# Europos Sąjungos C 34/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.034.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 34 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. vasario 11d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.034.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 34

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. vasario 11d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 034/01 | Euro kursas | 1 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2010/C 034/02 | 2009 m. švenčių dienos EEE ELPA valstybėse ir EEE institucijose | 2 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 034/01

Euro kursas

1

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2010/C 034/02

2009 m. švenčių dienos EEE ELPA valstybėse ir EEE institucijose

2

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 034/03 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 3 |
| 2010/C 034/04 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 8 |
| 2010/C 034/05 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 11 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 034/03

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

3

2010/C 034/04

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

8

2010/C 034/05

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

2010/C 034/06

Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 11.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 34/1

---

Euro kursas (1)

2010 m. vasario 10 d.

2010/C 34/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3740 |
| JPY | Japonijos jena | 123,01 |
| DKK | Danijos krona | 7,4449 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87980 |
| SEK | Švedijos krona | 10,0335 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4658 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,1110 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,108 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 271,55 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7091 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0663 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1180 |
| TRY | Turkijos lira | 2,0791 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5700 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4667 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,6766 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9827 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9483 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 591,64 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,5998 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,3847 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3230 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 871,34 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7149 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,800 |
| RUB | Rusijos rublis | 41,5800 |
| THB | Tailando batas | 45,576 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,5411 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,9438 |
| INR | Indijos rupija | 63,8840 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3740

JPY

Japonijos jena

123,01

DKK

Danijos krona

7,4449

GBP

Svaras sterlingas

0,87980

SEK

Švedijos krona

10,0335

CHF

Šveicarijos frankas

1,4658

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,1110

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,108

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

271,55

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7091

PLN

Lenkijos zlotas

4,0663

RON

Rumunijos lėja

4,1180

TRY

Turkijos lira

2,0791

AUD

Australijos doleris

1,5700

CAD

Kanados doleris

1,4667

HKD

Honkongo doleris

10,6766

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9827

SGD

Singapūro doleris

1,9483

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 591,64

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,5998

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,3847

HRK

Kroatijos kuna

7,3230

IDR

Indonezijos rupija

12 871,34

MYR

Malaizijos ringitas

4,7149

PHP

Filipinų pesas

63,800

RUB

Rusijos rublis

41,5800

THB

Tailando batas

45,576

BRL

Brazilijos realas

2,5411

MXN

Meksikos pesas

17,9438

INR

Indijos rupija

63,8840

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 11.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 34/2

---

2009 m. švenčių dienos EEE ELPA valstybėse ir EEE institucijose

2010/C 34/02

| 2010 | Islandija | Lichtenšteinas | Norvegija | ELPA priežiūros institucija | ELPA teismas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sausio 1 d. | X | X | X | X | X |
| Sausio 2 d. | | X | | | |
| Sausio 6 d. | | X | | | |
| Vasario 2 d. | | X | | | |
| Kovo 19 d. | | X | | | |
| Balandžio 1 d. | X | | X | | |
| Balandžio 2 d. | X | X | X | X | |
| Balandžio 5 d. | X | X | X | X | X |
| Balandžio 22 d. | X | | | | |
| Gegužės 1 d. | X | X | X | X | X |
| Gegužės 13 d. | X | X | X | X | X |
| Gegužės 14 d. | | | | X | |
| Gegužės 17 d. | | | X | | |
| Gegužės 24 d. | X | X | X | X | X |
| Birželio 3 d. | | X | | | |
| Birželio 17 d. | X | | | | |
| Birželio 23 d. | | | | | X |
| Rugpjūčio 2 d. | X | | | | |
| Rugsėjo 8 d. | | X | | | |
| Lapkričio 1 d. | | X | | X | X |
| Gruodžio 8 d. | | X | | | |
| Gruodžio 25 d. | X | X | X | X | X |
| Gruodžio 26 d. | X | X | X | X | X |
| Gruodžio 31 d. | | X | | | |

2010

Islandija

Lichtenšteinas

Norvegija

ELPA priežiūros institucija

ELPA teismas

Sausio 1 d.

X

X

X

X

X

Sausio 2 d.

X

Sausio 6 d.

X

Vasario 2 d.

X

Kovo 19 d.

X

Balandžio 1 d.

X

X

Balandžio 2 d.

X

X

X

X

Balandžio 5 d.

X

X

X

X

X

Balandžio 22 d.

X

Gegužės 1 d.

X

X

X

X

X

Gegužės 13 d.

X

X

X

X

X

Gegužės 14 d.

X

Gegužės 17 d.

X

Gegužės 24 d.

X

X

X

X

X

Birželio 3 d.

X

Birželio 17 d.

X

Birželio 23 d.

X

Rugpjūčio 2 d.

X

Rugsėjo 8 d.

X

Lapkričio 1 d.

X

X

X

Gruodžio 8 d.

X

Gruodžio 25 d.

X

X

X

X

X

Gruodžio 26 d.

X

X

X

X

X

Gruodžio 31 d.

X

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 11.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 34/3

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 34/03

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

EB Nr.: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Graikija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| 1.6 klasė. | Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti |
| --- | --- |

1.6 klasė.

Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

Džiovintos išlukštentos ir susmulkintos gelsvos spalvos maždaug 2 mm skersmens paplokščio disko formos ankštinių (lot. Fabaceae) šeimos augalo Lathyrus clymenum L. sėklaskiltės, kurių didžiausias drėgnis 13 %. Jose itin gausu baltymų ir angliavandenių. Dėl fizinių ir cheminių savybių Fava Santorinis puikiai tinka virti (šio produkto nereikia ilgai gaminti), o išvirtoms pačioms sėklaskiltėms ir kitiems patiekalams, kuriuose jos naudojamos, būdingos ypatingos organoleptinės savybės, tokios kaip purumas ir salsvas skonis.

