# Europos Sąjungos C 8E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.008.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 8E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2010m. sausio 14d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.008.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 8E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2010m. sausio 14d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. 23–25 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosėdžių protokolai paskelbti OL C 309 E, 2008 12 4. |
| | |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. rugsėjo 23 d., antradienis |
| 2010/C 008E/01 | Tolesni veiksmai po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Vidaus rinkos rezultatų suvestinė2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | Mokytojų rengimo kokybės gerinimas2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | Bolonijos procesas ir studentų judumas2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bolonijos proceso ir studentų judumo (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | Teisės aktų derinimas su naujuoju sprendimu dėl komitologijos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės aktų derinimo su naujuoju sprendimu dėl komitologijos (2008/2096(INI)) | 22 |
| REZOLIUCIJOS PRIEDAS: DETALIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PASIŪLYMO TURINIO | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (2007/2238(INI)) | 26 |
| REZOLIUCIJOS PRIEDAS: IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Institucinių investuotojų skaidrumas2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl institucinių investuotojų skaidrumo (2007/2239(INI)) | 34 |
| REZOLIUCIJOS PRIEDAS: IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMŲ PATEIKTI PASIŪLYMŲ TURINIO | 38 |
| 2010/C 008E/08 | Peticijų komiteto svarstymai (2007 m.)2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2007 m. (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Žemės ūkio kalnų regionuose padėtis ir perspektyvos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žemės ūkio kalnų regionuose padėties ir perspektyvų (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | Dėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo dienaEuropos Parlamento pareiškimas dėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena | 57 |
| | 2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis |
| 2010/C 008E/11 | Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos | 66 |
| 2010/C 008E/13 | Pasirengimas ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimui2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimui (Marselis, 2008 m. rugsėjo 29 d.) | 69 |
| | 2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 008E/14 | Bendruomenių žiniasklaida Europoje2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendruomenių žiniasklaidos Europoje (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | Metinės diskusijos dėl pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasmetinių diskusijų dėl 2007 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | Žiniasklaidos sutelkimas ir pliuralizmas Europos Sąjungoje2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo Europos Sąjungoje (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | Energijos kainų kilimo sustabdymas2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl energijos kainų kilimo sustabdymo | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Baltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltosios knygos dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Kolektyvinis autorių teisių administravimas internetu2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje | 105 |
| | |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis |
| 2010/C 008E/20 | Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio pakeitimas2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio dėl ieškinių Teisingumo Teismui pakeitimo (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. rugsėjo 23 d., antradienis |
| 2010/C 008E/21 | Bendrijos statistika, susijusi su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95 (COM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95 | 111 |
| 2010/C 008E/22 | Laukinės faunos ir floros rūšių apsauga kontroliuojant jų prekybą ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą dėl Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (COM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | Krovinių vežimo keliais statistinės ataskaitos ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais | 121 |
| 2010/C 008E/24 | Europos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.)***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.) (COM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2008/EB dėl Europos kūrybiškumo ir novatoriškumo metų (2009 m.) | 122 |
| 2010/C 008E/25 | Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijos, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų nuostatos *2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 12 straipsnio, 13 straipsnio antrosios pastraipos ir 14 straipsnio nuostatos (COM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | Taisomojo biudžeto projektas Nr. 6/2008 – vykdomosios įstaigos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 6/2008, III skirsnis – Komisija (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | Reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatų, susijusių su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, pakeitimas ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais | 125 |
| 2010/C 008E/28 | Atliekų statistika ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Kai kurių teisės aktų suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu, Omnibuso reglamento antroji dalis ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB. Antroji dalis (COM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB – Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Antroji dalis | 127 |
| 2010/C 008E/30 | Natūralaus mineralinio vandens naudojimas ir prekyba (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl natūralaus mineralinio vandens naudojimo ir prekybos (nauja redakcija) (COM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl natūralaus mineralinio vandens naudojimo ir pateikimo į rinką (nauja redakcija) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | Dažikliai, kuriuos galima dėti į vaistus (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dažiklių, kuriuos galima dėti į vaistus (nauja redakcija) (COM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Specialios paskirties maisto produktai (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl specialios paskirties maisto produktų (nauja redakcija) (COM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl specialios mitybinės paskirties maisto produktų (nauja redakcija) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninė apžiūra (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (nauja redakcija) (COM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (nauja redakcija) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojami ekstrahentai (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija) (COM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008.../EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | Kova su terorizmu *2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo, iš dalies keičiančio Pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (COM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | Asmens duomenų apsauga *2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, projekto (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | 2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis |
| 2010/C 008E/37 | Perėjimas į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) *2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | Perėjimas į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) *2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą | 153 |
| 2010/C 008E/40 | Avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimai ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2008/.../EB, nustatančią pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB | 171 |
| I PRIEDASSaugumo tyrimo ataskaitos turinys | 185 |
| II PRIEDASPRANEŠIMO APIE JŪRŲ LAIVO AVARIJĄ ARBA INCIDENTĄ DUOMENYS | 187 |
| 2010/C 008E/41 | Keleivių vežėjų jūra atsakomybė avarijų atveju ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijos atveju | 188 |
| I PRIEDASATĖNŲ KONVENCIJOS DĖL KELEIVIŲ IR JŲ BAGAŽO VEŽIMO JŪRA ATITINKAMOS NUOSTATOS, SKIRTOS ŠIO REGLAMENTO TAIKYMUI | 193 |
| ATĖNŲ KONVENCIJOS PRIEDASDRAUDIMO AR KITOS FINANSINĖS GARANTIJOS LIUDIJIMAS | 205 |
| II PRIEDASIŠTRAUKA IŠ TARPTAUTINĖS JŪRŲ ORGANIZACIJOS TEISĖS KOMITETO 2006 M. SPALIO 19 D. PRIIMTŲ ATĖNŲ KONVENCIJOS ĮGYVENDINIMO TJO IŠLYGOS IR GAIRIŲ | 206 |
| 2010/C 008E/42 | Uosto valstybės kontrolė (nauja redakcija) ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) | 214 |
| I PRIEDASBENDRIJOS UOSTO VALSTYBĖS ATLIEKAMO INSPEKTAVIMO REŽIMO ELEMENTAI | 236 |
| II PRIEDASLAIVO RIZIKOS LYGIO NUSTATYMAS | 240 |
| III PRIEDASPRANEŠIMAS | 241 |
| IV PRIEDASLIUDIJIMŲ IR DOKUMENTŲ SĄRAŠAS | 241 |
| V PRIEDASAKIVAIZDAUS PAGRINDO PAVYZDŽIAI | 244 |
| VI PRIEDASLAIVŲ KONTROLĖS PROCEDŪROS | 245 |
| VII PRIEDASIŠPLĖSTINIS LAIVŲ INSPEKTAVIMAS | 246 |
| VIII PRIEDASNUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU DRAUDIMU ĮPLAUKTI Į BENDRIJOJE ESANČIUS UOSTUS IR INKARAVIMO VIETAS | 247 |
| IX PRIEDASINSPEKTAVIMO ATASKAITA | 248 |
| X PRIEDASLAIVO SULAIKYMO KRITERIJAI | 249 |
| XI PRIEDASMINIMALŪS REIKALAVIMAI INSPEKTORIAMS | 254 |
| XII PRIEDAS | 255 |
| XIII PRIEDASINFORMACIJOS, SUSIJUSIOS SU LAIVŲ INSPEKTAVIMU IR SULAIKYMU VALSTYBIŲ NARIŲ UOSTUOSE BEI DRAUDIMŲ ĮPLAUKTI NURODYMŲ, SKELBIMAS | 256 |
| XIV PRIEDASDUOMENYS, TEIKIAMI ATSIŽVELGANT Į ĮGYVENDINIMO PRIEŽIŪRĄ | 257 |
| XV PRIEDAS | 258 |
| XVI PRIEDAS | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bei atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrosios taisyklės (nauja redakcija) ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AEuropos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) | 261 |
| I PRIEDAS | 273 |
| II PRIEDASKORELIACINĖ LENTELĖ | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrosios taisyklės ir standartai (nauja redakcija) ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BEuropos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) | 276 |
| I PRIEDASORGANIZACIJOMS TAIKOMI BŪTINIAUSI KRITERIJAI | 286 |
| II PRIEDASKORELIACINĖ LENTELĖ | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektroninių ryšių tinklai ir paslaugos ***I2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (COM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo | 292 |
| PRIEDAS | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Europos elektroninių ryšių rinkos institucija ***I2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo (COM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos (ETRI) įsteigimo | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektroninių ryšių tinklai ir universaliosios paslaugos, asmens duomenų ir vartotojų apsauga ***I2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje | 360 |
| I PRIEDAS10 STRAIPSNYJE (IŠLAIDŲ KONTROLĖ), 29 STRAIPSNYJE (GALIMYBĖ NAUDOTIS PAPILDOMOMIS PRIEMONĖMIS) IR 30 STRAIPSNYJE (PAPRASTESNIS PASLAUGŲ TEIKĖJO PAKEITIMAS) NURODYTŲ PRIEMONIŲ IR PASLAUGŲ APIBŪDINIMAS | 390 |
| II PRIEDASPAGAL 21 STRAIPSNĮ (INFORMACIJOS SKAIDRUMAS IR SKELBIMAS) SKELBTINA INFORMACIJA | 392 |
| III PRIEDASPASLAUGOS KOKYBĖS PARAMETRAI | 393 |
| 2010/C 008E/48 | 2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos *2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos sudarymo Europos bendrijos vardu (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | 2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 008E/49 | PVM draudimo ir finansinėse paslaugose *2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas, susijusias su draudimo ir finansinėmis paslaugomis (COM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS)) | 396 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. 23–25 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosėdžių protokolai paskelbti OL C 309 E, 2008 12 4.

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienis

2010/C 008E/01

Tolesni veiksmai po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Vidaus rinkos rezultatų suvestinė2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

Mokytojų rengimo kokybės gerinimas2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

Bolonijos procesas ir studentų judumas2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bolonijos proceso ir studentų judumo (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

Teisės aktų derinimas su naujuoju sprendimu dėl komitologijos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės aktų derinimo su naujuoju sprendimu dėl komitologijos (2008/2096(INI))

22

REZOLIUCIJOS PRIEDAS: DETALIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PASIŪLYMO TURINIO

24

2010/C 008E/06

Rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (2007/2238(INI))

26

REZOLIUCIJOS PRIEDAS: IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

31

2010/C 008E/07

Institucinių investuotojų skaidrumas2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl institucinių investuotojų skaidrumo (2007/2239(INI))

34

REZOLIUCIJOS PRIEDAS: IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMŲ PATEIKTI PASIŪLYMŲ TURINIO

38

2010/C 008E/08

Peticijų komiteto svarstymai (2007 m.)2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2007 m. (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Žemės ūkio kalnų regionuose padėtis ir perspektyvos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žemės ūkio kalnų regionuose padėties ir perspektyvų (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

Dėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo dienaEuropos Parlamento pareiškimas dėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena

57

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis

2010/C 008E/11

Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos

66

2010/C 008E/13

Pasirengimas ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimui2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimui (Marselis, 2008 m. rugsėjo 29 d.)

69

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienis

2010/C 008E/14

Bendruomenių žiniasklaida Europoje2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendruomenių žiniasklaidos Europoje (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

Metinės diskusijos dėl pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasmetinių diskusijų dėl 2007 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

79

2010/C 008E/16

Žiniasklaidos sutelkimas ir pliuralizmas Europos Sąjungoje2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo Europos Sąjungoje (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

Energijos kainų kilimo sustabdymas2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl energijos kainų kilimo sustabdymo

94

2010/C 008E/18

Baltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltosios knygos dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Kolektyvinis autorių teisių administravimas internetu2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje

105

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis

2010/C 008E/20

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio pakeitimas2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio dėl ieškinių Teisingumo Teismui pakeitimo (2007/2266(REG))

108

Europos Parlamentas

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienis

2010/C 008E/21

Bendrijos statistika, susijusi su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95 (COM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95

111

2010/C 008E/22

Laukinės faunos ir floros rūšių apsauga kontroliuojant jų prekybą ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą dėl Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (COM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

Krovinių vežimo keliais statistinės ataskaitos ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

121

2010/C 008E/24

Europos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.)***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.) (COM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2008/EB dėl Europos kūrybiškumo ir novatoriškumo metų (2009 m.)

122

2010/C 008E/25

Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijos, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų nuostatos *2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 12 straipsnio, 13 straipsnio antrosios pastraipos ir 14 straipsnio nuostatos (COM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

Taisomojo biudžeto projektas Nr. 6/2008 – vykdomosios įstaigos2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 6/2008, III skirsnis – Komisija (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

Reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatų, susijusių su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, pakeitimas ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

125

2010/C 008E/28

Atliekų statistika ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

126

2010/C 008E/29

Kai kurių teisės aktų suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu, Omnibuso reglamento antroji dalis ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB. Antroji dalis (COM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB – Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Antroji dalis

127

2010/C 008E/30

Natūralaus mineralinio vandens naudojimas ir prekyba (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl natūralaus mineralinio vandens naudojimo ir prekybos (nauja redakcija) (COM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl natūralaus mineralinio vandens naudojimo ir pateikimo į rinką (nauja redakcija)

128

2010/C 008E/31

Dažikliai, kuriuos galima dėti į vaistus (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dažiklių, kuriuos galima dėti į vaistus (nauja redakcija) (COM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Specialios paskirties maisto produktai (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl specialios paskirties maisto produktų (nauja redakcija) (COM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl specialios mitybinės paskirties maisto produktų (nauja redakcija)

130

2010/C 008E/33

Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninė apžiūra (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (nauja redakcija) (COM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (nauja redakcija)

131

2010/C 008E/34

Maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojami ekstrahentai (nauja redakcija) ***I2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija) (COM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008.../EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija)

132

2010/C 008E/35

Kova su terorizmu *2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo, iš dalies keičiančio Pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (COM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

Asmens duomenų apsauga *2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, projekto (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

138

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis

2010/C 008E/37

Perėjimas į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) *2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

Perėjimas į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) *2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą

153

2010/C 008E/40

Avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimai ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2008/.../EB, nustatančią pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB

171

I PRIEDASSaugumo tyrimo ataskaitos turinys

185

II PRIEDASPRANEŠIMO APIE JŪRŲ LAIVO AVARIJĄ ARBA INCIDENTĄ DUOMENYS

187

2010/C 008E/41

Keleivių vežėjų jūra atsakomybė avarijų atveju ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijos atveju

188

I PRIEDASATĖNŲ KONVENCIJOS DĖL KELEIVIŲ IR JŲ BAGAŽO VEŽIMO JŪRA ATITINKAMOS NUOSTATOS, SKIRTOS ŠIO REGLAMENTO TAIKYMUI

193

ATĖNŲ KONVENCIJOS PRIEDASDRAUDIMO AR KITOS FINANSINĖS GARANTIJOS LIUDIJIMAS

205

II PRIEDASIŠTRAUKA IŠ TARPTAUTINĖS JŪRŲ ORGANIZACIJOS TEISĖS KOMITETO 2006 M. SPALIO 19 D. PRIIMTŲ ATĖNŲ KONVENCIJOS ĮGYVENDINIMO TJO IŠLYGOS IR GAIRIŲ

206

2010/C 008E/42

Uosto valstybės kontrolė (nauja redakcija) ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija)

214

I PRIEDASBENDRIJOS UOSTO VALSTYBĖS ATLIEKAMO INSPEKTAVIMO REŽIMO ELEMENTAI

236

II PRIEDASLAIVO RIZIKOS LYGIO NUSTATYMAS

240

III PRIEDASPRANEŠIMAS

241

IV PRIEDASLIUDIJIMŲ IR DOKUMENTŲ SĄRAŠAS

241

V PRIEDASAKIVAIZDAUS PAGRINDO PAVYZDŽIAI

244

VI PRIEDASLAIVŲ KONTROLĖS PROCEDŪROS

245

VII PRIEDASIŠPLĖSTINIS LAIVŲ INSPEKTAVIMAS

246

VIII PRIEDASNUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU DRAUDIMU ĮPLAUKTI Į BENDRIJOJE ESANČIUS UOSTUS IR INKARAVIMO VIETAS

247

IX PRIEDASINSPEKTAVIMO ATASKAITA

248

X PRIEDASLAIVO SULAIKYMO KRITERIJAI

249

XI PRIEDASMINIMALŪS REIKALAVIMAI INSPEKTORIAMS

254

XII PRIEDAS

255

XIII PRIEDASINFORMACIJOS, SUSIJUSIOS SU LAIVŲ INSPEKTAVIMU IR SULAIKYMU VALSTYBIŲ NARIŲ UOSTUOSE BEI DRAUDIMŲ ĮPLAUKTI NURODYMŲ, SKELBIMAS

256

XIV PRIEDASDUOMENYS, TEIKIAMI ATSIŽVELGANT Į ĮGYVENDINIMO PRIEŽIŪRĄ

257

XV PRIEDAS

258

XVI PRIEDAS

258

2010/C 008E/43

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bei atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrosios taisyklės (nauja redakcija) ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AEuropos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija)

261

I PRIEDAS

273

II PRIEDASKORELIACINĖ LENTELĖ

273

2010/C 008E/44

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrosios taisyklės ir standartai (nauja redakcija) ***II2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BEuropos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija)

276

I PRIEDASORGANIZACIJOMS TAIKOMI BŪTINIAUSI KRITERIJAI

286

II PRIEDASKORELIACINĖ LENTELĖ

289

2010/C 008E/45

Elektroninių ryšių tinklai ir paslaugos ***I2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (COM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo

292

PRIEDAS

334

2010/C 008E/46

Europos elektroninių ryšių rinkos institucija ***I2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo (COM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos (ETRI) įsteigimo

338

2010/C 008E/47

Elektroninių ryšių tinklai ir universaliosios paslaugos, asmens duomenų ir vartotojų apsauga ***I2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje

360

I PRIEDAS10 STRAIPSNYJE (IŠLAIDŲ KONTROLĖ), 29 STRAIPSNYJE (GALIMYBĖ NAUDOTIS PAPILDOMOMIS PRIEMONĖMIS) IR 30 STRAIPSNYJE (PAPRASTESNIS PASLAUGŲ TEIKĖJO PAKEITIMAS) NURODYTŲ PRIEMONIŲ IR PASLAUGŲ APIBŪDINIMAS

390

II PRIEDASPAGAL 21 STRAIPSNĮ (INFORMACIJOS SKAIDRUMAS IR SKELBIMAS) SKELBTINA INFORMACIJA

392

III PRIEDASPASLAUGOS KOKYBĖS PARAMETRAI

393

2010/C 008E/48

2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos *2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos sudarymo Europos bendrijos vardu (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

393

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienis

2010/C 008E/49

PVM draudimo ir finansinėse paslaugose *2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas, susijusias su draudimo ir finansinėmis paslaugomis (COM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

396

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. 23–25 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosėdžių protokolai paskelbti OL C 309 E, 2008 12 4.

