# Uradni list L 267/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.267.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 267 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5210. oktober 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.267.slv

Uradni list

Evropske unije

L 267

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5210. oktober 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 945/2009 z dne 9. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 946/2009 z dne 8. oktobra 2009 o prepovedi ribolova na saja v conah IIIa in IV ter v vodah ES con IIa, IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Švedske | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 947/2009 z dne 9. oktobra 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/2010 | 5 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (
  1
  ) | 7 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/129/ES z dne 9. oktobra 2009 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku (
  1
  ) | 18 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 945/2009 z dne 9. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 946/2009 z dne 8. oktobra 2009 o prepovedi ribolova na saja v conah IIIa in IV ter v vodah ES con IIa, IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Švedske

3

Uredba Komisije (ES) št. 947/2009 z dne 9. oktobra 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/2010

5

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (
  1
  )

1

7

*

Direktiva Komisije 2009/129/ES z dne 9. oktobra 2009 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku (
  1
  )

1

18

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/746/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 9. oktobra 2009 o finančnem prispevku Skupnosti državam članicam za programe spremljanja, inšpekcije in nadzora ribištva za leto 2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7592) | 20 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/746/ES

*

Odločba Komisije z dne 9. oktobra 2009 o finančnem prispevku Skupnosti državam članicam za programe spremljanja, inšpekcije in nadzora ribištva za leto 2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7592)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7592)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 10.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 267/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 945/2009

z dne 9. oktobra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 10. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 30,9 |
| TR | 71,2 |
| ZZ | 51,1 |
| 0707 00 05 | TR | 122,8 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 82,7 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 50 10 | AR | 99,8 |
| CL | 83,5 |
| TR | 76,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 82,6 |
| 0806 10 10 | BR | 188,8 |
| TR | 103,3 |
| US | 186,7 |
| ZZ | 159,6 |
| 0808 10 80 | BR | 63,1 |
| CL | 86,9 |
| NZ | 77,5 |
| US | 80,3 |
| ZA | 69,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 20 50 | CN | 41,0 |
| TR | 88,0 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

30,9

TR

71,2

ZZ

51,1

0707 00 05

TR

122,8

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

82,7

ZZ

82,7

0805 50 10

AR

99,8

CL

83,5

TR

76,5

UY

55,5

ZA

97,8

ZZ

82,6

0806 10 10

BR

188,8

TR

103,3

US

186,7

ZZ

159,6

0808 10 80

BR

63,1

CL

86,9

NZ

77,5

US

80,3

ZA

69,1

ZZ

75,4

0808 20 50

CN

41,0

TR

88,0

ZA

79,5

ZZ

69,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 10.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 267/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 946/2009

z dne 8. oktobra 2009

o prepovedi ribolova na saja v conah IIIa in IV ter v vodah ES con IIa, IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Švedske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati takšen stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. oktobra 2009

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 23/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Švedska |
| Stalež | POK/2A34. |
| Vrsta | saj (Pollachius virens) |
| Cona | IIIa in IV; vode ES con IIa, IIIb, IIIc in IIId |
| Datum | 28.9.2009 |

Št.

23/T&Q

Država članica

Švedska

Stalež

POK/2A34.

Vrsta

saj (Pollachius virens)

Cona

IIIa in IV; vode ES con IIa, IIIb, IIIc in IIId

Datum

28.9.2009

---

| 10.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 267/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 267/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 947/2009

z dne 9. oktobra 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/2010

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/2010 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 941/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/2010 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 941/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/2010, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 10. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 265, 9.10.2009, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 10. oktobra 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 35,41 | 0,66 |
| 1701 11 90 (1) | 35,41 | 4,28 |
| 1701 12 10 (1) | 35,41 | 0,53 |
| 1701 12 90 (1) | 35,41 | 3,98 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

35,41

0,66

1701 11 90 (1)

35,41

4,28

1701 12 10 (1)

35,41

0,53

1701 12 90 (1)

35,41

3,98

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 10.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 267/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 267/7

---

DIREKTIVA 2009/110/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. septembra 2009

o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega in tretjega stavka člena 47(2) ter člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (4) je bila sprejeta kot odgovor na nastanek novih predplačniških elektronskih plačilnih proizvodov, njen namen pa je bila vzpostavitev jasnega pravnega okvira, zasnovanega za krepitev notranjega trga ob zagotavljanju ustrezne stopnje nadzora skrbnega in varnega poslovanja. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (4) je bila sprejeta kot odgovor na nastanek novih predplačniških elektronskih plačilnih proizvodov, njen namen pa je bila vzpostavitev jasnega pravnega okvira, zasnovanega za krepitev notranjega trga ob zagotavljanju ustrezne stopnje nadzora skrbnega in varnega poslovanja.

| (2) | Komisija je v svoji reviziji Direktive 2000/46/ES izpostavila potrebo po reviziji navedene Direktive, ker naj bi bile nekatere njene določbe ovira za vzpostavitev resničnega enotnega trga za storitve v zvezi z elektronskim denarjem in za razvoj tovrstnih storitev, ki so prijazne za uporabnika. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svoji reviziji Direktive 2000/46/ES izpostavila potrebo po reviziji navedene Direktive, ker naj bi bile nekatere njene določbe ovira za vzpostavitev resničnega enotnega trga za storitve v zvezi z elektronskim denarjem in za razvoj tovrstnih storitev, ki so prijazne za uporabnika.

| (3) | Z Direktivo 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (5) je bil vzpostavljen sodoben in celovit pravni okvir za plačilne storitve, vključno z uskladitvijo nacionalnih določb o zahtevah glede skrbnega in varnega poslovanja za novo kategorijo ponudnikov plačilnih storitev, in sicer plačilne institucije. |
| --- | --- |

(3)

Z Direktivo 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (5) je bil vzpostavljen sodoben in celovit pravni okvir za plačilne storitve, vključno z uskladitvijo nacionalnih določb o zahtevah glede skrbnega in varnega poslovanja za novo kategorijo ponudnikov plačilnih storitev, in sicer plačilne institucije.

| (4) | Da bi odpravili ovire za vstop na trg ter olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti institucij za izdajo elektronskega denarja, je treba pregledati pravila, ki veljajo za institucije za izdajo elektronskega denarja, in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike plačilnih storitev. |
| --- | --- |

(4)

Da bi odpravili ovire za vstop na trg ter olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti institucij za izdajo elektronskega denarja, je treba pregledati pravila, ki veljajo za institucije za izdajo elektronskega denarja, in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike plačilnih storitev.

| (5) | Uporabo te direktive je primerno omejiti na ponudnike plačilnih storitev, ki izdajajo elektronski denar. Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za denarno vrednost, shranjeno na posebnih predplačniških instrumentih, namenjenih za obravnavanje določenih potreb, katerih načini uporabe so omejeni, bodisi zato, ker imetniku elektronskega denarja omogočajo nakup blaga ali storitev samo v prostorih izdajatelja elektronskega denarja ali v okviru omejene mreže ponudnikov storitev na podlagi neposrednega trgovinskega sporazuma s poklicnim izdajateljem, bodisi zato, ker jih je mogoče uporabljati samo za nakup omejenega izbora blaga ali storitev. Za instrument bi se moralo šteti, da se uporablja v okviru omejene mreže, če ga je mogoče uporabljati samo za nakup blaga in storitev v posebni trgovini ali verigi trgovin ali za omejen izbor blaga ali storitev, ne glede na zemljepisno lego prodajnega mesta. Taki instrumenti lahko vključujejo kartice trgovin, kartice za nakup goriva, članske kartice, kartice za javni prevoz, bone za prehrano ali bone za storitve (kot so na primer boni za varstvo otrok, boni za socialno področje ali sistemi bonov za storitve, ki subvencionirajo zaposlovanje osebja za izvajanje gospodinjskih del, kot je čiščenje, likanje ali vrtnarjenje), za katere včasih velja poseben pravni okvir na področju obdavčitve ali na področju delovnega prava, ki je namenjen spodbujanju uporabe takih instrumentov, da se izpolnijo cilji socialne zakonodaje. Kjer se tak instrument za posebne namene razvije v instrument za splošne namene, se izvzetje iz področja uporabe te direktive ne bi smelo več uporabljati. Instrumenti, ki jih je mogoče uporabljati za nakupe v trgovinah trgovcev, ki so vključeni na seznam, ne bi smeli biti izvzeti iz področja uporabe te direktive, ker so praviloma zasnovani za mrežo ponudnikov storitev, ki se nenehno širi. |
| --- | --- |

(5)

Uporabo te direktive je primerno omejiti na ponudnike plačilnih storitev, ki izdajajo elektronski denar. Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za denarno vrednost, shranjeno na posebnih predplačniških instrumentih, namenjenih za obravnavanje določenih potreb, katerih načini uporabe so omejeni, bodisi zato, ker imetniku elektronskega denarja omogočajo nakup blaga ali storitev samo v prostorih izdajatelja elektronskega denarja ali v okviru omejene mreže ponudnikov storitev na podlagi neposrednega trgovinskega sporazuma s poklicnim izdajateljem, bodisi zato, ker jih je mogoče uporabljati samo za nakup omejenega izbora blaga ali storitev. Za instrument bi se moralo šteti, da se uporablja v okviru omejene mreže, če ga je mogoče uporabljati samo za nakup blaga in storitev v posebni trgovini ali verigi trgovin ali za omejen izbor blaga ali storitev, ne glede na zemljepisno lego prodajnega mesta. Taki instrumenti lahko vključujejo kartice trgovin, kartice za nakup goriva, članske kartice, kartice za javni prevoz, bone za prehrano ali bone za storitve (kot so na primer boni za varstvo otrok, boni za socialno področje ali sistemi bonov za storitve, ki subvencionirajo zaposlovanje osebja za izvajanje gospodinjskih del, kot je čiščenje, likanje ali vrtnarjenje), za katere včasih velja poseben pravni okvir na področju obdavčitve ali na področju delovnega prava, ki je namenjen spodbujanju uporabe takih instrumentov, da se izpolnijo cilji socialne zakonodaje. Kjer se tak instrument za posebne namene razvije v instrument za splošne namene, se izvzetje iz področja uporabe te direktive ne bi smelo več uporabljati. Instrumenti, ki jih je mogoče uporabljati za nakupe v trgovinah trgovcev, ki so vključeni na seznam, ne bi smeli biti izvzeti iz področja uporabe te direktive, ker so praviloma zasnovani za mrežo ponudnikov storitev, ki se nenehno širi.

| (6) | Primerno je tudi, da se ta direktiva ne uporablja za denarno vrednost, ki se uporablja za nakup digitalnega blaga ali storitev, ki jim operater na podlagi njihovega značaja dodaja stvarno vrednost, npr. v obliki funkcij dostopa, iskanja ali prenosa, če je mogoče zadevno blago ali storitev uporabljati samo z digitalno napravo, kot je mobilni telefon ali računalnik, in če operater telekomunikacijskega, digitalnega ali informacijsko-tehnološkega omrežja ne deluje le kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev ter ponudnikom blaga in storitev. Ta situacija nastopi v primerih, kjer naročnik storitev omrežja mobilne telefonije ali drugega digitalnega omrežja neposredno plača operaterju omrežja in med naročnikom omrežnih storitev in katerim koli tretjim ponudnikom blaga ali storitev, ki se nudijo kot del transakcije, ne obstaja niti neposredno plačniško razmerje niti neposreden odnos dolžnik-upnik. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je tudi, da se ta direktiva ne uporablja za denarno vrednost, ki se uporablja za nakup digitalnega blaga ali storitev, ki jim operater na podlagi njihovega značaja dodaja stvarno vrednost, npr. v obliki funkcij dostopa, iskanja ali prenosa, če je mogoče zadevno blago ali storitev uporabljati samo z digitalno napravo, kot je mobilni telefon ali računalnik, in če operater telekomunikacijskega, digitalnega ali informacijsko-tehnološkega omrežja ne deluje le kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev ter ponudnikom blaga in storitev. Ta situacija nastopi v primerih, kjer naročnik storitev omrežja mobilne telefonije ali drugega digitalnega omrežja neposredno plača operaterju omrežja in med naročnikom omrežnih storitev in katerim koli tretjim ponudnikom blaga ali storitev, ki se nudijo kot del transakcije, ne obstaja niti neposredno plačniško razmerje niti neposreden odnos dolžnik-upnik.

| (7) | Primerno je določiti jasno opredelitev elektronskega denarja, da bo ta tehnično nevtralna. Navedena opredelitev bi morala pokrivati vse primere, v katerih ponudnik plačilnih storitev v zameno za sredstva izda predplačniško shranjeno vrednost, ki se lahko uporablja za namene plačila, saj jo tretje osebe sprejmejo kot plačilo. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je določiti jasno opredelitev elektronskega denarja, da bo ta tehnično nevtralna. Navedena opredelitev bi morala pokrivati vse primere, v katerih ponudnik plačilnih storitev v zameno za sredstva izda predplačniško shranjeno vrednost, ki se lahko uporablja za namene plačila, saj jo tretje osebe sprejmejo kot plačilo.

| (8) | Opredelitev elektronskega denarja bi morala pokrivati elektronski denar, ki je bodisi shranjen v plačilni napravi, ki je v posesti imetnika elektronskega denarja, bodisi na oddaljenem strežniku, kjer z elektronskim denarjem upravlja imetnik elektronskega denarja prek posebnega računa za elektronski denar. Ta opredelitev bi morala biti dovolj široka, da se prepreči oviranje tehnoloških inovacij in da pokriva ne le proizvode elektronskega denarja, ki so na voljo na trgu danes, temveč tudi tiste proizvode, ki bi lahko bili razviti v prihodnosti. |
| --- | --- |

(8)

Opredelitev elektronskega denarja bi morala pokrivati elektronski denar, ki je bodisi shranjen v plačilni napravi, ki je v posesti imetnika elektronskega denarja, bodisi na oddaljenem strežniku, kjer z elektronskim denarjem upravlja imetnik elektronskega denarja prek posebnega računa za elektronski denar. Ta opredelitev bi morala biti dovolj široka, da se prepreči oviranje tehnoloških inovacij in da pokriva ne le proizvode elektronskega denarja, ki so na voljo na trgu danes, temveč tudi tiste proizvode, ki bi lahko bili razviti v prihodnosti.

| (9) | Režim za nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja bi bilo treba pregledati in bolj uskladiti s tveganji, s katerimi se soočajo te institucije. Prav tako bi ga bilo treba uskladiti z režimom za nadzor skrbnega in varnega poslovanja, ki se uporablja za plačilne institucije na podlagi Direktive 2007/64/ES. S tem v zvezi bi se morale zadevne določbe Direktive 2007/64/ES smiselno uporabljati za institucije za izdajo elektronskega denarja, brez poseganja v določbe te direktive. Sklicevanje na „plačilno institucijo“ iz Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na institucijo za izdajo elektronskega denarja; sklicevanje na „plačilne storitve“ bi se moralo brati kot sklicevanje na dejavnost plačilnih storitev in izdajanja elektronskega denarja; sklicevanje na „uporabnika plačilnih storitev“ bi se moralo brati kot sklicevanje na uporabnika plačilnih storitev ali imetnika elektronskega denarja; sklicevanje na „to direktivo“ bi se moralo brati kot sklicevanje na Direktivo 2007/64/ES in to direktivo; sklicevanje na naslov II Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na naslov II Direktive 2007/64/ES in naslov II te direktive; sklicevanje na člen 6 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 4 te direktive; sklicevanje na člen 7(1) Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 5(1) te direktive; sklicevanje na člen 7(2) Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 5(6) te direktive; sklicevanje na člen 8 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 5(2) do (5) te direktive; sklicevanje na člen 9 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 7 te direktive; sklicevanje na člen 16(1) Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 6(1)(c) do (e) te direktive; in sklicevanje na člen 26 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 9 te direktive. |
| --- | --- |

(9)