3.3.   Žaliavos:

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Išskirtinėms produkto savybėms įtakos turi šie Fava Santorinis gamybos etapai: kultūros Lathyrus clymenum L. (purpurinio pelėžirnio) auginimas, sėklų brandinimas (džiovinimas), lukštenimas ir pakavimas. Šie veiksmai turi būti atliekami nustatytoje vietovėje, nes išskirtines produkto savybes lemia ypatingos aplinkos ir auginimo sąlygos, taip pat džiovinimo būdas (naudojamas Tyros dirvožemis), todėl esama didelio pavojaus, kad kitomis sąlygoms Fava Santorinis kokybinės savybės pakistų.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Siekiant užtikrinti galutinio produkto kokybę ir veiksmingą jo kilmės kontrolę, produktas turi būti pakuojamas nustatytoje geografinėje vietovėje. Išlukštenus ir atskyrus sėklaskiltes, apdorotas drėgmei imlus galutinis produktas turi būti nedelsiant tinkamai supakuotas, kad nesudrėktų. Jeigu produktas būtų pakuojamas ne Tyroje, didelį jo kiekį tektų gabenti jūra, ir dėl to kiltų didelis pavojus, kad jis sudrėktų, į jį patektų kenkėjų ir ligų sukėlėjų, todėl suprastėtų produkto kokybė.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

—

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Geografinė vietovė, kurioje gaminama Fava Santorinis, – tai Graikijos Respublikos Pietų Egėjo apskričiai, Kikladų savivaldybei priklausančios salos Tyra, Tirasia, Palaia Kameni ir Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani ir Askania.

Šioms saloms būdingas vulkaninės kilmės dirvožemis ir itin savitas mikroklimatas. Vietovės klimatas (išsamiau apibūdintas 5.1.a punkte) yra sausas ir šiltas, itin saulėtas, jam būdingi stiprūs šiaurės vėjai (meltemiai), o vidutinis metinis santykinis oro drėgnis – 71 %.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

| a) | Klimatas. Laikoma, kad Fava Santorinis kokybę lemia šios ypatingos klimato sąlygos:






  1. | vidutinis metinis santykinis oro drėgnis – 71 %; |
| --- | --- | --- |

a)

Klimatas. Laikoma, kad Fava Santorinis kokybę lemia šios ypatingos klimato sąlygos:

1.

vidutinis metinis santykinis oro drėgnis – 71 %;

| 2. | didžiausias bendras metinis kritulių kiekis – 370 mm; |
| --- | --- |

2.

didžiausias bendras metinis kritulių kiekis – 370 mm;

| 3. | visus metus vyrauja šiaurės vėjai; |
| --- | --- |

3.

visus metus vyrauja šiaurės vėjai;

| 4. | vidutinė metinė temperatūra – 17,5 °C; |
| --- | --- |

4.

vidutinė metinė temperatūra – 17,5 °C;

| 5. | saulė šviečia 202 dienas per metus; |
| --- | --- |

5.

saulė šviečia 202 dienas per metus;

| 6. | nebūna šalnų. |
| --- | --- |

6.

nebūna šalnų.

| b) | Dirvožemis. Beveik visas pirminis vulkaninės kilmės Tyros dirvožemis sudarytas iš terciaro laikotarpio salos žemės klodų, pemzos ir lavos. Šis dirvožemis gilus, jo paviršius vidutiniškai paveiktas arba visai nepaveiktas erozijos, šiek tiek nuolaidus. Apskritai vietovės dirvožemis smulkus, jame nėra pagrindinių neorganinių elementų kalio ir azoto, taip pat labai mažai organinių medžiagų. Gruntinio vandens išteklių mažai arba nėra. |
| --- | --- |

b)

Dirvožemis. Beveik visas pirminis vulkaninės kilmės Tyros dirvožemis sudarytas iš terciaro laikotarpio salos žemės klodų, pemzos ir lavos. Šis dirvožemis gilus, jo paviršius vidutiniškai paveiktas arba visai nepaveiktas erozijos, šiek tiek nuolaidus. Apskritai vietovės dirvožemis smulkus, jame nėra pagrindinių neorganinių elementų kalio ir azoto, taip pat labai mažai organinių medžiagų. Gruntinio vandens išteklių mažai arba nėra.

5.2.   Produkto ypatumai:

Pagrindinis Fava Santorinis ypatumas – tai, kad šis produktas gaminamas iš ypatingos rūšies augalo, t. y. ankštinių (lot. Fabaceae) šeimos kultūros Lathyrus clymenum L. Ši kultūra auginama tik nustatytoje vietovėje ir tik Fava Santorinis gaminti.

Ši išskirtinė kilmė lemia ypatingas kokybines produkto savybes, dėl kurių šis produktas išsiskiria iš panašių gaminių. Minėtosios savybės nurodytos toliau.

Fizinės savybės. Fava Santorinis sudaro smulkintos gelsvų maždaug 2 mm skersmens paplokščio disko formos sėklų, kurių didžiausias drėgnis 13 %, sėklaskiltės. Sutrintų sėklaskilčių dalis 1–5 %, atsižvelgiant į gamybos būdą.