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/1

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisTolesni veiksmai po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos

P6_TA(2008)0420

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Monterėjaus konsensusą, kurį priėmė Jungtinės Tautos (JT) per 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) vykusią Tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją (Monterėjaus konferencija),

atsižvelgdamas į valstybių narių įsipareigojimus, prisiimtus per Europos Vadovų Tarybos susitikimą Barselonoje 2002 m. kovo 14 d. (Barselonos įsipareigojimai),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl vystomosios pagalbos finansavimo (1),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl vystomosios pagalbos finansavimo (2),

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos pasirašytą bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystomosios politikos pavadinimu „Europos konsensusas“ (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 9 d. Komisijos komunikatą „ES – pasaulio vystymosi partnerė. Spartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų“ (COM(2008)0177),

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 4 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Vykdant Europos pažadus dėl vystymosi finansavimo“ (COM(2007)0164),

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui pavadinimu „Vystymosi finansavimas ir pagalbos veiksmingumas – ES pagalbos didinimo 2006-2010 m. uždaviniai“ (COM(2006)0085),

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui pavadinimu „Pažangos, siekiant Tūkstantmečio plėtros tikslų, paspartinimas – plėtros finansavimas ir pagalbos veiksmingumas“ (COM(2005)0133),

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 5 d. Komunikatą pavadinimu „Monterėjaus konsensuso praktinis įgyvendinimas: Europos Sąjungos indėlis“ (COM(2004)0150),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 14 d. Europos Tarybos išvadas dėl tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos (vykusios Monterėjuje, Meksikoje 2002 m. kovo 18–22 d.),

atsižvelgdamas į Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), priimtus 2000 m. rugsėjo 6-8 d. Niujorke vykusiame JT Tūkstantmečio aukščiausio lygio susitikime ir dar kartą patvirtintus vėlesnėse JT konferencijose, būtent Monterėjaus konferencijoje,

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 15-16 d. Geteborge vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus pasiekti JT tikslo, kad oficiali vystomoji pagalba (OVP) sudarytų 0,7 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP),

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „ES pagalba: daugiau, geriau ir greičiau“ (COM(2006)0087),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0310/2008),

| A. | kadangi JT antrą kartą per visą savo gyvavimo laikotarpį organizuoja Tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją, vyksiančią 2008 m. lapkričio 29-gruodžio 2 d. Dohoje, kurios tikslas – suburti valstybių bei vyriausybių vadovus ir ne tik vystymosi, bet ir finansų ministrus, taip pat tarptautinių finansų organizacijų, privačių bankų ir verslo bei pilietinės visuomenės atstovus ir išanalizuoti, kokios pažangos pasiekta nuo Monterėjaus konferencijos, |
| --- | --- |

A.

kadangi JT antrą kartą per visą savo gyvavimo laikotarpį organizuoja Tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją, vyksiančią 2008 m. lapkričio 29-gruodžio 2 d. Dohoje, kurios tikslas – suburti valstybių bei vyriausybių vadovus ir ne tik vystymosi, bet ir finansų ministrus, taip pat tarptautinių finansų organizacijų, privačių bankų ir verslo bei pilietinės visuomenės atstovus ir išanalizuoti, kokios pažangos pasiekta nuo Monterėjaus konferencijos,

| B. | kadangi norint pasiekti TVT, būtina žymiai padidinti finansavimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi norint pasiekti TVT, būtina žymiai padidinti finansavimą,

| C. | kadangi vystymosi finansavimas turėtų būti apibrėžiamas kaip rentabiliausias būdas reaguoti į pasaulio vystymosi poreikius ir nesaugumą pasaulyje, |
| --- | --- |

C.

kadangi vystymosi finansavimas turėtų būti apibrėžiamas kaip rentabiliausias būdas reaguoti į pasaulio vystymosi poreikius ir nesaugumą pasaulyje,

| D. | kadangi pakankamų prognozuojamų ir tvarių finansinių išteklių dabar reikia labiau nei kada nors anksčiau, ypač atsižvelgiant į klimato kaitos keliamus iššūkius ir jos padarinius, įskaitant gaivalines nelaimes, ir visų pirma į besivystančių šalių pažeidžiamumą, |
| --- | --- |

D.

kadangi pakankamų prognozuojamų ir tvarių finansinių išteklių dabar reikia labiau nei kada nors anksčiau, ypač atsižvelgiant į klimato kaitos keliamus iššūkius ir jos padarinius, įskaitant gaivalines nelaimes, ir visų pirma į besivystančių šalių pažeidžiamumą,

| E. | kadangi ES yra didžiausia pagalbos teikėja visame pasaulyje, stambiausia tarptautinių finansų institucijų narė ir svarbiausia besivystančių šalių prekybos partnerė, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES yra didžiausia pagalbos teikėja visame pasaulyje, stambiausia tarptautinių finansų institucijų narė ir svarbiausia besivystančių šalių prekybos partnerė,

| F. | kadangi ES įsipareigojo laikytis aiškaus ir privalomo grafiko: iki 2010 m. pasiekti, kad pagalba sudarytų 0,56 % BNP, o iki 2015 m. – 0,7 % BNP, |
| --- | --- |

F.

kadangi ES įsipareigojo laikytis aiškaus ir privalomo grafiko: iki 2010 m. pasiekti, kad pagalba sudarytų 0,56 % BNP, o iki 2015 m. – 0,7 % BNP,

| G. | kadangi, jei valstybių narių oficialios vystomosios pagalbos dydis liks nepakitęs, kai kurios valstybės narės neįvykdys prisiimto įsipareigojimo pasiekti, kad iki 2010 m. pagalba sudarytų 0,51 % (15 valstybių narių, t. y. ES valstybių narių iki 2004 m. plėtros, įsipareigojimas) ir 0,17 % (12 ES valstybių narių, t. y. valstybių narių, kurios įstojo į ES 2004 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. sausio 1 d., įsipareigojimas) bendrųjų nacionalinių pajamų, |
| --- | --- |

G.

kadangi, jei valstybių narių oficialios vystomosios pagalbos dydis liks nepakitęs, kai kurios valstybės narės neįvykdys prisiimto įsipareigojimo pasiekti, kad iki 2010 m. pagalba sudarytų 0,51 % (15 valstybių narių, t. y. ES valstybių narių iki 2004 m. plėtros, įsipareigojimas) ir 0,17 % (12 ES valstybių narių, t. y. valstybių narių, kurios įstojo į ES 2004 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. sausio 1 d., įsipareigojimas) bendrųjų nacionalinių pajamų,

| H. | kadangi programuojama pagalba Afrikai auga nepaisant bendro oficialios vystomosios pagalbos sumažėjimo 2007 m., |
| --- | --- |

H.

kadangi programuojama pagalba Afrikai auga nepaisant bendro oficialios vystomosios pagalbos sumažėjimo 2007 m.,

| I. | kadangi pastaruoju metu iškilo naujų rimtų vystymosi iššūkių, tarp jų – klimato kaita, struktūriniai prekių rinkų, ypač maisto ir naftos, pakitimai, o Pietų šalių bendradarbiavime radosi naujų tendencijų, tarp jų – Kinijos parama Afrikos infrastruktūrai ir Brazilijos vystymosi banko BNDES paskolos Lotynų Amerikoje, |
| --- | --- |

I.

kadangi pastaruoju metu iškilo naujų rimtų vystymosi iššūkių, tarp jų – klimato kaita, struktūriniai prekių rinkų, ypač maisto ir naftos, pakitimai, o Pietų šalių bendradarbiavime radosi naujų tendencijų, tarp jų – Kinijos parama Afrikos infrastruktūrai ir Brazilijos vystymosi banko BNDES paskolos Lotynų Amerikoje,

| J. | kadangi dėl įvairių veiksnių, įskaitant paslaugų teikimo apribojimus, teisinio tikrumo stoką ir nepakankamas turtines teises, daugelyje besivystančių šalių prastai išvystytos finansinės paslaugos, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl įvairių veiksnių, įskaitant paslaugų teikimo apribojimus, teisinio tikrumo stoką ir nepakankamas turtines teises, daugelyje besivystančių šalių prastai išvystytos finansinės paslaugos,

| 1. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą mažinti skurdą, siekti tvaraus vystymosi ir TVT – tai vienintelis būdas įgyvendinti socialinį teisingumą ir pagerinti gyvenimo kokybę bene vienam milijardui viso pasaulio gyventojų, kurie gyvena ypač dideliame skurde, t. y. kurių pajamos yra mažesnės nei vienas JAV doleris per dieną; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą mažinti skurdą, siekti tvaraus vystymosi ir TVT – tai vienintelis būdas įgyvendinti socialinį teisingumą ir pagerinti gyvenimo kokybę bene vienam milijardui viso pasaulio gyventojų, kurie gyvena ypač dideliame skurde, t. y. kurių pajamos yra mažesnės nei vienas JAV doleris per dieną;

| 2. | ragina valstybes nares aiškiai atskirti išlaidas vystymuisi nuo išlaidų užsienio politikai; dėl to OVP turėtų atitikti Ekonominės plėtros ir bendradarbiavimo organizacijos Vystomosios pagalbos komiteto (EBPO / VPK) nustatytus OVP kriterijus ir EBPO / VPK rekomendacijas dėl OVP atsiejimo; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares aiškiai atskirti išlaidas vystymuisi nuo išlaidų užsienio politikai; dėl to OVP turėtų atitikti Ekonominės plėtros ir bendradarbiavimo organizacijos Vystomosios pagalbos komiteto (EBPO / VPK) nustatytus OVP kriterijus ir EBPO / VPK rekomendacijas dėl OVP atsiejimo;

| 3. | pabrėžia būtinybę ES siekti aukščiausio koordinavimo lygio, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su kitomis ES politikos sritimis (aplinkos apsaugos, migracijos, žmogaus teisių, žemės ūkio ir t. t.) ir išvengta darbo dubliavimo ir nesuderintos veiklos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia būtinybę ES siekti aukščiausio koordinavimo lygio, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su kitomis ES politikos sritimis (aplinkos apsaugos, migracijos, žmogaus teisių, žemės ūkio ir t. t.) ir išvengta darbo dubliavimo ir nesuderintos veiklos;

| 4. | primena, kad ES neatidėliotini ir būtini veiksmai, skirti dramatiškoms išaugusių maisto produktų kainų besivystančiose šalyse pasekmių problemoms spręsti, neturėtų būti suprantami ir atliekami kaip finansinės pastangos, vykdomos pagal Monterėjaus konsensusą; taigi tikisi iš Komisijos konkretaus pasiūlymo dėl neatidėliotinos pagalbos fondo lėšų naudojimo; |
| --- | --- |

4.

primena, kad ES neatidėliotini ir būtini veiksmai, skirti dramatiškoms išaugusių maisto produktų kainų besivystančiose šalyse pasekmių problemoms spręsti, neturėtų būti suprantami ir atliekami kaip finansinės pastangos, vykdomos pagal Monterėjaus konsensusą; taigi tikisi iš Komisijos konkretaus pasiūlymo dėl neatidėliotinos pagalbos fondo lėšų naudojimo;

| 5. | pabrėžia, kad perdėta ir neproporcinga administracinė našta kai kuriose partnerių šalyse trukdo vystomosios pagalbos veiksmingumui; bijo, kad tai gali trukdyti siekti TVT; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad perdėta ir neproporcinga administracinė našta kai kuriose partnerių šalyse trukdo vystomosios pagalbos veiksmingumui; bijo, kad tai gali trukdyti siekti TVT;

| 6. | pažymi, kad ES dar turi atrasti teisingą dviejų prieštaringų vystomosios pagalbos koncepcijų pusiausvyrą: viena vertus, pasitikėti šalimis partnerėmis, kad jos tinkamai paskirstys lėšas, ir padėti jų administracijoms kurti tinkamas šių lėšų įsisavinimo priemones; kita vertus, finansinę pagalbą skirti taip, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo ja ar neveiksmingo pagalbos paskirstymo; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad ES dar turi atrasti teisingą dviejų prieštaringų vystomosios pagalbos koncepcijų pusiausvyrą: viena vertus, pasitikėti šalimis partnerėmis, kad jos tinkamai paskirstys lėšas, ir padėti jų administracijoms kurti tinkamas šių lėšų įsisavinimo priemones; kita vertus, finansinę pagalbą skirti taip, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo ja ar neveiksmingo pagalbos paskirstymo;

OVP apimtis

| 7. | pabrėžia, kad ES yra pagrindinė OVP donorė pasaulyje – ji teikia apie 60 % pasaulio oficialios vystomosios pagalbos, ir džiaugiasi tuo, kad ES teikiamos OVP dalis kiekvienais metais didėja; vis dėlto prašo Komisijos pateikti aiškius ir skaidrius duomenis apie ES vystomajai pagalbai skirtą ES biudžeto dalį, kad būtų galima įvertinti visų Europos donorų priėmus Monterėjaus nonsensą vykdytus tolesnius veiksmus; taip pat apgailestauja dėl to, kad ES finansinio indėlio į besivystančias šalis lygis nepakankamai matomas, ir ragina Komisiją parengti tinkamas ir tikslines komunikacijos ir informavimo priemones ES vystomosios pagalbos matomumui padidinti; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ES yra pagrindinė OVP donorė pasaulyje – ji teikia apie 60 % pasaulio oficialios vystomosios pagalbos, ir džiaugiasi tuo, kad ES teikiamos OVP dalis kiekvienais metais didėja; vis dėlto prašo Komisijos pateikti aiškius ir skaidrius duomenis apie ES vystomajai pagalbai skirtą ES biudžeto dalį, kad būtų galima įvertinti visų Europos donorų priėmus Monterėjaus nonsensą vykdytus tolesnius veiksmus; taip pat apgailestauja dėl to, kad ES finansinio indėlio į besivystančias šalis lygis nepakankamai matomas, ir ragina Komisiją parengti tinkamas ir tikslines komunikacijos ir informavimo priemones ES vystomosios pagalbos matomumui padidinti;

| 8. | teigiamai vertina tai, kad ES įvykdė privalomą OVP tikslą – pasiekė, kad iki 2006 m. pagalba ES vidutiniškai sudarytų 0,39 % BNP, tačiau pažymi, kad 2007 m. pagalba mažėjo nerimą keliančiu tempu: nuo 47,7 mlrd. EUR (0,41 % visos ES BNP) 2006 m. iki 46,1 mlrd. EUR (0,38 % visos ES BNP) 2007 m., ir ragina valstybes nares padidinti OVP lygį taip, kad būtų pasiektas žadėtas tikslas – kad iki 2010 m. pagalba sudarytų 0,56 % BNP; |
| --- | --- |

8.

teigiamai vertina tai, kad ES įvykdė privalomą OVP tikslą – pasiekė, kad iki 2006 m. pagalba ES vidutiniškai sudarytų 0,39 % BNP, tačiau pažymi, kad 2007 m. pagalba mažėjo nerimą keliančiu tempu: nuo 47,7 mlrd. EUR (0,41 % visos ES BNP) 2006 m. iki 46,1 mlrd. EUR (0,38 % visos ES BNP) 2007 m., ir ragina valstybes nares padidinti OVP lygį taip, kad būtų pasiektas žadėtas tikslas – kad iki 2010 m. pagalba sudarytų 0,56 % BNP;

| 9. | primygtinai reikalauja, kad valstybių narių OVP vėl nemažėtų; nurodo, kad jeigu dabartinės tendencijos išsilaikys, ES 2005–2010 m. suteiks 75 mlrd. EUR mažiau pagalbos, nei buvo pažadėta; |
| --- | --- |

9.

primygtinai reikalauja, kad valstybių narių OVP vėl nemažėtų; nurodo, kad jeigu dabartinės tendencijos išsilaikys, ES 2005–2010 m. suteiks 75 mlrd. EUR mažiau pagalbos, nei buvo pažadėta;

| 10. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad dauguma valstybių narių (18 iš 27, ypač Latvija, Italija, Portugalija, Graikija ir Čekijos Respublika) 2006–2007 m. nepajėgė padidinti OVP lygio, o kai kurių šalių, pvz., Belgijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės, pagalbos lygis drastiškai sumažėjo daugiau nei 10 proc.; ragina valstybes nares vykdyti savo prisiimtus įsipareigojimus dėl OVP dydžio; džiaugdamasis pažymi, kad kai kurios valstybės narės (Danija, Airija, Liuksemburgas, Ispanija, Švedija ir Nyderlandai) iki 2010 m. tikrai pasieks OVP, ir tiki, kad šios valstybės narės išlaikys aukštą OVP lygį; |
| --- | --- |

10.

reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad dauguma valstybių narių (18 iš 27, ypač Latvija, Italija, Portugalija, Graikija ir Čekijos Respublika) 2006–2007 m. nepajėgė padidinti OVP lygio, o kai kurių šalių, pvz., Belgijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės, pagalbos lygis drastiškai sumažėjo daugiau nei 10 proc.; ragina valstybes nares vykdyti savo prisiimtus įsipareigojimus dėl OVP dydžio; džiaugdamasis pažymi, kad kai kurios valstybės narės (Danija, Airija, Liuksemburgas, Ispanija, Švedija ir Nyderlandai) iki 2010 m. tikrai pasieks OVP, ir tiki, kad šios valstybės narės išlaikys aukštą OVP lygį;

| 11. | džiaugiasi tvirta Komisijos pozicija, kad pastangas reikia sutelkti ir į valstybių narių vystomosios pagalbos kiekybę, ir į kokybę, ir tvirtai pritaria jos įspėjimui, kad jei valstybės narės nevykdys savo finansinių įsipareigojimų, tai gali turėti labai neigiamų padarinių; ragina Komisiją pasitelkti savo patirtį ir įgaliojimus siekiant įtikinti kitus viešuosius ir privačiuosius donorus laikytis savo finansinių pažadų; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi tvirta Komisijos pozicija, kad pastangas reikia sutelkti ir į valstybių narių vystomosios pagalbos kiekybę, ir į kokybę, ir tvirtai pritaria jos įspėjimui, kad jei valstybės narės nevykdys savo finansinių įsipareigojimų, tai gali turėti labai neigiamų padarinių; ragina Komisiją pasitelkti savo patirtį ir įgaliojimus siekiant įtikinti kitus viešuosius ir privačiuosius donorus laikytis savo finansinių pažadų;

| 12. | yra ypač susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybės nedidina OVP laukdamos laikotarpio pabaigos, dėl to besivystančios šalys patyrė daugiau kaip 17 mlrd. EUR grynąjį nuostolį; |
| --- | --- |

12.

yra ypač susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybės nedidina OVP laukdamos laikotarpio pabaigos, dėl to besivystančios šalys patyrė daugiau kaip 17 mlrd. EUR grynąjį nuostolį;

| 13. | pritaria kai kurių valstybių narių taikomam metodui rengti daugiamečius OVP didinimo planus, kad būtų pasiektas JT tikslas – iki 2015 m. pagalba sudarytų 0,7 % BNP; ragina valstybes nares, kurios dar nepaskelbė daugiamečių planų, kuo greičiau tai padaryti; pabrėžia, kad valstybės narės juos turėtų patvirtinti iki pirmiau paminėtos Dohoje vyksiančios antros Tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos ir turėtų vykdyti savo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

13.

pritaria kai kurių valstybių narių taikomam metodui rengti daugiamečius OVP didinimo planus, kad būtų pasiektas JT tikslas – iki 2015 m. pagalba sudarytų 0,7 % BNP; ragina valstybes nares, kurios dar nepaskelbė daugiamečių planų, kuo greičiau tai padaryti; pabrėžia, kad valstybės narės juos turėtų patvirtinti iki pirmiau paminėtos Dohoje vyksiančios antros Tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos ir turėtų vykdyti savo įsipareigojimus;

| 14. | pažymi, kad 2007 m. paskelbtas pagalbos lygis kai kuriais atvejais buvo mažesnis dėl dirbtinio skaičių padidėjimo 2006 m., kuris susidarė dėl skolų sumažinimo; ragina valstybes nares tvariai didinti OVP lygį ir nustatant pagalbos rodiklius neatsižvelgti į skolų sumažinimą; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad 2007 m. paskelbtas pagalbos lygis kai kuriais atvejais buvo mažesnis dėl dirbtinio skaičių padidėjimo 2006 m., kuris susidarė dėl skolų sumažinimo; ragina valstybes nares tvariai didinti OVP lygį ir nustatant pagalbos rodiklius neatsižvelgti į skolų sumažinimą;

| 15. | mano, jog tai, kad dažnai žadama didinti finansinę pagalbą, o iš tikrųjų skiriamos žymiai mažesnės sumos, yra visiškai nepriimtina, ir yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybėse narėse mažėja entuziazmas teikti pagalbą; |
| --- | --- |

15.