Režim za nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja bi bilo treba pregledati in bolj uskladiti s tveganji, s katerimi se soočajo te institucije. Prav tako bi ga bilo treba uskladiti z režimom za nadzor skrbnega in varnega poslovanja, ki se uporablja za plačilne institucije na podlagi Direktive 2007/64/ES. S tem v zvezi bi se morale zadevne določbe Direktive 2007/64/ES smiselno uporabljati za institucije za izdajo elektronskega denarja, brez poseganja v določbe te direktive. Sklicevanje na „plačilno institucijo“ iz Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na institucijo za izdajo elektronskega denarja; sklicevanje na „plačilne storitve“ bi se moralo brati kot sklicevanje na dejavnost plačilnih storitev in izdajanja elektronskega denarja; sklicevanje na „uporabnika plačilnih storitev“ bi se moralo brati kot sklicevanje na uporabnika plačilnih storitev ali imetnika elektronskega denarja; sklicevanje na „to direktivo“ bi se moralo brati kot sklicevanje na Direktivo 2007/64/ES in to direktivo; sklicevanje na naslov II Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na naslov II Direktive 2007/64/ES in naslov II te direktive; sklicevanje na člen 6 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 4 te direktive; sklicevanje na člen 7(1) Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 5(1) te direktive; sklicevanje na člen 7(2) Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 5(6) te direktive; sklicevanje na člen 8 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 5(2) do (5) te direktive; sklicevanje na člen 9 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 7 te direktive; sklicevanje na člen 16(1) Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 6(1)(c) do (e) te direktive; in sklicevanje na člen 26 Direktive 2007/64/ES bi se moralo brati kot sklicevanje na člen 9 te direktive.

| (10) | Priznano je, da institucije za izdajo elektronskega denarja distribuirajo elektronski denar, vključno s prodajo ali preprodajo proizvodov elektronskega denarja javnosti, nudenjem načinov distribucije elektronskega denarja strankam ali unovčenjem elektronskega denarja na zahtevo strank oziroma dopolnitvijo proizvodov elektronskega denarja strank prek fizičnih ali pravnih oseb v njihovem imenu, v skladu z zahtevami njihovih zadevnih poslovnih modelov. Medtem ko institucije za izdajo elektronskega denarja ne bi smele izdajati elektronskega denarja prek agentov, bi jim vendar moralo biti dovoljeno, da prek agentov opravljajo plačilne storitve, navedene v Prilogi k Direktivi 2007/64/ES, če so izpolnjeni pogoji iz člena 17 navedene direktive. |
| --- | --- |

(10)

Priznano je, da institucije za izdajo elektronskega denarja distribuirajo elektronski denar, vključno s prodajo ali preprodajo proizvodov elektronskega denarja javnosti, nudenjem načinov distribucije elektronskega denarja strankam ali unovčenjem elektronskega denarja na zahtevo strank oziroma dopolnitvijo proizvodov elektronskega denarja strank prek fizičnih ali pravnih oseb v njihovem imenu, v skladu z zahtevami njihovih zadevnih poslovnih modelov. Medtem ko institucije za izdajo elektronskega denarja ne bi smele izdajati elektronskega denarja prek agentov, bi jim vendar moralo biti dovoljeno, da prek agentov opravljajo plačilne storitve, navedene v Prilogi k Direktivi 2007/64/ES, če so izpolnjeni pogoji iz člena 17 navedene direktive.

| (11) | Obstaja potreba, da režim za ustanovni kapital, ki je kombiniran s tekočim kapitalom, zagotovi ustrezno raven zaščite potrošnikov ter dobro, skrbno in varno poslovanje institucij za izdajo elektronskega denarja. Glede na specifičnost elektronskega denarja bi bilo treba predvideti dodatno metodo za izračun tekočega kapitala. Ohraniti bi bilo treba popolno diskrecijsko pravico nadzornih organov za zagotovitev, da so enaka tveganja obravnavana na enak način za vse ponudnike plačilnih storitev, in da metoda za izračun zajema specifičen poslovni položaj posamezne institucije za izdajo elektronskega denarja. Poleg tega bi bilo treba določiti, da institucije za izdajo elektronskega denarja vodijo sredstva imetnikov elektronskega denarja ločeno od sredstev, ki jih institucija za izdajo elektronskega denarja uporablja za druge poslovne dejavnosti. Prav tako bi morala za institucije za izdajo elektronskega denarja veljati učinkovita pravila za preprečevanje pranja denarja in preprečevanje financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(11)

Obstaja potreba, da režim za ustanovni kapital, ki je kombiniran s tekočim kapitalom, zagotovi ustrezno raven zaščite potrošnikov ter dobro, skrbno in varno poslovanje institucij za izdajo elektronskega denarja. Glede na specifičnost elektronskega denarja bi bilo treba predvideti dodatno metodo za izračun tekočega kapitala. Ohraniti bi bilo treba popolno diskrecijsko pravico nadzornih organov za zagotovitev, da so enaka tveganja obravnavana na enak način za vse ponudnike plačilnih storitev, in da metoda za izračun zajema specifičen poslovni položaj posamezne institucije za izdajo elektronskega denarja. Poleg tega bi bilo treba določiti, da institucije za izdajo elektronskega denarja vodijo sredstva imetnikov elektronskega denarja ločeno od sredstev, ki jih institucija za izdajo elektronskega denarja uporablja za druge poslovne dejavnosti. Prav tako bi morala za institucije za izdajo elektronskega denarja veljati učinkovita pravila za preprečevanje pranja denarja in preprečevanje financiranja terorizma.

| (12) | Upravljanje plačilnih sistemov je dejavnost, ki ni rezervirana samo za posebne kategorije institucij. Kljub temu velja poudariti, da – kot v primeru plačilnih institucij – upravljanje plačilnih sistemov lahko izvajajo tudi institucije za izdajo elektronskega denarja. |
| --- | --- |

(12)

Upravljanje plačilnih sistemov je dejavnost, ki ni rezervirana samo za posebne kategorije institucij. Kljub temu velja poudariti, da – kot v primeru plačilnih institucij – upravljanje plačilnih sistemov lahko izvajajo tudi institucije za izdajo elektronskega denarja.

| (13) | Izdajanje elektronskega denarja se ne šteje za dejavnost sprejemanja depozitov v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6), in sicer zaradi njegove posebne lastnosti elektronskega nadomestka za kovance in bankovce, ki se uporablja za izvrševanje plačil, ponavadi v omejenih zneskih in ne kot način varčevanja. Institucijam za izdajo elektronskega denarja ne bi smelo biti dovoljeno dajati posojil iz sredstev, prejetih ali hranjenih za izdajanje elektronskega denarja. Poleg tega izdajatelji elektronskega denarja ne bi smeli podeljevati obresti ali drugih koristi, razen če te koristi niso povezane s časovnim obdobjem, v katerem imetnik elektronskega denarja hrani elektronski denar. Pogoji za izdajo in ohranjanje dovoljenja institucij za izdajo elektronskega denarja bi morali vsebovati zahteve za skrbno in varno poslovanje, ki so sorazmerne z operativnimi in finančnimi tveganji, s katerimi se soočajo taki subjekti pri svojem poslovanju, povezanim z izdajo elektronskega denarja, ki se izvaja neodvisno od vseh drugih komercialnih dejavnosti, ki jih izvaja institucija za izdajo elektronskega denarja. |
| --- | --- |

(13)

Izdajanje elektronskega denarja se ne šteje za dejavnost sprejemanja depozitov v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6), in sicer zaradi njegove posebne lastnosti elektronskega nadomestka za kovance in bankovce, ki se uporablja za izvrševanje plačil, ponavadi v omejenih zneskih in ne kot način varčevanja. Institucijam za izdajo elektronskega denarja ne bi smelo biti dovoljeno dajati posojil iz sredstev, prejetih ali hranjenih za izdajanje elektronskega denarja. Poleg tega izdajatelji elektronskega denarja ne bi smeli podeljevati obresti ali drugih koristi, razen če te koristi niso povezane s časovnim obdobjem, v katerem imetnik elektronskega denarja hrani elektronski denar. Pogoji za izdajo in ohranjanje dovoljenja institucij za izdajo elektronskega denarja bi morali vsebovati zahteve za skrbno in varno poslovanje, ki so sorazmerne z operativnimi in finančnimi tveganji, s katerimi se soočajo taki subjekti pri svojem poslovanju, povezanim z izdajo elektronskega denarja, ki se izvaja neodvisno od vseh drugih komercialnih dejavnosti, ki jih izvaja institucija za izdajo elektronskega denarja.

| (14) | Vendar pa je treba glede izdajanja elektronskega denarja ohraniti enake konkurenčne pogoje med institucijami za izdajo elektronskega denarja in kreditnimi institucijami, da se tako v dobro imetnikov elektronskega denarja zagotovi poštena konkurenca za enako storitev znotraj širokega spektra institucij. To bi se moralo doseči tako, da se manj obremenjujoče značilnosti režima nadzora skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja uravnovesijo z določbami, ki so strožje od tistih, ki se uporabljajo za kreditne institucije, predvsem glede zaščite sredstev imetnika elektronskega denarja. Glede na izreden pomen zaščite je nujno, da se pristojne organe vnaprej obvešča o vseh materialnih spremembah, kot so sprememba metode zaščite, sprememba kreditne institucije, kjer so zaščitena sredstva položena, ali sprememba zavarovalnice ali kreditne institucije, ki je zavarovala zaščitena sredstva ali zanje jamčila. |
| --- | --- |

(14)

Vendar pa je treba glede izdajanja elektronskega denarja ohraniti enake konkurenčne pogoje med institucijami za izdajo elektronskega denarja in kreditnimi institucijami, da se tako v dobro imetnikov elektronskega denarja zagotovi poštena konkurenca za enako storitev znotraj širokega spektra institucij. To bi se moralo doseči tako, da se manj obremenjujoče značilnosti režima nadzora skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja uravnovesijo z določbami, ki so strožje od tistih, ki se uporabljajo za kreditne institucije, predvsem glede zaščite sredstev imetnika elektronskega denarja. Glede na izreden pomen zaščite je nujno, da se pristojne organe vnaprej obvešča o vseh materialnih spremembah, kot so sprememba metode zaščite, sprememba kreditne institucije, kjer so zaščitena sredstva položena, ali sprememba zavarovalnice ali kreditne institucije, ki je zavarovala zaščitena sredstva ali zanje jamčila.

| (15) | Pravila, ki urejajo podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti, bi morala biti podobna v vseh državah članicah. Pomembno je zagotoviti, da ti predpisi niso ugodnejši od tistih, ki veljajo za podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja, ki imajo svoj sedež v drugih državah članicah. Skupnost bi morala imeti možnost sklepati sporazume s tretjimi državami, ki bi predvidevali uporabo predpisov, ki bodo podružnicam institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti zagotavljali enako obravnavanje v celotni Skupnosti. Za podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja, ki imajo sedež zunaj Skupnosti, ne bi smela veljati svoboda ustanavljanja iz člena 43 Pogodbe glede ustanavljanja v drugih državah članicah, razen v tistih, v katerih so bile podružnice ustanovljene, niti svoboda opravljanja storitev v skladu z drugim odstavkom člena 49 Pogodbe. |
| --- | --- |

(15)

Pravila, ki urejajo podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti, bi morala biti podobna v vseh državah članicah. Pomembno je zagotoviti, da ti predpisi niso ugodnejši od tistih, ki veljajo za podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja, ki imajo svoj sedež v drugih državah članicah. Skupnost bi morala imeti možnost sklepati sporazume s tretjimi državami, ki bi predvidevali uporabo predpisov, ki bodo podružnicam institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti zagotavljali enako obravnavanje v celotni Skupnosti. Za podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja, ki imajo sedež zunaj Skupnosti, ne bi smela veljati svoboda ustanavljanja iz člena 43 Pogodbe glede ustanavljanja v drugih državah članicah, razen v tistih, v katerih so bile podružnice ustanovljene, niti svoboda opravljanja storitev v skladu z drugim odstavkom člena 49 Pogodbe.

| (16) | Primerno je, da se državam članicam omogoči, da opustijo uporabo nekaterih določb te direktive za institucije, ki izdajajo samo omejeno količino elektronskega denarja. Institucije, za katere velja taka opustitev, ne bi smele imeti v skladu s to direktivo pravice do ustanavljanja ali pravice opravljanja storitev niti teh pravic ne bi smele uveljavljati posredno kot članice plačilnega sistema. Vendar pa je zaželena registracija podatkov o vseh subjektih, ki opravljajo storitve v zvezi z elektronskim denarjem, vključno s tistimi, ki imajo odobreno opustitev. V ta namen bi morale države članice take subjekte vnesti v register institucij za izdajo elektronskega denarja. |
| --- | --- |

(16)

Primerno je, da se državam članicam omogoči, da opustijo uporabo nekaterih določb te direktive za institucije, ki izdajajo samo omejeno količino elektronskega denarja. Institucije, za katere velja taka opustitev, ne bi smele imeti v skladu s to direktivo pravice do ustanavljanja ali pravice opravljanja storitev niti teh pravic ne bi smele uveljavljati posredno kot članice plačilnega sistema. Vendar pa je zaželena registracija podatkov o vseh subjektih, ki opravljajo storitve v zvezi z elektronskim denarjem, vključno s tistimi, ki imajo odobreno opustitev. V ta namen bi morale države članice take subjekte vnesti v register institucij za izdajo elektronskega denarja.

| (17) | Da bi zagotovile skrbno in varno poslovanje, bi morale države članice zagotoviti, da lahko izdajajo elektronski denar samo institucije za izdajo elektronskega denarja, ki imajo ustrezno dovoljenje ali imajo odobreno opustitev v skladu s to direktivo, kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2006/48/ES, poštne institucije, ki imajo pravico izdajanja elektronskega denarja na podlagi nacionalne zakonodaje, institucije iz člena 2 Direktive 2006/48/ES, Evropska centralna banka, nacionalne centralne banke, kadar ne delujejo kot monetarni organ ali drugi javni organi, in države članice oziroma njihovi regionalni ali lokalni organi, kadar delujejo kot javni organi. |
| --- | --- |

(17)

Da bi zagotovile skrbno in varno poslovanje, bi morale države članice zagotoviti, da lahko izdajajo elektronski denar samo institucije za izdajo elektronskega denarja, ki imajo ustrezno dovoljenje ali imajo odobreno opustitev v skladu s to direktivo, kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2006/48/ES, poštne institucije, ki imajo pravico izdajanja elektronskega denarja na podlagi nacionalne zakonodaje, institucije iz člena 2 Direktive 2006/48/ES, Evropska centralna banka, nacionalne centralne banke, kadar ne delujejo kot monetarni organ ali drugi javni organi, in države članice oziroma njihovi regionalni ali lokalni organi, kadar delujejo kot javni organi.

| (18) | Da se ohrani zaupanje imetnika elektronskega denarja, mora biti elektronski denar unovčljiv. Unovčljivost sama po sebi ne pomeni, da bi bilo treba sredstva, prejeta v zamenjavo za elektronski denar, obravnavati kot depozite ali druga vračljiva sredstva v smislu Direktive 2006/48/ES. Unovčenje bi moralo biti vedno mogoče v vsakem trenutku in v višini nominalne vrednosti, brez možnosti, da se dogovori o minimalnem pragu za unovčenje. Unovčenje bi moralo biti na splošno vedno brezplačno. Vendar pa bi moralo biti mogoče v primerih, ki so natančno določeni v tej direktivi, zahtevati sorazmerno in s stroški utemeljeno nadomestilo, brez poseganja v nacionalne zakonodaje o davčnih ali socialnih zadevah ali v katero koli obveznost izdajatelja elektronskega denarja na podlagi druge zadevne zakonodaje Skupnosti ali nacionalnih zakonodaj, kot so pravila za preprečevanje pranja denarja ali financiranja terorizma, kakršni koli ukrepi za zamrznitev sredstev ali kakršni koli posebni ukrepi, povezani s preprečevanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(18)

Da se ohrani zaupanje imetnika elektronskega denarja, mora biti elektronski denar unovčljiv. Unovčljivost sama po sebi ne pomeni, da bi bilo treba sredstva, prejeta v zamenjavo za elektronski denar, obravnavati kot depozite ali druga vračljiva sredstva v smislu Direktive 2006/48/ES. Unovčenje bi moralo biti vedno mogoče v vsakem trenutku in v višini nominalne vrednosti, brez možnosti, da se dogovori o minimalnem pragu za unovčenje. Unovčenje bi moralo biti na splošno vedno brezplačno. Vendar pa bi moralo biti mogoče v primerih, ki so natančno določeni v tej direktivi, zahtevati sorazmerno in s stroški utemeljeno nadomestilo, brez poseganja v nacionalne zakonodaje o davčnih ali socialnih zadevah ali v katero koli obveznost izdajatelja elektronskega denarja na podlagi druge zadevne zakonodaje Skupnosti ali nacionalnih zakonodaj, kot so pravila za preprečevanje pranja denarja ali financiranja terorizma, kakršni koli ukrepi za zamrznitev sredstev ali kakršni koli posebni ukrepi, povezani s preprečevanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj.