Cheminės savybės. Dėl dirvožemio ypatybių ir klimato sąlygų, taip pat dėl atitinkamos rūšies augalo savybių produkte Fava Santorinis itin gausu angliavandenių (63 %) ir baltymų (20 %).

Be to, būtina paminėti, kad naudojant Fava Santorinis maistui ruošti patiekalai įgyja ypatingų organoleptinių savybių, dėl kurių šis maisto produktas skiriasi nuo panašių produktų. Tai turi įtakos geram Fava Santorinis vardui. Toliau nurodytos pagrindinės tokios savybės.

Purumas. Šią savybę lemia tai, kad sėklaskiltės yra nedidelės ir vienodos formos, be to, jose gausu angliavandenių.

Produktas ilgai negenda. Taip yra todėl, kad Fava Santorinis sėklos gerai išdžiovinamos ir išvalomos.

Produktą lengva gaminti. Sėklaskiltės yra nedidelės ir vienodos formos, be to, jose gausu angliavandenių, todėl jos greitai išverda ir joms virti reikia nedaug vandens.

Skonis. Augalo audinyje yra sacharozės, todėl galutinio produkto skonis salsvas – priešingai nei kitų panašių produktų, kurių skonis kartokas.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kito požymio ryšys:

Fava Santorinis ypatumus – fizines ir chemines, taip pat organoleptines patiekalų, pagamintų naudojant Fava Santorinis, savybes – lemia aplinkos sąlygos, vietos praktinė patirtis ir savitos genetinės ypatybės.

Šie ypatumai pripažįstami nuo senų laikų, kai pradėta auginti ankštinių (lot. Fabaceae) šeimos augalą Lathyrus clymenum L., todėl, palyginti su kitais panašiais produktais, Fava Santorinis įgijo itin gerą vardą.

| a) | Kokybė. Kaip minėta, ypatingos kokybinės Fava Santorinis savybės priklauso nuo bendro trijų veiksnių poveikio. Toliau glaustai apibūdintas kiekvieno veiksnio poveikis. | Genetinės ypatybės. Nuo senovės kultūra, iš kurios gaminama Fava Santorinis (ankštinių (lot. Fabaceae) šeimos augalas Lathyrus clymenum L.), auginama tik Tyroje ir aplinkinėse salelėse. Dėl ypatingų tos vietovės dirvožemio savybių ir klimato sąlygų auginti kitų rūšių kultūras, iš kurių gaunamos tokios kruopos, sunku ar net neįmanoma. Paskutiniai iškulti grūdai atidedami, kad kitais metais būtų panaudoti sėklai. Taikant tokią praktiką ši vietinė ankštinių šeimos kultūra, naudojama tik garsiajam produktui Fava Santorinis gaminti, auginama jau 3 500 metų.
  Išskirtines fizines Fava Santorinis savybes lemia ypatingos pagrindinės augalo Lathyrus clymenum L. rūšinės savybės, tokios kaip sėklaskilčių dydis ir spalva. Savita cheminė sėklaskilčių sudėtis taip pat yra genetinė kokybinė savybė. |
| --- | --- | --- |

a)

Kokybė. Kaip minėta, ypatingos kokybinės Fava Santorinis savybės priklauso nuo bendro trijų veiksnių poveikio. Toliau glaustai apibūdintas kiekvieno veiksnio poveikis.

Genetinės ypatybės. Nuo senovės kultūra, iš kurios gaminama Fava Santorinis (ankštinių (lot. Fabaceae) šeimos augalas Lathyrus clymenum L.), auginama tik Tyroje ir aplinkinėse salelėse. Dėl ypatingų tos vietovės dirvožemio savybių ir klimato sąlygų auginti kitų rūšių kultūras, iš kurių gaunamos tokios kruopos, sunku ar net neįmanoma. Paskutiniai iškulti grūdai atidedami, kad kitais metais būtų panaudoti sėklai. Taikant tokią praktiką ši vietinė ankštinių šeimos kultūra, naudojama tik garsiajam produktui Fava Santorinis gaminti, auginama jau 3 500 metų.

Išskirtines fizines Fava Santorinis savybes lemia ypatingos pagrindinės augalo Lathyrus clymenum L. rūšinės savybės, tokios kaip sėklaskilčių dydis ir spalva. Savita cheminė sėklaskilčių sudėtis taip pat yra genetinė kokybinė savybė.

| | Praktinė patirtis. Taikant ir su ypatingu kultūros Lathyrus clymenum L. auginimu, ir su jos sėklų perdirbimu susijusią vietos praktinę patirtį, produkte lieka mažai drėgmės ir nedaug sutrintų sėklaskilčių.
  Prisitaikymą prie vietos aplinkos užtikrinantys šios kultūros auginimo metodai – tai sėjos, derliaus nuėmimo ir kūlimo laikas, o šios kultūros išlikimą lemia ypatinga auginimo praktika, kai kitų metų sėjai atrenkama dauginamoji medžiaga.
  Sukaupta ir ypatinga sėklų brandinimo praktinė patirtis. Ji grindžiama dviem svarbiausiais dalykais, dėl kurių Fava Santorinis susijusi su salos aplinka. Sėkloms saugoti ir laikyti atitinkamai naudojama Tyros žemė ir žemėje iškastos saugyklos. Taip sėklos apsaugomos nuo kenkėjų ir sudaromos palankios sąlygos, kad sėklos tinkamai sukietėtų ir vėliau apdorojamos nesusitrintų. |
| --- | --- |

Praktinė patirtis. Taikant ir su ypatingu kultūros Lathyrus clymenum L. auginimu, ir su jos sėklų perdirbimu susijusią vietos praktinę patirtį, produkte lieka mažai drėgmės ir nedaug sutrintų sėklaskilčių.