mano, jog tai, kad dažnai žadama didinti finansinę pagalbą, o iš tikrųjų skiriamos žymiai mažesnės sumos, yra visiškai nepriimtina, ir yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybėse narėse mažėja entuziazmas teikti pagalbą;

| 16. | pabrėžia, kad priimant sprendimus dėl OVP dydžio ir paskirties šalių, labai svarbu konsultuotis su šalių partnerių vyriausybėmis, nacionaliniais parlamentais ir pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad priimant sprendimus dėl OVP dydžio ir paskirties šalių, labai svarbu konsultuotis su šalių partnerių vyriausybėmis, nacionaliniais parlamentais ir pilietinės visuomenės organizacijomis;

Finansinių srautų greitis, lankstumas, nuspėjamumas ir tvarumas

| 17. | pabrėžia, kad pagalba turi būti skiriama laiku ir reiškia nepasitenkinimą dėl to, kad pagalbos skyrimo procesas dažnai nepagrįstai vilkinamas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad pagalba turi būti skiriama laiku ir reiškia nepasitenkinimą dėl to, kad pagalbos skyrimo procesas dažnai nepagrįstai vilkinamas;

| 18. | pabrėžia, kad skiriant bendradarbiavimo fondus būtina lanksti pusiausvyra, kad būtų galima reaguoti į pakitusias aplinkybes, pvz., kylančias maisto kainas, ir finansavimo nuspėjamumas, kad šalys partnerės galėtų rengti tvarius vystymosi, prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos mažinimo planus; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad skiriant bendradarbiavimo fondus būtina lanksti pusiausvyra, kad būtų galima reaguoti į pakitusias aplinkybes, pvz., kylančias maisto kainas, ir finansavimo nuspėjamumas, kad šalys partnerės galėtų rengti tvarius vystymosi, prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos mažinimo planus;

| 19. | griežtai ragina tiksliai laikytis atsakingo skolinimo ir finansavimo principų tam, kad skolinimas ir finansavimas būtų ekonomiškai ir aplinkos apsaugos atžvilgiu tvarus ir būtų laikomasi pusiausvyros principų; ragina Komisiją dalyvauti apibrėžiant tokius principus ir tarptautiniuose forumuose reikalauti, kad būtų imamasi privalomų priemonių šiems principams įgyvendinti praktiškai tokiu būdu, kad jie būtų taikomi ir naujiems viešojo bei privačiojo sektorių dalyviams; |
| --- | --- |

19.

griežtai ragina tiksliai laikytis atsakingo skolinimo ir finansavimo principų tam, kad skolinimas ir finansavimas būtų ekonomiškai ir aplinkos apsaugos atžvilgiu tvarus ir būtų laikomasi pusiausvyros principų; ragina Komisiją dalyvauti apibrėžiant tokius principus ir tarptautiniuose forumuose reikalauti, kad būtų imamasi privalomų priemonių šiems principams įgyvendinti praktiškai tokiu būdu, kad jie būtų taikomi ir naujiems viešojo bei privačiojo sektorių dalyviams;

Skola ir kapitalo nutekėjimas

| 20. | visiškai palaiko besivystančių šalių pastangas išsaugoti ilgalaikį skolos tvarumą ir įgyvendinti labai įsiskolinusių neturtingų šalių iniciatyvą, kuri yra itin svarbi siekiant TVT; tačiau apgailestauja dėl to, kad į planus sumažinti skolas neįtraukta daugelis šalių, kurioms skolos vis dar yra kliūtis siekiant TVT; primygtinai reikalauja nedelsiant surengti tarptautines diskusijas dėl skolų mažinimo priemonių taikymo išplėtimo tarptautiniu mastu, kad jos apimtų daugelį įsiskolinusių šalių, kurioms šiuo metu netaikoma labai įsiskolinusių neturtingų šalių iniciatyva; |
| --- | --- |

20.

visiškai palaiko besivystančių šalių pastangas išsaugoti ilgalaikį skolos tvarumą ir įgyvendinti labai įsiskolinusių neturtingų šalių iniciatyvą, kuri yra itin svarbi siekiant TVT; tačiau apgailestauja dėl to, kad į planus sumažinti skolas neįtraukta daugelis šalių, kurioms skolos vis dar yra kliūtis siekiant TVT; primygtinai reikalauja nedelsiant surengti tarptautines diskusijas dėl skolų mažinimo priemonių taikymo išplėtimo tarptautiniu mastu, kad jos apimtų daugelį įsiskolinusių šalių, kurioms šiuo metu netaikoma labai įsiskolinusių neturtingų šalių iniciatyva;

| 21. | ragina Komisiją apsvarstyti „niekingų“ ar neteisėtų skolų, t. y. skolų, kurios yra neatsakingo, savanaudiško, neapgalvoto ir nesąžiningo skolinimo rezultatas, klausimą ir atsakingo finansavimo principus, taikytinus dvišalėse ir daugiašalėse derybose dėl skolų sumažinimo; palankiai vertina Komisijos raginimą imtis veiksmų siekiant, kad teismo procesuose būtų apribotos komercinių kreditorių teisės ir teisės susigrąžinti probleminių skolų fondus; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją apsvarstyti „niekingų“ ar neteisėtų skolų, t. y. skolų, kurios yra neatsakingo, savanaudiško, neapgalvoto ir nesąžiningo skolinimo rezultatas, klausimą ir atsakingo finansavimo principus, taikytinus dvišalėse ir daugiašalėse derybose dėl skolų sumažinimo; palankiai vertina Komisijos raginimą imtis veiksmų siekiant, kad teismo procesuose būtų apribotos komercinių kreditorių teisės ir teisės susigrąžinti probleminių skolų fondus;

| 22. | ragina valstybes nares laikytis skolos tvarumo programos ir siekti, kad ją įgyvendinant būtų atsižvelgta į šalies vidaus skolą ir finansinius reikalavimus; ragina valstybes nares pripažinti, kad paskolos davėjų atsakomybė neapsiriboja vien skolos tvarumo programos nuostatų laikymusi, bet apima ir šiuos reikalavimus:






  — | atsižvelgti į besiskolinančių šalių jautrumą išorės veiksniams ir atitinkamais atvejais numatyti galimybę nutraukti arba palengvinti skolos išmokėjimą; |
| --- | --- | --- |

22.

ragina valstybes nares laikytis skolos tvarumo programos ir siekti, kad ją įgyvendinant būtų atsižvelgta į šalies vidaus skolą ir finansinius reikalavimus; ragina valstybes nares pripažinti, kad paskolos davėjų atsakomybė neapsiriboja vien skolos tvarumo programos nuostatų laikymusi, bet apima ir šiuos reikalavimus:

—

atsižvelgti į besiskolinančių šalių jautrumą išorės veiksniams ir atitinkamais atvejais numatyti galimybę nutraukti arba palengvinti skolos išmokėjimą;

| — | į skolinimosi sutartis įtraukti abiem sutarties šalis taikomą skaidrumo principą; |
| --- | --- |

—

į skolinimosi sutartis įtraukti abiem sutarties šalis taikomą skaidrumo principą;

| — | budriau stebėti, kad būtų užtikrinta, jog paskolomis nebūtų prisidedama prie žmogaus teisių pažeidimų ar korupcijos didėjimo; |
| --- | --- |

—

budriau stebėti, kad būtų užtikrinta, jog paskolomis nebūtų prisidedama prie žmogaus teisių pažeidimų ar korupcijos didėjimo;

| 23. | ragina ES skatinti, kad būtų įgyvendintos tarptautinės priemonės nustatyti tam tikras tarptautines nemokumo procedūras arba sąžiningą ir skaidrią arbitražo procedūrą, kurias pasitelkus ateityje būtų galima veiksmingai ir nešališkai spręsti bet kokią skolų krizę; |
| --- | --- |

23.

ragina ES skatinti, kad būtų įgyvendintos tarptautinės priemonės nustatyti tam tikras tarptautines nemokumo procedūras arba sąžiningą ir skaidrią arbitražo procedūrą, kurias pasitelkus ateityje būtų galima veiksmingai ir nešališkai spręsti bet kokią skolų krizę;

| 24. | apgailestauja, kad Komisija neskiria daugiau dėmesio vidaus išteklių mobilizavimui vystymuisi finansuoti, nes jie suteiktų besivystančioms šalims daugiau autonomijos; ragina valstybes nares visu pajėgumu įgyvendinti gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvą ir reikalauti, kad būtų sustiprintas jos taikymas; ragina Komisiją pareikalauti, kad Tarptautinių apskaitos standartų taryba (angl. IASB) įtrauktų į tarptautinių apskaitos standartų sąrašą atitinkamą apskaitos standartą, pagal kurį visų sektorių daugiašalės įmonės turėtų pateikti informaciją pagal atskiras šalis; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad Komisija neskiria daugiau dėmesio vidaus išteklių mobilizavimui vystymuisi finansuoti, nes jie suteiktų besivystančioms šalims daugiau autonomijos; ragina valstybes nares visu pajėgumu įgyvendinti gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvą ir reikalauti, kad būtų sustiprintas jos taikymas; ragina Komisiją pareikalauti, kad Tarptautinių apskaitos standartų taryba (angl. IASB) įtrauktų į tarptautinių apskaitos standartų sąrašą atitinkamą apskaitos standartą, pagal kurį visų sektorių daugiašalės įmonės turėtų pateikti informaciją pagal atskiras šalis;

| 25. | apgailestauja, kad Komisijos komunikatų dėl pagalbos veiksmingumo rinkinyje (COM(2008)0177) neminima, kad kapitalo nutekėjimas keltų pavojų besivystančių šalių ekonomikai; pažymi, kad kapitalo nutekėjimas daro daug žalos tvarių ekonominių sistemų kūrimui besivystančiose šalyse, ir atkreipia dėmesį, kad kasmet nuostoliai dėl mokesčių vengimo besivystančiose šalyse didesni nei jų gaunamos OVP lėšos; ragina Komisiją į savo politiką įtraukti kovos su kapitalo nutekėjimu priemones, kaip to reikalaujama pagal Monterėjaus konsensusą, įskaitant atvirą kapitalo nutekėjimo priežasčių analizę, siekiant, kad būtų panaikinti vadinamieji mokesčių rojai, kurių dalis yra ES arba kurie veikia glaudžiai susiję su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad Komisijos komunikatų dėl pagalbos veiksmingumo rinkinyje (COM(2008)0177) neminima, kad kapitalo nutekėjimas keltų pavojų besivystančių šalių ekonomikai; pažymi, kad kapitalo nutekėjimas daro daug žalos tvarių ekonominių sistemų kūrimui besivystančiose šalyse, ir atkreipia dėmesį, kad kasmet nuostoliai dėl mokesčių vengimo besivystančiose šalyse didesni nei jų gaunamos OVP lėšos; ragina Komisiją į savo politiką įtraukti kovos su kapitalo nutekėjimu priemones, kaip to reikalaujama pagal Monterėjaus konsensusą, įskaitant atvirą kapitalo nutekėjimo priežasčių analizę, siekiant, kad būtų panaikinti vadinamieji mokesčių rojai, kurių dalis yra ES arba kurie veikia glaudžiai susiję su valstybėmis narėmis;

| 26. | ypač pažymi, kad Pasaulio banko duomenimis nelegalūs pinigai sudaro1 000-1 600 mlrd. USD kasmet nutekančio kapitalo sumos ir pusė šių pinigų nuteka iš besivystančių šalių; remia tarptautines priemones, skirtas pavogtoms lėšoms įšaldyti ir grąžinti bei ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su korupcija; apgailestauja, kad panašios priemonės netaikomos kovai su mokesčių vengimu, ir ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti, kad automatinio pasikeitimo su mokesčiais susijusia informacija principas būtų pradėtas taikyti pasauliniu mastu; taip pat ragina siekti, kad Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinės tarybos (angl. UN ECOSOC) parengtas Kovos su mokesčių vengimu elgesio kodeksas būtų pridėtas prie Dohos deklaracijos, ir pritarti tam, kad JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komitetas būtų performuotas į tikrą tarpvyriausybinį organą, aprūpintą papildomais ištekliais ir pajėgų tarptautiniu mastu kartu su EBPO kovoti su mokesčių vengimu; |
| --- | --- |

26.

ypač pažymi, kad Pasaulio banko duomenimis nelegalūs pinigai sudaro1 000-1 600 mlrd. USD kasmet nutekančio kapitalo sumos ir pusė šių pinigų nuteka iš besivystančių šalių; remia tarptautines priemones, skirtas pavogtoms lėšoms įšaldyti ir grąžinti bei ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su korupcija; apgailestauja, kad panašios priemonės netaikomos kovai su mokesčių vengimu, ir ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti, kad automatinio pasikeitimo su mokesčiais susijusia informacija principas būtų pradėtas taikyti pasauliniu mastu; taip pat ragina siekti, kad Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinės tarybos (angl. UN ECOSOC) parengtas Kovos su mokesčių vengimu elgesio kodeksas būtų pridėtas prie Dohos deklaracijos, ir pritarti tam, kad JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komitetas būtų performuotas į tikrą tarpvyriausybinį organą, aprūpintą papildomais ištekliais ir pajėgų tarptautiniu mastu kartu su EBPO kovoti su mokesčių vengimu;

Novatoriški finansavimo mechanizmai

| 27. | teigiamai vertina valstybių narių pasiūlymus dėl novatoriškų finansavimo mechanizmų ir ragina Komisiją dar kartą juos išanalizuoti atsižvelgiant į lengvo praktinio pritaikymo, tvarumo, papildomumo, sandorių išlaidų ir veiksmingumo kriterijus; ragina taikyti tokius finansavimo mechanizmus ir priemones, kuriais suteikiamas naujas finansavimas ir nekeliama pavojaus būsimiems finansiniams srautams; |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina valstybių narių pasiūlymus dėl novatoriškų finansavimo mechanizmų ir ragina Komisiją dar kartą juos išanalizuoti atsižvelgiant į lengvo praktinio pritaikymo, tvarumo, papildomumo, sandorių išlaidų ir veiksmingumo kriterijus; ragina taikyti tokius finansavimo mechanizmus ir priemones, kuriais suteikiamas naujas finansavimas ir nekeliama pavojaus būsimiems finansiniams srautams;

| 28. | ragina taikyti tokius finansinius mechanizmus ir priemones, kurie sudaro sąlygas pasitelkti privačias lėšas, kaip nurodyta Monterėjaus konsensuse, ir suteikia kredito garantijų; |
| --- | --- |

28.

ragina taikyti tokius finansinius mechanizmus ir priemones, kurie sudaro sąlygas pasitelkti privačias lėšas, kaip nurodyta Monterėjaus konsensuse, ir suteikia kredito garantijų;

| 29. | ragina Komisiją ypač padidinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo besivystančiose šalyse priemonių finansavimą, ypač Pasauliniam klimato kaitos aljansui; pabrėžia, kad nedelsiant reikalingas finansavimas, papildantis dabartinius OVP srautus, nes vien OVP nepakanka prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo priemonėms besivystančiose šalyse finansuoti; pažymi, kad šiuo tikslu nedelsiant reikia sukurti novatoriškų finansavimo mechanizmų, kaip antai aviacijos ir prekybos nafta mokesčiai, ir panaudoti pajamas, gaunamas aukcionuose pagal ES prekybos išmetamųjų teršalų leidimais schemą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ypač padidinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo besivystančiose šalyse priemonių finansavimą, ypač Pasauliniam klimato kaitos aljansui; pabrėžia, kad nedelsiant reikalingas finansavimas, papildantis dabartinius OVP srautus, nes vien OVP nepakanka prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo priemonėms besivystančiose šalyse finansuoti; pažymi, kad šiuo tikslu nedelsiant reikia sukurti novatoriškų finansavimo mechanizmų, kaip antai aviacijos ir prekybos nafta mokesčiai, ir panaudoti pajamas, gaunamas aukcionuose pagal ES prekybos išmetamųjų teršalų leidimais schemą;

| 30. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti Pasaulinį klimato finansavimo mechanizmą, kuris būtų grindžiamas kuo ankstesne pagalba prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo priemonėms besivystančiose šalyse finansuoti; ragina valstybes nares ir Komisiją priimti rimtus finansinius įsipareigojimus, kurie padėtų kuo skubiau įgyvendinti šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti Pasaulinį klimato finansavimo mechanizmą, kuris būtų grindžiamas kuo ankstesne pagalba prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo priemonėms besivystančiose šalyse finansuoti; ragina valstybes nares ir Komisiją priimti rimtus finansinius įsipareigojimus, kurie padėtų kuo skubiau įgyvendinti šį pasiūlymą;

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti, kad bent jau 25 % aukcionuose pagal ES prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą gaunamų pajamų būtų skiriama prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo priemonėms besivystančiose šalyse finansuoti; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti, kad bent jau 25 % aukcionuose pagal ES prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą gaunamų pajamų būtų skiriama prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo priemonėms besivystančiose šalyse finansuoti;

| 32. | ragina Komisiją suteikti smulkiems verslininkams ir ūkininkams galimybę pasinaudoti finansavimu – tai būtų priemonė padidinti maisto produktų gamybą ir tvarus maisto krizės sprendimo būdas; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją suteikti smulkiems verslininkams ir ūkininkams galimybę pasinaudoti finansavimu – tai būtų priemonė padidinti maisto produktų gamybą ir tvarus maisto krizės sprendimo būdas;

| 33. | ragina Europos investicijų banką įvertinti galimybes kuo skubiau įsteigti garantijų fondą, iš kurio būtų remiamos mikrokreditų ir apsaugos nuo rizikos programos, kurios tiksliai atitinka skurdesnių besivystančių šalių vietos maisto gamintojų poreikius; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos investicijų banką įvertinti galimybes kuo skubiau įsteigti garantijų fondą, iš kurio būtų remiamos mikrokreditų ir apsaugos nuo rizikos programos, kurios tiksliai atitinka skurdesnių besivystančių šalių vietos maisto gamintojų poreikius;

| 34. | palankiai vertina JT pateiktą pasiūlymą įsteigti daugelio donorų remiamą Lyčių fondą, kurį valdytų Jungtinių Tautų plėtros fondas moterims (angl. UNIFEM), siekiant skatinti ir finansuoti lyčių lygybės politiką besivystančiose šalyse; ragina Tarybą ir Komisiją ištirti ir paremti šią tarptautinę iniciatyvą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina JT pateiktą pasiūlymą įsteigti daugelio donorų remiamą Lyčių fondą, kurį valdytų Jungtinių Tautų plėtros fondas moterims (angl. UNIFEM), siekiant skatinti ir finansuoti lyčių lygybės politiką besivystančiose šalyse; ragina Tarybą ir Komisiją ištirti ir paremti šią tarptautinę iniciatyvą;

| 35. | ragina padvigubinti pastangas finansinių paslaugų plėtrai skatinti, atsižvelgiant į tai, kad bankininkystės sektorius turi galimybių rasti vietinių lėšų vystymuisi ir kad, be to, stabilus finansinių paslaugų sektorius yra geriausias kovos su kapitalo nutekėjimu būdas; |
| --- | --- |

35.

ragina padvigubinti pastangas finansinių paslaugų plėtrai skatinti, atsižvelgiant į tai, kad bankininkystės sektorius turi galimybių rasti vietinių lėšų vystymuisi ir kad, be to, stabilus finansinių paslaugų sektorius yra geriausias kovos su kapitalo nutekėjimu būdas;

| 36. | ragina visus suinteresuotus subjektus visapusiškai įvertinti didžiulį pajamų iš gamtos išteklių potencialą; atsižvelgdamas į tai suvokia, kad būtina, jog išteklių gavybos pramonė būtų skaidri; mano, kad nors Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva ir Kimberley procesas vykdomi teisinga kryptimi, reikia dėti žymiai daugiau pastangų siekiant skatinti skaidrų gavybos pramonės įmonių ir jų gaunamų pajamų valdymo skaidrumą; |
| --- | --- |

