteme și instituții, o orientare mai hotărâtă spre exterior, o accesibilitate și o eficiență sporite,

CONVINE că:

| 1. | În timp ce sistemele de învățământ din Europa diferă din numeroase puncte de vedere, acestea au în comun nevoia de a atrage și de a păstra cadrele didactice și directorii unităților de învățământ de cel mai înalt nivel pentru a asigura rezultate educaționale de cea mai bună calitate. Prin urmare, trebuie acordate o grijă și o atenție deosebite definirii profilului cerut pentru viitoarele cadre didactice și pentru directorii din unitățile de învățământ, selecției și pregătirii acestora pentru a își îndeplini sarcinile; |
| --- | --- |

1.

În timp ce sistemele de învățământ din Europa diferă din numeroase puncte de vedere, acestea au în comun nevoia de a atrage și de a păstra cadrele didactice și directorii unităților de învățământ de cel mai înalt nivel pentru a asigura rezultate educaționale de cea mai bună calitate. Prin urmare, trebuie acordate o grijă și o atenție deosebite definirii profilului cerut pentru viitoarele cadre didactice și pentru directorii din unitățile de învățământ, selecției și pregătirii acestora pentru a își îndeplini sarcinile;

| 2. | Programele de pregătire a cadrelor didactice ar trebui să fie de înaltă calitate, bazate pe elemente concrete și adaptate la necesități. Persoanele care răspund de formarea cadrelor didactice – ca și de formarea formatorilor cadrelor didactice – ar trebui ele însele să fi atins un nivel academic ridicat și să aibă o experiență practică solidă în domeniul predării, precum și competențele necesare unui proces de predare de calitate. De asemenea, ar trebui depuse eforturi pentru a se asigura că instituțiile de pregătire a cadrelor didactice cooperează în mod eficient, pe de o parte cu cei care desfășoară cercetări în domeniul pedagogiei în alte instituții de învățământ superior și, pe de altă parte, cu directorii unităților de învățământ; |
| --- | --- |

2.

Programele de pregătire a cadrelor didactice ar trebui să fie de înaltă calitate, bazate pe elemente concrete și adaptate la necesități. Persoanele care răspund de formarea cadrelor didactice – ca și de formarea formatorilor cadrelor didactice – ar trebui ele însele să fi atins un nivel academic ridicat și să aibă o experiență practică solidă în domeniul predării, precum și competențele necesare unui proces de predare de calitate. De asemenea, ar trebui depuse eforturi pentru a se asigura că instituțiile de pregătire a cadrelor didactice cooperează în mod eficient, pe de o parte cu cei care desfășoară cercetări în domeniul pedagogiei în alte instituții de învățământ superior și, pe de altă parte, cu directorii unităților de învățământ;

| 3. | Având în vedere solicitările crescânde la care sunt supuse și complexitatea tot mai mare a rolurilor lor, cadrele didactice au nevoie de acces la sprijin personal și profesional eficient pe întreaga durată a carierelor lor și, în special, în momentul debutului în profesie; |
| --- | --- |

3.

Având în vedere solicitările crescânde la care sunt supuse și complexitatea tot mai mare a rolurilor lor, cadrele didactice au nevoie de acces la sprijin personal și profesional eficient pe întreaga durată a carierelor lor și, în special, în momentul debutului în profesie;

| 4. | Într-o lume în schimbare rapidă și în conformitate cu conceptul de învățare de-a lungul vieții, educația și dezvoltarea cadrelor didactice ar trebui să reprezinte un proces continuu coerent începând cu pregătirea inițială a cadrelor didactice (cu o componentă practică solidă), integrarea și continuând cu dezvoltarea profesională. În special, ar trebui depuse eforturi pentru a se asigura că:






  (a) | toate cadrele didactice debutante primesc sprijin și orientare suficiente și eficiente în primii ani de carieră; |
| --- | --- | --- |

4.

Într-o lume în schimbare rapidă și în conformitate cu conceptul de învățare de-a lungul vieții, educația și dezvoltarea cadrelor didactice ar trebui să reprezinte un proces continuu coerent începând cu pregătirea inițială a cadrelor didactice (cu o componentă practică solidă), integrarea și continuând cu dezvoltarea profesională. În special, ar trebui depuse eforturi pentru a se asigura că:

(a)

toate cadrele didactice debutante primesc sprijin și orientare suficiente și eficiente în primii ani de carieră;

| (b) | se promovează o abordare reflexivă, prin care atât cadrele nou calificate cât și cele cu mai multă experiență sunt încurajate să își revizuiască în mod continuu propria muncă individual și colectiv; |
| --- | --- |

(b)

se promovează o abordare reflexivă, prin care atât cadrele nou calificate cât și cele cu mai multă experiență sunt încurajate să își revizuiască în mod continuu propria muncă individual și colectiv;

| (c) | toate cadrele didactice primesc evaluări periodice ale performanțele lor, precum și ajutor pentru identificarea necesităților de perfecționare profesională și pentru elaborarea unui plan de îndeplinire a acestora; |
| --- | --- |

(c)

toate cadrele didactice primesc evaluări periodice ale performanțele lor, precum și ajutor pentru identificarea necesităților de perfecționare profesională și pentru elaborarea unui plan de îndeplinire a acestora;

| (d) | din perspectiva acestor evaluări, cadrele didactice au la dispoziție posibilități suficiente pentru a își perfecționa, dezvolta și extinde competențele pe întreaga durată a carierei și sunt încurajate și sprijinite în acest sens; |
| --- | --- |

(d)

din perspectiva acestor evaluări, cadrele didactice au la dispoziție posibilități suficiente pentru a își perfecționa, dezvolta și extinde competențele pe întreaga durată a carierei și sunt încurajate și sprijinite în acest sens;

| (e) | programele de dezvoltare profesională pentru cadre didactice sunt relevante, adaptate la necesități, profund ancorate în practică și corespunzătoare calitativ; |
| --- | --- |

(e)

programele de dezvoltare profesională pentru cadre didactice sunt relevante, adaptate la necesități, profund ancorate în practică și corespunzătoare calitativ;

| (f) | cadrele didactice și directorii unităților de învățământ sunt încurajate și li se oferă posibilitatea de a profita de oportunitățile oferite de programele de schimburi și de mobilitate, precum și de rețele, atât la nivel național, cât și la nivel internațional; |
| --- | --- |

(f)

cadrele didactice și directorii unităților de învățământ sunt încurajate și li se oferă posibilitatea de a profita de oportunitățile oferite de programele de schimburi și de mobilitate, precum și de rețele, atât la nivel național, cât și la nivel internațional;

| (g) | cadrele didactice și directorii unităților de învățământ sunt încurajate și li se oferă posibilitatea de a participa la formare și dezvoltare profesionale avansate, de a se implica în cercetarea pedagogică și de a profita de oportunitățile de dezvoltare a propriilor cunoștințe în alte sectoare profesionale. |
| --- | --- |

(g)

cadrele didactice și directorii unităților de învățământ sunt încurajate și li se oferă posibilitatea de a participa la formare și dezvoltare profesionale avansate, de a se implica în cercetarea pedagogică și de a profita de oportunitățile de dezvoltare a propriilor cunoștințe în alte sectoare profesionale.

| 5. | Dat fiind impactul considerabil pe care directorii unităților de învățământ îl au asupra mediului educațional global, inclusiv asupra motivației, moralului și performanței personalului, asupra practicilor de predare și asupra atitudinilor și aspirațiilor elevilor și părinților deopotrivă, există necesitatea de a asigura faptul că respectivii directori dispun de posibilități suficiente pentru a își dezvolta și menține aptitudinile de conducere eficiente. De asemenea, dat fiind faptul că provocările cu care se confruntă comunitățile de învățare ale directorilor sunt similare în întreaga Europă, directorii unităților de învățământ ar trebui să beneficieze și de experiențe de învățare în comun în colaborare cu omologii lor din alte state membre, în special prin schimb de experiență și exemple de bune practici, precum și prin posibilități transfrontaliere de dezvoltare profesională, |
| --- | --- |

5.

Dat fiind impactul considerabil pe care directorii unităților de învățământ îl au asupra mediului educațional global, inclusiv asupra motivației, moralului și performanței personalului, asupra practicilor de predare și asupra atitudinilor și aspirațiilor elevilor și părinților deopotrivă, există necesitatea de a asigura faptul că respectivii directori dispun de posibilități suficiente pentru a își dezvolta și menține aptitudinile de conducere eficiente. De asemenea, dat fiind faptul că provocările cu care se confruntă comunitățile de învățare ale directorilor sunt similare în întreaga Europă, directorii unităților de învățământ ar trebui să beneficieze și de experiențe de învățare în comun în colaborare cu omologii lor din alte state membre, în special prin schimb de experiență și exemple de bune practici, precum și prin posibilități transfrontaliere de dezvoltare profesională,

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 1. | Să ia noi măsuri pentru a asigura că profesia didactică atrage și păstrează candidații de cel mai înalt nivel, iar cadrele didactice beneficiază de suficientă pregătire și sprijin pentru a își putea desfășura activitatea în mod eficient; |
| --- | --- |

1.

Să ia noi măsuri pentru a asigura că profesia didactică atrage și păstrează candidații de cel mai înalt nivel, iar cadrele didactice beneficiază de suficientă pregătire și sprijin pentru a își putea desfășura activitatea în mod eficient;

| 2. | Să adopte măsurile adecvate astfel încât toate cadrele didactice debutante să participe la un program de integrare care să le ofere atât sprijin profesional, cât și sprijin personal în primii ani de predare; |
| --- | --- |

2.

Să adopte măsurile adecvate astfel încât toate cadrele didactice debutante să participe la un program de integrare care să le ofere atât sprijin profesional, cât și sprijin personal în primii ani de predare;

| 3. | Să prevadă revizuiri periodice ale necesităților de dezvoltare profesională individuală ale cadrelor didactice definite în urma autoevaluării și/sau a evaluării externe, și să pună la dispoziție suficiente oportunități pentru dezvoltarea profesională continuă în vederea satisfacerii acestor necesități și, prin aceasta, a asigurării unui impact pozitiv asupra rezultatelor învățării în rândul elevilor; |
| --- | --- |

3.

Să prevadă revizuiri periodice ale necesităților de dezvoltare profesională individuală ale cadrelor didactice definite în urma autoevaluării și/sau a evaluării externe, și să pună la dispoziție suficiente oportunități pentru dezvoltarea profesională continuă în vederea satisfacerii acestor necesități și, prin aceasta, a asigurării unui impact pozitiv asupra rezultatelor învățării în rândul elevilor;

| 4. | Să promoveze activ posibilitățile oferite de programele de schimburi și de mobilitate atât la nivel național, cât și la nivel internațional, și să sprijine participarea la astfel de programe, în vederea creșterii substanțiale a numărului de cadre didactice și de directori ai unităților de învățământ care beneficiază de acestea; |
| --- | --- |

4.

Să promoveze activ posibilitățile oferite de programele de schimburi și de mobilitate atât la nivel național, cât și la nivel internațional, și să sprijine participarea la astfel de programe, în vederea creșterii substanțiale a numărului de cadre didactice și de directori ai unităților de învățământ care beneficiază de acestea;

| 5. | Să revizuiască responsabilitățile – precum și oferirea de sprijin pentru – directorii unităților de învățământ, în special în vederea ușurării sarcinilor administrative ale acestora pentru a-și putea concentra atenția asupra organizării mediului general de predare și învățare și asupra stimulării unor niveluri mai ridicate de performanță; |
| --- | --- |

5.