Prisitaikymą prie vietos aplinkos užtikrinantys šios kultūros auginimo metodai – tai sėjos, derliaus nuėmimo ir kūlimo laikas, o šios kultūros išlikimą lemia ypatinga auginimo praktika, kai kitų metų sėjai atrenkama dauginamoji medžiaga.

Sukaupta ir ypatinga sėklų brandinimo praktinė patirtis. Ji grindžiama dviem svarbiausiais dalykais, dėl kurių Fava Santorinis susijusi su salos aplinka. Sėkloms saugoti ir laikyti atitinkamai naudojama Tyros žemė ir žemėje iškastos saugyklos. Taip sėklos apsaugomos nuo kenkėjų ir sudaromos palankios sąlygos, kad sėklos tinkamai sukietėtų ir vėliau apdorojamos nesusitrintų.

| | Aplinka. Aplinkos sąlygos daro poveikį kultūros Lathyrus clymenum L. auginimui, sėklaskilčių kiekybinėms savybėms, tokioms kaip cheminei sudėčiai, be to, gaminant produktą naudojama Tyros žemė.
  Kultūra Lathyrus clymenum L. pasirinkta ir jos auginimo metodai patobulinti ir dėl šių išskirtinių aplinkos sąlygų: stiprių vėjų, nedidelių vandens atsargų ir skurdžios dirvos. Tai, kad augalas driekiasi žeme, jam padeda apsisaugoti nuo stiprių vėjų; šiam augalui reikia mažai drėgmės, todėl jis gali išlikti beveik dykumos sąlygomis; be to, jis gali gauti azoto iš oro – taip kompensuojamas pagrindinių maistinių medžiagų trūkumas. Kad ši kultūra prisitaikiusi augti Tyros aplinkos sąlygomis, akivaizdžiai įrodo tai, kad ji išliko ir po ugnikalnio išsiveržimo.
  Galiausiai dėl skurdžių vandens atsargų augale yra daug sacharozės, todėl augalas gali gauti daugiau drėgmės osmozės būdu. |
| --- | --- |

Aplinka. Aplinkos sąlygos daro poveikį kultūros Lathyrus clymenum L. auginimui, sėklaskilčių kiekybinėms savybėms, tokioms kaip cheminei sudėčiai, be to, gaminant produktą naudojama Tyros žemė.

Kultūra Lathyrus clymenum L. pasirinkta ir jos auginimo metodai patobulinti ir dėl šių išskirtinių aplinkos sąlygų: stiprių vėjų, nedidelių vandens atsargų ir skurdžios dirvos. Tai, kad augalas driekiasi žeme, jam padeda apsisaugoti nuo stiprių vėjų; šiam augalui reikia mažai drėgmės, todėl jis gali išlikti beveik dykumos sąlygomis; be to, jis gali gauti azoto iš oro – taip kompensuojamas pagrindinių maistinių medžiagų trūkumas. Kad ši kultūra prisitaikiusi augti Tyros aplinkos sąlygomis, akivaizdžiai įrodo tai, kad ji išliko ir po ugnikalnio išsiveržimo.

Galiausiai dėl skurdžių vandens atsargų augale yra daug sacharozės, todėl augalas gali gauti daugiau drėgmės osmozės būdu.

| b) | Geras vardas. Vėlyvuoju bronzos amžiumi datuojami kasinėjimų vakariniame pastate Akrotiryje archeologiniai radiniai patvirtina, kad Fava Santorinis nustatytoje vietovėje būta XVI a. pr. Kr. – nustatyta, kad grūdų atsargų liekanos yra kultūros Lathyrus clymenum L. sėklos.
  Be to, žodis „fava“ rašytiniame tekste pirmą kartą paminėtas VI–V a. pr. Kr. neišlikusios Aischilo tragedijos ištraukoje, kurioje juo įvardijamas vargšų valgis.
  Kaip patvirtinta, pirmasis žodį „fava“ ir žinomą patiekalą II a. po Kr. susiejo Dioskuridas: jis teigia, kad „fava“ lotyniškai vadinta pupa (Vicia faba L.), kuri buvo dažniausiai naudojamas ankštinis augalas šiam patiekalui gaminti.
  VI a. po Kr. Kirilas nurodė, kad fava gaminta iš πισαρίων, t. y. žirnelių, ir taip pirmą kartą literatūriniame tekste senovės Graikijos „žirneliai“ susieti su favos gamyba.
  1850 m. surašymo dokumente nurodyta, kad fava – vienas iš tradicinių Tyros produktų – yra ketvirta pagal salos gamybos apimtis, o 1914 m. Genadijus paminėjo jos aukštą kokybę ir nurodė, kad Fava Santorinis gaminama iš „žirnelių“. Šis ryšys minimas daugelyje XX a. šaltinių, tačiau tik 1943 m. K. Rechingeris šią vietos kultūrą susiejo su augalu Lathyrus clymenum L.
  Tai, kad vietos gyventojai „žirneliais“ tradiciškai vadino augalą Lathyrus clymenum L., nustatyta XXI a., kai rengiant šį dokumentų rinkinį minėtojo augalo pavyzdžiai nusiųsti į Atėnų žemės ūkio universiteto sisteminės botanikos laboratoriją ir nustatyta, kad tai – Lathyrus clymenum L.
  Taigi Fava Santorinis šioje vietovėje neabejotinai nuolat auginama daugiau kaip 3 600 metų. |
| --- | --- |

b)

Geras vardas. Vėlyvuoju bronzos amžiumi datuojami kasinėjimų vakariniame pastate Akrotiryje archeologiniai radiniai patvirtina, kad Fava Santorinis nustatytoje vietovėje būta XVI a. pr. Kr. – nustatyta, kad grūdų atsargų liekanos yra kultūros Lathyrus clymenum L. sėklos.