36.

ragina visus suinteresuotus subjektus visapusiškai įvertinti didžiulį pajamų iš gamtos išteklių potencialą; atsižvelgdamas į tai suvokia, kad būtina, jog išteklių gavybos pramonė būtų skaidri; mano, kad nors Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva ir Kimberley procesas vykdomi teisinga kryptimi, reikia dėti žymiai daugiau pastangų siekiant skatinti skaidrų gavybos pramonės įmonių ir jų gaunamų pajamų valdymo skaidrumą;

Tarptautinių sistemų pertvarkymas

| 37. | ragina Tarybą ir Komisiją, atliekant ES biudžeto 2008-2009 m. laikotarpio vidurio persvarstymą, įtraukti į jį Europos plėtros fondą, taip siekiant sustiprinti demokratinį svarbios ES vystymosi politikos ir jos biudžeto teisėtumą; |
| --- | --- |

37.

ragina Tarybą ir Komisiją, atliekant ES biudžeto 2008-2009 m. laikotarpio vidurio persvarstymą, įtraukti į jį Europos plėtros fondą, taip siekiant sustiprinti demokratinį svarbios ES vystymosi politikos ir jos biudžeto teisėtumą;

| 38. | pažymi, kad pirmas žingsnis siekiant, kad besivystančios šalys būtų tinkamiau atstovaujamos Tarptautiniame valiutos fonde (TVF), buvo žengtas 2008 m. balandžio mėn.; apgailestauja dėl to, kad balsavimo teisės TVF vis dar skirstomos pagal šalies gerovės lygį; ragina Komisiją ir valstybes nares akivaizdžiai parodyti savo interesą, kad būtų įvestas dvigubos daugumos balsavimo principas (suinteresuoti subjektai / valstybės) institucijoje, atsakingoje už tarptautinių finansų stabilumą – TVF; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad pirmas žingsnis siekiant, kad besivystančios šalys būtų tinkamiau atstovaujamos Tarptautiniame valiutos fonde (TVF), buvo žengtas 2008 m. balandžio mėn.; apgailestauja dėl to, kad balsavimo teisės TVF vis dar skirstomos pagal šalies gerovės lygį; ragina Komisiją ir valstybes nares akivaizdžiai parodyti savo interesą, kad būtų įvestas dvigubos daugumos balsavimo principas (suinteresuoti subjektai / valstybės) institucijoje, atsakingoje už tarptautinių finansų stabilumą – TVF;

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti minėtąja Tarptautine vystymosi finansavimo apžvalgos konferencija, vyksiančia Dohoje, kaip priemone pristatyti bendrą ES poziciją dėl vystymosi, pagal kurią nuosekliai siekiama TVT; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti minėtąja Tarptautine vystymosi finansavimo apžvalgos konferencija, vyksiančia Dohoje, kaip priemone pristatyti bendrą ES poziciją dėl vystymosi, pagal kurią nuosekliai siekiama TVT;

| 40. | ragina valstybes nares pradėti sparčią ir ambicingą Pasaulio banko reformą, kad būtų geriau atstovaujamos su jo programomis tiesiogiai susijusios šalys; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares pradėti sparčią ir ambicingą Pasaulio banko reformą, kad būtų geriau atstovaujamos su jo programomis tiesiogiai susijusios šalys;

*

* *

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, JT Generaliniam Sekretoriui, Pasaulio prekybos organizacijos vadovams, Tarptautiniam valiutos fondui, Pasaulio banko grupei ir JT Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybai (angl. UN ECOSOC). |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, JT Generaliniam Sekretoriui, Pasaulio prekybos organizacijos vadovams, Tarptautiniam valiutos fondui, Pasaulio banko grupei ir JT Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybai (angl. UN ECOSOC).

---

(1)  OL C 131 E, 2003 6 5, p. 164.

(2)  OL C 284 E, 2002 11 21, p. 315.

(3)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/7

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisVidaus rinkos rezultatų suvestinė

P6_TA(2008)0421

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 14 d. paskelbtą vidaus rinkos rezultatų suvestinę Nr. 16a (SEC(2008)0076),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją „Vienos bendros rinkos peržiūra: kliūčių ir neveiksmingumo šalinimas geriau įgyvendinant ir vykdant teisės aktus“ (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (COM(2007)0724),

atsižvelgdamas į Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 30 d. Komisijos komunikatą „Antroji geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje peržiūra“ (COM(2008)0032),

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 8-9 d. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtas Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, kuriose patvirtinta Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa, nustatytas ES tikslas sumažinti administracinę naštą 25 proc. ir valstybės narės paragintos nustatyti lygiaverčius tikslinius rodiklius nacionaliniu lygmeniu,

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Naujos produktų ir sektoriaus priežiūros metodikos įgyvendinimas. Pirmojo sektoriaus patikrinimo rezultatai.“ Dokumentas pridedamas prie 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikato „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (SEC(2007)1517),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Modernizuotos bendrosios rinkos politikos priemonės.“ Dokumentas pridedamas prie 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (SEC(2007)1518),

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą „Vartotojams teikiamos bendrosios rinkos naudos stebėsena: vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (COM(2008)0031),

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 25 d. Tarybos (Konkurencingumas (vidaus rinka, pramonė ir tyrimai)) išvadas dėl vienos bendros rinkos XXI a. Europai,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0272/2008),

| A. | kadangi Europos Parlamentas teigiamai vertina tai, kad paskelbta vidaus rinkos rezultatų suvestinė, kuri padeda sumažinti atsilikimą ES teisės aktų perkėlimo srityje, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas teigiamai vertina tai, kad paskelbta vidaus rinkos rezultatų suvestinė, kuri padeda sumažinti atsilikimą ES teisės aktų perkėlimo srityje,

| B. | kadangi visos valstybės narės yra teisiškai įpareigotos per numatytą laiko tarpą perkelti į nacionalinę teisę visas vidaus rinkos direktyvas, |
| --- | --- |

B.

kadangi visos valstybės narės yra teisiškai įpareigotos per numatytą laiko tarpą perkelti į nacionalinę teisę visas vidaus rinkos direktyvas,

| C. | kadangi rezultatų suvestinė pirmiausia skirta tam, kad valstybės narės būtų skatinamos užtikrinti laiku atliekamą ES teisės aktų perkėlimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi rezultatų suvestinė pirmiausia skirta tam, kad valstybės narės būtų skatinamos užtikrinti laiku atliekamą ES teisės aktų perkėlimą,

| D. | kadangi esamas atsilikimas (1,2 proc.) yra didesnis negu būsimas tikslinis rodiklis (1,0 proc.), dėl kurio 2007 m. susitarė valstybių ir vyriausybių vadovai, |
| --- | --- |

D.

kadangi esamas atsilikimas (1,2 proc.) yra didesnis negu būsimas tikslinis rodiklis (1,0 proc.), dėl kurio 2007 m. susitarė valstybių ir vyriausybių vadovai,

| E. | kadangi fragmentacijos faktorius yra 8 proc., o tai reiškia, kad bent viena valstybė narė neperkėlė 124 direktyvų, |
| --- | --- |

E.

kadangi fragmentacijos faktorius yra 8 proc., o tai reiškia, kad bent viena valstybė narė neperkėlė 124 direktyvų,

| F. | kadangi esama skirtumų tarp įvairiose valstybėse narėse įvertinto ES teisės aktų perkėlimo masto, |
| --- | --- |

F.

kadangi esama skirtumų tarp įvairiose valstybėse narėse įvertinto ES teisės aktų perkėlimo masto,

| G. | kadangi net ir greitai bei tinkamai perkelta direktyva negali būti visiškai veiksminga, jei, pvz., jos įgyvendinimas sukuria teisinio neapibrėžtumo padėtį, dėl kurios Europos Teisingumo Teisme iškeliamos bylos ir kliudoma veiksmingam vidaus rinkos veikimui, |
| --- | --- |

G.

kadangi net ir greitai bei tinkamai perkelta direktyva negali būti visiškai veiksminga, jei, pvz., jos įgyvendinimas sukuria teisinio neapibrėžtumo padėtį, dėl kurios Europos Teisingumo Teisme iškeliamos bylos ir kliudoma veiksmingam vidaus rinkos veikimui,

| H. | kadangi pradėtų pažeidimų procedūrų skaičius vis dar labai didelis ir kadangi daug šių pažeidimų yra susiję su ES teisės aktų neperkėlimu arba netinkamu perkėlimu, |
| --- | --- |

H.

kadangi pradėtų pažeidimų procedūrų skaičius vis dar labai didelis ir kadangi daug šių pažeidimų yra susiję su ES teisės aktų neperkėlimu arba netinkamu perkėlimu,

| I. | kadangi nesąžiningo pranašumo galima pasiekti nesilaikant atitinkamų direktyvų ir jų neperkeliant arba netinkamai jas perkeliant, |
| --- | --- |

I.

kadangi nesąžiningo pranašumo galima pasiekti nesilaikant atitinkamų direktyvų ir jų neperkeliant arba netinkamai jas perkeliant,

| J. | kadangi siekiant vykdyti Lisabonos ir Geteborgo tvarios plėtros darbotvarkę būtina įgyvendinti vidaus rinkos direktyvas, |
| --- | --- |

J.

kadangi siekiant vykdyti Lisabonos ir Geteborgo tvarios plėtros darbotvarkę būtina įgyvendinti vidaus rinkos direktyvas,

| K. | kadangi vidutinis laikas pradėti pažeidimų procedūras Europos Teisingumo Teisme yra daugiau negu 20 mėnesių, |
| --- | --- |

K.

kadangi vidutinis laikas pradėti pažeidimų procedūras Europos Teisingumo Teisme yra daugiau negu 20 mėnesių,

| L. | kadangi kai kurios valstybės narės nepaiso Europos Teisingumo Teismo nutarčių pažeidimų bylose, o tai dar žalingiau vidaus rinkos veikimui, |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kurios valstybės narės nepaiso Europos Teisingumo Teismo nutarčių pažeidimų bylose, o tai dar žalingiau vidaus rinkos veikimui,

| M. | kadangi administravimo išlaidos valstybėse narėse yra pernelyg didelės ir tai yra nacionalinės ir Bendrijos teisės aktų taikymo rezultatas; |
| --- | --- |

M.

kadangi administravimo išlaidos valstybėse narėse yra pernelyg didelės ir tai yra nacionalinės ir Bendrijos teisės aktų taikymo rezultatas;

Įgyvendinimas – vidaus rinkos pagrindas

| 1. | pabrėžia, kad vidaus rinkos direktyvų įgyvendinimas laiku, tinkamas perkėlimas ir taikymas yra būtini siekiant veiksmingo vidaus rinkos veikimo, be to, turi įtaką konkurencingumui bei ekonominei ir socialinei pusiausvyrai Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad vidaus rinkos direktyvų įgyvendinimas laiku, tinkamas perkėlimas ir taikymas yra būtini siekiant veiksmingo vidaus rinkos veikimo, be to, turi įtaką konkurencingumui bei ekonominei ir socialinei pusiausvyrai Europos Sąjungoje;

| 2. | pabrėžia vidaus rinkos nuostatų laikymosi reikšmę nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu; pabrėžia, kad Komisija šiuo tikslu turi kurti partnerystes vykdant atitinkamą politikos formavimo procesą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia vidaus rinkos nuostatų laikymosi reikšmę nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu; pabrėžia, kad Komisija šiuo tikslu turi kurti partnerystes vykdant atitinkamą politikos formavimo procesą;

| 3. | primena, kad nustatytas tikslas, jog nuo 2009 m. atsilikimas perkeliant ES teisės aktus būtų ne didesnis kaip 1,0 proc.; ragina valstybes nares imtis veiksmų, kad šis tikslas būtų pasiektas; |
| --- | --- |

3.

primena, kad nustatytas tikslas, jog nuo 2009 m. atsilikimas perkeliant ES teisės aktus būtų ne didesnis kaip 1,0 proc.; ragina valstybes nares imtis veiksmų, kad šis tikslas būtų pasiektas;

| 4. | ragina valstybes nares, kurių atsilikimas ES teisės aktų perkėlimo srityje yra labai didelis, nedelsiant imtis veiksmų, o Komisiją – su jomis glaudžiai bendradarbiauti siekiant gerinti padėtį; atkreipia dėmesį, kad kai kurios valstybės narės įrodė, kad šį atsilikimą galima ženkliai ir greitai sumažinti; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares, kurių atsilikimas ES teisės aktų perkėlimo srityje yra labai didelis, nedelsiant imtis veiksmų, o Komisiją – su jomis glaudžiai bendradarbiauti siekiant gerinti padėtį; atkreipia dėmesį, kad kai kurios valstybės narės įrodė, kad šį atsilikimą galima ženkliai ir greitai sumažinti;

| 5. | primena, kad valstybės narės ir Komisija privalo nedelsdamos spręsti didelio fragmentacijos faktoriaus problemą; |
| --- | --- |

5.

primena, kad valstybės narės ir Komisija privalo nedelsdamos spręsti didelio fragmentacijos faktoriaus problemą;

| 6. | apgailestauja, kad valstybės narės, perkeldamos direktyvas į nacionalinę teisę, kartais įtraukia papildomus reikalavimus; laikosi nuomonės, kad šis vadinamasis „paauksavimas“ trukdo veiksmingai veikti vidaus rinkai; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad valstybės narės, perkeldamos direktyvas į nacionalinę teisę, kartais įtraukia papildomus reikalavimus; laikosi nuomonės, kad šis vadinamasis „paauksavimas“ trukdo veiksmingai veikti vidaus rinkai;

| 7. | mano, kad stipri, atvira ir konkurencinga vidaus rinka yra esminis Europos atsako į globalizacijos iššūkius aspektas, nes ji skatina Europos verslo konkurencingumą, didina patrauklumą užsienio investuotojams ir užtikrina vartotojų teises Europoje; Komisija, priimdama naujus vidaus rinkos projektus, turėtų atsižvelgti į išorės aspektą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad stipri, atvira ir konkurencinga vidaus rinka yra esminis Europos atsako į globalizacijos iššūkius aspektas, nes ji skatina Europos verslo konkurencingumą, didina patrauklumą užsienio investuotojams ir užtikrina vartotojų teises Europoje; Komisija, priimdama naujus vidaus rinkos projektus, turėtų atsižvelgti į išorės aspektą;

| 8. | primena, kad atviroje ir konkurencingoje vidaus rinkoje būtinos tikslingiau taikomos ir griežtesnės priemonės tobulinant kovą su klastotėmis ir piratavimu; |
| --- | --- |

8.

primena, kad atviroje ir konkurencingoje vidaus rinkoje būtinos tikslingiau taikomos ir griežtesnės priemonės tobulinant kovą su klastotėmis ir piratavimu;

| 9. | ragina valstybes nares, naudojantis esamomis gairėmis ir pažangiausia patirtimi, nedelsiant spręsti vidaus rinkos direktyvų tinkamo perkėlimo ir taikymo uždavinius; ragina parengti tikslesnes trūkumams spręsti skirtas priemones; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares, naudojantis esamomis gairėmis ir pažangiausia patirtimi, nedelsiant spręsti vidaus rinkos direktyvų tinkamo perkėlimo ir taikymo uždavinius; ragina parengti tikslesnes trūkumams spręsti skirtas priemones;

| 10. | ragina Komisiją paspartinti procesą sprendžiant ginčus ankstyvajame etape ir nurodyti pažeidimus, kurių pasekmės yra rimčiausios Europos piliečiams; taip pat skatina Komisiją sudaryti pažeidimų bylų, svarstomų Europos Teisingumo Teisme, aprašą tam, kad būtų galima gauti išsamią informaciją apie atitinkamą pažeidimą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją paspartinti procesą sprendžiant ginčus ankstyvajame etape ir nurodyti pažeidimus, kurių pasekmės yra rimčiausios Europos piliečiams; taip pat skatina Komisiją sudaryti pažeidimų bylų, svarstomų Europos Teisingumo Teisme, aprašą tam, kad būtų galima gauti išsamią informaciją apie atitinkamą pažeidimą;

| 11. | ragina valstybes nares įgyvendinant savo įsipareigojimus vadovautis Europos Teisingumo Teismo sprendimais; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares įgyvendinant savo įsipareigojimus vadovautis Europos Teisingumo Teismo sprendimais;

Rezultatų suvestinės tobulinimas, siekiant, kad ji taptų politikos formavimo priemone

| 12. | mano, kad, nors svarbiausia rezultatų suvestinės funkcija yra skatinti laiku ir tinkamai perkelti ES teisės aktus, ji ateityje galėtų tapti priemone, kurią naudodami politiką formuojantys asmenys lengviau nustatytų sunkumus ir kliūtis, taip pat sritis, kuriose reikalingos naujos iniciatyvos; ragina Komisiją plėsti ir gilinti rezultatų suvestinėje pateikiamą informaciją ir rodiklius, be kita ko, susijusius su kokybe, socialinėmis darbuotojų sąlygomis ir poveikiu aplinkai bei klimato kaitai; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, nors svarbiausia rezultatų suvestinės funkcija yra skatinti laiku ir tinkamai perkelti ES teisės aktus, ji ateityje galėtų tapti priemone, kurią naudodami politiką formuojantys asmenys lengviau nustatytų sunkumus ir kliūtis, taip pat sritis, kuriose reikalingos naujos iniciatyvos; ragina Komisiją plėsti ir gilinti rezultatų suvestinėje pateikiamą informaciją ir rodiklius, be kita ko, susijusius su kokybe, socialinėmis darbuotojų sąlygomis ir poveikiu aplinkai bei klimato kaitai;

| 13. | ragina Komisiją į būsimas rezultatų suvestines įtraukti lengvai suprantamą santrauką siekiant, kad jos būtų labiau prieinamos piliečiams ir kitiems suinteresuotiems subjektams; ragina atitinkamas ES ir nacionalines institucijas skelbti rezultatų suvestinę savo tinklavietėse ir didinti pastangas skleidžiant informaciją apie rezultatų suvestinę žiniasklaidai; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją į būsimas rezultatų suvestines įtraukti lengvai suprantamą santrauką siekiant, kad jos būtų labiau prieinamos piliečiams ir kitiems suinteresuotiems subjektams; ragina atitinkamas ES ir nacionalines institucijas skelbti rezultatų suvestinę savo tinklavietėse ir didinti pastangas skleidžiant informaciją apie rezultatų suvestinę žiniasklaidai;

| 14. | apgailestauja, kad rezultatų suvestinėje neteikiama informacija apie neperkeltas direktyvas; mano, kad vidaus rinkos veiksmingam veikimui kai kurios direktyvos, pvz., 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (3), yra svarbesnės negu kitos; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę naudoti rodiklius, kurie geriau atspindėtų santykinę direktyvų svarbą verslui ir piliečiams įvairiuose sektoriuose; mano, kad šiuo tikslu būtų naudingi Komisijos atliekami poveikio vertinimai; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad rezultatų suvestinėje neteikiama informacija apie neperkeltas direktyvas; mano, kad vidaus rinkos veiksmingam veikimui kai kurios direktyvos, pvz., 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (3), yra svarbesnės negu kitos; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę naudoti rodiklius, kurie geriau atspindėtų santykinę direktyvų svarbą verslui ir piliečiams įvairiuose sektoriuose; mano, kad šiuo tikslu būtų naudingi Komisijos atliekami poveikio vertinimai;

| 15. | primena, kad Bendrijos teisės aktų kokybė ir jų įgyvendinimas yra labai svarbūs tinkamam vidaus rinkos veikimui, taip pat, kad Europos Teisingumo Teisme svarstomų bylų, susijusių su neaiškiomis nuostatomis ir antrinės teisės aktų netinkamu įgyvendinimu, skaičius rodo, kad būtina tiksliau formuluoti Bendrijos teisės aktus; taigi ragina Komisiją nustatyti rezultatų suvestinės rodiklius, susijusius su Europos Teisingumo Teisme svarstomų bylų dėl antrinės teisės aktų kokybės ir jų netinkamo įgyvendinimo skaičiumi; |
| --- | --- |