Să revizuiască responsabilitățile – precum și oferirea de sprijin pentru – directorii unităților de învățământ, în special în vederea ușurării sarcinilor administrative ale acestora pentru a-și putea concentra atenția asupra organizării mediului general de predare și învățare și asupra stimulării unor niveluri mai ridicate de performanță;

| 6. | Să se asigure că există o ofertă de înaltă calitate pentru perfecționarea cunoștințelor, aptitudinilor și atitudinilor cerute atât pentru viitoarele cadre didactice, cât și pentru cele în activitate, precum și pentru perfecționarea – de exemplu prin programe speciale – a cunoștințelor, aptitudinilor și atitudinilor cerute pentru asigurarea unei conduceri eficiente a unităților de învățământ, |
| --- | --- |

6.

Să se asigure că există o ofertă de înaltă calitate pentru perfecționarea cunoștințelor, aptitudinilor și atitudinilor cerute atât pentru viitoarele cadre didactice, cât și pentru cele în activitate, precum și pentru perfecționarea – de exemplu prin programe speciale – a cunoștințelor, aptitudinilor și atitudinilor cerute pentru asigurarea unei conduceri eficiente a unităților de învățământ,

INVITĂ COMISIA:

| 1. | Să consolideze și să sprijine politicile europene de cooperare în domeniul pregătirii inițiale a cadrelor didactice, al dezvoltării profesionale continue și al conducerii unităților de învățământ, în special prin crearea de platforme și prin activități de învățare reciprocă în scopul schimbului de cunoștințe, de experiență și de cunoștințe specializate în rândul responsabililor politici și al cadrelor didactice; |
| --- | --- |

1.

Să consolideze și să sprijine politicile europene de cooperare în domeniul pregătirii inițiale a cadrelor didactice, al dezvoltării profesionale continue și al conducerii unităților de învățământ, în special prin crearea de platforme și prin activități de învățare reciprocă în scopul schimbului de cunoștințe, de experiență și de cunoștințe specializate în rândul responsabililor politici și al cadrelor didactice;

| 2. | Să ofere informații concrete responsabililor politici privind dezvoltarea unor programe structurate de integrare pentru toate cadrele didactice debutante, împreună cu exemple de măsuri care pot fi luate pentru punerea în aplicare sau îmbunătățirea unor astfel de programe; |
| --- | --- |

2.

Să ofere informații concrete responsabililor politici privind dezvoltarea unor programe structurate de integrare pentru toate cadrele didactice debutante, împreună cu exemple de măsuri care pot fi luate pentru punerea în aplicare sau îmbunătățirea unor astfel de programe;

| 3. | Să promoveze și să sprijine participarea sporită a cadrelor didactice, a directorilor unităților de învățământ și a formatorilor cadrelor didactice la programe de mobilitate transnaționale, la parteneriate și proiecte instituite în cadrul programelor comunitare, îndeosebi la programul de învățare de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

3.

Să promoveze și să sprijine participarea sporită a cadrelor didactice, a directorilor unităților de învățământ și a formatorilor cadrelor didactice la programe de mobilitate transnaționale, la parteneriate și proiecte instituite în cadrul programelor comunitare, îndeosebi la programul de învățare de-a lungul vieții;

| 4. | Să pregătească un studiu privind măsurile existente în statele membre pentru selecția, recrutarea și formarea formatorilor cadrelor didactice; |
| --- | --- |

4.

Să pregătească un studiu privind măsurile existente în statele membre pentru selecția, recrutarea și formarea formatorilor cadrelor didactice;

| 5. | Să prevadă o listă a competențelor cadrelor didactice din statele membre, însoțite de activități de învățare reciprocă în acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

Să prevadă o listă a competențelor cadrelor didactice din statele membre, însoțite de activități de învățare reciprocă în acest domeniu;

| 6. | Să sprijine dezvoltarea ulterioară a unei baze de date privind profesia de cadru didactic și de director al unităților de învățământ, inclusiv prin cooperarea cu organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

6.

Să sprijine dezvoltarea ulterioară a unei baze de date privind profesia de cadru didactic și de director al unităților de învățământ, inclusiv prin cooperarea cu organizațiile internaționale;

| 7. | Să informeze Consiliul, utilizând mecanismele de raportare existente și cu cea mai apropiată ocazie, privind măsurile luate de către statele membre și în contextul cooperării europene ca urmare a concluziilor Consiliului din noiembrie 2007 privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice și a celor din noiembrie 2008 privind un program de cooperare europeană pe plan școlar cu privire la dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ. |
| --- | --- |

7.

Să informeze Consiliul, utilizând mecanismele de raportare existente și cu cea mai apropiată ocazie, privind măsurile luate de către statele membre și în contextul cooperării europene ca urmare a concluziilor Consiliului din noiembrie 2007 privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice și a celor din noiembrie 2008 privind un program de cooperare europeană pe plan școlar cu privire la dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ.

---

(1)  Îmbunătățirea educației și formării profesionale a cadrelor didactice și a formatorilor – SN 100/1/00 REV 1.

(2)  JO C 142, 14.6.2002.

(3)  JO C 163, 9.7.2002.

(4)  6905/04.

(5)  Anexele I și II la doc. 12414/07 ADD 1.

(6)  JO C 79, 1.4.2006.

(7)  JO C 298, 8.12.2006.

(8)  JO L 327, 24.11.2006.

(9)  JO L 394, 30.12.2006.

(10)  JO C 311, 21.12.2007.

(11)  JO C 320, 16.12.2008.

(12)  JO C 119, 28.5.2009.

(13)  JO C 300, 12.12.2007.

(14)  JO C 319, 13.12.2008.

(15)  În sensul prezentelor concluzii, termenul cadru didactic este utilizat pentru a desemna o persoană care deține statutul de cadru didactic (sau echivalent) în conformitate cu legislația si practica unui stat membru. Acesta acoperă situația specifică a cadrelor didactice și a formatorilor din educația și formarea profesională, dar nu include persoanele angajate în afara sistemelor formale de educație și formare datorită naturii și contextelor diferite ale sarcinilor pe care le efectuează.

(16)  Termenul debut este utilizat în prezentul text pentru a face referire la orice program structurat de sprijin oferit cadrelor didactice debutante după ce și-au încheiat programul formal de pregătire inițială a cadrelor didactice și la începutul primului contract în calitate de cadru didactic într-o instituție de învățământ școlar.

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/10

---

Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind stimulentele inovatoare pentru antibiotice eficiente

2009/C 302/05

Nota bene: În prezentul document, termenul „antibiotice” cuprinde produsele medicale produse fie sintetic, fie în mod natural, utilizate pentru a ucide sau a inhiba creșterea bacteriilor, precum și cele care dispun de mecanisme alternative de acțiune, de exemplu au efecte asupra virulenței bacteriilor. În acest context ar trebui să se țină seama de asemenea de metodele alternative de prevenire și control al infecțiilor.

| 1. | REAMINTEȘTE Strategia comunitară împotriva rezistenței antimicrobiene [COM(2001) 0333]. |
| --- | --- |

1.

REAMINTEȘTE Strategia comunitară împotriva rezistenței antimicrobiene [COM(2001) 0333].

| 2. | REAMINTEȘTE Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (1). |
| --- | --- |

2.

REAMINTEȘTE Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (1).

| 3. | REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului privind rezistența antimicrobiană din 10 iunie 2008 (2). |
| --- | --- |

3.

REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului privind rezistența antimicrobiană din 10 iunie 2008 (2).

| 4. | REAMINTEȘTE Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (3). |
| --- | --- |

4.

REAMINTEȘTE Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (3).

| 5. | REAMINTEȘTE Raportul OMS pentru anul 2004 intitulat „Medicamente prioritare pentru Europa și pentru întreaga lume” (4). |
| --- | --- |

5.

REAMINTEȘTE Raportul OMS pentru anul 2004 intitulat „Medicamente prioritare pentru Europa și pentru întreaga lume” (4).

| 6. | REAMINTEȘTE Raportul tehnic comun ECDC/EMEA pentru anul 2009 „Provocarea bacteriilor: momentul să reacționăm” privind discrepanța dintre bacteriile multidrog rezistente în UE și dezvoltarea unor noi agenți antibacterieni (5). |
| --- | --- |

6.

REAMINTEȘTE Raportul tehnic comun ECDC/EMEA pentru anul 2009 „Provocarea bacteriilor: momentul să reacționăm” privind discrepanța dintre bacteriile multidrog rezistente în UE și dezvoltarea unor noi agenți antibacterieni (5).

| 7. | RECUNOAȘTE că extinderea rezistenței la antibiotice reprezintă o amenințare majoră la adresa siguranței sănătății publice, care impune luarea de măsuri la toate nivelurile. În lume crește rapid povara bolilor legată de bacteriile rezistente la antibiotice, care nu pot fi tratate în mod eficient cu produse medicamentoase de prima sau chiar de a doua linie. |
| --- | --- |

7.

RECUNOAȘTE că extinderea rezistenței la antibiotice reprezintă o amenințare majoră la adresa siguranței sănătății publice, care impune luarea de măsuri la toate nivelurile. În lume crește rapid povara bolilor legată de bacteriile rezistente la antibiotice, care nu pot fi tratate în mod eficient cu produse medicamentoase de prima sau chiar de a doua linie.

| 8. | RECUNOAȘTE că rezistența la antibiotice ar putea fi consecința finală a caracterului deficitar al sistemului sanitar și al zootehniei, inclusiv în ceea ce privește prevenirea, gestionarea și tratamentul infecțiilor. |
| --- | --- |

8.

RECUNOAȘTE că rezistența la antibiotice ar putea fi consecința finală a caracterului deficitar al sistemului sanitar și al zootehniei, inclusiv în ceea ce privește prevenirea, gestionarea și tratamentul infecțiilor.

| 9. | RECUNOAȘTE faptul că accesul la antibiotice eficiente utilizate rațional este esențial pentru a asigura un nivel ridicat al sănătății publice și o asistență medicală eficientă, atât în țările dezvoltate, cât și în cele aflate în curs de dezvoltare. În lipsa accesului la antibiotice eficiente, boli infecțioase comune pot redeveni amenințări letale, iar numeroase proceduri medicale și terapeutice, precum tratamentele împotriva cancerului sau transplanturile, ar putea avea un risc ridicat de complicații. |
| --- | --- |

9.

RECUNOAȘTE faptul că accesul la antibiotice eficiente utilizate rațional este esențial pentru a asigura un nivel ridicat al sănătății publice și o asistență medicală eficientă, atât în țările dezvoltate, cât și în cele aflate în curs de dezvoltare. În lipsa accesului la antibiotice eficiente, boli infecțioase comune pot redeveni amenințări letale, iar numeroase proceduri medicale și terapeutice, precum tratamentele împotriva cancerului sau transplanturile, ar putea avea un risc ridicat de complicații.

| 10. | RECUNOAȘTE faptul că este necesară o gamă largă de măsuri pentru a se asigura că antibioticele disponibile în prezent își vor menține eficiența cât mai mult timp, printre acestea numărându-se vaccinurile eficiente pentru prevenirea infecțiilor, noi metode de diagnostic și o mai mare conștientizare în rândul publicului, al cadrelor medicale și veterinare privind importanța utilizării raționale a antibioticelor pentru a preveni răspândirea rezistenței la antibiotice, atât la oameni cât și la animale. |
| --- | --- |

10.

RECUNOAȘTE faptul că este necesară o gamă largă de măsuri pentru a se asigura că antibioticele disponibile în prezent își vor menține eficiența cât mai mult timp, printre acestea numărându-se vaccinurile eficiente pentru prevenirea infecțiilor, noi metode de diagnostic și o mai mare conștientizare în rândul publicului, al cadrelor medicale și veterinare privind importanța utilizării raționale a antibioticelor pentru a preveni răspândirea rezistenței la antibiotice, atât la oameni cât și la animale.

| 11. | RECUNOAȘTE faptul că prevenirea și controlul rezistenței la antibiotice și al infecțiilor asociate asistenței medicale, susținute prin resurse corespunzătoare, reprezintă o strategie rentabilă care contribuie la viabilitatea financiară generală a sistemelor sanitare și asigură ameliorarea permanentă a calității și a siguranței pacienților. |
| --- | --- |

11.