Be to, žodis „fava“ rašytiniame tekste pirmą kartą paminėtas VI–V a. pr. Kr. neišlikusios Aischilo tragedijos ištraukoje, kurioje juo įvardijamas vargšų valgis.

Kaip patvirtinta, pirmasis žodį „fava“ ir žinomą patiekalą II a. po Kr. susiejo Dioskuridas: jis teigia, kad „fava“ lotyniškai vadinta pupa (Vicia faba L.), kuri buvo dažniausiai naudojamas ankštinis augalas šiam patiekalui gaminti.

VI a. po Kr. Kirilas nurodė, kad fava gaminta iš πισαρίων, t. y. žirnelių, ir taip pirmą kartą literatūriniame tekste senovės Graikijos „žirneliai“ susieti su favos gamyba.

1850 m. surašymo dokumente nurodyta, kad fava – vienas iš tradicinių Tyros produktų – yra ketvirta pagal salos gamybos apimtis, o 1914 m. Genadijus paminėjo jos aukštą kokybę ir nurodė, kad Fava Santorinis gaminama iš „žirnelių“. Šis ryšys minimas daugelyje XX a. šaltinių, tačiau tik 1943 m. K. Rechingeris šią vietos kultūrą susiejo su augalu Lathyrus clymenum L.

Tai, kad vietos gyventojai „žirneliais“ tradiciškai vadino augalą Lathyrus clymenum L., nustatyta XXI a., kai rengiant šį dokumentų rinkinį minėtojo augalo pavyzdžiai nusiųsti į Atėnų žemės ūkio universiteto sisteminės botanikos laboratoriją ir nustatyta, kad tai – Lathyrus clymenum L.

Taigi Fava Santorinis šioje vietovėje neabejotinai nuolat auginama daugiau kaip 3 600 metų.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 34/8

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 34/04

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„PRLEŠKA TÜNKA“

EB Nr.: SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1.   Atsakinga valstybės narės institucija:

| Pavadinimas: | Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Adresas: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Pavadinimas:

Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Adresas:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Faks.

+386 14789055

E. paštas:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Paraiškos teikėjas:

| Pavadinimas: | Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot |
| --- | --- |
| Adresas: | Križevci 11 |
| SI-9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Pavadinimas:

Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot

Adresas:

Križevci 11

SI-9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel.

+386 25888144

Faks.

—

E. paštas:

—

Sudėtis:

Gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) Kita ( )

3.   Produkto rūšis:

| 1.2 grupė | Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.) |
| --- | --- |

1.2 grupė

Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas:

„Prleška tünka“

4.2.   Aprašymas:

Gaminį „Prleška tünka“ sudaro mėsa ir taukai. Mėsos gabalai (kiaulienos kumpis, nugarinė, filė arba sprandinė) sūdomi, sausai termiškai apdorojami ir rūkomi. Taukai (kiaulienos spirgai) ruošiami termiškai apdorojus kietuosius nugaros lašinius, kurie susmulkinami ir pagardinami prieskoniais. Mėsa ir taukai brandinami inde kartu bent 30 dienų.

„Prleška tünka“ visada gaminamas iš mėsos ir taukų. Mėsa yra vienodos, šviesiai rausvos spalvos, būdingos sūdytai, termiškai apdorotai mėsai, be jokių pilkos, tamsios ar kitokios spalvos pakitimų. Taukai yra kreminės baltos spalvos, lengvai tepami ir atitinkamos sudėties (juose yra ryžių kruopos dydžio spirgučių) bei būdingo skonio.

Mėsa yra brandžios, sūdytos, rūkytos mėsos skonio ir sūroka, jaučiamas harmoningas, aiškus prieskonių skonis. Taukų skonis privalo būti tipiškas.

4.3.   Geografinė vietovė:

„Prleška tünka“ gaminamas Prlekijos geografinėje vietovėje, apimančioje Liutomerio, Razkrižje, Križevcų, Veržejaus, Sveti Jurij, Radencų, Gornia Radgonos ir Ormožo savivaldybes.

4.4.   Kilmės įrodymas:

Visi gamintojai turi būti įsikūrę geografinėje vietovėje.

Kiekvienas gamintojas privalo registruoti duomenis, kuriais galima įrodyti, kad gaminys atitinka „Prleška tünka“ specifikacijos reikalavimus. Gamintojai privalo turėti išsamius tiekiamų žaliavų, gamybos proceso, brandinimo proceso trukmės, mikrobiologinės analizės ir organoleptinės analizės aprašus ir registruoti, koks gaminio „Prleška tünka“ kiekis pagaminamas ir parduodamas. „Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot“ (Prlekijos tradicinių gaminių propagavimo ir apsaugos asociacija) tikrina gamintojų įsikūrimo vietą ir registruojamus duomenis, kuriais galima įrodyti, kad jie atitinka būtinus reikalavimus ir specifikaciją. Be to, asociacija sudaro gamintojų sąrašą. Visas gamybos procesas, nuo žaliavų panaudojimo iki galutinio produkto, yra atsekamas, kadangi kiekvienas gamintojas labai griežtai tikrinamas. Gamintojus taip pat tikrina nepriklausoma kontrolės institucija, kuri atitinka Europos standarto EN 45011 reikalavimus.