| (19) | Imetnikom elektronskega denarja bi morali biti na razpolago izvensodni pritožbeni postopki in postopki za reševanje sporov. Poglavje 5 naslova IV Direktive 2007/64/ES bi se moralo torej smiselno uporabljati tudi v okviru te direktive, brez poseganja v določbe te direktive. Sklicevanje na „ponudnika plačilnih storitev“ v Direktivi 2007/64/ES se zato mora brati kot sklicevanje na izdajatelja elektronskega denarja, sklicevanje na „uporabnika plačilnih storitev“ se mora brati kot sklicevanje na imetnika elektronskega denarja in sklicevanje na naslova III in IV Direktive 2007/64/ES se mora brati kot sklicevanje na naslov III te direktive. |
| --- | --- |

(19)

Imetnikom elektronskega denarja bi morali biti na razpolago izvensodni pritožbeni postopki in postopki za reševanje sporov. Poglavje 5 naslova IV Direktive 2007/64/ES bi se moralo torej smiselno uporabljati tudi v okviru te direktive, brez poseganja v določbe te direktive. Sklicevanje na „ponudnika plačilnih storitev“ v Direktivi 2007/64/ES se zato mora brati kot sklicevanje na izdajatelja elektronskega denarja, sklicevanje na „uporabnika plačilnih storitev“ se mora brati kot sklicevanje na imetnika elektronskega denarja in sklicevanje na naslova III in IV Direktive 2007/64/ES se mora brati kot sklicevanje na naslov III te direktive.

| (20) | Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (7). |
| --- | --- |

(20)

Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (7).

| (21) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih določb, da se upoštevajo inflacija ali tehnološki in tržni razvoj in zagotovi usklajene uporabe izjem v okviru te direktive. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(21)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih določb, da se upoštevajo inflacija ali tehnološki in tržni razvoj in zagotovi usklajene uporabe izjem v okviru te direktive. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (22) | Učinkovitost delovanja te direktive bo treba pregledati. Zato bi morala Komisija tri leta po izteku roka za prenos te direktive pripraviti poročilo. Države članice bi morale predložiti Komisiji informacije o uporabi nekaterih določb te direktive. |
| --- | --- |

(22)

Učinkovitost delovanja te direktive bo treba pregledati. Zato bi morala Komisija tri leta po izteku roka za prenos te direktive pripraviti poročilo. Države članice bi morale predložiti Komisiji informacije o uporabi nekaterih določb te direktive.

| (23) | Zaradi pravne gotovosti bi bilo treba sprejeti prehodne ureditve, s katerimi se zagotovi, da lahko institucije za izdajo elektronskega denarja, ki so začele opravljati svojo dejavnost v skladu z nacionalnimi zakoni, s katerimi je prenesena Direktiva 2000/46/ES, nadaljujejo to dejavnost v zadevni državi članici v določenem obdobju. To obdobje bi moralo biti daljše za institucije, ki izdajajo elektronski denar, ki jim je bila odobrena opustitev iz člena 8 Direktive 2000/46/ES. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi pravne gotovosti bi bilo treba sprejeti prehodne ureditve, s katerimi se zagotovi, da lahko institucije za izdajo elektronskega denarja, ki so začele opravljati svojo dejavnost v skladu z nacionalnimi zakoni, s katerimi je prenesena Direktiva 2000/46/ES, nadaljujejo to dejavnost v zadevni državi članici v določenem obdobju. To obdobje bi moralo biti daljše za institucije, ki izdajajo elektronski denar, ki jim je bila odobrena opustitev iz člena 8 Direktive 2000/46/ES.

| (24) | Ta direktiva uvaja novo opredelitev elektronskega denarja, za izdajanje katerega je mogoče uporabiti odstopanja iz členov 34 in 53 Direktive 2007/64/ES. Zato bi bilo treba skladno s tem spremeniti tudi poenostavljeni režim skrbnega preverjanja strank za institucije za izdajo elektronskega denarja iz Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (8). |
| --- | --- |

(24)

Ta direktiva uvaja novo opredelitev elektronskega denarja, za izdajanje katerega je mogoče uporabiti odstopanja iz členov 34 in 53 Direktive 2007/64/ES. Zato bi bilo treba skladno s tem spremeniti tudi poenostavljeni režim skrbnega preverjanja strank za institucije za izdajo elektronskega denarja iz Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (8).

| (25) | V skladu z Direktivo 2006/48/ES se institucije za izdajo elektronskega denarja obravnavajo kot kreditne institucije, čeprav ne morejo niti sprejemati depozitov javnosti niti odobriti kreditov iz prejetih sredstev javnosti. Glede na režim, ki ga uvaja ta direktiva, je primerno spremeniti opredelitev kreditne institucije v Direktivi 2006/48/ES in s tem zagotoviti, da institucije za izdajo elektronskega denarja ne bodo obravnavane kot kreditne institucije. Vendar pa bi moralo biti kreditnim institucijam še naprej dovoljeno izdajanje elektronskega denarja in opravljanje te dejavnosti na ravni celotne Skupnosti, ob upoštevanju vzajemnega priznavanja ter celovitega režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja, ki velja zanje v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju bančništva. Da bi ohranili enakopravne pogoje pa bi morale imeti kreditne institucije tudi možnost, da to dejavnost izvajajo prek hčerinske družbe v okviru režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja iz te direktive in ne v okviru Direktive 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(25)

V skladu z Direktivo 2006/48/ES se institucije za izdajo elektronskega denarja obravnavajo kot kreditne institucije, čeprav ne morejo niti sprejemati depozitov javnosti niti odobriti kreditov iz prejetih sredstev javnosti. Glede na režim, ki ga uvaja ta direktiva, je primerno spremeniti opredelitev kreditne institucije v Direktivi 2006/48/ES in s tem zagotoviti, da institucije za izdajo elektronskega denarja ne bodo obravnavane kot kreditne institucije. Vendar pa bi moralo biti kreditnim institucijam še naprej dovoljeno izdajanje elektronskega denarja in opravljanje te dejavnosti na ravni celotne Skupnosti, ob upoštevanju vzajemnega priznavanja ter celovitega režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja, ki velja zanje v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju bančništva. Da bi ohranili enakopravne pogoje pa bi morale imeti kreditne institucije tudi možnost, da to dejavnost izvajajo prek hčerinske družbe v okviru režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja iz te direktive in ne v okviru Direktive 2006/48/ES.

| (26) | Določbe te direktive nadomeščajo vse ustrezne določbe Direktive 2000/46/ES. Direktivo 2000/46/ES bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(26)

Določbe te direktive nadomeščajo vse ustrezne določbe Direktive 2000/46/ES. Direktivo 2000/46/ES bi bilo zato treba razveljaviti.

| (27) | Ker cilja te direktive države članice ne morejo ustrezno doseči, saj zahteva uskladitev številnih različnih obstoječih pravil v pravnih sistemih različnih držav članic in ker ta cilj torej lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(27)

Ker cilja te direktive države članice ne morejo ustrezno doseči, saj zahteva uskladitev številnih različnih obstoječih pravil v pravnih sistemih različnih držav članic in ker ta cilj torej lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (28) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (9) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(28)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (9) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   V tej direktivi so določena pravila za opravljanje dejavnosti izdajanja elektronskega denarja, pri čemer države članice priznavajo naslednje kategorije izdajateljev elektronskega denarja:

| (a) | kreditne institucije, kakor so opredeljene v točki 1 člena 4 Direktive 2006/48/ES, vključno s, v skladu z nacionalno zakonodajo, podružnicami kreditnih institucij, v smislu točke 3 člena 4 navedene direktive, kadar se v skladu s členom 38 navedene direktive te podružnice nahajajo v Skupnosti in imajo svoj sedež izven Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

kreditne institucije, kakor so opredeljene v točki 1 člena 4 Direktive 2006/48/ES, vključno s, v skladu z nacionalno zakonodajo, podružnicami kreditnih institucij, v smislu točke 3 člena 4 navedene direktive, kadar se v skladu s členom 38 navedene direktive te podružnice nahajajo v Skupnosti in imajo svoj sedež izven Skupnosti;

| (b) | institucije za izdajo elektronskega denarja, kakor so opredeljene v točki 1 člena 2 te direktive, vključno s, v skladu s členom 8 te direktive in nacionalno zakonodajo, podružnicami institucij za izdajo elektronskega denarja, kadar se navedene podružnice nahajajo v Skupnosti in imajo svoj sedež izven Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

institucije za izdajo elektronskega denarja, kakor so opredeljene v točki 1 člena 2 te direktive, vključno s, v skladu s členom 8 te direktive in nacionalno zakonodajo, podružnicami institucij za izdajo elektronskega denarja, kadar se navedene podružnice nahajajo v Skupnosti in imajo svoj sedež izven Skupnosti;

| (c) | poštne institucije, ki imajo pravico izdajati elektronski denar na podlagi nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

poštne institucije, ki imajo pravico izdajati elektronski denar na podlagi nacionalne zakonodaje;

| (d) | Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke, kadar ne delujejo kot monetarni organ ali drugi javni organi; |
| --- | --- |

(d)

Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke, kadar ne delujejo kot monetarni organ ali drugi javni organi;

| (e) | države članice ali njihovi regionalni oziroma lokalni organi, kadar delujejo kot javni organi. |
| --- | --- |

(e)

države članice ali njihovi regionalni oziroma lokalni organi, kadar delujejo kot javni organi.

2.   Naslov II te direktive določa pravila za začetek opravljanja, opravljanje dejavnosti in nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja.

3.   Države članice lahko opustijo uporabo vseh ali nekaterih določb iz naslova II te direktive za institucije iz člena 2 Direktive 2006/48/ES, razen za tiste institucije, ki so navedene v prvi in drugi alinei navedenega člena.

4.   Ta direktiva se ne uporablja za denarno vrednost, shranjeno na instrumentih, ki so izvzeti v skladu s točko (k) člena 3 Direktive 2007/64/ES.

5.   Ta direktiva se ne uporablja za denarno vrednost, ki se uporablja za izvedbo plačilnih transakcij, ki so izvzete v skladu s točko (l) člena 3 Direktive 2007/64/ES.

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „institucija za izdajo elektronskega denarja“ pomeni pravno osebo, ki je v skladu z naslovom II pridobila dovoljenje za izdajanje elektronskega denarja; |
| --- | --- |

1.

„institucija za izdajo elektronskega denarja“ pomeni pravno osebo, ki je v skladu z naslovom II pridobila dovoljenje za izdajanje elektronskega denarja;

| 2. | „elektronski denar“ pomeni denarno vrednost, shranjeno v elektronski obliki, vključno z magnetno, ki pomeni terjatev do izdajatelja, ki je izdana na podlagi prejema denarnih sredstev za namen izvrševanja plačilnih transakcij, kakor so opredeljene v točki 5 člena 4 Direktive 2007/64/ES, in ki jo sprejme fizična ali pravna oseba, ki ni izdajatelj elektronskega denarja; |
| --- | --- |

2.

„elektronski denar“ pomeni denarno vrednost, shranjeno v elektronski obliki, vključno z magnetno, ki pomeni terjatev do izdajatelja, ki je izdana na podlagi prejema denarnih sredstev za namen izvrševanja plačilnih transakcij, kakor so opredeljene v točki 5 člena 4 Direktive 2007/64/ES, in ki jo sprejme fizična ali pravna oseba, ki ni izdajatelj elektronskega denarja;

| 3. | „izdajatelj elektronskega denarja“ pomeni subjekte iz člena 1(1), institucije, ki jim je bila odobrena opustitev iz člena 1(3) in pravne osebe, ki jim je bila odobrena opustitev iz člena 9; |
| --- | --- |

3.

„izdajatelj elektronskega denarja“ pomeni subjekte iz člena 1(1), institucije, ki jim je bila odobrena opustitev iz člena 1(3) in pravne osebe, ki jim je bila odobrena opustitev iz člena 9;

| 4. | „povprečni znesek elektronskega denarja v obtoku“ pomeni povprečni celotni znesek finančnih obveznosti v zvezi z izdanim elektronskim denarjem ob koncu vsakega koledarskega dne v prejšnjih šestih koledarskih mesecih, ki se izračuna na prvi koledarski dan vsakega koledarskega meseca in se uporablja za ta koledarski mesec. |
| --- | --- |

4.

„povprečni znesek elektronskega denarja v obtoku“ pomeni povprečni celotni znesek finančnih obveznosti v zvezi z izdanim elektronskim denarjem ob koncu vsakega koledarskega dne v prejšnjih šestih koledarskih mesecih, ki se izračuna na prvi koledarski dan vsakega koledarskega meseca in se uporablja za ta koledarski mesec.

NASLOV II

ZAHTEVE ZA ZAČETEK OPRAVLJANJA, OPRAVLJANJE DEJAVNOSTI IN NADZOR SKRBNEGA IN VARNEGA POSLOVANJA INSTITUCIJ ZA IZDAJO ELEKTRONSKEGA DENARJA

Člen 3

Splošna pravila za skrbno in varno poslovanje

1.   Brez poseganja v to direktivo se členi 5, 10 do 15, člen 17(7) in členi 18 do 25 Direktive 2007/64/ES smiselno uporabljajo za institucije za izdajo elektronskega denarja.

2.   Institucije za izdajo elektronskega denarja vnaprej obvestijo pristojne organe o vsaki bistveni spremembi v zvezi z ukrepi, ki so bili sprejeti za zaščito sredstev, ki so bila prejeta v zameno za izdan elektronski denar.

3.   Vsaka fizična ali pravna oseba, ki je sprejela sklep o tem, da pridobi ali razpolaga, neposredno ali posredno, s kvalificiranim deležem v skladu s točko 11 člena 4 Direktive 2006/48/ES v instituciji za izdajo elektronskega denarja, oziroma, da nadalje poveča ali zmanjša, neposredno ali posredno, takšen kvalificiran delež, s čimer bi njen delež v kapitalu podjetja ali delež glasovalnih pravic dosegel, presegel ali padel pod 20, 30 ali 50 %, ali bi institucija za izdajo elektronskega denarja postala ali prenehala biti njena hčerinska družba, vnaprej obvesti pristojne organe o svoji nameri takšne pridobitve, razpolaganja, povečanja ali zmanjšanja.

Predlagani pridobitelj pristojnemu organu predloži informacije, ki navajajo velikost nameravanega deleža in ustrezne informacije v skladu s členom 19a(4) Direktive 2006/48/ES.

Kadar obstaja možnost, da bi vpliv oseb iz drugega pododstavka škodil varnemu in skrbnemu upravljanju institucije, pristojni organi izrazijo svoje nasprotovanje oziroma sprejmejo druge primerne ukrepe za prekinitev takega stanja. Ti ukrepi so lahko sodne odredbe, sankcije proti direktorjem ali poslovodnim delavcem ali začasne prepovedi uveljavitve glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deleža v lasti zadevnih delničarjev oziroma družbenikov.

Podobni ukrepi se uporabljajo za fizične ali pravne osebe, ki ne ravnajo v skladu z obveznostjo predložitve vnaprejšnjih informacij, kakor je določeno v tem odstavku.

Če se kapitalski delež pridobi kljub nasprotovanju pristojnih organov, sprejmejo ti organi, ne glede na katere koli druge sankcije, ki bodo sprejete, odločitev o začasni prepovedi glasovalnih pravic pridobitelja, neveljavnosti oddanih glasov ali možnosti razveljavitve navedenih glasov.

Države članice lahko opustijo, ali dovolijo svojim pristojnim organom, da opustijo, uporabo dela ali celotnih obveznosti v skladu s tem odstavkom za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izvajajo eno ali več dejavnosti, navedenih v točki (e) člena 6(1).

4.   Države članice dovolijo institucijam za izdajo elektronskega denarja, da distribuirajo in unovčujejo elektronski denar prek fizičnih ali pravnih oseb, ki nastopajo v njihovem imenu. Če institucija za izdajo elektronskega denarja želi distribuirati elektronski denar v drugi državi članici s sodelovanjem takšnih fizičnih ali pravnih oseb, mora uporabljati postopke iz člena 25 Direktive 2007/64/ES.