RECUNOAȘTE faptul că prevenirea și controlul rezistenței la antibiotice și al infecțiilor asociate asistenței medicale, susținute prin resurse corespunzătoare, reprezintă o strategie rentabilă care contribuie la viabilitatea financiară generală a sistemelor sanitare și asigură ameliorarea permanentă a calității și a siguranței pacienților.

| 12. | RECUNOAȘTE faptul că cercetarea și dezvoltarea de noi antibiotice eficiente au scăzut semnificativ și, probabil, nu vor oferi suficiente alternative terapeutice noi pentru a răspunde necesităților medicale în următorii 5-10 ani. Prin urmare, este imperios necesar să se creeze stimulente pentru cercetarea și dezvoltarea unor noi antibiotice, în special în domeniile unde cererea este cea mai ridicată. |
| --- | --- |

12.

RECUNOAȘTE faptul că cercetarea și dezvoltarea de noi antibiotice eficiente au scăzut semnificativ și, probabil, nu vor oferi suficiente alternative terapeutice noi pentru a răspunde necesităților medicale în următorii 5-10 ani. Prin urmare, este imperios necesar să se creeze stimulente pentru cercetarea și dezvoltarea unor noi antibiotice, în special în domeniile unde cererea este cea mai ridicată.

| 13. | SALUTĂ rezultatele Conferinței privind stimulentele inovatoare pentru agenții antibacterieni eficienți de la Stockholm, din 17 septembrie 2009, care a adus o contribuție valoroasă pentru acțiuni ulterioare de promovare a cercetării și dezvoltării de noi produse medicale antibiotice și metode. |
| --- | --- |

13.

SALUTĂ rezultatele Conferinței privind stimulentele inovatoare pentru agenții antibacterieni eficienți de la Stockholm, din 17 septembrie 2009, care a adus o contribuție valoroasă pentru acțiuni ulterioare de promovare a cercetării și dezvoltării de noi produse medicale antibiotice și metode.

14.   INVITĂ STATELE MEMBRE:

| — | să elaboreze și să pună în aplicare strategii pentru a asigura conștientizarea, în rândul publicului și al cadrelor medicale, a amenințării pe care o reprezintă rezistența la antibiotice precum și a măsurilor disponibile pentru a contracara această problemă; |
| --- | --- |

—

să elaboreze și să pună în aplicare strategii pentru a asigura conștientizarea, în rândul publicului și al cadrelor medicale, a amenințării pe care o reprezintă rezistența la antibiotice precum și a măsurilor disponibile pentru a contracara această problemă;

| — | să asigure elaborarea și utilizarea strategiilor integrate de diminuare a dezvoltării și extinderii rezistenței la antibiotice și a infecțiilor asociate asistenței medicale, precum și a consecințelor acestora, să încurajeze instituțiile din sistemul sanitar să instituie structuri și să asigure coordonarea eficientă a programelor care să acorde atenție diagnosticării, gestionării antibioticelor și controlului infecțiilor; |
| --- | --- |

—

să asigure elaborarea și utilizarea strategiilor integrate de diminuare a dezvoltării și extinderii rezistenței la antibiotice și a infecțiilor asociate asistenței medicale, precum și a consecințelor acestora, să încurajeze instituțiile din sistemul sanitar să instituie structuri și să asigure coordonarea eficientă a programelor care să acorde atenție diagnosticării, gestionării antibioticelor și controlului infecțiilor;

| — | să analizeze și să ia în considerare opțiunile pentru a consolida stimulentele pentru cercetarea și dezvoltarea de noi antibiotice eficiente în sectorul academic și farmaceutic în ansamblu, ținând seama de situația întreprinderilor mici și mijlocii. Aceste opțiuni și metode ar putea include mecanisme de accelerare rentabile pentru a elimina obstacolele în etapele incipiente ale cercetării și dezvoltării de noi antibiotice și mecanisme de stimulare a cererii pentru promovarea introducerii cu succes de noi produse. |
| --- | --- |

—

să analizeze și să ia în considerare opțiunile pentru a consolida stimulentele pentru cercetarea și dezvoltarea de noi antibiotice eficiente în sectorul academic și farmaceutic în ansamblu, ținând seama de situația întreprinderilor mici și mijlocii. Aceste opțiuni și metode ar putea include mecanisme de accelerare rentabile pentru a elimina obstacolele în etapele incipiente ale cercetării și dezvoltării de noi antibiotice și mecanisme de stimulare a cererii pentru promovarea introducerii cu succes de noi produse.

15.   INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| — | să sprijine utilizarea în comun a infrastructurilor de cercetare, recrutarea cercetătorilor, stimularea și susținerea cooperării globale în domeniul cercetării, accelerarea diseminării rezultatelor cercetării și a cunoștințelor obținute prin structuri de schimb de informații și luarea în considerare a instrumentelor financiare noi sau existente; |
| --- | --- |

—

să sprijine utilizarea în comun a infrastructurilor de cercetare, recrutarea cercetătorilor, stimularea și susținerea cooperării globale în domeniul cercetării, accelerarea diseminării rezultatelor cercetării și a cunoștințelor obținute prin structuri de schimb de informații și luarea în considerare a instrumentelor financiare noi sau existente;

| — | să analizeze mijloace de promovare pe viitor a parteneriatelor public-privat între industrie, mediul academic, organizațiile nonprofit și sistemul sanitar pentru a facilita cercetarea privind noi antibiotice, strategii pentru utilizarea antibioticelor disponibile în prezent precum și metode de diagnostic; |
| --- | --- |

—

să analizeze mijloace de promovare pe viitor a parteneriatelor public-privat între industrie, mediul academic, organizațiile nonprofit și sistemul sanitar pentru a facilita cercetarea privind noi antibiotice, strategii pentru utilizarea antibioticelor disponibile în prezent precum și metode de diagnostic;

| — | în cadrul juridic aplicabil pentru autorizarea comercializării medicamentelor, să faciliteze dezvoltarea de noi antibiotice pentru care există o necesitate medicală specială și atunci când solicitantul poate prezenta doar date clinice limitate, din motive obiective, beneficiind pe deplin de mijloacele suplimentare de evaluare a siguranței și eficienței, cum ar fi utilizarea de instrumente de evaluare preclinice și analizarea datelor farmacocinetice; |
| --- | --- |

—

în cadrul juridic aplicabil pentru autorizarea comercializării medicamentelor, să faciliteze dezvoltarea de noi antibiotice pentru care există o necesitate medicală specială și atunci când solicitantul poate prezenta doar date clinice limitate, din motive obiective, beneficiind pe deplin de mijloacele suplimentare de evaluare a siguranței și eficienței, cum ar fi utilizarea de instrumente de evaluare preclinice și analizarea datelor farmacocinetice;

| — | să identifice instrumente de reglementare corespunzătoare pentru a facilita aprobarea timpurie a noilor antibiotice pentru care există necesități medicale speciale, în ceea ce privește oferirea de consultanță științifică continuă din partea EMEA și a autorităților naționale competente, inclusiv strategii pentru monitorizarea adecvată a autorizării, cu sublinierea aspectelor privind siguranța, inclusiv monitorizarea rezistenței la antibiotice; |
| --- | --- |

—

să identifice instrumente de reglementare corespunzătoare pentru a facilita aprobarea timpurie a noilor antibiotice pentru care există necesități medicale speciale, în ceea ce privește oferirea de consultanță științifică continuă din partea EMEA și a autorităților naționale competente, inclusiv strategii pentru monitorizarea adecvată a autorizării, cu sublinierea aspectelor privind siguranța, inclusiv monitorizarea rezistenței la antibiotice;

| — | să analizeze metodele de menținere a antibioticelor eficiente pe piață; |
| --- | --- |

—

să analizeze metodele de menținere a antibioticelor eficiente pe piață;

| — | să asigure prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale și a altor tipuri de infecții, precum și utilizarea rațională a medicamentelor existente și a celor noi, facilitând în același timp dezvoltarea unor noi antibiotice eficiente; |
| --- | --- |

—

să asigure prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale și a altor tipuri de infecții, precum și utilizarea rațională a medicamentelor existente și a celor noi, facilitând în același timp dezvoltarea unor noi antibiotice eficiente;

| — | să garanteze coordonarea corespunzătoare a tuturor acțiunilor între diferitele părți interesate din toate sectoarele vizate, cum ar fi sectorul sanitar, financiar, economic, juridic și de cercetare. |
| --- | --- |

—

să garanteze coordonarea corespunzătoare a tuturor acțiunilor între diferitele părți interesate din toate sectoarele vizate, cum ar fi sectorul sanitar, financiar, economic, juridic și de cercetare.

16.   INVITĂ COMISIA:

| — | să elaboreze, în termen de 24 de luni, un plan de acțiune cuprinzător, cu propuneri concrete privind stimulentele pentru dezvoltarea de noi antibiotice eficiente, inclusiv mijloacele de asigurare a utilizării raționale a acestora; și să se asigure că aceste propuneri iau în considerare impactul economic asupra viabilității financiare a sistemelor sanitare; |
| --- | --- |

—

să elaboreze, în termen de 24 de luni, un plan de acțiune cuprinzător, cu propuneri concrete privind stimulentele pentru dezvoltarea de noi antibiotice eficiente, inclusiv mijloacele de asigurare a utilizării raționale a acestora; și să se asigure că aceste propuneri iau în considerare impactul economic asupra viabilității financiare a sistemelor sanitare;

| — | să ia în considerare recurgerea la procedurile corespunzătoare derivate din legislația comunitară specifică anterioară privind medicamentele orfane și medicamentele pentru uz pediatric pentru a stimula dezvoltarea de noi antibiotice pentru care există o necesitate medicală specială; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare recurgerea la procedurile corespunzătoare derivate din legislația comunitară specifică anterioară privind medicamentele orfane și medicamentele pentru uz pediatric pentru a stimula dezvoltarea de noi antibiotice pentru care există o necesitate medicală specială;

| — | să monitorizeze și să raporteze periodic Consiliului cu privire la necesarul de antibiotice noi în domeniul sănătății publice, în funcție de apariția rezistenței la antibiotice, de caracteristicile noilor agenți patogeni rezistenți și de noile produse medicale antibiotice și de alte metode de tratare și de prevenire a bolilor infecțioase în curs de apariție, și să propună măsuri ulterioare, după caz. |
| --- | --- |

—

să monitorizeze și să raporteze periodic Consiliului cu privire la necesarul de antibiotice noi în domeniul sănătății publice, în funcție de apariția rezistenței la antibiotice, de caracteristicile noilor agenți patogeni rezistenți și de noile produse medicale antibiotice și de alte metode de tratare și de prevenire a bolilor infecțioase în curs de apariție, și să propună măsuri ulterioare, după caz.

---

(1)  JO L 34, 5.2.2002, p. 13.

(2)  9637/08.

(3)  JO C 151, 3.7.2009, p. 1.

(4)  http://whqlibdoc.who.int/hq/2004/WHO_EDM_PAR_2004.7.pdf

(5)  http://www.nelm.nhs.uk/en/NeLM-Area/News/2009-September/17/ECDCEMEA-joint-technical-report-The-bacterial-challengetime-to-react/

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/12

---

Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind asistența medicală sigură și eficientă prin intermediul e-sănătății

2009/C 302/06

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

| 1. | REAMINTEȘTE că, în temeiul articolului 152 din tratat, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității, iar Comunitatea încurajează cooperarea între statele membre în domeniile menționate în acest articol și, după caz, le sprijină acțiunile. Orice acțiune întreprinsă la nivel comunitar respectă pe deplin responsabilitatea statelor membre de a organiza și de a furniza asistența medicală. |
| --- | --- |

1.