4.5.   Gamybos būdas:

Gaminį „Prleška tünka“ sudaro mėsa ir taukai.

Kiaulienos kumpis, nugarinė, filė arba sprandinė be kaulų, odos ir poodinių riebalų yra rauginami rauginimo druskoje, kuri sudaro 2,4–2,8 % lyginant su šviežios mėsos svoriu (leidžiama NaNO2 koncentracija 0,5–0,6 %). Taip pat galima dėti iki 0,5 % cukraus. Draudžiama į mėsą švirkšti sūrymą. Kiti prieskoniai, kuriuos leidžiama naudoti ruošiant mėsą, – pipirai, česnakai, kmynai ir laurų lapai. Rauginimo temperatūra privalo būti 0–80 °C. Vienodai rauginta mėsa yra sausai termiškai apdorojama ir išrūkoma.

Taukai ruošiami termiškai apdorojant kietuosius nugaros lašinius, kurie po to susmulkinami į 6–8 mm skersmens gabalėlius, sūdomi rupia 2–2,4 % druska ir gali būti pagardinami juodaisiais pipirais ir česnaku.

Gaminant „Prleška tünka“ paruošta mėsa ir taukai dedami sluoksniais vienas ant kito į indą, vadinamą „tünka“. Apatinį sluoksnį inde sudaro taukai, ant kurių dedamas sluoksnis mėsos, po to sluoksnis taukų ir taip toliau. Viršutinis sluoksnis visada yra taukai. Mėsos gabalai, sluoksniuojami taukuose, negali tarpusavyje liestis. Mėsa ir taukai brandinami kartu inde bent 30 dienų.

„Prleška tünka“ laikomas uždaruose induose arba maišuose ne aukštesnėje kaip 12 °C temperatūroje.

Fasuotas gaminys „Prleška tünka“ gali būti bet kokio svorio, bet mėsos ir taukų santykis privalo būti nuo 60:40 iki 70:30.

Fasuotame gaminyje „Prleška tünka“ yra nustatytas taukų ir mėsos, prieš pakavimą imamų iš brandinimo indų, santykis. Siekiant išsaugoti ypatingas kokybės ir organoleptines „Prleška tünka“ savybes, ypač mikrobiologinį galutinio produkto saugumą, gaminį „Prleška tünka“ reikia pakuoti nustatytoje geografinėje vietovėje, iš karto po brandinimo. Jis gali būti įpakuotas vakuuminėje arba modifikuotos atmosferos pakuotėje.

4.6.   Ryšys su geografine vietove:

Gaminio „Prleška tünka“ apsauga grindžiama gaminant „Prleška tünka“ naudojamos specialios technologijos, kuri jam suteikia būdingas organoleptines savybes, tradicija.

Nuo neatmenamų laikų Prlekija garsėjo kiaulių auginimu. Ūkininkai pradėjo gaminti „tünka“ daugiausia todėl, kad mėsą reikėjo išlaikyti visus metus. Todėl jie pradėjo sluoksniuoti mėsą taukuose, kuriuos anksčiau iš dalies tirpindavo, tada sūdydavo ir atvėsindavo (veiksmažodis „tünkati“ reiškia sluoksniuoti). Didelį medinį indą, kuriame taukuose laikydavo mėsą, vadindavo „tünka“ ir šis išsireiškimas naudojamas iki šių dienų.

1487 m. įrašai rodo, kad „tünka“ buvo žinoma daugelyje bažnyčiai priklausančių žemių ir daugelyje miestų šioje geografinėje vietovėje.

Remiantis išlikusiais duomenimis, XVIII a. pabaigoje Prlekija garsėjo taukais, kiauliena, džiovinta kiauliena ir ypatingais mediniais indais, vadinamais „tünka“, kuriuose jau tais laikais buvo laikomas šis tradicinis gaminys.

Taigi per kartų kartas „Prleška tünka“ gamyba tapo tradiciniu metodu išlaikyti mėsai visus metus.

Įvairūs tyrimai rodo, kad ypatinga gaminio „Prleška tünka“ gamybos technologija ir pavadinimas buvo išsaugoti tikslioje geografinėje vietovėje, nurodytoje 4.3 punkte, kur šiais laikais produktas gaminamas modernesniu būdu, bet išlaikant visą tradicinį originalų gamybos metodą.

Šiandien geras „Prleška tünka“ vardas patvirtintas įvairiais sertifikatais ir apdovanojimais, gautais per patikrinimus. Dar ir šiandien tradicinis Prlekijos regiono patiekalas yra juodos duonos riekė, užtepta taukais, su gabalėliu „tünka“ mėsos ir marinuotu agurku.

4.7.   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Adresas: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Pavadinimas:

Bureau Veritas, d.o.o.

Adresas:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Faks.

+386 14747602

E. paštas:

info@bureauveritas.si

4.8.   Ženklinimas etiketėmis:

Gaminio „Prleška tünka“ gamintojai, atitinkantys specifikacijoje nurodytas sąlygas ir turintys tai patvirtinantį sertifikatą, privalo savo produktus ženklinti etiketėmis, kuriose nurodomas produkto pavadinimas „Prleška tünka“, bendras simbolis – medinis indas („tünka“), nacionalinis kokybės simbolis ir atitinkamas Bendrijos simbolis.