15.

primena, kad Bendrijos teisės aktų kokybė ir jų įgyvendinimas yra labai svarbūs tinkamam vidaus rinkos veikimui, taip pat, kad Europos Teisingumo Teisme svarstomų bylų, susijusių su neaiškiomis nuostatomis ir antrinės teisės aktų netinkamu įgyvendinimu, skaičius rodo, kad būtina tiksliau formuluoti Bendrijos teisės aktus; taigi ragina Komisiją nustatyti rezultatų suvestinės rodiklius, susijusius su Europos Teisingumo Teisme svarstomų bylų dėl antrinės teisės aktų kokybės ir jų netinkamo įgyvendinimo skaičiumi;

| 16. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą nustatyti sistemingesnę pagrindinių prekių ir paslaugų rinkų veikimo stebėsenos politiką, kurią taikant siekiama išaiškinti rinkos problemas ir skatinti veiksmingesnes politikos priemones; dėl to ragina į rezultatų suvestinę įtraukti daugiau su konkrečiais sektoriais ir konkrečiomis valstybėmis narėmis susijusios ir tikslios informacijos; taip pat ragina įtraukti rodiklius, susijusius su tarpvalstybiniais viešųjų pirkimų aspektais; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą nustatyti sistemingesnę pagrindinių prekių ir paslaugų rinkų veikimo stebėsenos politiką, kurią taikant siekiama išaiškinti rinkos problemas ir skatinti veiksmingesnes politikos priemones; dėl to ragina į rezultatų suvestinę įtraukti daugiau su konkrečiais sektoriais ir konkrečiomis valstybėmis narėmis susijusios ir tikslios informacijos; taip pat ragina įtraukti rodiklius, susijusius su tarpvalstybiniais viešųjų pirkimų aspektais;

| 17. | ragina Komisiją pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 34 straipsnį užtikrinti, kad į visus pasiūlymus dėl direktyvų būtų įtraukta speciali nuostata, pagal kurią valstybės narės privalo parengti lenteles, parodančias sąryšį tarp atitinkamo teisės akto ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, taip pat pateikti šias lenteles Komisijai; be to, apgailestauja, kad valstybės narės silpnina Komisijos ir Parlamento pastangas siekiant skaidrumo, prieštaraudamos šiai nuostatai arba paversdamos ją neįpareigojančia konstatuojamąja dalimi; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 34 straipsnį užtikrinti, kad į visus pasiūlymus dėl direktyvų būtų įtraukta speciali nuostata, pagal kurią valstybės narės privalo parengti lenteles, parodančias sąryšį tarp atitinkamo teisės akto ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, taip pat pateikti šias lenteles Komisijai; be to, apgailestauja, kad valstybės narės silpnina Komisijos ir Parlamento pastangas siekiant skaidrumo, prieštaraudamos šiai nuostatai arba paversdamos ją neįpareigojančia konstatuojamąja dalimi;

| 18. | mano, kad Lisabonos ir Geteborgo tvarios plėtros darbotvarkės tikslų pasiekimas turėtų būti politinis prioritetas ir ypač pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti direktyvas, kurios būtinos šiems tikslams pasiekti; ragina Tarybą vidaus rinkos klausimams skirti daugiausia dėmesio peržiūrėtoje strategijoje, skirtoje laikotarpiui nuo 2010 m.; |
| --- | --- |

18.

mano, kad Lisabonos ir Geteborgo tvarios plėtros darbotvarkės tikslų pasiekimas turėtų būti politinis prioritetas ir ypač pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti direktyvas, kurios būtinos šiems tikslams pasiekti; ragina Tarybą vidaus rinkos klausimams skirti daugiausia dėmesio peržiūrėtoje strategijoje, skirtoje laikotarpiui nuo 2010 m.;

| 19. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą parengti priemones, skirtas vienos bendros rinkos politikos ir jos priemonių tobulinimui, didinant vienos bendros rinkos politikos pagrįstumą faktais, tikslingumą, decentralizaciją ir prieinamumą, taip pat geriau apie ją informuojant; |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą parengti priemones, skirtas vienos bendros rinkos politikos ir jos priemonių tobulinimui, didinant vienos bendros rinkos politikos pagrįstumą faktais, tikslingumą, decentralizaciją ir prieinamumą, taip pat geriau apie ją informuojant;

| 20. | siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų veikimą, ragina Komisiją vykdant sektorių apklausas, įmonių tyrimus, vartotojų tyrimus ar kitomis priemonėmis įvertinti valstybių narių vykdomo teisės aktų įgyvendinimo kokybę ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

20.

siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų veikimą, ragina Komisiją vykdant sektorių apklausas, įmonių tyrimus, vartotojų tyrimus ar kitomis priemonėmis įvertinti valstybių narių vykdomo teisės aktų įgyvendinimo kokybę ir nuoseklumą;

| 21. | pabrėžia, kad pavėluotai ir netinkamai įgyvendinant ES teisės aktus iš vartotojų ir įmonių atimama galimybė naudotis savo teisėmis, daroma žala Europos ekonomikai ir mažinamas pasitikėjimas vidaus rinka; ragina Komisiją sukurti rodiklius, kuriuos naudojant būtų galima įvertinti nuostolius, kuriuos piliečiai ar pramonės sektorius patyrė dėl pavėluoto ar netinkamo ES teisės aktų perkėlimo, taip pat ragina Komisiją sukurti rodiklių, nurodančių sąsają tarp teisės aktų perkėlimo masto ir pažeidimų procedūrų, pradėtų prieš valstybes nares, skaičiaus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad pavėluotai ir netinkamai įgyvendinant ES teisės aktus iš vartotojų ir įmonių atimama galimybė naudotis savo teisėmis, daroma žala Europos ekonomikai ir mažinamas pasitikėjimas vidaus rinka; ragina Komisiją sukurti rodiklius, kuriuos naudojant būtų galima įvertinti nuostolius, kuriuos piliečiai ar pramonės sektorius patyrė dėl pavėluoto ar netinkamo ES teisės aktų perkėlimo, taip pat ragina Komisiją sukurti rodiklių, nurodančių sąsają tarp teisės aktų perkėlimo masto ir pažeidimų procedūrų, pradėtų prieš valstybes nares, skaičiaus;

| 22. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą pateikti daugiau reglamentavimo tobulinimo teisėkūros iniciatyvų, ypač skirtų gerinti poveikio vertinimus ir mažinti administravimo išlaidas, nes tai leistų prisidėti prie veiksmingesnio vidaus rinkos veikimo; laikosi nuomonės, kad darbas minėtose srityse yra tarpusavyje susijęs ir turi būti vykdomas nuosekliai; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą pateikti daugiau reglamentavimo tobulinimo teisėkūros iniciatyvų, ypač skirtų gerinti poveikio vertinimus ir mažinti administravimo išlaidas, nes tai leistų prisidėti prie veiksmingesnio vidaus rinkos veikimo; laikosi nuomonės, kad darbas minėtose srityse yra tarpusavyje susijęs ir turi būti vykdomas nuosekliai;

| 23. | pritaria tikslui iki 2012 m. Europos Sąjungoje 25 proc. sumažinti administravimo išlaidas; ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant šio tikslo; laikosi nuomonės, kad rezultatų suvestinėje derėtų įvertinti su tuo susijusias pastangas ir pažangą nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis; dėl to ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į rezultatų suvestinę įtraukti šiam klausimui skirtą skirsnį; |
| --- | --- |

23.

pritaria tikslui iki 2012 m. Europos Sąjungoje 25 proc. sumažinti administravimo išlaidas; ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant šio tikslo; laikosi nuomonės, kad rezultatų suvestinėje derėtų įvertinti su tuo susijusias pastangas ir pažangą nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis; dėl to ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į rezultatų suvestinę įtraukti šiam klausimui skirtą skirsnį;

| 24. | apgailestauja, kad piliečiai vis dar patiria daugybę kliūčių, susijusių su laisvu judėjimu vidaus rinkoje; be to, pažymi, kad 15 proc. SOLVIT bylų, nagrinėtų 2007 m., buvo susijusios su laisvu asmenų judėjimu ir ES pilietybe; taigi ragina valstybes nares ir Komisiją didinti pastangas siekiant užtikrinti laisvą asmenų judėjimą; ypač prašo valstybių narių įsteigti vieno langelio principą taikančias institucijas, kurios padėtų gyventojams visais teisės ir praktiniais judėjimo vidaus rinkoje klausimais; taip pat ragina Komisiją nustatyti laisvo asmenų judėjimo kliūtis įvertinančius rodiklius, kurie būtų naudojami rezultatų suvestinėje; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad piliečiai vis dar patiria daugybę kliūčių, susijusių su laisvu judėjimu vidaus rinkoje; be to, pažymi, kad 15 proc. SOLVIT bylų, nagrinėtų 2007 m., buvo susijusios su laisvu asmenų judėjimu ir ES pilietybe; taigi ragina valstybes nares ir Komisiją didinti pastangas siekiant užtikrinti laisvą asmenų judėjimą; ypač prašo valstybių narių įsteigti vieno langelio principą taikančias institucijas, kurios padėtų gyventojams visais teisės ir praktiniais judėjimo vidaus rinkoje klausimais; taip pat ragina Komisiją nustatyti laisvo asmenų judėjimo kliūtis įvertinančius rodiklius, kurie būtų naudojami rezultatų suvestinėje;

| 25. | dar kartą pabrėžia, kad būtina, jog vidaus rinkos teisės aktai veiktų geriau; mano, kad geresnis įgyvendinimas taip pat priklauso nuo institucijų praktinio bendradarbiavimo ir partnerystės vystymo; ragina valstybes nares ir Komisiją toliau kurti pažangiausios patirties mainų sistemas; pabrėžia, kad dėl to, jog vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis veikia daug valdžios institucijų, būtina aktyviai skatinti ir remti administracinį bendradarbiavimą ir supaprastinimą; pažymi, kad šiuo tikslu labai svarbų vaidmenį galėtų atlikti vidaus rinkos informavimo sistema; |
| --- | --- |

25.

dar kartą pabrėžia, kad būtina, jog vidaus rinkos teisės aktai veiktų geriau; mano, kad geresnis įgyvendinimas taip pat priklauso nuo institucijų praktinio bendradarbiavimo ir partnerystės vystymo; ragina valstybes nares ir Komisiją toliau kurti pažangiausios patirties mainų sistemas; pabrėžia, kad dėl to, jog vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis veikia daug valdžios institucijų, būtina aktyviai skatinti ir remti administracinį bendradarbiavimą ir supaprastinimą; pažymi, kad šiuo tikslu labai svarbų vaidmenį galėtų atlikti vidaus rinkos informavimo sistema;

| 26. | ragina valstybes nares steigti nacionalinius vidaus rinkos centrus, skatinant jų pastangų, kuriomis siekiama vidaus rinkos veiksmingumo, koordinavimą, supaprastinimą ir politinį matomumą; pabrėžia, kad šie centrai turėtų veikti esančiose institucijose, pavyzdžiui, nacionalinėse institucijose ryšiams; ragina valstybes nares užtikrinti geresnes praktines ES teisės žinias visuose nacionalinės administracijos lygmenyse užtikrinant, kad piliečiai ir verslas nepatirtų nereikalingų išlaidų ir kliūčių, kylančių dėl blogo taisyklių supratimo; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares steigti nacionalinius vidaus rinkos centrus, skatinant jų pastangų, kuriomis siekiama vidaus rinkos veiksmingumo, koordinavimą, supaprastinimą ir politinį matomumą; pabrėžia, kad šie centrai turėtų veikti esančiose institucijose, pavyzdžiui, nacionalinėse institucijose ryšiams; ragina valstybes nares užtikrinti geresnes praktines ES teisės žinias visuose nacionalinės administracijos lygmenyse užtikrinant, kad piliečiai ir verslas nepatirtų nereikalingų išlaidų ir kliūčių, kylančių dėl blogo taisyklių supratimo;

| 27. | teigiamai vertina Komisijos darbą teisės aktų įgyvendinimo srityje siekiant partnerystės su valstybėmis narėmis, kuri įgyvendinama darbo grupėse, konkrečių sektorių tinkluose, susitikimuose su nacionaliniais ekspertais ir nustatant įgyvendinimo gaires; tiki, kad Komisijos darbas Direktyvos 2006/123/EB įgyvendinimo srityje bus sėkmingas ir pavyzdžiu ateičiai; pabrėžia, kad Parlamentui turėtų būti nuolat pranešama apie įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina Komisijos darbą teisės aktų įgyvendinimo srityje siekiant partnerystės su valstybėmis narėmis, kuri įgyvendinama darbo grupėse, konkrečių sektorių tinkluose, susitikimuose su nacionaliniais ekspertais ir nustatant įgyvendinimo gaires; tiki, kad Komisijos darbas Direktyvos 2006/123/EB įgyvendinimo srityje bus sėkmingas ir pavyzdžiu ateičiai; pabrėžia, kad Parlamentui turėtų būti nuolat pranešama apie įgyvendinimo procesą;

| 28. | pabrėžia, kad įgyvendinimo problemas dažnai nustato SOLVIT tinklas; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT centruose dažnai trūksta darbuotojų ir kad vidutinis bylos nagrinėjimas trunka ilgiau kaip 10 savaičių; ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT centruose dirbtų pakankamai darbuotojų, taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją didinti administravimo efektyvumą siekiant ženkliai sutrumpinti nagrinėjimo laiką; be to, ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų informuoti apie SOLVIT tinklo paslaugas naudojant atitinkamas informavimo priemones, siekiant geriau supažindinti piliečius ir verslą su SOLVIT; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad įgyvendinimo problemas dažnai nustato SOLVIT tinklas; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT centruose dažnai trūksta darbuotojų ir kad vidutinis bylos nagrinėjimas trunka ilgiau kaip 10 savaičių; ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT centruose dirbtų pakankamai darbuotojų, taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją didinti administravimo efektyvumą siekiant ženkliai sutrumpinti nagrinėjimo laiką; be to, ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų informuoti apie SOLVIT tinklo paslaugas naudojant atitinkamas informavimo priemones, siekiant geriau supažindinti piliečius ir verslą su SOLVIT;

| 29. | teigiamai vertina Komisijos ketinimus tobulinti verslo ir piliečių užklausų ir skundų filtravimą per SOLVIT ir kitas bendrosios rinkos paramos tarnybas siekiant užtikrinti, kad jie būtų nedelsiant nukreipiami į tinkamas administravimo institucijas nepriklausomai nuo to, per kokį tinklą jie buvo pateikti; pabrėžia, kad SOLVIT sukaupta patirtis turėtų būti naudojama formuojant nacionalinę ir ES politiką, atliekant būtinus struktūrinius arba reglamentavimo pakeitimus; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina Komisijos ketinimus tobulinti verslo ir piliečių užklausų ir skundų filtravimą per SOLVIT ir kitas bendrosios rinkos paramos tarnybas siekiant užtikrinti, kad jie būtų nedelsiant nukreipiami į tinkamas administravimo institucijas nepriklausomai nuo to, per kokį tinklą jie buvo pateikti; pabrėžia, kad SOLVIT sukaupta patirtis turėtų būti naudojama formuojant nacionalinę ir ES politiką, atliekant būtinus struktūrinius arba reglamentavimo pakeitimus;

| 30. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Parlamentu ir Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare, kasmet rengti vidaus rinkos forumą, kuriame dalyvautų valstybės narės ir kiti suinteresuoti subjektai, siekiant nustatyti aiškesnius įsipareigojimus tinkamai ir laiku įgyvendinti teisės aktus ir sukurti struktūrą, kurioje nustatomos gairės ir keičiamasi pažangiausia patirtimi; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Parlamentu ir Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare, kasmet rengti vidaus rinkos forumą, kuriame dalyvautų valstybės narės ir kiti suinteresuoti subjektai, siekiant nustatyti aiškesnius įsipareigojimus tinkamai ir laiku įgyvendinti teisės aktus ir sukurti struktūrą, kurioje nustatomos gairės ir keičiamasi pažangiausia patirtimi;

| 31. | ragina Tarybą suteikti didesnį prioritetą vidaus rinkos klausimams sukuriant naują Tarybos sudėtį, skirtą šiems klausimams, arba suteikiant jiems ypatingą prioritetą darbotvarkėje veikiančioje Konkurencingumo taryboje; |
| --- | --- |

31.

ragina Tarybą suteikti didesnį prioritetą vidaus rinkos klausimams sukuriant naują Tarybos sudėtį, skirtą šiems klausimams, arba suteikiant jiems ypatingą prioritetą darbotvarkėje veikiančioje Konkurencingumo taryboje;

| 32. | primena minėtąją savo rezoliuciją dėl vienos bendros rinkos peržiūros, kurioje Komisija raginama atlikti vidaus rinkos tyrimą; ragina Komisiją imtis veiksmų ir tokį tyrimą atlikti; |
| --- | --- |

32.

primena minėtąją savo rezoliuciją dėl vienos bendros rinkos peržiūros, kurioje Komisija raginama atlikti vidaus rinkos tyrimą; ragina Komisiją imtis veiksmų ir tokį tyrimą atlikti;

Vidaus rinkos ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinės

| 33. | mano, kad vidaus rinkos rezultatų suvestinė ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinė naudingos siekiant tobulesnės, piliečiams ir vartotojams naudingos vidaus rinkos; |
| --- | --- |

33.

mano, kad vidaus rinkos rezultatų suvestinė ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinė naudingos siekiant tobulesnės, piliečiams ir vartotojams naudingos vidaus rinkos;

| 34. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą užtikrinti, kad būtų geriau informuojama apie vidaus rinką, ir mano, kad šios dvi rezultatų suvestinės yra svarbus žingsnis šia kryptimi; |
| --- | --- |

34.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą užtikrinti, kad būtų geriau informuojama apie vidaus rinką, ir mano, kad šios dvi rezultatų suvestinės yra svarbus žingsnis šia kryptimi;

| 35. | pabrėžia, kad, nors dvi rezultatų suvestinės yra susijusios tarpusavyje ir svarbu skatinti jų darnią raidą, jos skirtos skirtingiems subjektams, todėl turi būti atskirtos viena nuo kitos ir jose turi būti naudojami skirtingi rodiklių rinkiniai; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad, nors dvi rezultatų suvestinės yra susijusios tarpusavyje ir svarbu skatinti jų darnią raidą, jos skirtos skirtingiems subjektams, todėl turi būti atskirtos viena nuo kitos ir jose turi būti naudojami skirtingi rodiklių rinkiniai;

| 36. | mano, kad turėtų būti reguliariai atliekama naudojamų rodiklių ir dviejų rezultatų suvestinių tarpusavio ryšio peržiūra, siekiant juos suderinti su vidaus rinkos pokyčiais; |
| --- | --- |

36.

mano, kad turėtų būti reguliariai atliekama naudojamų rodiklių ir dviejų rezultatų suvestinių tarpusavio ryšio peržiūra, siekiant juos suderinti su vidaus rinkos pokyčiais;

*

* *

| 37. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

37.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 80.