REAMINTEȘTE că, în temeiul articolului 152 din tratat, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității, iar Comunitatea încurajează cooperarea între statele membre în domeniile menționate în acest articol și, după caz, le sprijină acțiunile. Orice acțiune întreprinsă la nivel comunitar respectă pe deplin responsabilitatea statelor membre de a organiza și de a furniza asistența medicală.

| 2. | REAMINTEȘTE că unul dintre obiectivele strategiei comunitare în materie de sănătate (2008-2013) (1) este de a promova sistemele de sănătate dinamice și noile tehnologii, recunoscând că noile tehnologii pot îmbunătăți prevenirea bolilor, diagnosticarea și tratamentul, pot facilita siguranța pacienților și îmbunătăți coordonarea sistemelor de sănătate, utilizarea resurselor și durabilitatea. |
| --- | --- |

2.

REAMINTEȘTE că unul dintre obiectivele strategiei comunitare în materie de sănătate (2008-2013) (1) este de a promova sistemele de sănătate dinamice și noile tehnologii, recunoscând că noile tehnologii pot îmbunătăți prevenirea bolilor, diagnosticarea și tratamentul, pot facilita siguranța pacienților și îmbunătăți coordonarea sistemelor de sănătate, utilizarea resurselor și durabilitatea.

| 3. | REAMINTEȘTE că reprezentanții statelor membre ale Uniunii Europene au emis o declarație (20 februarie 2009) cu ocazia Conferinței ministeriale privind e-sănătatea care a avut loc la Praga în 2009 (2), în care au recunoscut avantajele e-sănătății pentru un sector sanitar mai sigur și mai eficient, au solicitat întreprinderea de acțiuni pentru constituirea unui spațiu al e-sănătății pentru cetățenii europeni și au inițiat un proces pentru o acțiune și o guvernanță coordonate în domeniul e-sănătății. |
| --- | --- |

3.

REAMINTEȘTE că reprezentanții statelor membre ale Uniunii Europene au emis o declarație (20 februarie 2009) cu ocazia Conferinței ministeriale privind e-sănătatea care a avut loc la Praga în 2009 (2), în care au recunoscut avantajele e-sănătății pentru un sector sanitar mai sigur și mai eficient, au solicitat întreprinderea de acțiuni pentru constituirea unui spațiu al e-sănătății pentru cetățenii europeni și au inițiat un proces pentru o acțiune și o guvernanță coordonate în domeniul e-sănătății.

| 4. | REAMINTEȘTE inițiativele Uniunii Europene relevante pentru e-sănătate, printre care se numără:






  (a) | e-sănătatea – ameliorarea serviciilor de asistență medicală pentru cetățenii europeni: plan de acțiune pentru un spațiu european al e-sănătății (3); |
| --- | --- | --- |

4.

REAMINTEȘTE inițiativele Uniunii Europene relevante pentru e-sănătate, printre care se numără:

(a)

e-sănătatea – ameliorarea serviciilor de asistență medicală pentru cetățenii europeni: plan de acțiune pentru un spațiu european al e-sănătății (3);

| (b) | Concluziile Consiliului privind e-sănătatea (4) din 27 mai 2004; |
| --- | --- |

(b)

Concluziile Consiliului privind e-sănătatea (4) din 27 mai 2004;

| (c) | Comunicarea Comisiei privind o inițiativă privind piețele-pilot pentru Europa (5), un accent deosebit fiind pus pe necesitatea de a se elimina barierele reprezentate de fragmentarea pieței și de lipsa de interoperabilitate a sistemelor de e-sănătate în scopul accelerării dezvoltării pieței; |
| --- | --- |

(c)

Comunicarea Comisiei privind o inițiativă privind piețele-pilot pentru Europa (5), un accent deosebit fiind pus pe necesitatea de a se elimina barierele reprezentate de fragmentarea pieței și de lipsa de interoperabilitate a sistemelor de e-sănătate în scopul accelerării dezvoltării pieței;

| (d) | Recomandarea Comisiei privind interoperabilitatea transfrontalieră a sistemelor de evidență electronică a datelor medicale (6); |
| --- | --- |

(d)

Recomandarea Comisiei privind interoperabilitatea transfrontalieră a sistemelor de evidență electronică a datelor medicale (6);

| (e) | Comunicarea Comisiei privind telemedicina și beneficiile sale pentru pacienți, pentru sistemele de sănătate și pentru societate (7). |
| --- | --- |

(e)

Comunicarea Comisiei privind telemedicina și beneficiile sale pentru pacienți, pentru sistemele de sănătate și pentru societate (7).

| 5. | SALUTĂ recenta colaborare dintre o serie de state membre:






  (a) | în cadrul proiectului-pilot la scară largă epSOS (8), prin care se urmărește să se dezvolte interoperabilitatea transfrontalieră a sintezelor dosarelor medicale electronice și a rețetelor electronice, și în cadrul rețelei tematice Calliope (9), prin care se urmărește elaborarea unei foi de parcurs pentru interoperabilitatea serviciilor de e-sănătate în Europa și crearea consensului necesar punerii sale în aplicare; |
| --- | --- | --- |

5.

SALUTĂ recenta colaborare dintre o serie de state membre:

(a)

în cadrul proiectului-pilot la scară largă epSOS (8), prin care se urmărește să se dezvolte interoperabilitatea transfrontalieră a sintezelor dosarelor medicale electronice și a rețetelor electronice, și în cadrul rețelei tematice Calliope (9), prin care se urmărește elaborarea unei foi de parcurs pentru interoperabilitatea serviciilor de e-sănătate în Europa și crearea consensului necesar punerii sale în aplicare;

| (b) | în cadrul cooperării actuale în domeniul standardizării e-sănătății, ca răspuns la Mandatul 403 al Comisiei Europene pentru e-sănătate (10). |
| --- | --- |

(b)

în cadrul cooperării actuale în domeniul standardizării e-sănătății, ca răspuns la Mandatul 403 al Comisiei Europene pentru e-sănătate (10).

| 6. | SALUTĂ Raportul președinției suedeze privind e-sănătatea pentru o Europă mai sănătoasă (11), prezentat cu ocazia reuniunii informale a miniștrilor sănătății la Jönköping în perioada 6-7 iulie 2009, care oferă un exemplu de realizare a obiectivelor în domeniul politicii privind sănătatea prin intermediul investițiilor în e-sănătate. |
| --- | --- |

6.

SALUTĂ Raportul președinției suedeze privind e-sănătatea pentru o Europă mai sănătoasă (11), prezentat cu ocazia reuniunii informale a miniștrilor sănătății la Jönköping în perioada 6-7 iulie 2009, care oferă un exemplu de realizare a obiectivelor în domeniul politicii privind sănătatea prin intermediul investițiilor în e-sănătate.

| 7. | RECUNOAȘTE importanța e-sănătății ca instrument de îmbunătățire a calității și a siguranței pacienților, de modernizare a sistemelor naționale de asistență medicală, de creștere a eficacității, a accesibilității și a adaptabilității acestora pentru a satisface nevoile individuale ale pacienților și ale specialiștilor din domeniul sanitar și pentru a face față dificultăților legate de îmbătrânirea populației. |
| --- | --- |

7.

RECUNOAȘTE importanța e-sănătății ca instrument de îmbunătățire a calității și a siguranței pacienților, de modernizare a sistemelor naționale de asistență medicală, de creștere a eficacității, a accesibilității și a adaptabilității acestora pentru a satisface nevoile individuale ale pacienților și ale specialiștilor din domeniul sanitar și pentru a face față dificultăților legate de îmbătrânirea populației.

| 8. | RECUNOAȘTE necesitatea unui impuls politic sporit și a integrării e-sănătății în politica în domeniul sanitar în scopul dezvoltării serviciilor de e-sănătate pe baza necesităților în materie de sănătate publică. |
| --- | --- |

8.

RECUNOAȘTE necesitatea unui impuls politic sporit și a integrării e-sănătății în politica în domeniul sanitar în scopul dezvoltării serviciilor de e-sănătate pe baza necesităților în materie de sănătate publică.

| 9. | SOLICITĂ statelor membre să conceapă și să pună în aplicare inițiative menite să permită desfășurarea și utilizarea serviciilor de e-sănătate, și în special:






  1. | să se angajeze din punct de vedere politic și strategic în sprijinul e-sănătății, care reprezintă unul dintre principalele instrumente de sporire a calității, a siguranței asistenței de sănătate și a accesului la aceasta:






  (a) | să plaseze e-sănătatea în contextul programelor de reformă în domeniul asistenței medicale și să ia în considerare crearea unor mecanisme de stimulare financiară a desfășurării acestor servicii; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

SOLICITĂ statelor membre să conceapă și să pună în aplicare inițiative menite să permită desfășurarea și utilizarea serviciilor de e-sănătate, și în special:

1.

să se angajeze din punct de vedere politic și strategic în sprijinul e-sănătății, care reprezintă unul dintre principalele instrumente de sporire a calității, a siguranței asistenței de sănătate și a accesului la aceasta:

(a)

să plaseze e-sănătatea în contextul programelor de reformă în domeniul asistenței medicale și să ia în considerare crearea unor mecanisme de stimulare financiară a desfășurării acestor servicii;

| (b) | să elimine, într-un mod coordonat, barierele din calea desfășurării serviciilor de e-sănătate; |
| --- | --- |

(b)

să elimine, într-un mod coordonat, barierele din calea desfășurării serviciilor de e-sănătate;

| 2. | să consolideze încrederea cetățenilor în serviciile de e-sănătate și să încurajeze acceptarea acestora:






  (a) | prin asigurarea celor mai înalte standarde de siguranță a pacienților, a protecției datelor și a vieții private; |
| --- | --- | --- |

2.

să consolideze încrederea cetățenilor în serviciile de e-sănătate și să încurajeze acceptarea acestora:

(a)

prin asigurarea celor mai înalte standarde de siguranță a pacienților, a protecției datelor și a vieții private;

| (b) | prin încurajarea sensibilizării, a încrederii și a acceptării de către autoritățile și specialiștii din domeniul sanitar, de către pacienți și rudele acestora; |
| --- | --- |

(b)

prin încurajarea sensibilizării, a încrederii și a acceptării de către autoritățile și specialiștii din domeniul sanitar, de către pacienți și rudele acestora;

| (c) | prin asigurarea, atât pentru pacienți, cât și pentru specialiștii din domeniul sanitar, a unor acțiuni adecvate de formare și de evaluare a necesităților; |
| --- | --- |

(c)

prin asigurarea, atât pentru pacienți, cât și pentru specialiștii din domeniul sanitar, a unor acțiuni adecvate de formare și de evaluare a necesităților;

| 3. | să ofere claritate juridică și să asigure protecția datelor medicale:






  (a) | prin examinarea dispozițiilor actuale privind acordarea licențelor, acreditarea și reglementarea serviciilor de e-sănătate și oferirea de sugestii de îmbunătățire; |
| --- | --- | --- |

3.

să ofere claritate juridică și să asigure protecția datelor medicale:

(a)

prin examinarea dispozițiilor actuale privind acordarea licențelor, acreditarea și reglementarea serviciilor de e-sănătate și oferirea de sugestii de îmbunătățire;

| (b) | prin examinarea practicilor curente pentru identificarea și autentificarea personalului specialist din domeniul sanitar care accesează și utilizează date medicale personale; |
| --- | --- |