5.   Ne glede na odstavek 4, institucije za izdajo elektronskega denarja ne izdajajo elektronskega denarja prek agentov. Institucije za izdajo elektronskega denarja lahko opravljajo plačilne storitve, kot je navedeno v točki (a) člena 6(1), prek agentov samo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 17 Direktive 2007/64/ES.

Člen 4

Ustanovni kapital

Države članice od institucij za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da njihov ustanovni kapital, ki je sestavljen iz postavk, določenih v točkah (a) in (b) člena 57 Direktive 2006/48/ES, v času izdaje dovoljenja znaša vsaj 350 000 EUR.

Člen 5

Lastna sredstva

1.   Lastna sredstva institucij za izdajo elektronskega denarja, kakor so opredeljena v členih 57 do 61, 63, 64 in 66 Direktive 2006/48/ES, ne smejo biti nižja od višjega izmed zneskov, ki se zahtevajo v skladu z odstavki od 2 do 5 tega člena ali členom 4 te direktive.

2.   Za dejavnosti iz točke (a) člena 6(1), ki niso povezane z izdajo elektronskega denarja, se zahteve po lastnih sredstvih institucije za izdajo elektronskega denarja izračunajo v skladu z eno od treh metod (A, B ali C), določenih v členu 8(1) in (2) Direktive 2007/64/ES. Ustrezno metodo določijo pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo.

Za dejavnost izdajanja elektronskega denarja se zahteve po lastnih sredstvih institucije za izdajo elektronskega denarja izračunajo v skladu z metodo D iz odstavka 3.

Institucije za izdajo elektronskega denarja imajo v vsakem trenutku lastna sredstva, ki so najmanj enaka znesku iz zahtev iz prvega in drugega pododstavka.

3.   Metoda D: lastna sredstva institucij za izdajo elektronskega denarja za dejavnost izdajanja elektronskega denarja morajo znašati najmanj 2 % povprečnega zneska elektronskega denarja v obtoku.

4.   Če institucija za izdajo elektronskega denarja opravlja katero koli od dejavnosti iz točke (a) člena 6(1), ki ni povezana z izdajo elektronskega denarja, ali katero koli od dejavnosti iz točk (b) do (e) člena 6(1) in znesek elektronskega denarja v obtoku ni znan vnaprej, pristojni organi omogočijo tej instituciji za izdajo elektronskega denarja, da izračuna zahteve po lastnih sredstvih na podlagi reprezentativnega dela, predvidenega za izdajo elektronskega denarja, če je mogoče takšen reprezentativni del razumno oceniti na podlagi preteklih podatkov in v zadostitev pristojnih organov. Kjer institucija za izdajo elektronskega denarja ni zaključila zadosti dolgega obdobja poslovne dejavnosti, se zahteve po lastnih sredstvih izračunajo na podlagi predvidenega zneska elektronskega denarja v obtoku, ki je potrjen s poslovnim načrtom institucije, ob upoštevanju kakršnih koli prilagoditev tega načrta, ki jih zahtevajo pristojni organi.

5.   Na podlagi ocene procesov obvladovanja tveganj, podatkovnih zbirk o tveganju izgub in mehanizmov notranjega nadzora institucije za izdajo elektronskega denarja lahko pristojni organi od institucije za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da ima na voljo znesek lastnih sredstev, ki je do 20 % večji od zneska, izračunanega na podlagi ustrezne metode v skladu z odstavkom 2, ali dovolijo instituciji za izdajo elektronskega denarja, da ima na voljo znesek lastnih sredstev, ki je do 20 % manjši od zneska, izračunanega na podlagi ustrezne metode v skladu z odstavkom 2.

6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje večkratne uporabe elementov, ki so sprejemljivi kot lastna sredstva:

| (a) | če institucija za izdajo elektronskega denarja sodi v isto skupino kot druga institucija za izdajo elektronskega denarja, kreditna institucija, plačilna institucija, investicijska družba, družba za upravljanje s premoženjem ali zavarovalnica ali pozavarovalnica; |
| --- | --- |

(a)

če institucija za izdajo elektronskega denarja sodi v isto skupino kot druga institucija za izdajo elektronskega denarja, kreditna institucija, plačilna institucija, investicijska družba, družba za upravljanje s premoženjem ali zavarovalnica ali pozavarovalnica;

| (b) | če institucija za izdajo elektronskega denarja poleg izdajanja elektronskega denarja opravlja tudi druge dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

če institucija za izdajo elektronskega denarja poleg izdajanja elektronskega denarja opravlja tudi druge dejavnosti.

7.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 69 Direktive 2006/48/ES, državam članicam ali njihovim pristojnim organom ni treba uporabljati odstavkov 2 in 3 tega člena za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki so v skladu z Direktivo 2006/48/ES zajete v konsolidirani nadzor matične kreditne institucije.

Člen 6

Dejavnosti

1.   Poleg izdajanja elektronskega denarja lahko institucije za izdajo elektronskega denarja opravljajo tudi katero koli izmed naslednjih dejavnosti:

| (a) | opravljanje plačilnih storitev, navedenih v Prilogi k Direktivi 2007/64/ES; |
| --- | --- |

(a)

opravljanje plačilnih storitev, navedenih v Prilogi k Direktivi 2007/64/ES;

| (b) | odobritev posojil v zvezi s plačilnimi storitvami iz točk 4, 5 ali 7 Priloge k Direktivi 2007/64/ES, če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 16(3) in (5) navedene direktive; |
| --- | --- |

(b)

odobritev posojil v zvezi s plačilnimi storitvami iz točk 4, 5 ali 7 Priloge k Direktivi 2007/64/ES, če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 16(3) in (5) navedene direktive;

| (c) | opravljanje operativnih storitev in tesno povezanih pomožnih storitev v zvezi z izdajanjem elektronskega denarja ali opravljanjem plačilnih storitev v skladu s točko (a); |
| --- | --- |

(c)

opravljanje operativnih storitev in tesno povezanih pomožnih storitev v zvezi z izdajanjem elektronskega denarja ali opravljanjem plačilnih storitev v skladu s točko (a);

| (d) | upravljanje plačilnih sistemov, kot je določeno v točki 6 člena 4 Direktive 2007/64/ES in brez poseganja v člen 28 navedene direktive; |
| --- | --- |

(d)

upravljanje plačilnih sistemov, kot je določeno v točki 6 člena 4 Direktive 2007/64/ES in brez poseganja v člen 28 navedene direktive;

| (e) | poslovne dejavnosti, ki niso izdajanje elektronskega denarja, ob upoštevanju veljavne zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(e)

poslovne dejavnosti, ki niso izdajanje elektronskega denarja, ob upoštevanju veljavne zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje.

Posojila iz točke (b) prvega pododstavka se ne odobrijo iz sredstev, prejetih v zameno za elektronski denar in hranjenih v skladu s členom 7(1).

2.   Institucije za izdajo elektronskega denarja od javnosti ne sprejemajo depozitov ali drugih vračljivih sredstev v smislu člena 5 Direktive 2006/48/ES.

3.   Sredstva, ki jih institucije za izdajo elektronskega denarja prejmejo od imetnika elektronskega denarja, se nemudoma zamenjajo za elektronski denar. Takšna sredstva niso niti depoziti niti druga vračljiva sredstva, sprejeta od javnosti v smislu člena 5 Direktive 2006/48/ES.

4.   Člen 16(2) in (4) Direktive 2007/64/ES se uporablja za sredstva, ki so bila prejeta za dejavnosti, določene v točki (a) odstavka 1 tega člena, ki niso povezane z dejavnostjo izdajanja elektronskega denarja.

Člen 7

Zahteve glede zaščitnih ukrepov

1.   Države članice zahtevajo, da institucija za izdajo elektronskega denarja zaščiti sredstva, ki jih je prejela v zameno za izdan elektronski denar, v skladu s členom 9(1) in (2) Direktive 2007/64/ES. Sredstev, ki se prejmejo v obliki plačila z uporabo plačilnega instrumenta, ni treba zaščititi dokler se ne vknjižijo v dobro na plačilni račun institucije za izdajo elektronskega denarja oziroma drugače dajo na razpolago instituciji za izdajo elektronskega denarja v skladu z zahtevami glede roka izvršitve, določenimi v Direktivi 2007/64/ES, kjer je to primerno. V vsakem primeru je treba takšna sredstva zaščititi najkasneje pet delovnih dni, kakor so opredeljeni v točki 27 člena 4 navedene direktive, po izdaji elektronskega denarja.

2.   Za namene odstavka 1 so varna sredstva z nizkim tveganjem tista sredstva, ki spadajo v eno izmed kategorij iz tabele 1 iz točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (10), za katere utež za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje ni višja od 1,6 %, izključijo pa se druge postavke kvalificiranih izdajateljev, kakor je opredeljeno v točki 15 navedene priloge.

Za namene odstavka 1 so varna sredstva z nizkim tveganjem tudi enote kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki vlagajo izključno v sredstva, kakor so opredeljena v prvem pododstavku.

Pristojni organi lahko v izrednih okoliščinah in s primerno obrazložitvijo, na podlagi ocene varnosti, zapadlosti, vrednosti in drugih dejavnikov tveganja sredstev, kakor so opredeljena v prvem in drugem pododstavku, določijo, katera od teh sredstev niso varna sredstva z nizkim tveganjem za namene odstavka 1.

3.   Člen 9 Direktive 2007/64/ES se uporablja za institucije za izdajo elektronskega denarja za dejavnosti, določene v točki (a) člena 6(1) te direktive, ki niso povezane z dejavnostjo izdajanja elektronskega denarja.

4.   Za namene odstavkov 1 in 3 države članice oziroma njihovi pristojni organi lahko v skladu z nacionalno zakonodajo določijo, katero metodo za zaščito sredstev bodo uporabljale institucije za izdajo elektronskega denarja.

Člen 8

Odnosi s tretjimi državami

1.   Ko podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti začenjajo ali nadaljujejo z opravljanjem dejavnosti, države članice zanje ne uporabljajo določb, ki tem institucijam omogočajo ugodnejše obravnavanje kot institucijam za izdajo elektronskega denarja s sedeži v Skupnosti.

2.   Pristojni organi Komisijo uradno obvestijo o vseh dovoljenjih, izdanih podružnicam institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 se lahko Skupnost s sporazumi, sklenjenimi z eno ali več tretjimi državami, dogovori, da uporablja določbe, v skladu s katerimi bodo podružnice institucij za izdajo elektronskega denarja s sedeži zunaj Skupnosti deležne enake obravnave v celotni Skupnosti.

Člen 9

Možnosti izvzetja

1.   Države članice lahko opustijo ali dovolijo svojim pristojnim organom, da opustijo uporabo dela postopka ali celotnega postopka in pogojev, določenih v členih 3, 4, 5 in 7 te direktive, z izjemo členov 20, 22, 23 in 24 Direktive 2007/64/ES, ter dovolijo pravnim osebam vpis v register institucij za izdajo elektronskega denarja, če izpolnjujejo obe naslednji zahtevi:

| (a) | vse poslovne dejavnosti ustvarjajo povprečni znesek elektronskega denarja v obtoku, ki ne presega meje, ki so jo postavile države članice, in ki v nobenem primeru ni višji od 5 000 000 EUR; in |
| --- | --- |

(a)

vse poslovne dejavnosti ustvarjajo povprečni znesek elektronskega denarja v obtoku, ki ne presega meje, ki so jo postavile države članice, in ki v nobenem primeru ni višji od 5 000 000 EUR; in

| (b) | nobena od fizičnih oseb, ki so odgovorne za upravljanje ali izvajanje dejavnosti, ni bila obsojena zaradi kaznivih dejanj pranja denarja ali financiranja terorizma ali drugega finančnega kaznivega dejanja. |
| --- | --- |

(b)

nobena od fizičnih oseb, ki so odgovorne za upravljanje ali izvajanje dejavnosti, ni bila obsojena zaradi kaznivih dejanj pranja denarja ali financiranja terorizma ali drugega finančnega kaznivega dejanja.

Če institucije za izdajo elektronskega denarja opravljajo katero koli od dejavnosti iz točke (a) člena 6(1), ki ni povezana z izdajo elektronskega denarja ali katero koli od dejavnosti iz točk (b) do (e) člena 6(1) in znesek elektronskega denarja v obtoku ni znan vnaprej, pristojni organi navedenim institucijam za izdajo elektronskega denarja omogočijo uporabo točke (a) prvega pododstavka na podlagi reprezentativnega dela, predvidenega za izdajo elektronskega denarja, če je mogoče takšen reprezentativni del razumno oceniti na podlagi preteklih podatkov in v zadostitev pristojnih organov. Kjer institucija za izdajo elektronskega denarja ni zaključila zadosti dolgega obdobja poslovne dejavnosti, se ta zahteva oceni na podlagi predvidenega zneska elektronskega denarja v obtoku, ki je potrjen s poslovnim načrtom, ob upoštevanju kakršnih koli prilagoditev tega načrta, ki jih zahtevajo pristojni organi.

Države članice lahko določijo, da se odobritev možnosti izvzetja v okviru tega člena pogojuje z dodatno zahtevo glede maksimalnega shranjenega zneska na plačilnem instrumentu ali plačilnem računu potrošnika, kjer je shranjen elektronski denar.

Pravna oseba, ki je registrirana v skladu s tem odstavkom, lahko opravlja plačilne storitve, ki niso povezane z elektronskim denarjem, izdanim v skladu s tem členom, vendar samo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 26 Direktive 2007/64/ES.

2.   Pravna oseba, registrirana v skladu z odstavkom 1, mora imeti sedež v državi članici, v kateri dejansko opravlja dejavnost.

3.   Pravna oseba, ki je registrirana v skladu z odstavkom 1, se obravnava kot institucija za izdajo elektronskega denarja. Vendar pa se člen 10(9) in člen 25 Direktive 2007/64/ES zanjo ne uporabljata.

4.   Države članice lahko določijo tudi, da se lahko pravna oseba, registrirana v skladu z odstavkom 1, ukvarja samo z nekaterimi dejavnostmi iz člena 6(1).

5.   Pravna oseba iz odstavka 1:

| (a) | obvesti pristojne organe o vsaki spremembi svojega položaja, ki zadeva pogoje iz odstavka 1, in |
| --- | --- |

(a)

obvesti pristojne organe o vsaki spremembi svojega položaja, ki zadeva pogoje iz odstavka 1, in

| (b) | vsaj enkrat letno na datum, ki ga določijo pristojni organi, poroča o povprečnem znesku elektronskega denarja v obtoku. |
| --- | --- |

(b)

vsaj enkrat letno na datum, ki ga določijo pristojni organi, poroča o povprečnem znesku elektronskega denarja v obtoku.

6.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da zadevne pravne osebe, če pogoji iz odstavkov 1, 2 in 4 niso več izpolnjeni, v skladu s členom 3 v roku 30 koledarskih dni zaprosijo za dovoljenje. Vsaki taki osebi, ki v tem obdobju ni zaprosila za dovoljenje, se v skladu s členom 10 prepove izdajanje elektronskega denarja.

7.   Države članice zagotovijo, da imajo njihovi pristojni organi zadostna pooblastila za preverjanje stalnega upoštevanja zahtev, določenih v tem členu.

8.   Ta člen se ne uporablja niti v zvezi z določbami Direktive 2005/60/ES niti v zvezi z nacionalnimi določbami o preprečevanju pranja denarja.

9.   Če se država članica poslužuje opustitve iz odstavka 1, o tem obvesti Komisijo do 30. aprila 2011. Država članica Komisijo takoj obvesti tudi o kakršnih koli naknadnih spremembah. Poleg tega država članica obvesti Komisijo o številu zadevnih pravnih oseb in jo vsako leto obvesti o skupnem znesku elektronskega denarja v obtoku, ki je bil izdan na dan 31. decembra vsakega koledarskega leta iz odstavka 1.

NASLOV III

IZDAJANJE IN UNOVČLJIVOST ELEKTRONSKEGA DENARJA

Člen 10

Prepoved izdajanja elektronskega denarja

Brez poseganja v člen 18 države članice prepovejo izdajanje elektronskega denarja fizičnim ali pravnim osebam, ki niso izdajatelji elektronskega denarja.