(2)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

(3)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/12

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisMokytojų rengimo kokybės gerinimas

P6_TA(2008)0422

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 3 straipsnio 1 dalies q punktą, 149 ir 150 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo (COM(2007)0392) ir į susijusius Komisijos tarnybų darbo dokumentus (SEC(2007)0931 ir SEC(2007)0933),

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1720/2006/EB, pagal kurį nustatoma veiksmų programa mokymosi visą gyvenimą srityje (1), apimanti konkretų tikslą stiprinti mokytojų rengimo kokybę ir jo europinį aspektą (17 straipsnio 2 dalies e punktas),

atsižvelgdamas į aštuonis pagrindinius gebėjimus, nustatytus 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje Nr. 2006/962/EB „Bendrieji visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimai: Europos orientaciniai metmenys“ (2),

atsižvelgdamas į 10 metų darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“ ir ypač į 1.1 tikslą gerinti mokytojų ir instruktorių švietimą ir mokymą (3), taip pat į tolesnes bendrąsias tarpines jos įgyvendinimo pažangos ataskaitas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos daugiakalbystės politiką ir į Komisijos aukšto lygio grupės pranešimą dėl daugiakalbystės (2007 m.),

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonoje vykusio neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į 2002 m kovo mėn. Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, kuriose buvo patvirtinti konkretūs tikslai gerinti, įskaitant kitus dalykus, mokytojų ir instruktorių švietimą ir mokymą,

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvadas apie vidutinių Europos rezultatų švietimo ir mokymo srityje orientacinius rodiklius (angl. benchmarks) (4),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 15-16 d. Švietimo, jaunimo ir kultūros tarybos susitikimo išvadas ir ypač į išvadas apie mokytojų švietimą (5),

atsižvelgdamas į EBPO trejų metų tarptautinio studentų vertinimo programos (angl. PISA) tyrimus ir ataskaitą „Mokytojų svarba: kaip pritraukti, rengti ir išlaikyti tinkamus mokytojus“ (2005 m.),

atsižvelgdamas į pranešimą „Kaip veikia geriausios pasaulyje ugdymo sistemos“ (McKinsey & Company, 2007 m. rugsėjo mėn.),

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. Europos Parlamento paskelbtą tyrimą „Esama padėtis fizinio lavinimo srityje Europos Sąjungoje ir jo perspektyvos“,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl sporto vaidmens švietime (6),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto (A6-0304/2008) pranešimą,

| A. | kadangi aukštos kokybės švietimas ir mokymas įvairiapusiai naudingas ne tik darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo skatinimo srityse, bet ir yra svarbi mokymosi visą gyvenimą dalis, |
| --- | --- |

A.

kadangi aukštos kokybės švietimas ir mokymas įvairiapusiai naudingas ne tik darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo skatinimo srityse, bet ir yra svarbi mokymosi visą gyvenimą dalis,

| B. | kadangi svarbu ugdyti savarankiškus, informuotus ir socialinės sanglaudos siekiančius asmenis ir kadangi mokymo kokybė yra vienas iš svarbiausių veiksnių, nuo kurio priklauso Europos Sąjungos socialinė ir ekonominė sanglauda, darbo vietų kūrimas, konkurencingumas ir augimo galimybės globalizuotame pasaulyje, |
| --- | --- |

B.

kadangi svarbu ugdyti savarankiškus, informuotus ir socialinės sanglaudos siekiančius asmenis ir kadangi mokymo kokybė yra vienas iš svarbiausių veiksnių, nuo kurio priklauso Europos Sąjungos socialinė ir ekonominė sanglauda, darbo vietų kūrimas, konkurencingumas ir augimo galimybės globalizuotame pasaulyje,

| C. | kadangi Europos socialinis fondas gali labai prisidėti prie švietimo ir mokymo plėtros ir geresnio mokytojų švietimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos socialinis fondas gali labai prisidėti prie švietimo ir mokymo plėtros ir geresnio mokytojų švietimo,

| D. | kadangi mokytojų rengimo kokybė atsispindi švietimo praktikoje ir tiesiogiai veikia ne tik mokinių žinias, bet ir jų asmenybės formavimą – ypač pirmaisiais mokymosi metais, |
| --- | --- |

D.

kadangi mokytojų rengimo kokybė atsispindi švietimo praktikoje ir tiesiogiai veikia ne tik mokinių žinias, bet ir jų asmenybės formavimą – ypač pirmaisiais mokymosi metais,

| E. | kadangi sunkumai, su kuriais susiduria mokytojai, nuolat auga, nes švietimo aplinka darosi vis sudėtingesnė ir įvairesnė; kadangi šie sunkumai – tai ir pažanga informacijos ir ryšių technologijų (IRT) srityje, ir socialinės bei šeimos struktūros pokyčiai, daugelyje mokyklų auganti mokinių įvairovė dėl padidėjusios imigracijos ir daugiakultūrės visuomenės atsiradimo, mokyklų autonomijos stiprėjimas (dėl kurios mokytojams atsiranda daugiau pareigų), būtinybė skirti daugiau dėmesio pavienių mokinių mokymosi poreikiams, |
| --- | --- |

E.

kadangi sunkumai, su kuriais susiduria mokytojai, nuolat auga, nes švietimo aplinka darosi vis sudėtingesnė ir įvairesnė; kadangi šie sunkumai – tai ir pažanga informacijos ir ryšių technologijų (IRT) srityje, ir socialinės bei šeimos struktūros pokyčiai, daugelyje mokyklų auganti mokinių įvairovė dėl padidėjusios imigracijos ir daugiakultūrės visuomenės atsiradimo, mokyklų autonomijos stiprėjimas (dėl kurios mokytojams atsiranda daugiau pareigų), būtinybė skirti daugiau dėmesio pavienių mokinių mokymosi poreikiams,

| F. | kadangi nustatytas aiškus ir teigiamas ryšys tarp aukštos kokybės mokytojų rengimo ir gerų mokinių rezultatų, |
| --- | --- |

F.

kadangi nustatytas aiškus ir teigiamas ryšys tarp aukštos kokybės mokytojų rengimo ir gerų mokinių rezultatų,

| G. | kadangi, atsižvelgiant į didėjantį informacijos srautą, susijusį su šiuo metu vykstančiu skaitmeninimu, turi būti didinami pajėgumai – siekiant, kad vartotojai žiniasklaida ir jos turiniu galėtų naudotis veiksmingai pagal savo tikslus ir poreikius; kadangi švietimas žiniasklaidos srityje yra pedagoginio požiūrio į žiniasklaidą elementas, kuris turėtų padėti išmokyti kritiškai ir apmąstant naudotis visomis žiniasklaidos rūšimis, |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgiant į didėjantį informacijos srautą, susijusį su šiuo metu vykstančiu skaitmeninimu, turi būti didinami pajėgumai – siekiant, kad vartotojai žiniasklaida ir jos turiniu galėtų naudotis veiksmingai pagal savo tikslus ir poreikius; kadangi švietimas žiniasklaidos srityje yra pedagoginio požiūrio į žiniasklaidą elementas, kuris turėtų padėti išmokyti kritiškai ir apmąstant naudotis visomis žiniasklaidos rūšimis,

| H. | kadangi Sąjungoje daugiau nei 80 proc. pradinių mokyklų mokytojų ir 97 proc. ikimokyklinio ugdymo įstaigų mokytojų yra moterys, o vidurinio švietimo įstaigose jų yra tik 60 proc., |
| --- | --- |

H.

kadangi Sąjungoje daugiau nei 80 proc. pradinių mokyklų mokytojų ir 97 proc. ikimokyklinio ugdymo įstaigų mokytojų yra moterys, o vidurinio švietimo įstaigose jų yra tik 60 proc.,

| I. | kadangi mokytojų ugdymo kokybė gali paveikti pradinėje mokykloje įgytų žinių kokybę ir vyresnių mokinių skaitymo įgūdžius, |
| --- | --- |

I.

kadangi mokytojų ugdymo kokybė gali paveikti pradinėje mokykloje įgytų žinių kokybę ir vyresnių mokinių skaitymo įgūdžius,

| J. | kadangi ikimokyklinio ir pradinio švietimo poveikis itin svarbus tolesniems vaiko mokslo rezultatams, |
| --- | --- |

J.

kadangi ikimokyklinio ir pradinio švietimo poveikis itin svarbus tolesniems vaiko mokslo rezultatams,

| K. | kadangi Sąjungoje esama daugiau negu 27 skirtingų mokytojų rengimo programų, tačiau sunkumai, su kuriais susiduria mokytojai, iš esmės visose valstybės narėse yra panašūs, |
| --- | --- |

K.

kadangi Sąjungoje esama daugiau negu 27 skirtingų mokytojų rengimo programų, tačiau sunkumai, su kuriais susiduria mokytojai, iš esmės visose valstybės narėse yra panašūs,

| L. | kadangi mokytojo darbas – tai profesija iš pašaukimo, ir siekiant išlaikyti gerus darbuotojus svarbu užtikrinti didelio pasitenkinimo darbu jausmą, |
| --- | --- |

L.

kadangi mokytojo darbas – tai profesija iš pašaukimo, ir siekiant išlaikyti gerus darbuotojus svarbu užtikrinti didelio pasitenkinimo darbu jausmą,

| M. | kadangi būtų neteisinga manyti, kad mokytojai vieninteliai atsakingi už jų vykdomą švietimo veiklą; kadangi būtina pabrėžti, kad mokytojų gebėjimas tinkamai mokyti visus savo mokinius, kurti draugišką atmosferą ir mažinti smurtą yra tiesiogiai susijęs su mokymo sąlygomis, turimomis pagalbinėmis priemonėmis, mokinių, turinčių mokymosi sunkumų, skaičiumi klasėje, socialine ir kultūrine aplinka mokykloje, šeimų bendradarbiavimu ir socialine parama; kadangi mokytojo įsipareigojimas labai priklauso nuo visuomenės įsipareigojimo švietimo srityje – šių dviejų veiksnių sąveika padeda siekti geresnio švietimo, |
| --- | --- |

M.

kadangi būtų neteisinga manyti, kad mokytojai vieninteliai atsakingi už jų vykdomą švietimo veiklą; kadangi būtina pabrėžti, kad mokytojų gebėjimas tinkamai mokyti visus savo mokinius, kurti draugišką atmosferą ir mažinti smurtą yra tiesiogiai susijęs su mokymo sąlygomis, turimomis pagalbinėmis priemonėmis, mokinių, turinčių mokymosi sunkumų, skaičiumi klasėje, socialine ir kultūrine aplinka mokykloje, šeimų bendradarbiavimu ir socialine parama; kadangi mokytojo įsipareigojimas labai priklauso nuo visuomenės įsipareigojimo švietimo srityje – šių dviejų veiksnių sąveika padeda siekti geresnio švietimo,

| N. | kadangi reikia dėti visas pastangas, siekiant užtikrinti, kad visi mokytojai jaustųsi esą gerbiamos ir vertinamos profesijos atstovai – atsižvelgiant į tai, kad profesinė tapatybė labai priklauso nuo visuomenės požiūrio, |
| --- | --- |

N.

kadangi reikia dėti visas pastangas, siekiant užtikrinti, kad visi mokytojai jaustųsi esą gerbiamos ir vertinamos profesijos atstovai – atsižvelgiant į tai, kad profesinė tapatybė labai priklauso nuo visuomenės požiūrio,

| O. | kadangi siekiant pritraukti puikiai besimokančius mokinius rinktis šią profesiją reikia užtikrinti atitinkamą aukštą socialinio pripažinimo, statuso ir atlyginimo lygį, |
| --- | --- |

O.

kadangi siekiant pritraukti puikiai besimokančius mokinius rinktis šią profesiją reikia užtikrinti atitinkamą aukštą socialinio pripažinimo, statuso ir atlyginimo lygį,

| P. | kadangi mokytojų socialinis ir lavinimo vaidmuo yra svarbus ne tik tose srityse, kurios tradiciškai siejamos su jų darbu – mokytojai gali būti pavyzdžiu, |
| --- | --- |

P.

kadangi mokytojų socialinis ir lavinimo vaidmuo yra svarbus ne tik tose srityse, kurios tradiciškai siejamos su jų darbu – mokytojai gali būti pavyzdžiu,

| Q. | kadangi lygių galimybių visiems tikslas įtvirtintas ES sutartyje, ypač jos 13 straipsnyje, kuris yra diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos panaikinimo teisinis pagrindas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi lygių galimybių visiems tikslas įtvirtintas ES sutartyje, ypač jos 13 straipsnyje, kuris yra diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos panaikinimo teisinis pagrindas,

| R. | kadangi mokyklų kokybė labai priklauso nuo jų autonomijos planavimo ir valdymo srityse, |
| --- | --- |

R.

kadangi mokyklų kokybė labai priklauso nuo jų autonomijos planavimo ir valdymo srityse,

| S. | kadangi fizinio lavinimo mokytojų profesinė kvalifikacija labai svarbi vaikų fizinio ir protinio vystymosi, taip pat sveiko gyvenimo būdo ugdymo požiūriu, |
| --- | --- |

S.

kadangi fizinio lavinimo mokytojų profesinė kvalifikacija labai svarbi vaikų fizinio ir protinio vystymosi, taip pat sveiko gyvenimo būdo ugdymo požiūriu,

| 1. | labai pritaria tyrimams, pagal kuriuos galima daryti išvadą, kad pagerinus mokytojų rengimo kokybę gerėja mokinių mokymosi rezultatai; |
| --- | --- |

1.

labai pritaria tyrimams, pagal kuriuos galima daryti išvadą, kad pagerinus mokytojų rengimo kokybę gerėja mokinių mokymosi rezultatai;

| 2. | mano, kad pagrindiniai švietimo ministerijų prioritetai turėtų būti galimybė gauti daugiau ir geresnės kokybės mokytojų švietimo paslaugų bei politika, skirta pritraukti geriausius kandidatus, kurie rinktųsi mokytojo profesiją; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pagrindiniai švietimo ministerijų prioritetai turėtų būti galimybė gauti daugiau ir geresnės kokybės mokytojų švietimo paslaugų bei politika, skirta pritraukti geriausius kandidatus, kurie rinktųsi mokytojo profesiją;

| 3. | mano, kad išaugusios švietimo išlaidos turėtų būti skiriamos toms sritims, kuriose užtikrinama didžiausia mokinių mokymosi rezultatų pažanga; |
| --- | --- |

3.

mano, kad išaugusios švietimo išlaidos turėtų būti skiriamos toms sritims, kuriose užtikrinama didžiausia mokinių mokymosi rezultatų pažanga;

| 4. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų skirti daugiau dėmesio ir išteklių mokytojų mokymui siekiant, kad būtų padaryta didelė pažanga vykdant Lisabonos strategijos „Švietimo ir mokymo 2010“ tikslus, t. y. kad pagerėtų švietimo kokybė ir kad visoje Sąjungoje būtų įdiegtas mokymasis visą gyvenimą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad valstybės narės turėtų skirti daugiau dėmesio ir išteklių mokytojų mokymui siekiant, kad būtų padaryta didelė pažanga vykdant Lisabonos strategijos „Švietimo ir mokymo 2010“ tikslus, t. y. kad pagerėtų švietimo kokybė ir kad visoje Sąjungoje būtų įdiegtas mokymasis visą gyvenimą;

| 5. | labai pritaria, kad būtų skatinamas nuolatinis ir nuoseklus mokytojų profesinis tobulėjimas per visą jų karjerą; rekomenduoja suteikti visiems mokytojams galimybes (akademines, darbo ir finansines, pvz., vyriausybės stipendijas) tobulinti ir atnaujinti savo įgūdžius, kvalifikaciją ir pedagogines žinias; mano, kad šios mokymosi galimybės turi būti parengtos taip, kad mokymo metu įgyta kvalifikacija būtų pripažįstama visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

5.

labai pritaria, kad būtų skatinamas nuolatinis ir nuoseklus mokytojų profesinis tobulėjimas per visą jų karjerą; rekomenduoja suteikti visiems mokytojams galimybes (akademines, darbo ir finansines, pvz., vyriausybės stipendijas) tobulinti ir atnaujinti savo įgūdžius, kvalifikaciją ir pedagogines žinias; mano, kad šios mokymosi galimybės turi būti parengtos taip, kad mokymo metu įgyta kvalifikacija būtų pripažįstama visose valstybėse narėse;

| 6. | pabrėžia, kad būtinas intensyvesnis tarpvalstybinis dialogas ir keitimasis patirtimi, ypač kalbant apie tęstinio profesinio tobulinimosi galimybių ikimokyklinio, pradinio ugdymo ir vidurinio mokymo mokytojams sudarymą ir jų veiksmingumą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad būtinas intensyvesnis tarpvalstybinis dialogas ir keitimasis patirtimi, ypač kalbant apie tęstinio profesinio tobulinimosi galimybių ikimokyklinio, pradinio ugdymo ir vidurinio mokymo mokytojams sudarymą ir jų veiksmingumą;

| 7. | ragina, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas naujų mokytojų pirmajam priėmimui į darbą; ragina kurti paramos tinklus ir kuravimo programas, kurias vykdant mokytojai, kurių patirtis ir kompetencija yra įrodyta, galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį ir mokyti naujus kolegas, perduoti sėkmingos karjeros metu surinktas žinias, skatinti mokytis komandoje ir padėti spręsti problemą, kad iš darbo neišeitų daug naujų darbuotojų; mano, kad kartu dirbantys ir besimokantys mokytojai galėtų prisidėti prie mokyklos mokymosi rezultatų ir bendros mokymosi aplinkos gerinimo; |
| --- | --- |

7.

ragina, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas naujų mokytojų pirmajam priėmimui į darbą; ragina kurti paramos tinklus ir kuravimo programas, kurias vykdant mokytojai, kurių patirtis ir kompetencija yra įrodyta, galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį ir mokyti naujus kolegas, perduoti sėkmingos karjeros metu surinktas žinias, skatinti mokytis komandoje ir padėti spręsti problemą, kad iš darbo neišeitų daug naujų darbuotojų; mano, kad kartu dirbantys ir besimokantys mokytojai galėtų prisidėti prie mokyklos mokymosi rezultatų ir bendros mokymosi aplinkos gerinimo;

| 8. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad, skirdamos pagrindinį dėmesį geriausių mokytojų įdarbinimui ir išlaikymui, visų pirma padarydamos šią profesiją pakankamai patrauklią, jos taip pat siektų, kad visais mokymosi lygiais mokytojų sudėtis mokyklose atitiktų visuomenės socialinę ir kultūrinę įvairovę; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad, skirdamos pagrindinį dėmesį geriausių mokytojų įdarbinimui ir išlaikymui, visų pirma padarydamos šią profesiją pakankamai patrauklią, jos taip pat siektų, kad visais mokymosi lygiais mokytojų sudėtis mokyklose atitiktų visuomenės socialinę ir kultūrinę įvairovę;

| 9. | pabrėžia, kad yra glaudus ryšys tarp mokytojo darbo, kaip patrauklios ir pasitenkinimą teikiančios profesijos, turinčios daug karjeros galimybių, užtikrinimo ir sėkmingo motyvuotų, puikiai besimokančių absolventų ir specialistų įdarbinimo; ragina valstybes nares imtis tolesnių priemonių siekiant skatinti, kad mokytojo karjerą rinktųsi puikiai besimokantys mokiniai; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad yra glaudus ryšys tarp mokytojo darbo, kaip patrauklios ir pasitenkinimą teikiančios profesijos, turinčios daug karjeros galimybių, užtikrinimo ir sėkmingo motyvuotų, puikiai besimokančių absolventų ir specialistų įdarbinimo; ragina valstybes nares imtis tolesnių priemonių siekiant skatinti, kad mokytojo karjerą rinktųsi puikiai besimokantys mokiniai;

| 10. | pabrėžia ypatingą lyčių politikos svarbą, taip pat pabrėžia tai, kad ypač svarbu užtikrinti ikimokyklinės ir pradinės mokyklos mokytojų kokybę ir kad jiems būtų suteikiama tinkama socialinė ir profesinė parama, kurios reikia jų pareigoms atlikti; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia ypatingą lyčių politikos svarbą, taip pat pabrėžia tai, kad ypač svarbu užtikrinti ikimokyklinės ir pradinės mokyklos mokytojų kokybę ir kad jiems būtų suteikiama tinkama socialinė ir profesinė parama, kurios reikia jų pareigoms atlikti;

| 11. | pripažįsta, kad svarbu, jog mokytojai nuolat dalyvautų su jų mokymo veikla susijusiose darbo ir diskusijų grupėse; vykdyti šią veiklą turėtų padėti ekspertai ir švietimo institucijos; mano, kad dalyvavimas kritiškuose mokymo proceso aptarimuose turėtų skatinti didesnį mokytojų susidomėjimą savo darbu – dėl to turėtų pagerėti jų darbo kokybė; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad svarbu, jog mokytojai nuolat dalyvautų su jų mokymo veikla susijusiose darbo ir diskusijų grupėse; vykdyti šią veiklą turėtų padėti ekspertai ir švietimo institucijos; mano, kad dalyvavimas kritiškuose mokymo proceso aptarimuose turėtų skatinti didesnį mokytojų susidomėjimą savo darbu – dėl to turėtų pagerėti jų darbo kokybė;

| 12. | mano, kad mokykla turi būti svarbi vaikų socialinio gyvenimo ir mokymosi veikėja, taip pat teikti jiems dalyvavimo demokratinėje visuomenėje žinias ir įgūdžius; pabrėžia, kad svarbu, jog rengiant mokytojams skirtus veiksmingus mokinių ugdymo metodus dalyvautų kvalifikuoti, kompetentingi ir patyrę mokytojai; |
| --- | --- |