(b)

prin examinarea practicilor curente pentru identificarea și autentificarea personalului specialist din domeniul sanitar care accesează și utilizează date medicale personale;

| (c) | prin soluționarea constrângerilor de natură juridică în vederea unui schimb sigur al datelor medicale dincolo de frontierele naționale, respectându-se necesitatea de protecție a datelor medicale și a integrității personale a pacienților, și deci a drepturilor pacienților de a-și acorda consimțământul pentru utilizarea datelor lor medicale; |
| --- | --- |

(c)

prin soluționarea constrângerilor de natură juridică în vederea unui schimb sigur al datelor medicale dincolo de frontierele naționale, respectându-se necesitatea de protecție a datelor medicale și a integrității personale a pacienților, și deci a drepturilor pacienților de a-și acorda consimțământul pentru utilizarea datelor lor medicale;

| 4. | să soluționeze problemele tehnice și să faciliteze dezvoltarea pieței:






  (a) | prin asigurarea faptului că strategiile naționale, regionale și locale și planurile de investiții în domeniul sanitar țin seama de obiectivul privind interoperabilitatea serviciilor de e-sănătate dincolo de frontierele organizaționale și naționale; |
| --- | --- | --- |

4.

să soluționeze problemele tehnice și să faciliteze dezvoltarea pieței:

(a)

prin asigurarea faptului că strategiile naționale, regionale și locale și planurile de investiții în domeniul sanitar țin seama de obiectivul privind interoperabilitatea serviciilor de e-sănătate dincolo de frontierele organizaționale și naționale;

| (b) | prin asigurarea adoptării și a punerii în aplicare a unei terminologii și a unor standarde tehnice medicale comune, în special pentru datele medicale care fac obiectul schimbului între statele membre; |
| --- | --- |

(b)

prin asigurarea adoptării și a punerii în aplicare a unei terminologii și a unor standarde tehnice medicale comune, în special pentru datele medicale care fac obiectul schimbului între statele membre;

| (c) | prin utilizarea achizițiilor publice, cu respectarea deplină a legislației existente, pentru a sprijini desfășurarea serviciilor interoperabile de e-sănătate. |
| --- | --- |

(c)

prin utilizarea achizițiilor publice, cu respectarea deplină a legislației existente, pentru a sprijini desfășurarea serviciilor interoperabile de e-sănătate.

| 10. | SOLICITĂ Comisiei:






  1. | să actualizeze Planul european de acțiune privind e-sănătatea; |
| --- | --- | --- |

10.

SOLICITĂ Comisiei:

1.

să actualizeze Planul european de acțiune privind e-sănătatea;

| 2. | să elaboreze un raport privind dezvoltarea politicilor și acțiunilor actuale ale UE referitoare la gestionarea identificării electronice în domeniile conexe, pentru a se profita de posibile sinergii; |
| --- | --- |

2.

să elaboreze un raport privind dezvoltarea politicilor și acțiunilor actuale ale UE referitoare la gestionarea identificării electronice în domeniile conexe, pentru a se profita de posibile sinergii;

| 3. | să organizeze o evaluare, la intervale corespunzătoare, a beneficiilor pentru sănătate și a rentabilității utilizării diferitelor servicii de e-sănătate, pe baza cunoștințelor acumulate la nivel național și european. |
| --- | --- |

3.

să organizeze o evaluare, la intervale corespunzătoare, a beneficiilor pentru sănătate și a rentabilității utilizării diferitelor servicii de e-sănătate, pe baza cunoștințelor acumulate la nivel național și european.

| 11. | SOLICITĂ statelor membre și Comisiei:






  1. | să dezvolte, prin intermediul celui mai eficient și adecvat mecanism la nivel înalt al statelor membre și pe baza elanului politic generat de actualele reuniuni informale ale secretarilor de stat și ale demnitarilor cu funcții echivalente, guvernanța, coordonarea și consolidarea activităților în curs din domeniul e-sănătății, în legătură cu Comisia Europeană, să înregistreze progrese în ceea ce privește desfășurarea serviciilor de e-sănătate și utilizarea efectivă a serviciilor interoperabile de e-sănătate în cadrul sistemelor naționale de asistență medicală și între acestea; |
| --- | --- | --- |

11.

SOLICITĂ statelor membre și Comisiei:

1.

să dezvolte, prin intermediul celui mai eficient și adecvat mecanism la nivel înalt al statelor membre și pe baza elanului politic generat de actualele reuniuni informale ale secretarilor de stat și ale demnitarilor cu funcții echivalente, guvernanța, coordonarea și consolidarea activităților în curs din domeniul e-sănătății, în legătură cu Comisia Europeană, să înregistreze progrese în ceea ce privește desfășurarea serviciilor de e-sănătate și utilizarea efectivă a serviciilor interoperabile de e-sănătate în cadrul sistemelor naționale de asistență medicală și între acestea;

| 2. | să asigure că printre principalele obiective ale acestui mecanism se numără:






  (a) | reunirea și coordonarea grupurilor, proiectelor și instituțiilor de la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

2.

să asigure că printre principalele obiective ale acestui mecanism se numără:

(a)

reunirea și coordonarea grupurilor, proiectelor și instituțiilor de la nivelul UE;

| (b) | promovarea alinierii e-sănătății la strategiile și necesitățile în materie de sănătate la nivel național și european prin implicarea directă a autorităților naționale din domeniul sanitar; |
| --- | --- |

(b)

promovarea alinierii e-sănătății la strategiile și necesitățile în materie de sănătate la nivel național și european prin implicarea directă a autorităților naționale din domeniul sanitar;

| (c) | diseminarea dovezilor științifice privind rentabilitatea și avantajele socioeconomice ale serviciilor de e-sănătate, pe baza cercetării desfășurate la nivel național și comunitar; |
| --- | --- |

(c)

diseminarea dovezilor științifice privind rentabilitatea și avantajele socioeconomice ale serviciilor de e-sănătate, pe baza cercetării desfășurate la nivel național și comunitar;

| (d) | întocmirea de rapoarte periodice privind activitățile sale pentru reuniunile relevante ale Consiliului; |
| --- | --- |

(d)

întocmirea de rapoarte periodice privind activitățile sale pentru reuniunile relevante ale Consiliului;

| 3. | să aplice acest mecanism mai ales în următoarele domenii:






  (a) | colaborarea pentru soluționarea chestiunilor și problemelor comune privind promovarea serviciilor de e-sănătate pentru realizarea obiectivelor în domeniul sanitar; |
| --- | --- | --- |

3.

să aplice acest mecanism mai ales în următoarele domenii:

(a)

colaborarea pentru soluționarea chestiunilor și problemelor comune privind promovarea serviciilor de e-sănătate pentru realizarea obiectivelor în domeniul sanitar;

| (b) | sprijinirea statelor membre prin elaborarea unei foi de parcurs care să includă asistența în procesul decizional și orientări pentru desfășurarea, acceptarea și utilizarea serviciilor de e-sănătate; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea statelor membre prin elaborarea unei foi de parcurs care să includă asistența în procesul decizional și orientări pentru desfășurarea, acceptarea și utilizarea serviciilor de e-sănătate;

| (c) | colaborarea cu părțile interesate, în special cu pacienții și specialiștii din domeniul sanitar, pentru a asigura faptul că instrumentele și serviciile de e-sănătate reflectă în mod corespunzător necesitățile clinice și obiectivele globale ale sistemului sanitar. |
| --- | --- |

(c)

colaborarea cu părțile interesate, în special cu pacienții și specialiștii din domeniul sanitar, pentru a asigura faptul că instrumentele și serviciile de e-sănătate reflectă în mod corespunzător necesitățile clinice și obiectivele globale ale sistemului sanitar.

---

(1)  Cartea albă – Împreună pentru sănătate: o abordare strategică pentru UE 2008-2013 [COM(2007) 630].

(2)  http://www.ehealth2009.cz/Pages/108-Prague-Declaration.html

(3)  COM(2004) 356.

(4)  9628/04.

(5)  COM(2007) 860.

(6)  COM(2008) 3282.

(7)  COM(2008) 689.

(8)  Servicii deschise inteligente pentru pacienții europeni – cu cofinanțare din partea CE, prin intermediul Programului pentru competitivitate și inovare, Programul de sprijin pentru politica în domeniul TIC: www.epsos.eu

(9)  Solicitare de interoperabilitate, cu finanțare din partea CE, prin intermediului Programului pentru competitivitate și inovare, Programul de sprijin pentru politica în domeniul TIC: www.calliope-network.eu

(10)  Mandatul privind standardele de interoperabilitate în domeniul e-sănătății (M/403): http://www.ehealth-interop.nen.nl

(11)  e-sănătatea pentru o Europă mai sănătoasă – ocazii pentru o mai bună utilizare a resurselor în materie de asistență medicală http://www.se2009.eu

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/15

---

Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind alcoolul și sănătatea

2009/C 302/07

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE:

1.   REAMINTEȘTE

| — | Articolul 152 din tratat, care prevede că trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane de către toate instituțiile comunitare în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Comunității și că acțiunea Comunității trebuie să completeze politicile naționale; |
| --- | --- |

—

Articolul 152 din tratat, care prevede că trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane de către toate instituțiile comunitare în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Comunității și că acțiunea Comunității trebuie să completeze politicile naționale;

| — | Comunicarea Comisiei privind strategia Comunității Europene în materie de sănătate (1); |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei privind strategia Comunității Europene în materie de sănătate (1);

| — | Recomandarea Consiliului privind consumul de alcool în rândul tinerilor (2), în care Comisia a fost invitată să recurgă, în cooperare cu statele membre, la toate politicile comunitare pentru a aborda aspectele cuprinse în recomandare, inter alia, elaborarea la nivel național și european a unor politici globale în materie de sănătate menite să soluționeze problema consumului de alcool; |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului privind consumul de alcool în rândul tinerilor (2), în care Comisia a fost invitată să recurgă, în cooperare cu statele membre, la toate politicile comunitare pentru a aborda aspectele cuprinse în recomandare, inter alia, elaborarea la nivel național și european a unor politici globale în materie de sănătate menite să soluționeze problema consumului de alcool;

| — | Concluziile Consiliului din 5 iunie 2001 privind o strategie comunitară privind reducerea efectelor nocive ale alcoolului (3), reafirmată în concluziile Consiliului din 2004 (4); |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 5 iunie 2001 privind o strategie comunitară privind reducerea efectelor nocive ale alcoolului (3), reafirmată în concluziile Consiliului din 2004 (4);

| — | sprijinul acordat de Consiliu (5) Comunicării Comisiei privind o strategie a UE de susținere a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale alcoolului (6), inclusiv temelor și acțiunilor prioritare, precum și invitația adresată Comisiei de a întocmi rapoarte periodice privind progresele înregistrate atât la nivelul UE, cât și la nivel național, începând cu anul 2008; |
| --- | --- |

—

sprijinul acordat de Consiliu (5) Comunicării Comisiei privind o strategie a UE de susținere a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale alcoolului (6), inclusiv temelor și acțiunilor prioritare, precum și invitația adresată Comisiei de a întocmi rapoarte periodice privind progresele înregistrate atât la nivelul UE, cât și la nivel național, începând cu anul 2008;

| — | faptul că, în repetate rânduri, Curtea Europeană de Justiție a afirmat că sănătatea publică se numără printre interesele protejate prin articolul 30 din tratat și că statelor membre le revine responsabilitatea, în limitele impuse prin tratat, de a decide cu privire la nivelul de protecție a sănătății pe care urmăresc să îl asigure prin politicile și legislația națională (7); |
| --- | --- |

—

faptul că, în repetate rânduri, Curtea Europeană de Justiție a afirmat că sănătatea publică se numără printre interesele protejate prin articolul 30 din tratat și că statelor membre le revine responsabilitatea, în limitele impuse prin tratat, de a decide cu privire la nivelul de protecție a sănătății pe care urmăresc să îl asigure prin politicile și legislația națională (7);

| — | Carta europeană privind alcoolul a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), adoptată în 1995 de toate statele membre ale UE, în special principiul etic conform căruia toți copiii, adolescenții și tinerii au dreptul de a crește într-un mediu protejat de consecințele negative ale consumului de alcool și, pe cât posibil, de promovarea băuturilor alcoolice; |
| --- | --- |

—

Carta europeană privind alcoolul a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), adoptată în 1995 de toate statele membre ale UE, în special principiul etic conform căruia toți copiii, adolescenții și tinerii au dreptul de a crește într-un mediu protejat de consecințele negative ale consumului de alcool și, pe cât posibil, de promovarea băuturilor alcoolice;

| — | activitatea desfășurată sub auspiciile Rezoluției Adunării Mondiale a Sănătății privind „Strategiile de reducere a consumului nociv de alcool” (WHA61.4), în urma căreia s-a solicitat directorului-general al Organizației Mondiale a Sănătății să pregătească un proiect de strategie globală în scopul reducerii consumului nociv de alcool, menit a fi inclus în documentația pentru cea de a 126-a reuniune a comitetului executiv care se va desfășura în ianuarie 2010. |
| --- | --- |

—

activitatea desfășurată sub auspiciile Rezoluției Adunării Mondiale a Sănătății privind „Strategiile de reducere a consumului nociv de alcool” (WHA61.4), în urma căreia s-a solicitat directorului-general al Organizației Mondiale a Sănătății să pregătească un proiect de strategie globală în scopul reducerii consumului nociv de alcool, menit a fi inclus în documentația pentru cea de a 126-a reuniune a comitetului executiv care se va desfășura în ianuarie 2010.