Člen 11

Izdajanje in unovčljivost

1.   Države članice zagotovijo, da izdajatelji elektronskega denarja izdajo elektronski denar v nominalni vrednosti prejetih denarnih sredstev.

2.   Države članice zagotovijo, da izdajatelji elektronskega denarja na zahtevo imetnika elektronskega denarja v vsakem trenutku in v nominalni vrednosti unovčijo denarno vrednost elektronskega denarja, ki ga hranijo.

3.   Pogodba med izdajateljem elektronskega denarja in imetnikom elektronskega denarja jasno in podrobno navaja pogoje unovčenja, vključno z zadevnimi nadomestili, imetnika elektronskega denarja pa je treba obvestiti o navedenih pogojih, preden se zaveže s pogodbo ali ponudbo.

4.   Za unovčenje se zaračunavajo nadomestila samo, če je tako določeno v pogodbi v skladu z odstavkom 3 in samo v naslednjih primerih:

| (a) | kjer se unovčenje zahteva pred prenehanjem pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

kjer se unovčenje zahteva pred prenehanjem pogodbe;

| (b) | kjer pogodba predvideva datum prenehanja in imetnik elektronskega denarja prekine pogodbo pred tem datumom; ali |
| --- | --- |

(b)

kjer pogodba predvideva datum prenehanja in imetnik elektronskega denarja prekine pogodbo pred tem datumom; ali

| (c) | kjer se unovčenje zahteva več kot eno leto po prenehanju pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

kjer se unovčenje zahteva več kot eno leto po prenehanju pogodbe.

Vsako takšno nadomestilo mora biti sorazmerno in skladno z dejanskimi stroški, ki jih je imel izdajatelj elektronskega denarja.

5.   Če se unovčenje zahteva pred prenehanjem veljavnosti pogodbe, lahko imetnik elektronskega denarja zahteva, da se unovči delni ali celotni znesek elektronskega denarja.

6.   Kjer imetnik elektronskega denarja zahteva unovčenje ob prenehanju veljavnosti pogodbe oziroma v času enega leta po tem datumu, se:

| (a) | unovči celotna denarna vrednost hranjenega elektronskega denarja; ali |
| --- | --- |

(a)

unovči celotna denarna vrednost hranjenega elektronskega denarja; ali

| (b) | v primeru, da institucija za izdajo elektronskega denarja izvaja eno ali več dejavnosti, navedenih v točki (e) člena 6(1) in se v naprej ne ve, kolikšen delež sredstev se bo uporabil kot elektronski denar, unovčijo vsa sredstva, ki jih zahteva imetnik elektronskega denarja. |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da institucija za izdajo elektronskega denarja izvaja eno ali več dejavnosti, navedenih v točki (e) člena 6(1) in se v naprej ne ve, kolikšen delež sredstev se bo uporabil kot elektronski denar, unovčijo vsa sredstva, ki jih zahteva imetnik elektronskega denarja.

7.   Ne glede na odstavke 4, 5 in 6 so pravice unovčenja osebe, ki ni potrošnik in, ki sprejema elektronski denar, predmet pogodbenega sporazuma med izdajateljem elektronskega denarja in to osebo.

Člen 12

Prepoved obresti

Države članice prepovejo podeljevanje obresti oziroma drugih koristi, povezanih s časovnim obdobjem, v katerem imetnik elektronskega denarja hrani elektronski denar.

Člen 13

Izvensodni pritožbeni postopki in postopki za reševanje sporov

Brez poseganja v to direktivo se poglavje 5 naslova IV Direktive 2007/64/ES smiselno uporablja za izdajatelje elektronskega denarja v zvezi z njihovimi dolžnostmi, ki izhajajo iz tega naslova.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE IN IZVEDBENI UKREPI

Člen 14

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija lahko sprejme ukrepe, ki so potrebni za posodobitev določb te direktive, da se tako lahko upoštevajo inflacija ali tehnološki napredek in razvoj trga. Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

2.   Komisija sprejme ukrepe za zagotavljanje usklajene uporabe izjem iz člena 1(4) in (5). Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za plačila, ustanovljen s členom 85 Direktive 2007/64/ES.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 16

Popolna uskladitev

1.   Brez poseganja v člen 1(3), šesti pododstavek člena 3(3), člen 5(7), člen 7(4), člen 9 in člen 18(2) in v kolikor ta direktiva predvideva uskladitev, države članice ne ohranjajo ali uvajajo določb, razen tistih, ki so določene v tej direktivi.

2.   Države članice zagotovijo, da izdajatelji elektronskega denarja ne odstopajo, v škodo imetnika elektronskega denarja, od določb nacionalne zakonodaje, ki prenašajo to direktivo ali so z njo usklajene, razen če je to izrecno določeno.

Člen 17

Pregled

Komisija do 1. novembra 2012 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Evropski centralni banki poročilo o izvajanju in učinku te direktive, zlasti o uporabi zahtev za skrbno in varno poslovanje institucij za izdajo elektronskega denarja, in, če je ustrezno, priloži predlog za njeno revizijo.

Člen 18

Prehodne določbe

1.   Države članice institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki so začele pred 30. aprilom 2011 opravljati dejavnosti v smislu Direktive 2000/46/ES v državi članici, v kateri imajo sedež, dovolijo, da nadaljujejo z navedenimi dejavnostmi v navedeni državi članici ali drugi državi članici v skladu z ureditvami vzajemnega priznavanja, določenega v Direktivi 2000/46/ES ne da bi morale zaprositi za dovoljenje v skladu s členom 3 te direktive ali izpolnjevati druge določbe iz naslova II te direktive ali določbe, na katere se sklicuje v naslovu II te direktive.

Države članice od takih institucij za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da pristojnim organom predložijo vse potrebne informacije, na podlagi katerih ti do 30. oktobra 2011 presodijo, ali institucije za izdajo elektronskega denarja izpolnjujejo zahteve iz te direktive, in v nasprotnem primeru, kakšni ukrepi so potrebni za njihovo izpolnjevanje ter ali je primeren odvzem dovoljenja.

Institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki izpolnjujejo zahteve, se izda dovoljenje, vnesejo se v register ter se od njih zahteva, da izpolnijo zahteve iz naslova II. Če institucije za izdajo elektronskega denarja zahtev iz te direktive ne izpolnijo do 30. oktobra 2011, se jim prepove izdajanje elektronskega denarja.

2.   Države članice lahko določijo, da institucija za izdajo elektronskega denarja samodejno pridobi dovoljenje in se vnese v register iz člena 3, če pristojni organi že imajo dokazila, da zadevna institucije za izdajo elektronskega denarja izpolnjujejo zahteve iz členov 3, 4 in 5. Pristojni organi pred izdajo dovoljenja o tem obvestijo zadevne institucije za izdajo elektronskega denarja.

3.   Države članice institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki so pred 30. aprilom 2011 začele opravljati svoje dejavnosti v skladu z nacionalno zakonodajo, ki prenaša člen 8 Direktive 2000/46/ES dovolijo, da nadaljujejo s temi dejavnostmi v zadevni državi članici v skladu z Direktivo 2000/46/ES do 30. aprila 2012, ne da bi morale zaprositi za dovoljenje iz člena 3 te direktive ali izpolnjevati druge določbe iz naslova II te direktive ali določbe, na katere se sklicuje v naslovu II te direktive. Institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki tem obdobju niso niti pridobile dovoljenja niti ni zanje začelo veljati izvzetje iz člena 9 te direktive, se prepove izdajanje elektronskega denarja.

Člen 19

Spremembe Direktive 2005/60/ES

Direktiva 2005/60/ES se spremeni:

| 1. | Točka (a) člena 3(2) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | podjetje, ki ni kreditna institucija, ki opravlja eno ali več dejavnosti, vključenih v točke 2 do 12 in v točki 14 in 15 Priloge I k Direktivi 2006/48/ES, vključno z menjalnicami (bureaux de change);“. |
| --- | --- | --- |

1.

Točka (a) člena 3(2) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

podjetje, ki ni kreditna institucija, ki opravlja eno ali več dejavnosti, vključenih v točke 2 do 12 in v točki 14 in 15 Priloge I k Direktivi 2006/48/ES, vključno z menjalnicami (bureaux de change);“.

| 2. | Točka (d) člena 11(5) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | elektronskim denarjem, kakor je opredeljen v točki 2 člena 2 Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (11), če znesek, shranjen na plačilni napravi, ne presega 250 EUR, če na to plačilno napravo ni mogoče naložiti novega zneska, ali če je skupni znesek transakcij v koledarskem letu omejen na 2 500 EUR, če je na plačilno napravo mogoče naložiti novi znesek, razen če je bil na zahtevo imetnika elektronskega denarja v skladu s členom 11 Direktive 2009/110/ES v istem koledarskem letu unovčen znesek v višini 1 000 EUR ali več. Kar zadeva nacionalne plačilne transakcije, države članice ali njihovi pristojni organi lahko povečajo znesek 250 EUR iz te točke na največ 500 EUR. |
| --- | --- | --- |

2.

Točka (d) člena 11(5) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

elektronskim denarjem, kakor je opredeljen v točki 2 člena 2 Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (11), če znesek, shranjen na plačilni napravi, ne presega 250 EUR, če na to plačilno napravo ni mogoče naložiti novega zneska, ali če je skupni znesek transakcij v koledarskem letu omejen na 2 500 EUR, če je na plačilno napravo mogoče naložiti novi znesek, razen če je bil na zahtevo imetnika elektronskega denarja v skladu s členom 11 Direktive 2009/110/ES v istem koledarskem letu unovčen znesek v višini 1 000 EUR ali več. Kar zadeva nacionalne plačilne transakcije, države članice ali njihovi pristojni organi lahko povečajo znesek 250 EUR iz te točke na največ 500 EUR.

Člen 20

Spremembe Direktive 2006/48/ES

Direktiva 2006/48/ES se spremeni:

| 1. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | ‚kreditna institucija‘ pomeni podjetje, katerega dejavnost je sprejemanje depozitov ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje posojil za svoj račun;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 4 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

‚kreditna institucija‘ pomeni podjetje, katerega dejavnost je sprejemanje depozitov ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje posojil za svoj račun;“;

| (b) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „5. | ‚finančna institucija‘ pomeni podjetje, razen kreditne institucije, čigar osnovna dejavnost je pridobivati kapitalske deleže ali opravljati eno ali več dejavnosti, ki so naštete v točkah 2 do 12 in 15 v Prilogi I;“. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.

‚finančna institucija‘ pomeni podjetje, razen kreditne institucije, čigar osnovna dejavnost je pridobivati kapitalske deleže ali opravljati eno ali več dejavnosti, ki so naštete v točkah 2 do 12 in 15 v Prilogi I;“.

| 2. | Prilogi I se doda naslednja točka:






  „15. | Izdajanje elektronskega denarja“. |
| --- | --- | --- |

2.

Prilogi I se doda naslednja točka:

„15.

Izdajanje elektronskega denarja“.

Člen 21

Razveljavitev

Direktiva 2000/46/ES se brez poseganja v člen 18(1) in (3) te direktive razveljavi z učinkom od 30. aprila 2011.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 22

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo najpozneje do 30. aprila 2011. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice uporabljajo te ukrepe od 30. aprila 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 24

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. septembra 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednica

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Mnenje z dne 26. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 30, 6.2.2009, str. 1.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 27. julija 2009.

3

(4)  UL L 275, 27.10.2000, str. 39.

4

(5)  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

8

(9)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

9

(10)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

10

(11)  UL L 267, 10.10.2009, str. 7“.

11

---

| 10.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 267/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 267/18

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/129/ES

z dne 9. oktobra 2009

o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1) in zlasti člena 8(2) Direktive,

po posvetovanju z Znanstvenim odborom za potrošniške proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Spojine, ki vsebujejo fluor, so zdaj regulirane pod referenčnimi številkami 26 do 43 in referenčnimi številkami od 47 do 56 v delu 1 Priloge III Direktive 76/768/EGS. Njihova najvišja dovoljena koncentracija v zobnih kremah se nanaša na vsebnost elementarnega fluora (0,15 % preračunano na F, tj. 1 500 ppm). |
| --- | --- |

(1)

Spojine, ki vsebujejo fluor, so zdaj regulirane pod referenčnimi številkami 26 do 43 in referenčnimi številkami od 47 do 56 v delu 1 Priloge III Direktive 76/768/EGS. Njihova najvišja dovoljena koncentracija v zobnih kremah se nanaša na vsebnost elementarnega fluora (0,15 % preračunano na F, tj. 1 500 ppm).

| (2) | Znanstveni odbor za potrošniške izdelke, ki ga je nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljevanju „SCCP“, Scientific Committee on Consumer Safety) (2) je v svojem mnenju SCCP/0882/08 navedel, da na podlagi dosegljivih znanstvenih dokazov najvišja dovoljena koncentracija 0,15 % (1 500 F-ppm) fluora ne ogroža zdravja otrok, mlajših od šest let. Uporabljeni podatki so bili pridobljeni s študijami predvsem o natrijevem fluoridu. |
| --- | --- |

(2)

Znanstveni odbor za potrošniške izdelke, ki ga je nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljevanju „SCCP“, Scientific Committee on Consumer Safety) (2) je v svojem mnenju SCCP/0882/08 navedel, da na podlagi dosegljivih znanstvenih dokazov najvišja dovoljena koncentracija 0,15 % (1 500 F-ppm) fluora ne ogroža zdravja otrok, mlajših od šest let. Uporabljeni podatki so bili pridobljeni s študijami predvsem o natrijevem fluoridu.

| (3) | Na podlagi znanstvenih ugotovitev SCCS je Direktiva Komisije 2007/53/ES z dne 29. avgusta 2007 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku (3) za regulirane spojine z vsebnostjo fluora uvedla zahtevo, da se na nalepkah zobnih krem z vsebnostjo fluorida natisne opozorilo. Ta zahteva se nanaša na vsebnost fluorida in ne na vsebnost elementarnega fluora. Posledično z uvedeno zahtevo označevanja niso bile zajete vse sestavine z vsebnostjo fluora, navedene v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi znanstvenih ugotovitev SCCS je Direktiva Komisije 2007/53/ES z dne 29. avgusta 2007 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku (3) za regulirane spojine z vsebnostjo fluora uvedla zahtevo, da se na nalepkah zobnih krem z vsebnostjo fluorida natisne opozorilo. Ta zahteva se nanaša na vsebnost fluorida in ne na vsebnost elementarnega fluora. Posledično z uvedeno zahtevo označevanja niso bile zajete vse sestavine z vsebnostjo fluora, navedene v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS.

| (4) | Na zahtevo Komisije je SCCS pojasnil, da je bilo v mnenjih SCCNFP/0653/03 in SCCP/0882/05 poudarjeno, da bi bilo ekstrapolacijo na druge spojine z vsebnostjo fluora iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS možno izvesti samo glede fluoroze. Vendar pa je SCCS za namen sklicevanja na spojine z vsebnostjo fluora v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, uvedene z Direktivo 2007/53/ES, menil, da sta termina „fluor“ in „fluorid“ enakovredna in zamenljiva. |
| --- | --- |

(4)

Na zahtevo Komisije je SCCS pojasnil, da je bilo v mnenjih SCCNFP/0653/03 in SCCP/0882/05 poudarjeno, da bi bilo ekstrapolacijo na druge spojine z vsebnostjo fluora iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS možno izvesti samo glede fluoroze. Vendar pa je SCCS za namen sklicevanja na spojine z vsebnostjo fluora v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, uvedene z Direktivo 2007/53/ES, menil, da sta termina „fluor“ in „fluorid“ enakovredna in zamenljiva.

| (5) | Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se zahteva označevanja nanaša na vseh dvajset spojin z vsebnostjo fluora iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS in ne zgolj na tiste z vsebnostjo fluorida. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se zahteva označevanja nanaša na vseh dvajset spojin z vsebnostjo fluora iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS in ne zgolj na tiste z vsebnostjo fluorida.

| (6) | Zato se pogoj označevanja, ki mora biti natisnjeno na nalepki zobne kreme z vsebnostjo fluorovih spojin iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, nanaša na vsebnost fluora in ne na vsebnost fluorida. Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Zato se pogoj označevanja, ki mora biti natisnjeno na nalepki zobne kreme z vsebnostjo fluorovih spojin iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, nanaša na vsebnost fluora in ne na vsebnost fluorida. Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Za zagotovitev gladkega prehoda države članice ne smejo prepovedati trženja izdelkov, ki so v skladu s to direktivo pred njenim datumom začetka uporabe. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev gladkega prehoda države članice ne smejo prepovedati trženja izdelkov, ki so v skladu s to direktivo pred njenim datumom začetka uporabe.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga III k Direktivi 76/768/EGS se spremeni skladno s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 15. aprila 2010 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 15. oktobra 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Države članice ne prepovejo trženja zobnih krem, označenih v skladu z določbami, ki prenašajo to direktivo pred datumom, določenim v drugem odstavku člena 2(1).