Be informacijos, kurią reikalaujama pateikti pagal taikomus teisės aktus, produkto aprašyme taip pat privalo būti mėsos gabalo (kumpio, nugarinės, filė arba sprandinės) pavadinimas ir mėsos bei taukų santykis. Nugarinė ir filė gali būti vadinamos „šnita“, o sprandinė – „šijak“. Mėsos ir taukų santykis visada privalo būti nurodomas taip, kad iš viso susidarytų 100.

Image

---

| 11.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 34/11

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 34/05

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL“/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND“/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN“

EB Nr.: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Schrobenhausener Spargel“/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land“/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Vokietija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis (pagal Reglamento (EB) Nr. 1898/2006 II priedą):

| 1.6 klasė. | Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti |
| --- | --- |

1.6 klasė.

Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Schrobenhausener Spargel“, „Spargel aus dem Schrobenhausener Land“, „Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen“ (toliau – Šrobenhauzeno šparagai) – tai valgomieji šparago (Asparagus officinalis) kero ūgliai, parduodami nulupti arba nenulupti. Šrobenhauzeno šparagai auginami tausojant aplinką pagal gerojo ūkininkavimo taisykles.

Blyškūs baltos arba violetinės spalvos Šrobenhauzeno šparagai turi būti ne ilgesni kaip 22 cm, o žalios spalvos šparagai – ne ilgesni kaip 27 cm.

Šrobenhauzeno šparagai apdorojami pagal Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos standartą FFV04 (Asparagus).

Šrobenhauzeno šparagai turi savo tipišką stiprų šparagų skonį su vos juntamu riešutų prieskoniu.

Šparagai pjaunami kartą arba du kartus per dieną, nupjauti jie rūpestingai ir tinkamai apdorojami, todėl visais pardavimo būdais vartotojams tiekiami švieži Šrobenhauzeno šparagai.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams):

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Šrobenhauzeno šparagai gali būti auginami tik specialiai tam nustatytuose žemės plotuose.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Nupjautus šparagus būtina staigiai atvėsinti, kad būtų išsaugota jų kokybė. Ūgliai tinkamai perpjaunami išilgai ir surūšiuojami. Po to ūgliai turi būti sandėliuojami 1–2 °C temperatūros ypač drėgname ore. Augintojai turi pasirūpinti, kad šparagai visą laiką būtų laikomi vėsiai.

Pakuotės turinys turi būti vienodas, t. y. kiekvienoje pakuotėje gali būti tik tokios pačios kokybės, spalvos grupės ir dydžio šparagai iš Šrobenhauzeno regiono (žr. 4 punktą). Be to, šparagai permatomoje pakuotės dalyje turi atitikti visą pakuotės turinį.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Parduodami Šrobenhauzeno šparagai turi būti papildomai pažymėti tokiu ženklu:

Image

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Bavarijos sritį, kurioje auginami Šrobenhauzeno šparagai, sudaro Aichnacho, Arezingo, Berg im Gau, Bruneno, Gachenbacho, Geizenfeldo, Gėrolsbacho, Hohenvarto, Inchenhofeno, Karlskrono, Kiūbacho, Langenmozeno, Pfafenhofeno prie Ilmo, Pernbacho, Petmeso, Reichertshofeno, Rorbacho, Šrobenhauzeno ir Vaidhofeno bendruomenės, esančios Noiburgo-Šrobenhauzeno, Aichnacho-Frydbergo ir Pfafenhofeno prie Ilmo apskrityse.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Šrobenhauzeno miesto pavadinimas neatsiejamai susijęs su geriausiai žinoma jo produkcija – Šrobenhauzeno šparagais. To įrodymas – dešimtmečius naudojamas prekės ženklas su Šrobenhauzeno miesto siluetu.

Seniausias žinomas dokumentas, kuriame rašoma apie Šrobenhauzeno šparagų auginimą, yra 1851 m. savaitraštis (1851 m. liepos 12 d. straipsnis).

Dar 1856 m. grafas von Sandizell tiekė šparagus aukštuomenės virtuvėms Miunchene. 1913 m. Christianas Schadas iš Gros Gerau šparagais užsodino didelius plotus.

Auginimo rajone vyrauja palankios vietinės sąlygos. Čia daugiausia smėlingas dirvožemis pereinantis į lengvą terciarinį dirvožemį, kuriame paprastai yra smulkaus smėlio ir molio. Pavasarį toks dirvožemis greitai įšyla, jį lengva įdirbti, todėl šparagų ūgliai jame gali augti greitai ir tiesūs.

Lengvas smėlingas gilaus slūgsojimo dirvožemis praleidžia daug oro. Šrobenhauzeno šparagai auginami visų pirma tų tipų dirvožemyje, kuriame yra:

| | smėlio, |
| --- | --- |

smėlio,

| | smėlio su molio priemaišomis, |
| --- | --- |

smėlio su molio priemaišomis,

| | molingo smėlio, |
| --- | --- |

molingo smėlio,

| | ypatingai molingo smėlio. |
| --- | --- |

ypatingai molingo smėlio.

Šrobenhauzeno šparagų auginimo rajonas yra apytiksliai 400 m aukštyje virš jūros lygio. Vidutinė metų temperatūra yra 7,5 °C, vidutinė metų kritulių norma – 827 mm (per pastaruosius 25 metus išmatuotas kritulių kiekis), nuo birželio iki rugpjūčio vidutiniškai iškrinta 280 mm lietaus.

5.2.   Produkto ypatumai:

Šrobenhauzeno šparagų kokybė priklauso nuo aprašytų klimato sąlygų taip pat nuo dirvožemio tipų nurodytoje vietovėje.