2.   REAFIRMĂ

| — | că statelor membre le revine responsabilitatea principală pentru politica națională în materie de alcool și că, prin intermediul Strategiei UE privind alcoolul, Comisia poate continua să sprijine și să completeze politicile naționale în materie de sănătate publică; |
| --- | --- |

—

că statelor membre le revine responsabilitatea principală pentru politica națională în materie de alcool și că, prin intermediul Strategiei UE privind alcoolul, Comisia poate continua să sprijine și să completeze politicile naționale în materie de sănătate publică;

| — | că, după consumul de tutun și hipertensiunea arterială, consumul nociv și periculos de alcool este cel de al treilea factor de risc pentru apariția bolilor și pentru decesul prematur în UE (8); |
| --- | --- |

—

că, după consumul de tutun și hipertensiunea arterială, consumul nociv și periculos de alcool este cel de al treilea factor de risc pentru apariția bolilor și pentru decesul prematur în UE (8);

| — | faptul că multe dintre politicile comunitare au un potențial impact pozitiv sau negativ asupra sănătății și a confortului și că este important să se țină seama de impactul asupra sănătății al deciziilor luate în toate sectoarele de acțiune; |
| --- | --- |

—

faptul că multe dintre politicile comunitare au un potențial impact pozitiv sau negativ asupra sănătății și a confortului și că este important să se țină seama de impactul asupra sănătății al deciziilor luate în toate sectoarele de acțiune;

3.   IA ACT

| — | de faptul că nivelul efectelor nocive ale alcoolului, mai ales în rândul persoanelor vulnerabile, pe șosele și la locul de muncă, rămâne ridicat în statele membre, că, potrivit estimărilor, 15 % din populația adultă a UE consumă alcool la un nivel nociv și în mod periodic, că între cinci și nouă milioane de copii din familiile din UE sunt afectate negativ de alcool, iar consumul nociv și periculos de alcool este factorul care cauzează aproximativ 16 % din cazurile de neglijări ale copiilor și de abuzuri împotriva acestora și aproximativ 60 000 de nașteri de copii subponderali în fiecare an sunt cauzate de consumul nociv și periculos de alcool (9)
   (10); |
| --- | --- |

—

de faptul că nivelul efectelor nocive ale alcoolului, mai ales în rândul persoanelor vulnerabile, pe șosele și la locul de muncă, rămâne ridicat în statele membre, că, potrivit estimărilor, 15 % din populația adultă a UE consumă alcool la un nivel nociv și în mod periodic, că între cinci și nouă milioane de copii din familiile din UE sunt afectate negativ de alcool, iar consumul nociv și periculos de alcool este factorul care cauzează aproximativ 16 % din cazurile de neglijări ale copiilor și de abuzuri împotriva acestora și aproximativ 60 000 de nașteri de copii subponderali în fiecare an sunt cauzate de consumul nociv și periculos de alcool (9)
   (10);

| — | că impactul consumului nociv de alcool este mai mare în rândul generațiilor mai tinere de ambele sexe. Peste 10 % din cazurile de mortalitate în rândul femeilor și aproximativ 25 % din cazurile de mortalitate în rândul bărbaților cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani sunt legate de consumul periculos de alcool (11) și, mai mult, consumul nociv de alcool în rândul tinerilor și adolescenților are de asemenea un impact negativ asupra randamentului școlar; |
| --- | --- |

—

că impactul consumului nociv de alcool este mai mare în rândul generațiilor mai tinere de ambele sexe. Peste 10 % din cazurile de mortalitate în rândul femeilor și aproximativ 25 % din cazurile de mortalitate în rândul bărbaților cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani sunt legate de consumul periculos de alcool (11) și, mai mult, consumul nociv de alcool în rândul tinerilor și adolescenților are de asemenea un impact negativ asupra randamentului școlar;

| — | că aspectele privind alcoolul sunt de importanță comunitară, dat fiind elementul transfrontalier și efectul negativ asupra dezvoltării economice și sociale, precum și asupra sănătății publice; |
| --- | --- |

—

că aspectele privind alcoolul sunt de importanță comunitară, dat fiind elementul transfrontalier și efectul negativ asupra dezvoltării economice și sociale, precum și asupra sănătății publice;

| — | că modul de comercializare a alcoolului, alături de influența altor factori relevanți, precum rolul familiei și mediul social, este un factor care crește probabilitatea ca adolescenții și copiii să înceapă să consume alcool sau să consume cantități mai mari odată ce au ajuns consumatori (12); |
| --- | --- |

—

că modul de comercializare a alcoolului, alături de influența altor factori relevanți, precum rolul familiei și mediul social, este un factor care crește probabilitatea ca adolescenții și copiii să înceapă să consume alcool sau să consume cantități mai mari odată ce au ajuns consumatori (12);

| — | că disponibilitatea alcoolului a crescut în UE în perioada 1996-2004 (13) și că politicile naționale adecvate de stabilire a prețului la alcool, mai ales atunci când sunt asociate altor măsuri preventive, pot influența nivelul consumului nociv și periculos de alcool și efectele nocive asociate, în special în rândul tinerilor (14); |
| --- | --- |

—

că disponibilitatea alcoolului a crescut în UE în perioada 1996-2004 (13) și că politicile naționale adecvate de stabilire a prețului la alcool, mai ales atunci când sunt asociate altor măsuri preventive, pot influența nivelul consumului nociv și periculos de alcool și efectele nocive asociate, în special în rândul tinerilor (14);

| — | că, pentru aceeași cantitate de alcool consumat, persoanele mai sărace pot resimți efectele nocive ale alcoolului într-un mod disproporționat de mare, fapt care contribuie la inegalitatea în materie de sănătate între diferitele grupuri de populație și la decalaje în materie de sănătate între statele membre (15); |
| --- | --- |

—

că, pentru aceeași cantitate de alcool consumat, persoanele mai sărace pot resimți efectele nocive ale alcoolului într-un mod disproporționat de mare, fapt care contribuie la inegalitatea în materie de sănătate între diferitele grupuri de populație și la decalaje în materie de sănătate între statele membre (15);

| — | că adulții vârstnici (începând cu vârsta de 60 ani) sunt mai sensibili la efectele nocive ale consumului de alcool decât alți adulți și că decesele în rândul adulților vârstnici legate de consumul de alcool au crescut simțitor în ultimii zece ani, precum și că, în unele cazuri, rata mortalității a crescut de mai bine de două ori (16); |
| --- | --- |

—

că adulții vârstnici (începând cu vârsta de 60 ani) sunt mai sensibili la efectele nocive ale consumului de alcool decât alți adulți și că decesele în rândul adulților vârstnici legate de consumul de alcool au crescut simțitor în ultimii zece ani, precum și că, în unele cazuri, rata mortalității a crescut de mai bine de două ori (16);

| — | de relația dintre consumul nociv de alcool și bolile transmisibile precum HIV/SIDA, tuberculoza (TBC), precum și sănătatea maternă (17); |
| --- | --- |

—

de relația dintre consumul nociv de alcool și bolile transmisibile precum HIV/SIDA, tuberculoza (TBC), precum și sănătatea maternă (17);

| — | de faptul că, în cadrul reuniunii de consultare regională în Europa a OMS (18), s-a subliniat că „este foarte important să se aloce resursele necesare pentru punerea în aplicare a politicilor și pentru acordarea unui tratament corespunzător persoanelor care au nevoie de acesta”. |
| --- | --- |

—

de faptul că, în cadrul reuniunii de consultare regională în Europa a OMS (18), s-a subliniat că „este foarte important să se aloce resursele necesare pentru punerea în aplicare a politicilor și pentru acordarea unui tratament corespunzător persoanelor care au nevoie de acesta”.

4.   CONSIDERĂ

| — | că în Strategia UE în materie de alcool se recunoaște existența unor obiceiuri culturale diferite legate de consumul de alcool în diferitele state membre și că, prin urmare, măsurile adoptate trebuie să țină seama de rezultatul analizelor naționale de impact (19); |
| --- | --- |

—

că în Strategia UE în materie de alcool se recunoaște existența unor obiceiuri culturale diferite legate de consumul de alcool în diferitele state membre și că, prin urmare, măsurile adoptate trebuie să țină seama de rezultatul analizelor naționale de impact (19);

| — | că este necesar să se acorde consiliere și sprijin copiilor, adolescenților și tinerilor și/sau familiilor care resimt efectele nocive ale alcoolului; |
| --- | --- |

—

că este necesar să se acorde consiliere și sprijin copiilor, adolescenților și tinerilor și/sau familiilor care resimt efectele nocive ale alcoolului;

| — | că este necesar ca grupa de vârstă începând cu 60 de ani să fie inclusă în sistemele de informare actuale în statele membre ale UE și la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

că este necesar ca grupa de vârstă începând cu 60 de ani să fie inclusă în sistemele de informare actuale în statele membre ale UE și la nivelul UE;

| — | că este necesar să se examineze caracteristicile comportamentale ale femeilor și bărbaților din grupe de vârstă diferite pentru o mai bună adaptare a măsurilor de prevenire a consumului de alcool, pentru a se aborda în mod corespunzător diferitele tipuri de riscuri; |
| --- | --- |

—

că este necesar să se examineze caracteristicile comportamentale ale femeilor și bărbaților din grupe de vârstă diferite pentru o mai bună adaptare a măsurilor de prevenire a consumului de alcool, pentru a se aborda în mod corespunzător diferitele tipuri de riscuri;

| — | că inegalitățile în materie de sănătate bazate pe factorii sociali sunt strâns legate de consumul de alcool, printre alți factori, atât în ceea ce privește cauzele, cât și consecințele. Consumul nociv de alcool reprezintă, în sine, un binecunoscut factor cauzal sau de risc pentru anumite boli transmisibile și netransmisibile și are impact asupra sănătății forței de muncă. |
| --- | --- |

—

că inegalitățile în materie de sănătate bazate pe factorii sociali sunt strâns legate de consumul de alcool, printre alți factori, atât în ceea ce privește cauzele, cât și consecințele. Consumul nociv de alcool reprezintă, în sine, un binecunoscut factor cauzal sau de risc pentru anumite boli transmisibile și netransmisibile și are impact asupra sănătății forței de muncă.