12.

mano, kad mokykla turi būti svarbi vaikų socialinio gyvenimo ir mokymosi veikėja, taip pat teikti jiems dalyvavimo demokratinėje visuomenėje žinias ir įgūdžius; pabrėžia, kad svarbu, jog rengiant mokytojams skirtus veiksmingus mokinių ugdymo metodus dalyvautų kvalifikuoti, kompetentingi ir patyrę mokytojai;

| 13. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad valstybinėse švietimo sistemose fizinio lavinimo pamokas vestų tik kvalifikuoti fizinio lavinimo mokytojai; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad valstybinėse švietimo sistemose fizinio lavinimo pamokas vestų tik kvalifikuoti fizinio lavinimo mokytojai;

| 14. | pabrėžia didelius mokytojų vidutinės algos skirtumus ne tik skirtingose valstybėse narėse, bet ir palyginti su vidutinėmis nacionalinėmis pajamomis ir vienam gyventojui tenkančiu BVP; mano, kad mokytojai galėtų gauti gerą užmokestį, kuris atitiktų jų svarbą visuomenei ir ragina vykdyti veiksmus, kurie padėtų užkirsti kelią geriausių mokytojų vadinamajam protų nutekėjimui į geriau mokamas privataus sektoriaus darbo vietas, ypač mokslo ir technologijos srityse; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia didelius mokytojų vidutinės algos skirtumus ne tik skirtingose valstybėse narėse, bet ir palyginti su vidutinėmis nacionalinėmis pajamomis ir vienam gyventojui tenkančiu BVP; mano, kad mokytojai galėtų gauti gerą užmokestį, kuris atitiktų jų svarbą visuomenei ir ragina vykdyti veiksmus, kurie padėtų užkirsti kelią geriausių mokytojų vadinamajam protų nutekėjimui į geriau mokamas privataus sektoriaus darbo vietas, ypač mokslo ir technologijos srityse;

| 15. | pabrėžia, kad mokytojai turėtų būti geriau pasirengę atitikti jiems keliamus naujus reikalavimus; pripažįsta, kad IRT pažanga mokytojams kelia sunkumų, tačiau taip pat suteikia naujų galimybių; ragina, kad IRT švietimas būtų laikomas prioritetu pirmuoju ir po jo einančiu mokymo etapu siekiant užtikrinti naujausias technologinės plėtros ir jos pritaikymo švietimo srityje žinias ir būtinus mokytojų įgūdžius naudotis jomis pamokose; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad mokytojai turėtų būti geriau pasirengę atitikti jiems keliamus naujus reikalavimus; pripažįsta, kad IRT pažanga mokytojams kelia sunkumų, tačiau taip pat suteikia naujų galimybių; ragina, kad IRT švietimas būtų laikomas prioritetu pirmuoju ir po jo einančiu mokymo etapu siekiant užtikrinti naujausias technologinės plėtros ir jos pritaikymo švietimo srityje žinias ir būtinus mokytojų įgūdžius naudotis jomis pamokose;

| 16. | mano, kad mokymu, be kitų dalykų, turi būti siekiama supažindinti mokytojus su reikiamomis naujovėmis, kad į jų veiklą ir naujus dalykus būtų įtrauktas aplinkos aspektas; palankiai vertina teritorinius seminarus, skirtus su konkrečia aplinka susijusiems poreikiams nustatyti ir mokyklose rengiamus kursus, skirtus konkrečios mokymo įstaigos darbuotojams padėti įgyvendinti konkrečius projektus, pagal kuriuos atsižvelgiama į jų poreikius ir į jų konkrečią aplinką; |
| --- | --- |

16.

mano, kad mokymu, be kitų dalykų, turi būti siekiama supažindinti mokytojus su reikiamomis naujovėmis, kad į jų veiklą ir naujus dalykus būtų įtrauktas aplinkos aspektas; palankiai vertina teritorinius seminarus, skirtus su konkrečia aplinka susijusiems poreikiams nustatyti ir mokyklose rengiamus kursus, skirtus konkrečios mokymo įstaigos darbuotojams padėti įgyvendinti konkrečius projektus, pagal kuriuos atsižvelgiama į jų poreikius ir į jų konkrečią aplinką;

| 17. | pabrėžia, kad mokytojų judumas, aktyvesnis bendradarbiavimas ir komandinis darbas gali padėti skatinti mokymo metodų kūrybingumą ir naujoviškumą, o taip būtų palengvinamos sąlygos pažangiausia patirtimi grindžiamam mokymui diegti; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad mokytojų judumas, aktyvesnis bendradarbiavimas ir komandinis darbas gali padėti skatinti mokymo metodų kūrybingumą ir naujoviškumą, o taip būtų palengvinamos sąlygos pažangiausia patirtimi grindžiamam mokymui diegti;

| 18. | ragina Komisiją stiprinti turimus finansinius išteklius siekiant remti mokytojų švietimą pasitelkus Mokymosi visą gyvenimą programą, ypač skatinti kaimyninių šalių ir regionų mokyklų mokytojų mainus; pabrėžia, kad judumas sudaro sąlygas tarp mokytojų skleisti idėjas ir geriausią patirtį, taip pat skatinti užsienio kalbų įgūdžių tobulinimą ir kitų kultūrų supratimą; pabrėžia, kad mokytojai savo karjeros metu turėtų naudotis didesnėmis kalbų mokymosi galimybėmis, o tai, inter alia, sudarys sąlygas maksimaliai pasinaudoti Sąjungos judumo programose numatytomis galimybėmis; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją stiprinti turimus finansinius išteklius siekiant remti mokytojų švietimą pasitelkus Mokymosi visą gyvenimą programą, ypač skatinti kaimyninių šalių ir regionų mokyklų mokytojų mainus; pabrėžia, kad judumas sudaro sąlygas tarp mokytojų skleisti idėjas ir geriausią patirtį, taip pat skatinti užsienio kalbų įgūdžių tobulinimą ir kitų kultūrų supratimą; pabrėžia, kad mokytojai savo karjeros metu turėtų naudotis didesnėmis kalbų mokymosi galimybėmis, o tai, inter alia, sudarys sąlygas maksimaliai pasinaudoti Sąjungos judumo programose numatytomis galimybėmis;

| 19. | ragina mokytojų rengimo procese pirmenybę teikti žiniasklaidos studijoms, o žiniasklaidos studijų programas padaryti svarbiu pagrindinio mokytojų ugdymo dalyku; |
| --- | --- |

19.

ragina mokytojų rengimo procese pirmenybę teikti žiniasklaidos studijoms, o žiniasklaidos studijų programas padaryti svarbiu pagrindinio mokytojų ugdymo dalyku;

| 20. | pabrėžia, kad, kalbant apie šias mokytojų judumo programas, ypač svarbios mokyklų partnerystės programos „Comenius“ ir „Comenius – regio“; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad, kalbant apie šias mokytojų judumo programas, ypač svarbios mokyklų partnerystės programos „Comenius“ ir „Comenius – regio“;

| 21. | labai pritaria tam, kad užsienio kalbų būtų pradedama mokytis labai anksti ir kad kalbų pamokos būtų įtrauktos į pradinių mokyklų mokymo programas; pabrėžia, kad siekiant įdarbinti ir mokyti užsienio kalbų mokytojus ypač svarbu užtikrinti pakankamas investicijas; |
| --- | --- |

21.

labai pritaria tam, kad užsienio kalbų būtų pradedama mokytis labai anksti ir kad kalbų pamokos būtų įtrauktos į pradinių mokyklų mokymo programas; pabrėžia, kad siekiant įdarbinti ir mokyti užsienio kalbų mokytojus ypač svarbu užtikrinti pakankamas investicijas;

| 22. | pabrėžia, kad kiekvienas mokytojas turėtų pavyzdingai mokėti savo gimtąją kalbą, nes ji yra pagrindinė tinkamo žinių perdavimo priemonė, palengvina mokiniams mokytis kitus dalykus ir ugdo jų gebėjimą bendrauti – tai labai svarbus daugelio profesijų veiksnys; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad kiekvienas mokytojas turėtų pavyzdingai mokėti savo gimtąją kalbą, nes ji yra pagrindinė tinkamo žinių perdavimo priemonė, palengvina mokiniams mokytis kitus dalykus ir ugdo jų gebėjimą bendrauti – tai labai svarbus daugelio profesijų veiksnys;

| 23. | pabrėžia, kad visose valstybėse narėse mokytojai turėtų turėti pažymėjimą, kad moka bent vieną plačiau vartojamą užsienio kalbą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad visose valstybėse narėse mokytojai turėtų turėti pažymėjimą, kad moka bent vieną plačiau vartojamą užsienio kalbą;

| 24. | ragina, kad į mokytojų tobulinimąsi mokykloje, taip pat pomokyklinį ir neakivaizdinį tobulinimąsi būtų įtrauktas žiniasklaidos pažinimas – bendradarbiaujant valdžios institucijoms ir privačiam sektoriui turi būti vykdomos žiniasklaidos studijos ir šio dalyko mokymas visą gyvenimą; |
| --- | --- |

24.

ragina, kad į mokytojų tobulinimąsi mokykloje, taip pat pomokyklinį ir neakivaizdinį tobulinimąsi būtų įtrauktas žiniasklaidos pažinimas – bendradarbiaujant valdžios institucijoms ir privačiam sektoriui turi būti vykdomos žiniasklaidos studijos ir šio dalyko mokymas visą gyvenimą;

| 25. | pabrėžia, kad nieko nėra geriau už laiką, kurį mokytojai praleidžia klasėje su mokiniais, ir išreiškia susirūpinimą dėl to, kad daugėjant administracijos ir raštvedybos užduočių, mokytojas galbūt mažiau laiko praleis klasėje ir rengdamasis pamokoms; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad nieko nėra geriau už laiką, kurį mokytojai praleidžia klasėje su mokiniais, ir išreiškia susirūpinimą dėl to, kad daugėjant administracijos ir raštvedybos užduočių, mokytojas galbūt mažiau laiko praleis klasėje ir rengdamasis pamokoms;

| 26. | ragina pilietinį švietimą padaryti privalomą ir mokytojų rengimo ir mokyklos programų dalyku, kad mokytojai ir mokiniai žinotų pagrindinius dalykus apie piliečių teises ir pareigas, Sąjungą, galėtų analizuoti ir kritiškai vertinti svarbiausias politines ir socialines realijas ir procesus; |
| --- | --- |

26.

ragina pilietinį švietimą padaryti privalomą ir mokytojų rengimo ir mokyklos programų dalyku, kad mokytojai ir mokiniai žinotų pagrindinius dalykus apie piliečių teises ir pareigas, Sąjungą, galėtų analizuoti ir kritiškai vertinti svarbiausias politines ir socialines realijas ir procesus;

| 27. | mano, kad kiekviena mokykla turi ypatingą ryšį su vietos bendruomene, todėl mokyklų vadovams turėtų tekti didesnė atsakomybė priimant sprendimus, nes tai leistų jiems kartu su tėvais ir vietos suinteresuotosiomis šalimis spręsti švietimo problemas ir vykdyti mokymo reikalavimus, kurie būdingi jų aplinkai; pabrėžia, kad atsiradus labai įvairių imigrantų mokytojai privalo išmanyti įvairias kultūrines realijas ir procesus, vykstančius ne tik mokykloje, bet ir imigrantų šeimose ir jų gyvenamojoje aplinkoje (kurioje klesti įvairovė); |
| --- | --- |

27.

mano, kad kiekviena mokykla turi ypatingą ryšį su vietos bendruomene, todėl mokyklų vadovams turėtų tekti didesnė atsakomybė priimant sprendimus, nes tai leistų jiems kartu su tėvais ir vietos suinteresuotosiomis šalimis spręsti švietimo problemas ir vykdyti mokymo reikalavimus, kurie būdingi jų aplinkai; pabrėžia, kad atsiradus labai įvairių imigrantų mokytojai privalo išmanyti įvairias kultūrines realijas ir procesus, vykstančius ne tik mokykloje, bet ir imigrantų šeimose ir jų gyvenamojoje aplinkoje (kurioje klesti įvairovė);

| 28. | pabrėžia programos „Comenius“ naudą mokytojams ir mažoms bendruomenėms, ypač socialiai ir ekonomiškai atsilikusioms teritorijoms, nes skatina integraciją ir suteikia žinių apie europinį švietimą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia programos „Comenius“ naudą mokytojams ir mažoms bendruomenėms, ypač socialiai ir ekonomiškai atsilikusioms teritorijoms, nes skatina integraciją ir suteikia žinių apie europinį švietimą;

| 29. | pritaria valstybių narių susitarimui veikti kartu siekiant stiprinti mokytojų švietimo politikos koordinavimą, ypač pasitelkiant atvirą koordinavimo metodą; ragina valstybes nares iki galo pasinaudoti šia galimybe mokytis vienoms iš kitų ir prašo, kad būtų konsultuojamasi dėl šios srities tvarkaraščio ir raidos; |
| --- | --- |

29.

pritaria valstybių narių susitarimui veikti kartu siekiant stiprinti mokytojų švietimo politikos koordinavimą, ypač pasitelkiant atvirą koordinavimo metodą; ragina valstybes nares iki galo pasinaudoti šia galimybe mokytis vienoms iš kitų ir prašo, kad būtų konsultuojamasi dėl šios srities tvarkaraščio ir raidos;

| 30. | pabrėžia, kad reikia pateikti geresnę statistiką apie mokytojų mokymą visoje Sąjungoje, kad būtų skatinama dalytis informacija, daugiau bendradarbiauti ir keistis geriausia patirtimi; siūlo, kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, numatytų sistemą, pagal kurią būtų užtikrinama galimybė iš karto pasinaudoti lyginamaisiais duomenimis apie ikimokyklinių įstaigų, pradinių ir vidurinių mokyklų mokytojų rengimą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia pateikti geresnę statistiką apie mokytojų mokymą visoje Sąjungoje, kad būtų skatinama dalytis informacija, daugiau bendradarbiauti ir keistis geriausia patirtimi; siūlo, kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, numatytų sistemą, pagal kurią būtų užtikrinama galimybė iš karto pasinaudoti lyginamaisiais duomenimis apie ikimokyklinių įstaigų, pradinių ir vidurinių mokyklų mokytojų rengimą;

| 31. | mano, kad siekiant kovoti su smurtu mokyklose būtinas glaudesnis mokyklų vadovų ir tėvų bendradarbiavimas, taip pat būtina sukurti priemones ir procedūras, kuriomis ši problema būtų veiksmingai sprendžiama; |
| --- | --- |

31.

mano, kad siekiant kovoti su smurtu mokyklose būtinas glaudesnis mokyklų vadovų ir tėvų bendradarbiavimas, taip pat būtina sukurti priemones ir procedūras, kuriomis ši problema būtų veiksmingai sprendžiama;

| 32. | pabrėžia, kad mokymo, taip pat mokytojų rengimo procesuose svarbu atsižvelgti į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad mokymo, taip pat mokytojų rengimo procesuose svarbu atsižvelgti į lyčių aspektą;

| 33. | ragina Komisiją skleisti žinias apie valstybių narių gerąją patirtį, kai, vykdant mokyklų projektus, pagerėjo bendrosios žinios, pvz., žinios apie sveiką mitybą ir sportą, namų ūkio ir asmeninių finansų planavimą; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją skleisti žinias apie valstybių narių gerąją patirtį, kai, vykdant mokyklų projektus, pagerėjo bendrosios žinios, pvz., žinios apie sveiką mitybą ir sportą, namų ūkio ir asmeninių finansų planavimą;

| 34. | ragina valstybes nares į mokytojų rengimo programas įtraukti konfliktų sprendimo dalykus, kad mokytojai išmoktų naujų visų rūšių konfliktų klasėse sprendimo būdų ir kovos su smurtu ir agresija strategijų; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares į mokytojų rengimo programas įtraukti konfliktų sprendimo dalykus, kad mokytojai išmoktų naujų visų rūšių konfliktų klasėse sprendimo būdų ir kovos su smurtu ir agresija strategijų;

| 35. | ragina valstybes nares į mokytojų rengimo programas įtraukti pagrindines žinias apie Europos Sąjungą, jos institucijas ir jų veikimą ir rengti mokytojų stažuotojų apsilankymus Sąjungos institucijose; |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares į mokytojų rengimo programas įtraukti pagrindines žinias apie Europos Sąjungą, jos institucijas ir jų veikimą ir rengti mokytojų stažuotojų apsilankymus Sąjungos institucijose;

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO), UNESCO ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

36.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO), UNESCO ir Europos Tarybai.

---

(1)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

(2)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(3)  OL C 142, 2002 6 14, p. 7.

(4)  OL C 134, 2003 6 7, p. 3.