Miuncheno technikos universitetui atlikus vartotojų apklausą, įsitikinta, kad šie šparagai gerai žinomi dėl jų auginimo sąlygų (dėl ypač greito augimo šparagai švelnūs, jų tipiškas šparagų skonis su vos juntamu riešutų prieskoniu), todėl šis žemės ūkio produktas garsėja ir yra vertinamas taip pat už auginimo vietovės ribų. Vartotojų manymu, svarbiausi dalykai yra pirmiau minėtas ypatingas Šrobenhauzeno šparagų skonis, jų šviežumas ir kilmės vieta.

Pietų Bavarijos šparagų augintojų susivienijimas (Spargelerzeugerverband Südbayern e.V.) rekomenduoja tik tas šparagų rūšis, kurios remiantis su specifikacija susijusiais jusliniais bandymais labiausiai atitinka agronominius (auginimo lauke) ir skonio reikalavimus. Kasmet atnaujinamą šių rūšių sąrašą susivienijimas skelbia savo interneto svetainėje http://www.spargel.de/anbau.

Šrobenhauzeno šparagai taip pat įrašyti į tradicinių Bavarijos regiono patiekalų duomenų bazę siekiant pabrėžti produkto ypatingumą ir išskirtinumą.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės ar ypatybių (SKVN atveju) arba kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kito požymio (SGN atveju) ryšys:

Šrobenhauzeno šparagų ypatingosios savybės priklauso ne vien nuo klimato ir specialių šio regiono dirvožemio tipų, tačiau taip pat nuo senų tradicijų auginti šparagus Šrobenhauzeno rajone ir nuo šparagus auginusių ūkininkų kartų sukauptos patirties. Dėl lengvo smėlingo dirvožemio ir kasdien renkamo derliaus Šrobenhauzeno šparagų ūgliai ypač švelnūs.

Geras vardas

Šparagų populiarumą Šrobenhauzeno rajone liudija redakcijos straipsniai 1914 m. ir trečiojo dešimtmečio žinutės Šrobenhauzeno savaitraštyje. 1933 m. Šrobenhauzeno šparagai išgarsėjo iki Miuncheno. Praėjusio amžiaus šeštajame dešimtmetyje šią vertingą daržovę augino daug mažų ūkių. Šrobenhauzeno rajone daugiausiai šparagų auginta nuo praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio vidurio iki devintojo dešimtmečio pabaigos.

Šiuo metu šparagų auginimas apytiksliai 900 ha plote (su daigynais) yra vienas iš svarbiausių Šrobenhauzeno rajono ūkio sektorių.

Geografinėje vietovėje gyvenantys augintojai savo šparagų auginimo žinias ir patirtį iš kartos į kartą perduoda daugiau kaip 90 metų. Šiomis žiniomis ir patirtimi užtikrinama aukščiausia kokybė, kuri yra sėkmingos prekybos pagrindas.

Per šparagų sezoną, kuris regione laikomas penktuoju metų laiku, iš toli ir arti atvyksta daug vienos dienos ekskursijų ir turistų. Šparagų temai skirtas kelionių vadovas su žemėlapiais, kuriuose pažymėti dviračių ir pasivaikščiojimo takai šparagų auginimo rajone.

Tokiu metu šparagai – svarbiausia daržovė ir namų, ir restoranų virtuvėse. Vietos gyventojai ir apytiksliai 40 tūkst. per šparagų derlių į Šrobenhauzeną atvykstančių lankytojų stebinami vis išradingesniais receptais. Tokiu metu kassavaitiniai ir šparagų turgūs pasiekia savo didžiausią šparagų gaminių apyvartos dalį.

Be to, didelio lankytojų antplūdžio sulaukia Šrobenhauzeno Europos šparagų muziejus. Šis muziejus, kurį kasmet aplanko apie 10 tūkst. lankytojų iš viso pasaulio, naudingas siekiant pabrėžti šparagų ryšį su Šrobenhauzeno rajonu.

Nuo 1975 m. kasmet karūnuojama Šrobenhauzeno šparagų karalienė. Ji dalyvauja radijo ir televizijos laidose, duoda interviu spaudai ir garsina Šrobenhauzeno šparagus už regiono ribų.

Miuncheno technikos universiteto atlikti tyrimai ir Centrinės rinkų ir kainų tarnybos pateikti kainų duomenys rodo, kad ten užauginti šparagai vertinami dėl jų savybių.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą

2005 2 11Markenblatt, 6 tomas, 7 dalis, p. 1770.

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 34/s3

---

PRANEŠIMAS

2010 m. vasario 11 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 34 A bus paskelbtas „Bendrasis žemės ūkio augalų rūšių veislių katalogas – 28-ojo pilno leidimo pirmasis papildymas“.

Oficialiojo leidinio prenumeratoriai gaus tiek nemokamų šio Oficialiojo leidinio kopijų ir kalbinių versijų, kiek prenumeruoja. Jie prašomi grąžinti pridėtą užsakymo blanką deramai užpildytą ir su nurodytu savo prenumeratos registracijos numeriu (kodas, esantis kiekvienos etiketės kairėje pusėje ir prasidedantis O/...). Šį Oficialųjį leidinį bus galima gauti nemokamai vienerius metus nuo jo išleidimo datos.

Ne prenumeratoriai gali užsisakyti šį Oficialųjį leidinį už mokestį viename iš mūsų pardavimo biurų (žr. http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).

Šį Oficialųjį leidinį, kaip ir visus Oficialiuosius leidinius (L, C, CA, CE), galima rasti nemokamai internete http://eur-lex.europa.eu

Image

---