5.   INVITĂ STATELE MEMBRE

| — | să pună în aplicare bunele practici prezentate în Strategia UE în materie de alcool și să utilizeze rezultatele existente privind măsurile eficace de reducere a efectelor nocive ale alcoolului, ținând seama de cele cinci teme prioritare identificate; să protejeze tinerii, copiii și copiii care se vor naște; să reducă numărul de răniri și decese provenite din accidente rutiere cauzate de consumul de alcool; să prevină efectele dăunătoare ale alcoolului în rândul adulților și să reducă impactul negativ la locul de muncă; să informeze, să educe și să sensibilizeze opinia publică asupra impactului consumului nociv și periculos de alcool; și să creeze și gestioneze o bază de date comună la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare bunele practici prezentate în Strategia UE în materie de alcool și să utilizeze rezultatele existente privind măsurile eficace de reducere a efectelor nocive ale alcoolului, ținând seama de cele cinci teme prioritare identificate; să protejeze tinerii, copiii și copiii care se vor naște; să reducă numărul de răniri și decese provenite din accidente rutiere cauzate de consumul de alcool; să prevină efectele dăunătoare ale alcoolului în rândul adulților și să reducă impactul negativ la locul de muncă; să informeze, să educe și să sensibilizeze opinia publică asupra impactului consumului nociv și periculos de alcool; și să creeze și gestioneze o bază de date comună la nivelul UE;

| — | să promoveze o abordare multisectorială și, în coordonare cu activitatea desfășurată la nivelul UE, să consolideze sau să elaboreze, după caz, strategii naționale cuprinzătoare sau planuri de acțiune adaptate nevoilor naționale și să raporteze Comisiei în legătură cu progresele și rezultatele înregistrate, până în 2011; |
| --- | --- |

—

să promoveze o abordare multisectorială și, în coordonare cu activitatea desfășurată la nivelul UE, să consolideze sau să elaboreze, după caz, strategii naționale cuprinzătoare sau planuri de acțiune adaptate nevoilor naționale și să raporteze Comisiei în legătură cu progresele și rezultatele înregistrate, până în 2011;

| — | să recurgă la cele mai eficace măsuri pentru a furniza reglementări solide și transpunerea acestora în domeniul politicilor în materie de alcool la nivel național; |
| --- | --- |

—

să recurgă la cele mai eficace măsuri pentru a furniza reglementări solide și transpunerea acestora în domeniul politicilor în materie de alcool la nivel național;

| — | să analizeze rolul politicii de stabilire a prețului, precum reglementările privind ofertele de tipul „happy hours”, taxele speciale pentru băuturile mixte și ofertele de băuturi gratuite, ca instrument eficace, mai ales atunci când este asociată altor măsuri preventive, pentru reducerea efectelor nocive ale alcoolului și pentru evaluarea impactului acestuia, alături de celelalte instrumente care servesc acestui scop; |
| --- | --- |

—

să analizeze rolul politicii de stabilire a prețului, precum reglementările privind ofertele de tipul „happy hours”, taxele speciale pentru băuturile mixte și ofertele de băuturi gratuite, ca instrument eficace, mai ales atunci când este asociată altor măsuri preventive, pentru reducerea efectelor nocive ale alcoolului și pentru evaluarea impactului acestuia, alături de celelalte instrumente care servesc acestui scop;

| — | să abordeze aspectele care țin de starea de sănătate a persoanelor vârstnice din UE, inclusiv efectele nocive ale consumului de alcool asupra sănătății și demnității procesului de îmbătrânire la nivelul UE și să contribuie la sensibilizarea specialiștilor din domeniul serviciilor de îngrijire a prestatorilor neoficiali de servicii de îngrijire și a persoanelor în vârstă cu privire la posibilele interacțiuni dintre medicamente și alcool. |
| --- | --- |

—

să abordeze aspectele care țin de starea de sănătate a persoanelor vârstnice din UE, inclusiv efectele nocive ale consumului de alcool asupra sănătății și demnității procesului de îmbătrânire la nivelul UE și să contribuie la sensibilizarea specialiștilor din domeniul serviciilor de îngrijire a prestatorilor neoficiali de servicii de îngrijire și a persoanelor în vârstă cu privire la posibilele interacțiuni dintre medicamente și alcool.

6.   INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA

| — | să mențină politica în materie de alcool bazată pe sistemul de sănătate publică într-o poziție prioritară pe agenda pentru 2012, în scopul asumării unor angajamente pe termen lung și durabile de reducere a efectelor nocive ale alcoolului la nivelul UE, și să identifice prioritățile pentru următoarea fază a activității Comisiei de susținere a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale alcoolului în UE; |
| --- | --- |

—

să mențină politica în materie de alcool bazată pe sistemul de sănătate publică într-o poziție prioritară pe agenda pentru 2012, în scopul asumării unor angajamente pe termen lung și durabile de reducere a efectelor nocive ale alcoolului la nivelul UE, și să identifice prioritățile pentru următoarea fază a activității Comisiei de susținere a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale alcoolului în UE;

| — | să intensifice activitățile de identificare, diseminare și monitorizare a măsurilor efective menite să minimizeze impactul din punct de vedere sanitar și social al consumului nociv de alcool; |
| --- | --- |

—

să intensifice activitățile de identificare, diseminare și monitorizare a măsurilor efective menite să minimizeze impactul din punct de vedere sanitar și social al consumului nociv de alcool;

| — | să intensifice activitățile de creare și de diseminare a unor exemple, întemeiate pe probe, de programe de prevenire, în scopul reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool în timpul sarcinii și la volan; |
| --- | --- |

—

să intensifice activitățile de creare și de diseminare a unor exemple, întemeiate pe probe, de programe de prevenire, în scopul reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool în timpul sarcinii și la volan;

| — | să considere reducerea inegalităților în materie de sănătate ca prioritate politică și să recunoască necesitatea de a le reduce prin intervenții preventive punctuale atât la nivel social, cât și în materie de alcool, ținând seama de factorii sociali; |
| --- | --- |

—

să considere reducerea inegalităților în materie de sănătate ca prioritate politică și să recunoască necesitatea de a le reduce prin intervenții preventive punctuale atât la nivel social, cât și în materie de alcool, ținând seama de factorii sociali;

| — | să angajeze factorii care intervin în lanțul băuturilor alcoolice pentru a acționa în mod proactiv la aplicarea măsurilor de reglementare, astfel încât produsele lor să fie fabricate, distribuite și comercializate într-un mod responsabil, pentru a se contribui la reducerea efectelor nocive ale alcoolului. Mai mult, să analizeze modul în care se poate îmbunătăți punerea în aplicare a reglementărilor naționale și ale UE privind comercializarea alcoolului, în scopul protejării efective a copiilor și adolescenților, în măsura posibilului, de expunerea la comercializarea alcoolului; |
| --- | --- |

—

să angajeze factorii care intervin în lanțul băuturilor alcoolice pentru a acționa în mod proactiv la aplicarea măsurilor de reglementare, astfel încât produsele lor să fie fabricate, distribuite și comercializate într-un mod responsabil, pentru a se contribui la reducerea efectelor nocive ale alcoolului. Mai mult, să analizeze modul în care se poate îmbunătăți punerea în aplicare a reglementărilor naționale și ale UE privind comercializarea alcoolului, în scopul protejării efective a copiilor și adolescenților, în măsura posibilului, de expunerea la comercializarea alcoolului;

| — | să asigure dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea standardelor și codurilor de autoreglementare, în cazul în care acestea există, în colaborare cu entitățile responsabile de promovare a sănătății; |
| --- | --- |

—

să asigure dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea standardelor și codurilor de autoreglementare, în cazul în care acestea există, în colaborare cu entitățile responsabile de promovare a sănătății;

| — | să includă în sistemele de informații existente date științifice privind consumul de alcool și efectele nocive ale acestuia pentru grupa de vârstă începând cu 60 de ani; |
| --- | --- |

—

să includă în sistemele de informații existente date științifice privind consumul de alcool și efectele nocive ale acestuia pentru grupa de vârstă începând cu 60 de ani;

| — | să intensifice cercetarea privind legăturile existente între consumul de alcool cu efecte nocive și bolile infecțioase precum HIV/SIDA și TBC; |
| --- | --- |

—

să intensifice cercetarea privind legăturile existente între consumul de alcool cu efecte nocive și bolile infecțioase precum HIV/SIDA și TBC;

| — | să elaboreze și să pună în aplicare proceduri de depistare timpurie și de intervenție rapidă care să vizeze sistemul sanitar general și pe cel de geriatrie-gerontologie, precum și cabinetele medicale din cadrul școlilor; |
| --- | --- |

—

să elaboreze și să pună în aplicare proceduri de depistare timpurie și de intervenție rapidă care să vizeze sistemul sanitar general și pe cel de geriatrie-gerontologie, precum și cabinetele medicale din cadrul școlilor;

| — | să încurajeze inițiativele de sensibilizare cu privire la impactul consumului nociv de alcool asupra sănătății și bunăstării sociale, ca parte integrantă a abordării holistice urmărite prin conceptul de „școală promotoare a sănătății”. |
| --- | --- |

—

să încurajeze inițiativele de sensibilizare cu privire la impactul consumului nociv de alcool asupra sănătății și bunăstării sociale, ca parte integrantă a abordării holistice urmărite prin conceptul de „școală promotoare a sănătății”.

| — | să analizeze modul în care consumatorii pot fi cel mai bine informați și educați, inclusiv să analizeze modul în care etichetele de pe sticlele de alcool pot contribui la estimarea propriului consum de către consumatori sau la informarea acestora cu privire la riscurile asupra sănătății; |
| --- | --- |

—

să analizeze modul în care consumatorii pot fi cel mai bine informați și educați, inclusiv să analizeze modul în care etichetele de pe sticlele de alcool pot contribui la estimarea propriului consum de către consumatori sau la informarea acestora cu privire la riscurile asupra sănătății;

| — | să țină seama de prezentele concluzii la elaborarea și sprijinirea punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice. |
| --- | --- |

—

să țină seama de prezentele concluzii la elaborarea și sprijinirea punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice.