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 9. oktobra 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

1

(2)  Ime odbora je bilo spremenjeno s Sklepom Komisije 2008/721/ES (UL L 241, 10.9.2008, str. 21).

2

(3)  UL L 226, 30.8.2007, str. 19.

3

---

PRILOGA

V stolpcu „f“, pod referenčnimi številkami 26 do 43, 47 in 56 v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, se besedilo po prvem stavku nadomesti z naslednjim:

„Zobne kreme s spojinami, ki vsebujejo fluor v 0,1 do 0,15 odstotni koncentraciji preračunano na F, razen če so že označene kot neprimerne za otroke (npr. „samo za uporabo pri odraslih“), je treba označiti z naslednjim besedilom:

‚Pri otrocih, starih do 6 let: da preprečite zaužitje, uporabite za grah zobne kreme pod nadzorovanim ščetkanjem. Pri vnosu fluorida iz drugih virov se posvetujte s svojim zobozdravnikom ali zdravnikom.‘ “

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 10.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 267/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 267/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 9. oktobra 2009

o finančnem prispevku Skupnosti državam članicam za programe spremljanja, inšpekcije in nadzora ribištva za leto 2009

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7592)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, litovskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/746/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 21 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so Komisiji poslale program za nadzor ribištva za leto 2009, skupaj z zahtevki za finančni prispevek Skupnosti za izdatke, povezane z izvedbo projektov iz takega programa. |
| --- | --- |

(1)

Države članice so Komisiji poslale program za nadzor ribištva za leto 2009, skupaj z zahtevki za finančni prispevek Skupnosti za izdatke, povezane z izvedbo projektov iz takega programa.

| (2) | Zahtevki za ukrepe, navedene v členu 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006, so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevki za ukrepe, navedene v členu 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006, so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti.

| (3) | Zahtevki za financiranje Skupnosti morajo ustrezati pravilom iz Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 (2). |
| --- | --- |

(3)

Zahtevki za financiranje Skupnosti morajo ustrezati pravilom iz Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 (2).

| (4) | Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Skupnosti v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za njegovo odobritev. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Skupnosti v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za njegovo odobritev.

| (5) | Da bi se spodbudile naložbe in prednostni ukrepi, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic, morajo biti izdatki za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje (electronic recording and reporting systems – ERS) in sisteme za spremljanje plovil ter za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru meja iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se spodbudile naložbe in prednostni ukrepi, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic, morajo biti izdatki za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje (electronic recording and reporting systems – ERS) in sisteme za spremljanje plovil ter za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru meja iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006.

| (6) | Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (3). |
| --- | --- |

(6)

Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (3).

| (7) | Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje na krovu ribiških plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1077/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1566/2007 (4). |
| --- | --- |

(7)

Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje na krovu ribiških plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1077/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1566/2007 (4).

| (8) | Ukrepi, ki jih določa ta odločba, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, ki jih določa ta odločba, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina

Ta odločba določa finančni prispevek Skupnosti za leto 2009 za izdatke držav članic v letu 2009 pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki, kakor je navedeno v členu 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006. Določa znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsako državo članico, stopnjo finančnega prispevka Skupnosti in pogoje za njegovo odobritev.

Člen 2

Odprava neporavnanih obveznosti

Zadevne države članice do 30. junija 2013 opravijo vsa plačila, za katera se zahteva povračilo. Plačila, ki jih države članice opravijo po tem roku, ne bodo upravičena do povračila. Neporabljena odobrena proračunska sredstva v zvezi s to odločbo se razveljavijo najpozneje 31. decembra 2014.

Člen 3

Nove tehnologije in informacijske mreže

1.   Za izdatke nakupa, namestitve in tehnične pomoči za računalniško tehnologijo in vzpostavitev omrežij IT, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi s spremljanjem in nadzorom ribiških dejavnosti, je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge I.

2.   V primeru izdatka iz Priloge I, ki je povezan s sistemom za spremljanje plovil (VMS), sistemi za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS) ali nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom je stopnja sofinanciranja iz odstavka 1 določena na 95 %.

Člen 4

Naprave za elektronsko določanje položaja plovil

1.   Za izdatke za nakup naprav za elektronsko določanje položaja plovil in njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko center za spremljanje ribištva na daljavo spremlja plovila s sistemom za spremljanje plovil (VMS), je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge II.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 je omejen na 1 500 EUR na plovilo.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka iz odstavka 1 morajo naprave za elektronsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 2244/2003.

Člen 5

Sistemi za elektronsko zapisovanje in poročanje

Za izdatke razvoja, nakupa, namestitve in tehnične pomoči za sestavne dele, potrebne za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi v zvezi s spremljanjem in nadzorom ribiških dejavnosti, je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge III.

Člen 6

Naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje

1.   Za izdatke za nakup naprav za elektronsko zapisovanje in poročanje ter njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko plovila elektronsko zapisujejo in poročajo centru za spremljanje ribištva o ribolovnih dejavnostih, je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge IV.

2.   Ne glede na odstavek 4 je finančni prispevek iz odstavka 1 omejen na 4 500 EUR na plovilo.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka morajo naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 1077/2008.

4.   Za naprave s sistemi za elektronsko zapisovanje in poročanje ter sistemom za spremljanje plovil, ki izpolnjujejo zahteve iz uredb (ES) št. 2244/2003 in (ES) št. 1077/2008, je finančni prispevek iz odstavka 1 tega člena omejen na 6 000 EUR.

Člen 7

Pilotni projekti

Za izdatke pilotnih projektov za nove tehnologije nadzora je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge V.

Člen 8

Programi usposabljanja in izmenjav

Za izdatke za programe usposabljanja in izmenjav javnih uslužbencev, ki so odgovorni za spremljanje in nadzor na področju ribištva, je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge VI.

Člen 9

Pilotni programi o inšpekciji in opazovanju

Za izdatke za pilotne programe o pregledu in opazovanju je finančni prispevek Skupnosti 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge VII.

Člen 10

Ocena izdatkov

Za izdatke za izvajanje sistema ocene izdatkov pri nadzoru skupne ribiške politike je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge VIII.

Člen 11

Pobude za ozaveščanje v zvezi s pravili skupne ribiške politike

Za izdatke za pobude, vključno s seminarji in medijskimi pripomočki za ozaveščanje, katerih namen je seznanjati ribiče in druge udeležence, kot so inšpektorji, državni tožilci in sodniki ter javnost, o nujnem boju proti neodgovornemu in nezakonitemu ribolovu ter izvajanju pravil skupne ribiške politike, je finančni prispevek 75 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge IX.

Člen 12

Ribiška patruljna plovila in zrakoplovi

1.   Za izdatke za nabavo in posodobitev plovil in zrakoplovov, ki jih pristojni organi v državah članicah uporabljajo za inšpekcijo in nadzor ribolovnih dejavnosti, je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov držav članic v okviru omejitev iz Priloge X.

2.   Finančni prispevek, ki ga za vsako državo članico navaja Priloga X, se izračuna na podlagi odstotka uporabe zadevnih plovil in zrakoplovov za inšpekcijo in nadzor v skupni dejavnosti na leto, kot jo prijavijo države članice.

Člen 13

Skupni najvišji prispevek Skupnosti na državo članico

Načrtovani skupni izdatek na državo članico, njegov upravičeni delež in skupni najvišji prispevek Skupnosti na državo članico za ukrepe iz členov 3 do 12 so, kot sledi:

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Belgija: | 805 000 | 805 000 | 764 750 |
| Bolgarija: | 352 000 | 362 000 | 282 250 |
| Danska: | 1 945 552 | 1 945 552 | 1 667 139 |
| Nemčija: | 222 000 | 278 000 | 220 000 |
| Estonija: | 706 000 | 706 000 | 645 500 |
| Irska: | 120 000 | 90 000 | 45 000 |
| Grčija: | 16 867 000 | 8 928 000 | 4 735 400 |
| Španija: | 17 218 103 | 14 772 123 | 8 190 517 |
| Francija: | 2 631 500 | 2 333 000 | 1 049 750 |
| Italija: | 19 589 925 | 6 361 340 | 3 273 170 |
| Litva: | 407 900 | 407 900 | 378 300 |
| Malta: | 1 003 475 | 1 003 475 | 922 127 |
| Nizozemska: | 3 145 000 | 2 750 000 | 2 560 750 |
| Poljska: | 497 713 | 468 713 | 416 479 |
| Portugalska: | 783 500 | 759 250 | 629 038 |
| Romunija: | 80 000 | 80 000 | 62 500 |
| Finska: | 920 000 | 820 000 | 659 750 |
| Švedska: | 1 715 000 | 1 715 000 | 1 541 750 |
| Združeno kraljestvo: | 4 309 798 | 3 601 555 | 2 055 830 |
| Skupaj | 73 319 466 | 48 186 908 | 30 100 000 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Belgija:

805 000

805 000

764 750

Bolgarija:

352 000

362 000

282 250

Danska:

1 945 552

1 945 552

1 667 139

Nemčija:

222 000

278 000

220 000

Estonija:

706 000

706 000

645 500

Irska:

120 000

90 000

45 000

Grčija:

16 867 000

8 928 000

4 735 400

Španija:

17 218 103

14 772 123

8 190 517

Francija:

2 631 500

2 333 000

1 049 750

Italija:

19 589 925

6 361 340

3 273 170

Litva:

407 900

407 900

378 300

Malta:

1 003 475

1 003 475

922 127

Nizozemska:

3 145 000

2 750 000

2 560 750

Poljska:

497 713

468 713

416 479

Portugalska:

783 500

759 250

629 038

Romunija:

80 000

80 000

62 500

Finska:

920 000

820 000

659 750

Švedska:

1 715 000

1 715 000

1 541 750

Združeno kraljestvo:

4 309 798

3 601 555

2 055 830

Skupaj

73 319 466

48 186 908

30 100 000

Člen 14

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Litvo, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 9. oktobra 2009

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 97, 12.4.2007, str. 30.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

3

(4)  UL L 295, 4.11.2008, str. 3.

4

---

PRILOGA I

NOVE TEHNOLOGIJE IN INFORMACIJSKE MREŽE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Bolgarija: |
| BG/09/01 | 20 000 | 30 000 | 15 000 |
| BG/09/02 | 13 000 | 13 000 | 6 500 |
| BG/09/03 | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| BG/09/04 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| BG/09/05 | 70 000 | 70 000 | 66 500 |
| Vmesna vsota | 140 000 | 150 000 | 117 750 |
| Danska: |
| DK/09/01 | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| DK/09/02 | 402 528 | 402 528 | 201 264 |
| DK/09/03 | 670 880 | 670 880 | 637 336 |
| DK/09/04 | 167 720 | 167 720 | 159 334 |
| DK/09/05 | 167 720 | 167 720 | 159 334 |
| Vmesna vsota | 1 543 024 | 1 543 024 | 1 284 736 |
| Nemčija: |
| DE/09/01 | 90 000 | 90 000 | 85 000 |
| DE/09/02 | 16 000 | 72 000 | 36 000 |
| Vmesna vsota | 106 000 | 162 000 | 121 500 |
| Estonija: |
| EE/09/01 | 600 000 | 600 000 | 570 000 |
| EE/09/02 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Vmesna vsota | 650 000 | 650 000 | 595 000 |
| Irska: |
| IE/09/01 | 90 000 | 60 000 | 30 000 |
| Vmesna vsota | 90 000 | 60 000 | 30 000 |
| Grčija: |
| EL/09/01 | 1 500 000 | 368 000 | 64 400 |
| EL/09/02 | 210 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 1 710 000 | 368 000 | 64 400 |
| Španija: |
| ES/09/01 | 530 000 | 530 000 | 265 000 |
| ES/09/02 | 146 000 | 146 000 | 73 000 |
| ES/09/03 | 99 000 | 99 000 | 49 500 |
| ES/09/04 | 16 000 | 0 | 0 |
| ES/09/05 | 28 000 | 28 000 | 14 000 |
| ES/09/06 | 353 000 | 353 000 | 176 500 |
| ES/09/07 | 800 000 | 800 000 | 760 000 |
| ES/09/24 | 81 459 | 0 | 0 |
| ES/09/28 | 141 120 | 141 120 | 70 560 |
| ES/09/32 | 282 000 | 282 000 | 141 000 |
| ES/09/35 | 360 000 | 360 000 | 342 000 |
| Vmesna vsota | 2 836 579 | 2 739 120 | 1 891 560 |
| Francija: |
| FR/09/01 | 553 500 | 410 000 | 205 000 |
| FR/09/02 | 130 000 | 130 000 | 65 000 |
| FR/09/03 | 120 000 | 120 000 | 60 000 |
| Vmesna vsota | 803 500 | 660 000 | 330 000 |
| Italija: |
| IT/09/01 | 220 000 | 55 000 | 27 500 |
| Vmesna vsota | 220 000 | 55 000 | 27 500 |
| Litva: |
| LT/09/01-01 | 27 000 | 27 000 | 25 650 |
| Vmesna vsota | 27 000 | 27 000 | 25 650 |
| Nizozemska: |
| NL/09/01 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| NL/09/02 | 150 000 | 150 000 | 142 500 |
| NL/09/03 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| NL/09/04 | 75 000 | 75 000 | 71 250 |
| NL/09/11 | 30 000 | 0 | 0 |
| NL/09/12 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| Vmesna vsota | 625 000 | 595 000 | 565 250 |
| Poljska: |
| PL/09/01 | 93 000 | 64 000 | 32 000 |
| PL/09/02 | 10 000 | 10 000 | 9 500 |
| PL/09/03 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| Vmesna vsota | 133 000 | 104 000 | 70 000 |
| Portugalska: |
| PT/09/01-01 | 2 500 | 2 500 | 1 250 |
| PT/09/01-02 | 218 250 | 194 000 | 97 000 |
| PT/09/03 | 1 500 | 1 500 | 750 |
| PT/09/04 | 7 000 | 7 000 | 3 500 |
| PT/09/05-01 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| PT/09/05-02 | 30 000 | 30 000 | 28 500 |
| PT/09/05-03 | 35 000 | 35 000 | 33 250 |
| PT/09/05-04 | 125 000 | 125 000 | 118 750 |
| PT/09/05-05 | 9 750 | 9 750 | 9 263 |
| PT/09/05-06 | 9 000 | 9 000 | 8 550 |
| Vmesna vsota | 478 000 | 453 750 | 338 813 |
| Romunija: |
| RO/09/01 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Vmesna vsota | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Finska: |
| FI/09/01 | 200 000 | 200 000 | 100 000 |
| FI/09/02 | 20 000 | 20 000 | 10 000 |
| FI/09/03 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Vmesna vsota | 235 000 | 235 000 | 117 500 |
| Švedska: |
| SE/09/01 | 40 000 | 40 000 | 20 000 |
| SE/09/02 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/03 | 135 000 | 135 000 | 128 250 |
| SE/09/04 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/05 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| SE/09/06 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| SE/09/07 | 60 000 | 60 000 | 30 000 |
| Vmesna vsota | 525 000 | 525 000 | 453 750 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/09/01 | 55 880 | 55 880 | 53 086 |
| UK/09/03 | 56 916 | 56 916 | 54 071 |
| UK/09/04 | 113 831 | 100 000 | 50 000 |
| UK/09/25 | 10 245 | 10 245 | 9 733 |
| UK/09/26 | 15 362 | 15 362 | 7 681 |
| UK/09/27 | 3 415 | 4 000 | 2 000 |
| UK/09/30 | 5 123 | 6 000 | 3 000 |
| UK/09/34 | 1 890 | 1 890 | 1 796 |
| UK/09/37 | 1 708 | 2 000 | 1 000 |
| UK/09/43 | 17 758 | 0 | 0 |
| UK/09/44 | 17 075 | 17 075 | 8 538 |
| UK/09/45 | 13 660 | 13 660 | 6 830 |
| UK/09/46 | 10 245 | 12 000 | 6 000 |
| UK/09/47 | 1 196 | 1 196 | 598 |
| UK/09/48 | 797 | 797 | 758 |
| UK/09/60 | 570 | 570 | 285 |
| UK/09/64 | 2 277 | 2 000 | 1 000 |
| UK/09/65 | 4 241 | 4 241 | 2 121 |
| UK/09/67 | 3 159 | 3 159 | 3 002 |
| Vmesna vsota | 335 348 | 306 991 | 211 499 |
| Skupaj | 10 472 451 | 8 648 885 | 6 252 408 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Bolgarija:

BG/09/01

20 000

30 000

15 000

BG/09/02

13 000

13 000

6 500

BG/09/03

12 000

12 000

6 000

BG/09/04

25 000

25 000

23 750

BG/09/05

70 000

70 000

66 500

Vmesna vsota

140 000

150 000

117 750

Danska:

DK/09/01

134 176

134 176

127 468

DK/09/02

402 528

402 528

201 264

DK/09/03

670 880

670 880

637 336

DK/09/04

167 720

167 720

159 334

DK/09/05

167 720

167 720

159 334

Vmesna vsota

1 543 024

1 543 024

1 284 736

Nemčija:

DE/09/01

90 000

90 000

85 000

DE/09/02

16 000

72 000

36 000

Vmesna vsota

106 000

162 000

121 500

Estonija:

EE/09/01

600 000

600 000

570 000

EE/09/02

50 000

50 000

25 000

Vmesna vsota

650 000

650 000

595 000

Irska:

IE/09/01

90 000

60 000

30 000

Vmesna vsota

90 000

60 000

30 000

Grčija:

EL/09/01

1 500 000

368 000

64 400

EL/09/02

210 000

0

0

Vmesna vsota

1 710 000

368 000

64 400

Španija:

ES/09/01

530 000

530 000

265 000

ES/09/02

146 000

146 000

73 000

ES/09/03

99 000

99 000

49 500

ES/09/04

16 000

0

0

ES/09/05

28 000

28 000

14 000

ES/09/06

353 000

353 000

176 500

ES/09/07

800 000

800 000

760 000

ES/09/24

81 459

0

0

ES/09/28

141 120

141 120

70 560

ES/09/32

282 000

282 000

141 000

ES/09/35

360 000

360 000

342 000

Vmesna vsota

2 836 579

2 739 120

1 891 560

Francija:

FR/09/01

553 500

410 000

205 000

FR/09/02

130 000

130 000

65 000

FR/09/03

120 000

120 000

60 000

Vmesna vsota

803 500

660 000

330 000

Italija:

IT/09/01

220 000

55 000

27 500

Vmesna vsota

220 000

55 000

27 500

Litva:

LT/09/01-01

27 000

27 000

25 650

Vmesna vsota

27 000

27 000

25 650

Nizozemska:

NL/09/01

300 000

300 000

285 000

NL/09/02

150 000

150 000

142 500

NL/09/03

40 000

40 000

38 000

NL/09/04

75 000

75 000

71 250

NL/09/11

30 000

0

0

NL/09/12

30 000

30 000

28 500

Vmesna vsota

625 000

595 000

565 250

Poljska:

PL/09/01

93 000

64 000

32 000

PL/09/02

10 000

10 000

9 500

PL/09/03

30 000

30 000

28 500

Vmesna vsota

133 000

104 000

70 000

Portugalska:

PT/09/01-01

2 500

2 500

1 250

PT/09/01-02

218 250

194 000

97 000

PT/09/03

1 500

1 500

750

PT/09/04

7 000

7 000

3 500

PT/09/05-01

40 000

40 000

38 000

PT/09/05-02

30 000

30 000

28 500

PT/09/05-03

35 000

35 000

33 250

PT/09/05-04

125 000

125 000

118 750

PT/09/05-05

9 750

9 750

9 263

PT/09/05-06

9 000

9 000

8 550

Vmesna vsota

478 000

453 750

338 813

Romunija:

RO/09/01

15 000

15 000

7 500

Vmesna vsota

15 000

15 000

7 500

Finska:

FI/09/01

200 000

200 000

100 000

FI/09/02

20 000

20 000

10 000

FI/09/03

15 000

15 000

7 500

Vmesna vsota

235 000

235 000

117 500

Švedska:

SE/09/01

40 000

40 000

20 000

SE/09/02

80 000

80 000

76 000

SE/09/03

135 000

135 000

128 250

SE/09/04

80 000

80 000

76 000

SE/09/05

80 000

80 000

76 000

SE/09/06

50 000

50 000

47 500

SE/09/07

60 000

60 000

30 000

Vmesna vsota

525 000

525 000

453 750

Združeno kraljestvo:

UK/09/01

55 880

55 880

53 086

UK/09/03

56 916

56 916

54 071

UK/09/04

113 831

100 000

50 000

UK/09/25

10 245

10 245

9 733

UK/09/26

15 362

15 362

7 681

UK/09/27

3 415

4 000

2 000

UK/09/30

5 123

6 000

3 000

UK/09/34

1 890

1 890

1 796

UK/09/37

1 708

2 000

1 000

UK/09/43

17 758

0

0

UK/09/44

17 075

17 075

8 538

UK/09/45

13 660

13 660

6 830

UK/09/46

10 245

12 000

6 000

UK/09/47

1 196

1 196

598

UK/09/48

797

797

758

UK/09/60

570

570

285

UK/09/64

2 277

2 000

1 000

UK/09/65

4 241

4 241

2 121

UK/09/67

3 159

3 159

3 002

Vmesna vsota

335 348

306 991

211 499

Skupaj

10 472 451

8 648 885

6 252 408

---

PRILOGA II

NAPRAVE ZA ELEKTRONSKO DOLOČANJE POLOŽAJA PLOVIL

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Španija: |
| ES/09/15 | 90 000 | 90 000 | 45 000 |
| ES/09/26 | 89 656 | 89 656 | 85 174 |
| Vmesna vsota | 179 656 | 179 656 | 130 174 |
| Francija: |
| FR/09/04 | 1 098 000 | 1 098 000 | 366 000 |
| FR/09/05 | 225 000 | 225 000 | 75 000 |
| Vmesna vsota | 1 323 000 | 1 323 000 | 441 000 |
| Malta: |
| MT/09/01 | 22 000 | 22 000 | 7 500 |
| Vmesna vsota | 22 000 | 22 000 | 7 500 |
| Skupaj | 1 524 656 | 1 524 656 | 578 674 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Španija:

ES/09/15

90 000

90 000

45 000

ES/09/26

89 656

89 656

85 174

Vmesna vsota

179 656

179 656

130 174

Francija:

FR/09/04

1 098 000

1 098 000

366 000

FR/09/05

225 000

225 000

75 000

Vmesna vsota

1 323 000

1 323 000

441 000

Malta:

MT/09/01

22 000

22 000

7 500

Vmesna vsota

22 000

22 000

7 500

Skupaj

1 524 656

1 524 656

578 674

---

PRILOGA III

SISTEMI ZA ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN POROČANJE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Belgija: |
| BE/09/01 | 280 000 | 280 000 | 266 000 |
| BE/09/02 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Vmesna vsota | 580 000 | 580 000 | 551 000 |
| Bolgarija: |
| BG/09/06 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| BG/09/07 | 80 000 | 80 000 | 76 000 |
| Vmesna vsota | 105 000 | 105 000 | 99 750 |
| Danska: |
| DK/09/06 | 268 352 | 268 352 | 254 935 |
| Vmesna vsota | 268 352 | 268 352 | 254 935 |
| Španija: |
| ES/09/08 | 89 553 | 89 553 | 85 076 |
| ES/09/09 | 31 732 | 31 732 | 30 146 |
| ES/09/10 | 34 694 | 34 694 | 32 960 |
| ES/09/11 | 72 764 | 72 764 | 69 126 |
| ES/09/12 | 49 885 | 49 885 | 47 391 |
| ES/09/13 | 7 431 | 0 | 0 |
| ES/09/16 | 70 000 | 70 000 | 66 500 |
| Vmesna vsota | 356 059 | 348 628 | 331 199 |
| Litva: |
| LT/09/01-02 | 353 000 | 353 000 | 335 350 |
| Vmesna vsota | 353 000 | 353 000 | 335 350 |
| Malta: |
| MT/09/02-01 | 8 400 | 8 400 | 7 980 |
| MT/09/02-02 | 60 000 | 60 000 | 57 000 |
| MT/09/02-03 | 2 000 | 2 000 | 1 900 |
| MT/09/03 | 32 375 | 32 375 | 30 757 |
| MT/09/04 | 97 200 | 97 200 | 92 340 |
| Vmesna vsota | 199 975 | 199 975 | 189 977 |
| Nizozemska: |
| NL/09/05 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| NL/09/13 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Vmesna vsota | 240 000 | 240 000 | 228 000 |
| Poljska: |
| PL/09/04 | 64 883 | 64 883 | 61 639 |
| PL/09/05-01 | 16 665 | 16 665 | 15 832 |
| PL/09/05-04 | 18 443 | 18 443 | 17 521 |
| PL/09/05-05 | 3 556 | 3 556 | 3 379 |
| PL/09/05-07 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| PL/09/06 | 41 166 | 41 166 | 39 108 |
| Vmesna vsota | 169 713 | 169 713 | 161 229 |
| Portugalska: |
| PT/09/02-01 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/02-02 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/06-01 | 133 000 | 133 000 | 126 350 |
| PT/09/06-02 | 53 500 | 53 500 | 50 825 |
| PT/09/06-03 | 12 000 | 12 000 | 11 400 |
| Vmesna vsota | 305 500 | 305 500 | 290 225 |
| Finska: |
| FI/09/04 | 550 000 | 550 000 | 522 500 |
| Vmesna vsota | 550 000 | 550 000 | 522 500 |
| Švedska: |
| SE/09/08 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Vmesna vsota | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| Skupaj | 3 427 599 | 3 420 168 | 3 249 165 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Belgija:

BE/09/01

280 000

280 000

266 000

BE/09/02

300 000

300 000

285 000

Vmesna vsota

580 000

580 000

551 000

Bolgarija:

BG/09/06

25 000

25 000

23 750

BG/09/07

80 000

80 000

76 000

Vmesna vsota

105 000

105 000

99 750

Danska:

DK/09/06

268 352

268 352

254 935

Vmesna vsota

268 352

268 352

254 935

Španija:

ES/09/08

89 553

89 553

85 076

ES/09/09

31 732

31 732

30 146

ES/09/10

34 694

34 694

32 960

ES/09/11

72 764

72 764

69 126

ES/09/12

49 885

49 885

47 391

ES/09/13

7 431

0

0

ES/09/16

70 000

70 000

66 500

Vmesna vsota

356 059

348 628

331 199

Litva:

LT/09/01-02

353 000

353 000

335 350

Vmesna vsota

353 000

353 000

335 350

Malta:

MT/09/02-01

8 400

8 400

7 980

MT/09/02-02

60 000

60 000

57 000

MT/09/02-03

2 000

2 000

1 900

MT/09/03

32 375

32 375

30 757

MT/09/04

97 200

97 200

92 340

Vmesna vsota

199 975

199 975

189 977

Nizozemska:

NL/09/05

40 000

40 000

38 000

NL/09/13

200 000

200 000

190 000

Vmesna vsota

240 000

240 000

228 000

Poljska:

PL/09/04

64 883

64 883

61 639

PL/09/05-01

16 665

16 665

15 832

PL/09/05-04

18 443

18 443

17 521

PL/09/05-05

3 556

3 556

3 379

PL/09/05-07

25 000

25 000

23 750

PL/09/06

41 166

41 166

39 108

Vmesna vsota

169 713

169 713

161 229

Portugalska:

PT/09/02-01

53 500

53 500

50 825

PT/09/02-02

53 500

53 500

50 825

PT/09/06-01

133 000

133 000

126 350

PT/09/06-02

53 500

53 500

50 825

PT/09/06-03

12 000

12 000

11 400

Vmesna vsota

305 500

305 500

290 225

Finska:

FI/09/04

550 000

550 000

522 500

Vmesna vsota

550 000

550 000

522 500

Švedska:

SE/09/08

300 000

300 000

285 000

Vmesna vsota

300 000

300 000

285 000

Skupaj

3 427 599

3 420 168

3 249 165

---

PRILOGA IV

NAPRAVE ZA ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN POROČANJE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Belgija: |
| BE/09/03 | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Vmesna vsota | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Danska: |
| DK/09/07 | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| Vmesna vsota | 134 176 | 134 176 | 127 468 |
| Nemčija: |
| DE/09/05 | 90 000 | 90 000 | 85 500 |
| Vmesna vsota | 90 000 | 90 000 | 85 500 |
| Estonija: |
| EE/09/03 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Vmesna vsota | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Grčija: |
| EL/09/03 | 7 510 000 | 7 510 000 | 4 146 000 |
| Vmesna vsota | 7 510 000 | 7 510 000 | 4 146 000 |
| Španija: |
| ES/09/14 | 2 000 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 2 000 000 | 0 | 0 |
| Francija: |
| FR/09/06 | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Vmesna vsota | 225 000 | 225 000 | 213 750 |
| Malta: |
| MT/09/05 | 763 200 | 763 200 | 715 500 |
| + MT/09/02-04 | | | |
| Vmesna vsota | 763 200 | 763 200 | 715 500 |
| Nizozemska: |
| NL/09/06 | 1 800 000 | 1 800 000 | 1 710 000 |
| Vmesna vsota | 1 800 000 | 1 800 000 | 1 710 000 |
| Poljska: |
| PL/09/05-02 | 109 200 | 109 200 | 103 740 |
| PL/09/05-03 | 46 800 | 46 800 | 44 460 |
| PL/09/05-06 | 39 000 | 39 000 | 37 050 |
| Vmesna vsota | 195 000 | 195 000 | 185 250 |
| Romunija: |
| RO/09/02 | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Vmesna vsota | 50 000 | 50 000 | 47 500 |
| Švedska: |
| SE/09/09 | 300 000 | 300 000 | 285 000 |
| SE/09/10 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Vmesna vsota | 500 000 | 500 000 | 475 000 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/09/02 | 418 896 | 418 896 | 397 952 |
| Vmesna vsota | 418 896 | 418 896 | 397 952 |
| Skupaj | 13 961 272 | 11 961 272 | 8 365 170 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Belgija:

BE/09/03

225 000

225 000

213 750

Vmesna vsota

225 000

225 000

213 750

Danska:

DK/09/07

134 176

134 176

127 468

Vmesna vsota

134 176

134 176

127 468

Nemčija:

DE/09/05

90 000

90 000

85 500

Vmesna vsota

90 000

90 000

85 500

Estonija:

EE/09/03

50 000

50 000

47 500

Vmesna vsota

50 000

50 000

47 500

Grčija:

EL/09/03

7 510 000

7 510 000

4 146 000

Vmesna vsota

7 510 000

7 510 000

4 146 000

Španija:

ES/09/14

2 000 000

0

0

Vmesna vsota

2 000 000

0

0

Francija:

FR/09/06

225 000

225 000

213 750

Vmesna vsota

225 000

225 000

213 750

Malta:

MT/09/05

763 200

763 200

715 500

- MT/09/02-04

Vmesna vsota

763 200

763 200

715 500

Nizozemska:

NL/09/06

1 800 000

1 800 000

1 710 000

Vmesna vsota

1 800 000

1 800 000

1 710 000

Poljska:

PL/09/05-02

109 200

109 200

103 740

PL/09/05-03

46 800

46 800

44 460

PL/09/05-06

39 000

39 000

37 050

Vmesna vsota

195 000

195 000

185 250

Romunija:

RO/09/02

50 000

50 000

47 500

Vmesna vsota

50 000

50 000

47 500

Švedska:

SE/09/09

300 000

300 000

285 000

SE/09/10

200 000

200 000

190 000

Vmesna vsota

500 000

500 000

475 000

Združeno kraljestvo:

UK/09/02

418 896

418 896

397 952

Vmesna vsota

418 896

418 896

397 952

Skupaj

13 961 272

11 961 272

8 365 170

---

PRILOGA V

PILOTNI PROJEKTI

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Bolgarija: |
| BG/09/08 | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| Vmesna vsota | 25 000 | 25 000 | 23 750 |
| Španija: |
| ES/09/34 | 96 887 | 96 887 | 92 043 |
| Vmesna vsota | 96 887 | 96 887 | 92 043 |
| Švedska: |
| SE/09/11 | 40 000 | 40 000 | 38 000 |
| SE/09/12 | 200 000 | 200 000 | 190 000 |
| Vmesna vsota | 240 000 | 240 000 | 228 000 |
| Skupaj | 361 887 | 361 887 | 343 793 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Bolgarija:

BG/09/08

25 000

25 000

23 750

Vmesna vsota

25 000

25 000

23 750

Španija:

ES/09/34

96 887

96 887

92 043

Vmesna vsota

96 887

96 887

92 043

Švedska:

SE/09/11

40 000

40 000

38 000

SE/09/12

200 000

200 000

190 000

Vmesna vsota

240 000

240 000

228 000

Skupaj

361 887

361 887

343 793

---

PRILOGA VI

PROGRAMI USPOSABLJANJA IN IZMENJAV

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Bolgarija: |
| BG/09/09 | 70 000 | 70 000 | 35 000 |
| Vmesna vsota | 70 000 | 70 000 | 35 000 |
| Nemčija: |
| DE/09/03 | 21 000 | 21 000 | 10 500 |
| DE/09/04 | 5 000 | 5 000 | 2 500 |
| Vmesna vsota | 26 000 | 26 000 | 13 000 |
| Estonija: |
| EE/09/04 | 6 000 | 6 000 | 3 000 |
| Vmesna vsota | 6 000 | 6 000 | 3 000 |
| Irska: |
| IE/09/02 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Vmesna vsota | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Španija: |
| ES/09/17 | 25 920 | 25 920 | 12 960 |
| ES/09/25 | 70 690 | 70 690 | 35 345 |
| ES/09/33 | 22 000 | 22 000 | 11 000 |
| Vmesna vsota | 118 610 | 118 610 | 59 305 |
| Francija: |
| FR/09/07 | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Vmesna vsota | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Italija: |
| IT/09/02 | 6 871 585 | 0 | 0 |
| IT/09/03 | 342 000 | 0 | 0 |
| IT/09/04 | 26 340 | 26 340 | 13 170 |
| IT/09/05 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| IT/09/06 | 880 000 | 880 000 | 440 000 |
| Vmesna vsota | 8 149 925 | 936 340 | 468 170 |
| Litva: |
| LT/09/02 | 14 500 | 14 500 | 7 250 |
| Vmesna vsota | 14 500 | 14 500 | 7 250 |
| Malta: |
| MT/09/06 | 18 300 | 18 300 | 9 150 |
| Vmesna vsota | 18 300 | 18 300 | 9 150 |
| Nizozemska: |
| NL/09/14 | 45 000 | 45 000 | 22 500 |
| NL/09/15 | 25 000 | 25 000 | 12 500 |
| NL/09/16 | 45 000 | 45 000 | 22 500 |
| Vmesna vsota | 115 000 | 115 000 | 57 500 |
| Finska: |
| FI/09/05 | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Vmesna vsota | 30 000 | 30 000 | 15 000 |
| Švedska: |
| SE/09/13 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Vmesna vsota | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/09/05 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/06 | 27 456 | 27 456 | 13 728 |
| UK/09/07 | 11 201 | 11 201 | 5 601 |
| UK/09/08 | 29 141 | 29 141 | 14 571 |
| UK/09/09 | 75 812 | 75 812 | 37 906 |
| UK/09/10 | 18 031 | 0 | 0 |
| UK/09/11 | 23 313 | 0 | 0 |
| UK/09/12 | 46 443 | 0 | 0 |
| UK/09/13 | 12 021 | 0 | 0 |
| UK/09/14 | 3 643 | 0 | 0 |
| UK/09/15 | 8 538 | 8 538 | 4 269 |
| UK/09/17 | 6 830 | 6 830 | 3 415 |
| UK/09/28 | 2 163 | 2 163 | 1 082 |
| UK/09/29 | 797 | 0 | 0 |
| UK/09/36 | 2 145 | 0 | 0 |
| UK/09/38 | 975 | 975 | 488 |
| UK/09/39 | 171 | 171 | 86 |
| UK/09/49 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/50 | 530 | 0 | 0 |
| UK/09/51 | 3 415 | 3 415 | 1 708 |
| UK/09/52 | 5 692 | 5 692 | 2 846 |
| UK/09/61 | 2 277 | 2 277 | 1 139 |
| UK/09/62 | 2 049 | 2 049 | 1 025 |
| UK/09/63 | 1 025 | 1 025 | 513 |
| Vmesna vsota | 290 498 | 183 575 | 91 793 |
| Skupaj | 9 033 833 | 1 713 325 | 856 668 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Bolgarija:

BG/09/09

70 000

70 000

35 000

Vmesna vsota

70 000

70 000

35 000

Nemčija:

DE/09/03

21 000

21 000

10 500

DE/09/04

5 000

5 000

2 500

Vmesna vsota

26 000

26 000

13 000

Estonija:

EE/09/04

6 000

6 000

3 000

Vmesna vsota

6 000

6 000

3 000

Irska:

IE/09/02

30 000

30 000

15 000

Vmesna vsota

30 000

30 000

15 000

Španija:

ES/09/17

25 920

25 920

12 960

ES/09/25

70 690

70 690

35 345

ES/09/33

22 000

22 000

11 000

Vmesna vsota

118 610

118 610

59 305

Francija:

FR/09/07

115 000

115 000

57 500

Vmesna vsota

115 000

115 000

57 500

Italija:

IT/09/02

6 871 585

0

0

IT/09/03

342 000

0

0

IT/09/04

26 340

26 340

13 170

IT/09/05

30 000

30 000

15 000

IT/09/06

880 000

880 000

440 000

Vmesna vsota

8 149 925

936 340

468 170

Litva:

LT/09/02

14 500

14 500

7 250

Vmesna vsota

14 500

14 500

7 250

Malta:

MT/09/06

18 300

18 300

9 150

Vmesna vsota

18 300

18 300

9 150

Nizozemska:

NL/09/14

45 000

45 000

22 500

NL/09/15

25 000

25 000

12 500

NL/09/16

45 000

45 000

22 500

Vmesna vsota

115 000

115 000

57 500

Finska:

FI/09/05

30 000

30 000

15 000

Vmesna vsota

30 000

30 000

15 000

Švedska:

SE/09/13

50 000

50 000

25 000

Vmesna vsota

50 000

50 000

25 000

Združeno kraljestvo:

UK/09/05

3 415

3 415

1 708

UK/09/06

27 456

27 456

13 728

UK/09/07

11 201

11 201

5 601

UK/09/08

29 141

29 141

14 571

UK/09/09

75 812

75 812

37 906

UK/09/10

18 031

0

0

UK/09/11

23 313

0

0

UK/09/12

46 443

0

0

UK/09/13

12 021

0

0

UK/09/14

3 643

0

0

UK/09/15

8 538

8 538

4 269

UK/09/17

6 830

6 830

3 415

UK/09/28

2 163

2 163

1 082

UK/09/29

797

0

0

UK/09/36

2 145

0

0

UK/09/38

975

975

488

UK/09/39

171

171

86

UK/09/49

3 415

3 415

1 708

UK/09/50

530

0

0

UK/09/51

3 415

3 415

1 708

UK/09/52

5 692

5 692

2 846

UK/09/61

2 277

2 277

1 139

UK/09/62

2 049

2 049

1 025

UK/09/63

1 025

1 025

513

Vmesna vsota

290 498

183 575

91 793

Skupaj

9 033 833

1 713 325

856 668

---

PRILOGA VII

PILOTNI PROGRAMI O INŠPEKCIJI IN OPAZOVANJU

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/09/40 | 11 384 | 11 384 | 5 692 |
| UK/09/53 | 18 213 | 0 | 0 |
| UK/09/54 | 36 426 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 66 023 | 11 384 | 5 692 |
| Skupaj | 66 023 | 11 384 | 5 692 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Združeno kraljestvo:

UK/09/40

11 384

11 384

5 692

UK/09/53

18 213

0

0

UK/09/54

36 426

0

0

Vmesna vsota

66 023

11 384

5 692

Skupaj

66 023

11 384

5 692

---

PRILOGA VIII

ANALIZA IN OCENA IZDATKOV

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Bolgarija: |
| BG/09/10 | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| Vmesna vsota | 12 000 | 12 000 | 6 000 |
| Skupaj | 12 000 | 12 000 | 6 000 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Bolgarija:

BG/09/10

12 000

12 000

6 000

Vmesna vsota

12 000

12 000

6 000

Skupaj

12 000

12 000

6 000

---

PRILOGA IX

POBUDE ZA OZAVEŠČANJE V ZVEZI S PRAVILI SKUPNE RIBIŠKE POLITIKE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Španija: |
| ES/09/27 | 165 518 | 165 518 | 124 139 |
| Vmesna vsota | 165 518 | 165 518 | 124 139 |
| Francija: |
| FR/09/08 | 15 000 | 10 000 | 7 500 |
| Vmesna vsota | 15 000 | 10 000 | 7 500 |
| Italija: |
| IT/09/07 | 200 000 | 0 | 0 |
| IT/09/08 | 140 000 | 140 000 | 105 000 |
| IT/09/09 | 120 000 | 120 000 | 90 000 |
| IT/09/10 | 110 000 | 110 000 | 82 500 |
| Vmesna vsota | 570 000 | 370 000 | 277 500 |
| Litva: |
| LT/09/03 | 13 400 | 13 400 | 10 050 |
| Vmesna vsota | 13 400 | 13 400 | 10 050 |
| Finska: |
| FI/09/06 | 5 000 | 5 000 | 4 750 |
| Vmesna vsota | 5 000 | 5 000 | 4 750 |
| Švedska: |
| SE/09/14 | 100 000 | 100 000 | 75 000 |
| Vmesna vsota | 100 000 | 100 000 | 75 000 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/09/18 | 11 384 | 0 | 0 |
| UK/09/19 | 11 384 | 0 | 0 |
| UK/09/20 | 8 538 | 0 | 0 |
| UK/09/21 | 22 767 | 0 | 0 |
| UK/09/22 | 17 075 | 17 075 | 12 807 |
| UK/09/23 | 17 075 | 17 075 | 12 807 |
| UK/09/55 | 911 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 89 134 | 34 150 | 25 614 |
| Skupaj | 958 052 | 698 068 | 524 553 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Španija:

ES/09/27

165 518

165 518

124 139

Vmesna vsota

165 518

165 518

124 139

Francija:

FR/09/08

15 000

10 000

7 500

Vmesna vsota

15 000

10 000

7 500

Italija:

IT/09/07

200 000

0

0

IT/09/08

140 000

140 000

105 000

IT/09/09

120 000

120 000

90 000

IT/09/10

110 000

110 000

82 500

Vmesna vsota

570 000

370 000

277 500

Litva:

LT/09/03

13 400

13 400

10 050

Vmesna vsota

13 400

13 400

10 050

Finska:

FI/09/06

5 000

5 000

4 750

Vmesna vsota

5 000

5 000

4 750

Švedska:

SE/09/14

100 000

100 000

75 000

Vmesna vsota

100 000

100 000

75 000

Združeno kraljestvo:

UK/09/18

11 384

0

0

UK/09/19

11 384

0

0

UK/09/20

8 538

0

0

UK/09/21

22 767

0

0

UK/09/22

17 075

17 075

12 807

UK/09/23

17 075

17 075

12 807

UK/09/55

911

0

0

Vmesna vsota

89 134

34 150

25 614

Skupaj

958 052

698 068

524 553

---

PRILOGA X

RIBIŠKA PATRULJNA PLOVILA IN ZRAKOPLOVI

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Upravičeni izdatki v okviru te odločbe | Prispevek Skupnosti |
| Grčija: |
| EL/09/04 | 3 000 000 | 1 050 000 | 525 000 |
| EL/09/05 | 4 647 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 7 647 000 | 1 050 000 | 525 000 |
| Španija: |
| ES/09/18 | 3 000 000 | 3 000 000 | 1 500 000 |
| ES/09/19 | 2 000 000 | 2 000 000 | 1 000 000 |
| ES/09/20 | 1 344 450 | 1 344 450 | 672 470 |
| ES/09/21 | 1 397 414 | 1 397 414 | 698 707 |
| ES/09/22 | 34 483 | 0 | 0 |
| ES/09/23 | 84 207 | 0 | 0 |
| ES/09/29 | 92 400 | 0 | 0 |
| ES/09/30 | 3 381 840 | 3 381 840 | 1 690 920 |
| ES/09/31 | 130 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 11 464 794 | 11 123 704 | 5 562 097 |
| Francija: |
| FR/09/09 | 150 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 150 000 | 0 | 0 |
| Italija: |
| IT/09/11 | 5 000 000 | 5 000 000 | 2 500 000 |
| IT/09/12 | 3 700 000 | 0 | 0 |
| IT/09/13 | 1 950 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 10 650 000 | 5 000 000 | 2 500 000 |
| Nizozemska: |
| NL/09/07 | 25 000 | 0 | 0 |
| NL/09/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| NL/09/09 | 100 000 | 0 | 0 |
| NL/09/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| NL/09/17 | 70 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 365 000 | 0 | 0 |
| Romunija: |
| RO/09/03 | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Vmesna vsota | 15 000 | 15 000 | 7 500 |
| Finska: |
| FI/09/07 | 100 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 100 000 | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/09/24 | 2 845 760 | 2 561 184 | 1 280 592 |
| UK/09/31 | 48 378 | 0 | 0 |
| UK/09/32 | 19 921 | 0 | 0 |
| UK/09/33 | 2 846 | 0 | 0 |
| UK/09/41 | 45 886 | 0 | 0 |
| UK/09/42 | 24 851 | 0 | 0 |
| UK/09/56 | 25 043 | 0 | 0 |
| UK/09/57 | 11 839 | 0 | 0 |
| UK/09/58 | 22 767 | 22 767 | 11 384 |
| UK/09/59 | 56 916 | 56 916 | 28 458 |
| UK/09/66 | 5 692 | 5 692 | 2 846 |
| Vmesna vsota | 3 109 899 | 2 646 559 | 1 323 280 |
| Skupaj | 33 501 693 | 19 835 263 | 9 917 877 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Upravičeni izdatki v okviru te odločbe

Prispevek Skupnosti

Grčija:

EL/09/04

3 000 000

1 050 000

525 000

EL/09/05

4 647 000

0

0

Vmesna vsota

7 647 000

1 050 000

525 000

Španija:

ES/09/18

3 000 000

3 000 000

1 500 000

ES/09/19

2 000 000

2 000 000

1 000 000

ES/09/20

1 344 450

1 344 450

672 470

ES/09/21

1 397 414

1 397 414

698 707

ES/09/22

34 483

0

0

ES/09/23

84 207

0

0

ES/09/29

92 400

0

0

ES/09/30

3 381 840

3 381 840

1 690 920

ES/09/31

130 000

0

0

Vmesna vsota

11 464 794

11 123 704

5 562 097

Francija:

FR/09/09

150 000

0

0

Vmesna vsota

150 000

0

0

Italija:

IT/09/11

5 000 000

5 000 000

2 500 000

IT/09/12

3 700 000

0

0

IT/09/13

1 950 000

0

0

Vmesna vsota

10 650 000

5 000 000

2 500 000

Nizozemska:

NL/09/07

25 000

0

0

NL/09/08

70 000

0

0

NL/09/09

100 000

0

0

NL/09/10

100 000

0

0

NL/09/17

70 000

0

0

Vmesna vsota

365 000

0

0

Romunija:

RO/09/03

15 000

15 000

7 500

Vmesna vsota

15 000

15 000

7 500

Finska:

FI/09/07

100 000

0

0

Vmesna vsota

100 000

0

0

Združeno kraljestvo:

UK/09/24

2 845 760

2 561 184

1 280 592

UK/09/31

48 378

0

0

UK/09/32

19 921

0

0

UK/09/33

2 846

0

0

UK/09/41

45 886

0

0

UK/09/42

24 851

0

0

UK/09/56

25 043

0

0

UK/09/57

11 839

0

0

UK/09/58

22 767

22 767

11 384

UK/09/59

56 916

56 916

28 458

UK/09/66

5 692

5 692

2 846

Vmesna vsota

3 109 899

2 646 559

1 323 280

Skupaj

33 501 693

19 835 263

9 917 877

---