7.   INVITĂ COMISIA

| — | să continue să ofere un sprijin important statelor membre cu privire la elaborarea unor politici naționale în materie de alcool, care să fie cuprinzătoare, eficace și susținute; |
| --- | --- |

—

să continue să ofere un sprijin important statelor membre cu privire la elaborarea unor politici naționale în materie de alcool, care să fie cuprinzătoare, eficace și susținute;

| — | să întreprindă măsurile necesare pentru a asigura faptul că se ține seama de obiectivul de reducere a efectelor nocive ale alcoolului asupra sănătății și a vieții sociale la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare relevante; |
| --- | --- |

—

să întreprindă măsurile necesare pentru a asigura faptul că se ține seama de obiectivul de reducere a efectelor nocive ale alcoolului asupra sănătății și a vieții sociale la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare relevante;

| — | să ia în calcul, după caz, măsuri suplimentare de protejare a copiilor, adolescenților și tinerilor de efectele nocive ale alcoolului, în special măsuri de reducere a consumului de alcool în rândul minorilor, a consumului compulsiv de alcool („binge drinking”), a expunerii la comercializarea alcoolului și a efectelor nocive asupra copiilor care cresc în familii care au probleme cauzate de consumul de alcool; |
| --- | --- |

—

să ia în calcul, după caz, măsuri suplimentare de protejare a copiilor, adolescenților și tinerilor de efectele nocive ale alcoolului, în special măsuri de reducere a consumului de alcool în rândul minorilor, a consumului compulsiv de alcool („binge drinking”), a expunerii la comercializarea alcoolului și a efectelor nocive asupra copiilor care cresc în familii care au probleme cauzate de consumul de alcool;

| — | să se informeze, în cooperare cu statele membre, în legătură cu actualele probleme transfrontaliere din UE generate de comerțul ilegal, de comerțul transfrontalier și de diferențele existente între prețurile de vânzare cu amănuntul ale băuturilor alcoolice; |
| --- | --- |

—

să se informeze, în cooperare cu statele membre, în legătură cu actualele probleme transfrontaliere din UE generate de comerțul ilegal, de comerțul transfrontalier și de diferențele existente între prețurile de vânzare cu amănuntul ale băuturilor alcoolice;

| — | să se informeze în legătură cu impactul alcoolului la locul de muncă și asupra modului în care consumul nociv de alcool poate fi abordat în cadrul lărgit al prevenirii accidentelor și a bolilor și al promovării sănătății; |
| --- | --- |

—

să se informeze în legătură cu impactul alcoolului la locul de muncă și asupra modului în care consumul nociv de alcool poate fi abordat în cadrul lărgit al prevenirii accidentelor și a bolilor și al promovării sănătății;

| — | să înainteze Consiliului, cel târziu în 2012, un raport privind progresele înregistrate de Comisie și rezultatele acțiunilor acesteia, precum și privind activitățile raportate de statele membre; |
| --- | --- |

—

să înainteze Consiliului, cel târziu în 2012, un raport privind progresele înregistrate de Comisie și rezultatele acțiunilor acesteia, precum și privind activitățile raportate de statele membre;

| — | să definească prioritățile pentru următoarea etapă a activității Comisiei în materie de alcool și sănătate după încheierea strategiei actuale în 2012. |
| --- | --- |

—

să definească prioritățile pentru următoarea etapă a activității Comisiei în materie de alcool și sănătate după încheierea strategiei actuale în 2012.

---

(1)  8756/00.

(2)  Recomandarea 2001/458/CE a Consiliului din 5 iunie 2001 privind consumul de alcool în rândul tinerilor, în special în rândul copiilor și al adolescenților (JO L 161, 16.6.2001, p. 38).

(3)  Concluziile Consiliului din 5 iunie 2001 privind o strategie comunitară de reducere a efectelor nocive ale alcoolului (JO C 175, 20.6.2001, p. 1).

(4)  Concluziile Consiliului din 1-2 iunie 2004 privind alcoolul și tinerii (9881/04).

(5)  Concluziile Consiliului privind strategia UE de reducere a efectelor nocive ale alcoolului, 30 noiembrie-1decembrie 2006 (16165/06).

(6)  Comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2006 (14851/06).

(7)  Cauza Franzen (C-89/95), cauza Heinonen (C-394/97), cauza Gourmet (C-405/98), Catalonia (cauzele conexe C-1/90 și C-179/90), Loi Evin (C-262/02 și C-429/02).

(8)  Biroul Regional pentru Europa al OMS, Alcoolul în Europa (2006).

(9)  Alcoolul în Europa: O perspectivă asupra sănătății publice, Institute of Alcohol Studies, UK 2006, pe baza studiului OMS privind sarcina mondială de morbiditate, Rehm et al 2004 și 2005.

(10)  Strategia UE privind alcoolul, Comisia Europeană (2006).

(11)  Strategia UE privind alcoolul, Comisia Europeană (2006) și evaluarea de impact a acesteia.

(12)  Avizul științific al Grupului științific din cadrul Forumului european privind sănătatea și consumul de alcool (2009) și Impactul publicității la alcool și al expunerii la media asupra consumului de alcool de către adolescenți:

O analiză sistematică a studiilor longitudinale (2009).

(13)  Sursa: Eurostat, calcule speciale Rabinovich L et.al.

(14)  Rabinovich L et al. (2009) Disponibilitatea băuturilor alcoolice în UE: înțelegerea legăturii dintre disponibilitatea alcoolului, consumul și efectele nocive ale acestuia.

(15)  OMS, Comisia privind factorii sociali și alcoolul: Echitatea și factorii sociali, Document de referință al OMS pentru reuniunea generală a experților privind alcoolul, sănătatea și dezvoltarea socială din 23 septembrie 2009 http://www.who.int/social_determinants/final_report/en/index.html

(16)  Mats H et al., Consumul de alcool în rândul cetățenilor vârstnici ai Uniunii Europene (2009).

(17)  J Rehm et al., Alcoolul, dezvoltarea socială și bolile infecțioase (2009).

(18)  Reuniunea de consultare regională a OMS de la Copenhaga, 20-23 aprilie 2009, http://www.who.int/substance_abuse/activities/globalstrategy/en/index.html

(19)  Comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2006 (14851/06, pagina 4).

---

Comisie

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/19

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

11 decembrie 2009

2009/C 302/08

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4757 |
| JPY | yen japonez | 131,13 |
| DKK | coroana daneză | 7,4420 |
| GBP | lira sterlină | 0,90515 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4490 |
| CHF | franc elvețian | 1,5125 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4435 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,727 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 273,12 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7068 |
| PLN | zlot polonez | 4,1457 |
| RON | leu românesc nou | 4,2568 |
| TRY | lira turcească | 2,2058 |
| AUD | dolar australian | 1,6076 |
| CAD | dolar canadian | 1,5481 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,4373 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0274 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0495 |
| KRW | won sud-coreean | 1 718,14 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0255 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,0755 |
| HRK | kuna croată | 7,2810 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 936,05 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0166 |
| PHP | peso Filipine | 68,082 |
| RUB | rubla rusească | 44,3730 |
| THB | baht thailandez | 48,868 |
| BRL | real brazilian | 2,5846 |
| MXN | peso mexican | 19,0144 |
| INR | rupie indiană | 68,7100 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4757

JPY

yen japonez

131,13

DKK

coroana daneză

7,4420

GBP

lira sterlină

0,90515

SEK

coroana suedeză

10,4490

CHF

franc elvețian

1,5125

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4435

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,727

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

273,12

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7068

PLN

zlot polonez

4,1457

RON

leu românesc nou

4,2568

TRY

lira turcească

2,2058

AUD

dolar australian

1,6076

CAD

dolar canadian

1,5481

HKD

dolar Hong Kong

11,4373

NZD

dolar neozeelandez

2,0274

SGD

dolar Singapore

2,0495

KRW

won sud-coreean

1 718,14

ZAR

rand sud-african

11,0255

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,0755

HRK

kuna croată

7,2810

IDR

rupia indoneziană

13 936,05

MYR

ringgit Malaiezia

5,0166

PHP

peso Filipine

68,082

RUB

rubla rusească

44,3730

THB

baht thailandez

48,868

BRL

real brazilian

2,5846

MXN

peso mexican

19,0144

INR

rupie indiană

68,7100

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/20

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 302/09

| Stat membru | Franța |
| --- | --- |
| Rutele vizate | Pointe-à-Pitre–La Désirade
  Pointe-à-Pitre–Les Saintes
  Pointe-à-Pitre–Marie-Galante
  Pointe-à-Pitre–Saint-Barthélemy
  Pointe-à-Pitre–Saint-Martin (Grand Case) |
| Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public | Abrogare |
| Adresa de la care se pot obține textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public | Arrêté du 10 novembre 2009 relatif à l’abrogation des obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Pointe-à-Pitre, d’une part, et La Désirade, Les Saintes, Marie-Galante, Saint-Martin (Grand Case) et Saint-Barthélemy, d’autre part
  NOR: DEVA0926582A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Pentru orice informații:





  Direction Générale de l’Aviation Civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tel. +33 158094321 |
| E-mail: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Stat membru

Franța

Rutele vizate

Pointe-à-Pitre–La Désirade

Pointe-à-Pitre–Les Saintes

Pointe-à-Pitre–Marie-Galante

Pointe-à-Pitre–Saint-Barthélemy

Pointe-à-Pitre–Saint-Martin (Grand Case)

Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public

Abrogare

Adresa de la care se pot obține textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public

Arrêté du 10 novembre 2009 relatif à l’abrogation des obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Pointe-à-Pitre, d’une part, et La Désirade, Les Saintes, Marie-Galante, Saint-Martin (Grand Case) et Saint-Barthélemy, d’autre part

NOR: DEVA0926582A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Pentru orice informații:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel. +33 158094321

E-mail: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/21

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 302/10

| Stat membru | Franța |
| --- | --- |
| Rutele vizate | Clermont–Ferrand–Lille
  Clermont–Ferrand–Marseille
  Clermont–Ferrand–Strasbourg
  Clermont–Ferrand–Toulouse |
| Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public | 1 ianuarie 2010 |
| Adresa de la care se pot obține textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public | Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Lille

  NOR: DEVA0925650A

  Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Marseille

  NOR: DEVA0925656A

  Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Strasbourg

  NOR: DEVA0925660A

  Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Toulouse

  NOR: DEVA0925664A

  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Persoane de contact:





  Direction Générale de l’Aviation Civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tel. +33 158094321 |
| E-mail: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Stat membru

Franța

Rutele vizate

Clermont–Ferrand–Lille

Clermont–Ferrand–Marseille

Clermont–Ferrand–Strasbourg

Clermont–Ferrand–Toulouse

Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public

1 ianuarie 2010

Adresa de la care se pot obține textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public

Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Lille

NOR: DEVA0925650A

Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Marseille

NOR: DEVA0925656A

Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Strasbourg

NOR: DEVA0925660A

Arrêté du 26 novembre 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Clermont-Ferrand et Toulouse

NOR: DEVA0925664A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Persoane de contact:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel. +33 158094321

E-mail: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5731 – AXA LBO FUND IV/Home Shopping Europe)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 302/11

| 1. | La data de 3 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea AXA LBO FUND IV (Franța), controlată de Group AXA („AXA”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul controlul unic asupra întreprinderii Home Shopping Europe GmbH („HSE”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 3 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea AXA LBO FUND IV (Franța), controlată de Group AXA („AXA”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul controlul unic asupra întreprinderii Home Shopping Europe GmbH („HSE”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii AXA LBO FUND IV: participații în societăți, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii AXA LBO FUND IV: participații în societăți,

| — | în cazul întreprinderii AXA: grup internațional cu activități de furnizare de asigurări de viață și asigurări generale, precum și servicii financiare conexe, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii AXA: grup internațional cu activități de furnizare de asigurări de viață și asigurări generale, precum și servicii financiare conexe,

| — | în cazul întreprinderii HSE: operarea unor canale TV de teleshopping, vânzări pe internet. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii HSE: operarea unor canale TV de teleshopping, vânzări pe internet.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5731 – AXA LBO FUND IV/Home Shopping Europe, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5731 – AXA LBO FUND IV/Home Shopping Europe, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

12.12.2009

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/s3

---

ANUNȚ

La 12 decembrie 2009 va apărea, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 302 A, „Catalogul comun al soiurilor de plante agricole – a 28-a ediție integrală”.

Cei abonați își pot procura gratuit această ediție a Jurnalului Oficial în limita numărului de exemplare și de versiuni lingvistice pentru care sunt abonați. Aceștia sunt rugați să returneze bonul de comandă de mai jos, completat în mod corespunzător, indicând „numărul abonamentului” (cod ce figurează la stânga fiecărei etichete și care începe cu: O/...). Respectivul Jurnal Oficial va rămâne gratuit timp de un an de la data publicării sale.

Cei interesați de această ediție a Jurnalului Oficial, dar care nu sunt abonați, pot să o comande contra cost la unul dintre birourile noastre de vânzare (a se vedea http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).

Acest Jurnal Oficial – precum și ansamblul Jurnalelor Oficiale (L, C, CA, CE) – poate fi consultat gratuit pe site-ul internet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---