(5)  OL C 300, 2007 12 12, p. 6.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/18

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisBolonijos procesas ir studentų judumas

P6_TA(2008)0423

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bolonijos proceso ir studentų judumo (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 149 ir 150 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą, pavadintą „Universitetų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai: švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės“ (COM(2006)0208),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą, pavadintą „Europos intelektinių gebėjimų sutelkimas: sudaryti universitetams sąlygas visapusiškai prisidėti prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo“ (COM(2005)0152),

atsižvelgdamas į pranešimą, pavadintą „Žvilgsnis į Europos aukštojo mokslo struktūrą 2006/07 m.: Bolonijos proceso nacionalinės tendencijos“ („Eurydice“, Europos Komisija, 2007 m.),

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo mėn. Eurobarometro apklausą dėl „Aukštojo mokslo reformų supratimo“,

atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą 2007 m. rugsėjo 25 d. priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimo ir plėtotės (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 23 d. Tarybos rezoliuciją dėl universitetų atnaujinimo didinant Europos konkurencingumą pasaulinėje žinių ekonomikoje,

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 13-14 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0302/2008),

| A. | kadangi Bolonijos proceso tikslai yra iki 2010 m. sukurti bendrą Europos aukštojo mokslo erdvę, įskaitant aukštojo mokslo reformas, pašalinti likusias kliūtis studentų ir mokytojų judumui ir gerinti aukštojo mokslo Europoje kokybę, didinti jo patrauklumą ir konkurencingumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Bolonijos proceso tikslai yra iki 2010 m. sukurti bendrą Europos aukštojo mokslo erdvę, įskaitant aukštojo mokslo reformas, pašalinti likusias kliūtis studentų ir mokytojų judumui ir gerinti aukštojo mokslo Europoje kokybę, didinti jo patrauklumą ir konkurencingumą,

| B. | kadangi studentų judumas ir švietimo kokybė turi likti pagrindiniais Bolonijos proceso elementais, |
| --- | --- |

B.

kadangi studentų judumas ir švietimo kokybė turi likti pagrindiniais Bolonijos proceso elementais,

| C. | kadangi dėl studentų judumo atsiranda naujos kultūros, socialinės ir akademinės vertybės, galimybės asmens ugdymui, didėja akademiniai standartai ir įsidarbinimo galimybės nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu, |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl studentų judumo atsiranda naujos kultūros, socialinės ir akademinės vertybės, galimybės asmens ugdymui, didėja akademiniai standartai ir įsidarbinimo galimybės nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu,

| D. | kadangi daugeliui studentų, mokslinių tyrinėtojų ir kitų darbuotojų studentų judumas vis dar nepasiekiamas, ypač naujesnėse valstybėse narėse, iš esmės dėl lėšų trūkumo; kadangi šios kliūtys gerai žinomos ir diskusijose suinteresuotosios šalys jas pakartotinai nurodo, |
| --- | --- |

D.

kadangi daugeliui studentų, mokslinių tyrinėtojų ir kitų darbuotojų studentų judumas vis dar nepasiekiamas, ypač naujesnėse valstybėse narėse, iš esmės dėl lėšų trūkumo; kadangi šios kliūtys gerai žinomos ir diskusijose suinteresuotosios šalys jas pakartotinai nurodo,

| E. | kadangi ypatingas dėmesys kreiptinas į atitinkamą studentų mokymosi, pragyvenimo išlaidų ir judumo finansavimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi ypatingas dėmesys kreiptinas į atitinkamą studentų mokymosi, pragyvenimo išlaidų ir judumo finansavimą,

| F. | kadangi Parlamentas visuomet skyrė ypatingą dėmesį studentų judumui, kaip prioritetiniam biudžeto klausimui, ir skatino užtikrinti tinkamą Bendrijos programų švietimo srityje finansavimo lygį; kadangi, atsižvelgiant į tvirtą Parlamento poziciją šiuo klausimu ir nepaisant to, kad Taryba sumažino Komisijos pasiūlyme nurodytas sumas, buvo padidinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir Erasmus Mundus programoms skirti asignavimai, dėl kurių buvo deramasi pagal 2007-2013 m. daugiametės finansinės perspektyvos nuostatas ir neseniai vykusios biudžeto procedūros metu, |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamentas visuomet skyrė ypatingą dėmesį studentų judumui, kaip prioritetiniam biudžeto klausimui, ir skatino užtikrinti tinkamą Bendrijos programų švietimo srityje finansavimo lygį; kadangi, atsižvelgiant į tvirtą Parlamento poziciją šiuo klausimu ir nepaisant to, kad Taryba sumažino Komisijos pasiūlyme nurodytas sumas, buvo padidinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir Erasmus Mundus programoms skirti asignavimai, dėl kurių buvo deramasi pagal 2007-2013 m. daugiametės finansinės perspektyvos nuostatas ir neseniai vykusios biudžeto procedūros metu,

| G. | kadangi siekiant stebėti, lyginti ir vertinti, taip pat plėtoti atitinkamas politikos sritis ir priemones, reikalingi patikimi statistiniai duomenys apie studentų judumą, |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant stebėti, lyginti ir vertinti, taip pat plėtoti atitinkamas politikos sritis ir priemones, reikalingi patikimi statistiniai duomenys apie studentų judumą,

| H. | kadangi savaiminio ir neformalaus mokymosi pripažinimas yra visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijos kertinis akmuo ir todėl šiame procese reikia pripažinti suaugusiųjų mokymosi svarbą, |
| --- | --- |

H.

kadangi savaiminio ir neformalaus mokymosi pripažinimas yra visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijos kertinis akmuo ir todėl šiame procese reikia pripažinti suaugusiųjų mokymosi svarbą,

| I. | kadangi pasirinkimui vykti į užsienį neturėtų trukdyti administracinės, finansinės ar kalbinės kliūtys, |
| --- | --- |

I.

kadangi pasirinkimui vykti į užsienį neturėtų trukdyti administracinės, finansinės ar kalbinės kliūtys,

| J. | kadangi judumas skatina užsienio kalbų mokymąsi ir gerina bendruosius bendravimo įgūdžius, |
| --- | --- |

J.

kadangi judumas skatina užsienio kalbų mokymąsi ir gerina bendruosius bendravimo įgūdžius,

| K. | kadangi būtina skubiai reformuoti universitetus kokybės, studijų struktūros, naujovių ir lankstumo požiūriu, |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina skubiai reformuoti universitetus kokybės, studijų struktūros, naujovių ir lankstumo požiūriu,

| L. | kadangi mokymo kokybė yra tiek pat svarbi, kaip ir mokslinių tyrimų kokybė ir todėl mokymas turėtų būti reformuotas ir atnaujintas visoje Europos Sąjungoje, ir kadangi abu šie dalykai yra glaudžiai susiję, |
| --- | --- |

L.

kadangi mokymo kokybė yra tiek pat svarbi, kaip ir mokslinių tyrimų kokybė ir todėl mokymas turėtų būti reformuotas ir atnaujintas visoje Europos Sąjungoje, ir kadangi abu šie dalykai yra glaudžiai susiję,

| M. | kadangi esant skirtingoms nacionalinėms pripažinimo sistemoms atsiranda didelių kliūčių norint vienodai traktuoti studentus ir siekti jų pažangos Europos aukštojo mokslo erdvėje bei Europos darbo rinkoje, |
| --- | --- |

M.

kadangi esant skirtingoms nacionalinėms pripažinimo sistemoms atsiranda didelių kliūčių norint vienodai traktuoti studentus ir siekti jų pažangos Europos aukštojo mokslo erdvėje bei Europos darbo rinkoje,

| N. | kadangi judumui gali trukdyti tai, kad lankytiems kursams nesuteikiamas visapusiškas ir tinkamas pripažinimas ir skirtingai vertinami gauti pažymiai, |
| --- | --- |

N.

kadangi judumui gali trukdyti tai, kad lankytiems kursams nesuteikiamas visapusiškas ir tinkamas pripažinimas ir skirtingai vertinami gauti pažymiai,

| O. | kadangi nuoseklų požiūrį būtina įgyvendinti, koordinuoti ir skatinti visose Bolonijos procesą pasirašiusiose šalyse, |
| --- | --- |

O.

kadangi nuoseklų požiūrį būtina įgyvendinti, koordinuoti ir skatinti visose Bolonijos procesą pasirašiusiose šalyse,

| P. | kadangi Bolonijos procesas turi sudaryti sąlygas sukurti naują pažangų švietimo modelį, užtikrinant galimybes mokytis visiems, kurių pagrindinis tikslas yra perduoti žinias ir vertybes, ir kuris sukuria darnią ateities visuomenę, kuri turėtų aukštą savimonės laipsnį ir kurioje nebūtų socialinių skirtumų, |
| --- | --- |

P.

kadangi Bolonijos procesas turi sudaryti sąlygas sukurti naują pažangų švietimo modelį, užtikrinant galimybes mokytis visiems, kurių pagrindinis tikslas yra perduoti žinias ir vertybes, ir kuris sukuria darnią ateities visuomenę, kuri turėtų aukštą savimonės laipsnį ir kurioje nebūtų socialinių skirtumų,

| 1. | mano, kad studentų judumo didėjimas ir įvairių švietimo sistemų kokybė nuo 2010 m. turėtų būti pirmaeilės svarbos klausimas iš naujo apibrėžiant pagrindinius Bolonijos proceso tikslus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad studentų judumo didėjimas ir įvairių švietimo sistemų kokybė nuo 2010 m. turėtų būti pirmaeilės svarbos klausimas iš naujo apibrėžiant pagrindinius Bolonijos proceso tikslus;

| 2. | pabrėžia, kad siekiant studentų judumo, privalu imtis veiksmų įvairiose politikos srityse; įvairūs su judumu susiję aspektai pranoksta aukštojo mokslo sritį ir yra susiję su socialinių reikalų, finansų ir imigracijos bei vizų politikos sritimis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad siekiant studentų judumo, privalu imtis veiksmų įvairiose politikos srityse; įvairūs su judumu susiję aspektai pranoksta aukštojo mokslo sritį ir yra susiję su socialinių reikalų, finansų ir imigracijos bei vizų politikos sritimis;

| 3. | itin sveikina valstybių narių pastangas vykdyti tarpvyriausybinį bendradarbiavimą, siekiant gerinti Europos Sąjungos švietimo kokybę ir konkurencingumą, ypač skatinti judumą, užtikrinti kvalifikacijos pripažinimą ir kokybės garantijas, ypač atkreipiant dėmesį į tai, kad veiksmų laisvė ribota dėl likusio mažo finansinės programos 1a išlaidų kategorijos rezervo; |
| --- | --- |

3.

itin sveikina valstybių narių pastangas vykdyti tarpvyriausybinį bendradarbiavimą, siekiant gerinti Europos Sąjungos švietimo kokybę ir konkurencingumą, ypač skatinti judumą, užtikrinti kvalifikacijos pripažinimą ir kokybės garantijas, ypač atkreipiant dėmesį į tai, kad veiksmų laisvė ribota dėl likusio mažo finansinės programos 1a išlaidų kategorijos rezervo;

| 4. | yra įsitikinęs, kad derėtų tęsti visų procese dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių pradėtą konsultavimosi metodą: ir institucijos, ir studentų atstovai turėtų glaudžiai bendradarbiauti siekdami įveikti likusias kliūtis judumui ir su Bolonijos proceso kokybe ir įgyvendinimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

4.

yra įsitikinęs, kad derėtų tęsti visų procese dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių pradėtą konsultavimosi metodą: ir institucijos, ir studentų atstovai turėtų glaudžiai bendradarbiauti siekdami įveikti likusias kliūtis judumui ir su Bolonijos proceso kokybe ir įgyvendinimu susijusias problemas;

| 5. | nurodo, kad įgyvendinant Bolonijos procesą ypatingas dėmesys skirtinas glaudžiam ir intensyviam bendradarbiavimui ir koordinavimui su Europos mokslinių tyrimų erdve; |
| --- | --- |

5.

nurodo, kad įgyvendinant Bolonijos procesą ypatingas dėmesys skirtinas glaudžiam ir intensyviam bendradarbiavimui ir koordinavimui su Europos mokslinių tyrimų erdve;

Studentų judumas: kokybė ir veiksmingumas

| 6. | primygtinai pabrėžia, kad skubiai reikalingi lyginamieji ir patikimi statistiniai studentų judumo ir jų socialinės bei ekonominės padėties duomenys, pvz., bendrieji rodikliai, kriterijai ir gairės, siekiant spręsti esamą duomenų stygiaus klausimą ir skatinti keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

6.

primygtinai pabrėžia, kad skubiai reikalingi lyginamieji ir patikimi statistiniai studentų judumo ir jų socialinės bei ekonominės padėties duomenys, pvz., bendrieji rodikliai, kriterijai ir gairės, siekiant spręsti esamą duomenų stygiaus klausimą ir skatinti keitimąsi gerąja patirtimi;

| 7. | ragina universitetus gerinti ir supaprastinti internetu ir ne internetu teikiamą informaciją ir atvykstantiems, ir išvykstantiems studentams; ragina universitetus ir nacionalines Erasmus programos agentūras bendradarbiauti su studentų organizacijomis siekiant, kad visa būtina informacija būtų gaunama laiku; ragina universitetus remti studentų teises, laikantis įsipareigojimų, kuriuos jie prisiėmė prisijungdami prie Erasmus universitetų chartijos; |
| --- | --- |

7.

ragina universitetus gerinti ir supaprastinti internetu ir ne internetu teikiamą informaciją ir atvykstantiems, ir išvykstantiems studentams; ragina universitetus ir nacionalines Erasmus programos agentūras bendradarbiauti su studentų organizacijomis siekiant, kad visa būtina informacija būtų gaunama laiku; ragina universitetus remti studentų teises, laikantis įsipareigojimų, kuriuos jie prisiėmė prisijungdami prie Erasmus universitetų chartijos;

| 8. | pabrėžia, kad norint, jog Bolonijos procesas pasiektų savo tikslus, būtini grįžtamieji studentų ir mokslo darbuotojų mainai; pabrėžia, kad iš dabartinių tendencijų matyti disproporcija ir ypač mažas judumas į valstybes nares, kurios į ES įstojo 2004 ir 2007 m.; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad norint, jog Bolonijos procesas pasiektų savo tikslus, būtini grįžtamieji studentų ir mokslo darbuotojų mainai; pabrėžia, kad iš dabartinių tendencijų matyti disproporcija ir ypač mažas judumas į valstybes nares, kurios į ES įstojo 2004 ir 2007 m.;

| 9. | nurodo atvykstančiųjų studentų konsultavimo, skirto jų socialinei, kultūrinei ir kalbinei integracijai, svarbą; |
| --- | --- |

9.

nurodo atvykstančiųjų studentų konsultavimo, skirto jų socialinei, kultūrinei ir kalbinei integracijai, svarbą;

| 10. | pabrėžia, kad geresnis kalbų mokėjimas yra svarbi vertybė ir viena iš studentų judumo priežasčių ir kad svarbu atvykstantiems studentams pasiūlyti intensyvius kalbos kursus ir prieš studijas pagal Erasmus programą, ir jų laikotarpiu; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad geresnis kalbų mokėjimas yra svarbi vertybė ir viena iš studentų judumo priežasčių ir kad svarbu atvykstantiems studentams pasiūlyti intensyvius kalbos kursus ir prieš studijas pagal Erasmus programą, ir jų laikotarpiu;

Aukštojo mokslo reforma ir universitetų modernizacija: kokybė, naujovės ir lankstumas

| 11. | ragina Europos Sąjungos universitetus pradėti pažangią, toli siekiančią ir metodišką studijų programų reformą, kadangi studentų judumui ir didesniam lankstumui būtinas didelio užmojo ir kokybiškas turinys ir organizacijos restruktūrizacija; ragina visų lygių programose nustatyti „judumo studijų laikotarpį“, kad studentams būtų suteikta galimybė vykti į užsienį; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Sąjungos universitetus pradėti pažangią, toli siekiančią ir metodišką studijų programų reformą, kadangi studentų judumui ir didesniam lankstumui būtinas didelio užmojo ir kokybiškas turinys ir organizacijos restruktūrizacija; ragina visų lygių programose nustatyti „judumo studijų laikotarpį“, kad studentams būtų suteikta galimybė vykti į užsienį;

| 12. | ragina pabrėžti, kad yra būtinos bendros Europos doktorantūros programos, skatinančios doktorantų judumą ir Europos doktorantūros sistemos kūrimą; |
| --- | --- |

12.

ragina pabrėžti, kad yra būtinos bendros Europos doktorantūros programos, skatinančios doktorantų judumą ir Europos doktorantūros sistemos kūrimą;

| 13. | pabrėžia didelę mokymo kokybės ir meistriškumo svarbą: visuose studijų sektoriuose patrauklumas ir veiksmingumas ir Bolonijos proceso tikslų siekimas labai priklauso nuo kvalifikuotų dėstytojų, jų tobulėjimo ir nuolatinio mokymosi; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia didelę mokymo kokybės ir meistriškumo svarbą: visuose studijų sektoriuose patrauklumas ir veiksmingumas ir Bolonijos proceso tikslų siekimas labai priklauso nuo kvalifikuotų dėstytojų, jų tobulėjimo ir nuolatinio mokymosi;

| 14. | dar kartą pabrėžia, kad yra būtina vykdyti tarptautinį dialogą ir keistis informacija bei patirtimi, kad būtų palengvintas mokytojų švietimo suderinimas, įkaitant pradinį mokytojų švietimą ir tęstinio profesinio tobulėjimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

14.

dar kartą pabrėžia, kad yra būtina vykdyti tarptautinį dialogą ir keistis informacija bei patirtimi, kad būtų palengvintas mokytojų švietimo suderinimas, įkaitant pradinį mokytojų švietimą ir tęstinio profesinio tobulėjimo veiksmingumą;

Studentų judumo finansavimas ir investicijos ir socialinis aspektas

| 15. | ypač reikėtų remti studentus iš socialiai remtinų visuomenės grupių, pvz., siūlyti nebrangų ir tinkamą būstą, turint omenyje, kad atvykus dažnai būtina papildoma parama; |
| --- | --- |

15.

ypač reikėtų remti studentus iš socialiai remtinų visuomenės grupių, pvz., siūlyti nebrangų ir tinkamą būstą, turint omenyje, kad atvykus dažnai būtina papildoma parama;

| 16. | siūlo įvesti suderintą Europos studento tapatybės kortelę, kad būtų palengvintas judumas ir sudarytos sąlygos studentams gauti nuolaidas būstui ir pragyvenimo išlaidoms; |
| --- | --- |

16.

siūlo įvesti suderintą Europos studento tapatybės kortelę, kad būtų palengvintas judumas ir sudarytos sąlygos studentams gauti nuolaidas būstui ir pragyvenimo išlaidoms;

| 17. | ragina valstybes nares ir kompetentingas valdžios institucijas paprastomis, lanksčiomis ir skaidriomis stipendijų skyrimo procedūromis ir papildoma finansine parama didelių išlaidų reikalaujančiose paskirties vietose užtikrinti teisingą ir visuotinę galimybę naudotis judumu tiems studentams, kuriems tokios paramos reikia; mano, kad svarbu, jog studentai tokią paramą gautų prieš išvykdami ir taip išvengtų pernelyg didelės finansinės naštos; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares ir kompetentingas valdžios institucijas paprastomis, lanksčiomis ir skaidriomis stipendijų skyrimo procedūromis ir papildoma finansine parama didelių išlaidų reikalaujančiose paskirties vietose užtikrinti teisingą ir visuotinę galimybę naudotis judumu tiems studentams, kuriems tokios paramos reikia; mano, kad svarbu, jog studentai tokią paramą gautų prieš išvykdami ir taip išvengtų pernelyg didelės finansinės naštos;

| 18. | džiaugiasi, kad atliekant vidutinės trukmės daugiametės finansinės programos, kuri numatyta prie 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo pridedamoje deklaracijoje, įvertinimą bus galima apsvarstyti švietimo srities programų, ypač Erasmus programos, finansavimo padidinimo klausimą, atsižvelgiant į šios programos įgyvendinimo stebėsenos ir įvertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad atliekant vidutinės trukmės daugiametės finansinės programos, kuri numatyta prie 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo pridedamoje deklaracijoje, įvertinimą bus galima apsvarstyti švietimo srities programų, ypač Erasmus programos, finansavimo padidinimo klausimą, atsižvelgiant į šios programos įgyvendinimo stebėsenos ir įvertinimo rezultatus;

| 19. | nurodo, kad reikėtų pradėti taikyti ir skatinti naujas studentų judumo finansavimo priemones, pvz., teikti neprocentines ir perkeliamąsias paskolas; |
| --- | --- |

19.

nurodo, kad reikėtų pradėti taikyti ir skatinti naujas studentų judumo finansavimo priemones, pvz., teikti neprocentines ir perkeliamąsias paskolas;

| 20. | ragina Europos universitetus bendradarbiauti su privačiu sektoriumi (pvz., ūkinėmis ir verslo organizacijomis, pvz., prekybos rūmais) siekiant kiekvienai studijų pakopai (bakalauro, magistro, daktaro laipsnių) atrasti naujus veiksmingus studento judumo bendrojo finansavimo mechanizmus ir taip pagerinti švietimo sistemų kokybę; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos universitetus bendradarbiauti su privačiu sektoriumi (pvz., ūkinėmis ir verslo organizacijomis, pvz., prekybos rūmais) siekiant kiekvienai studijų pakopai (bakalauro, magistro, daktaro laipsnių) atrasti naujus veiksmingus studento judumo bendrojo finansavimo mechanizmus ir taip pagerinti švietimo sistemų kokybę;

| 21. | siūlo plėtoti vaisingą bendrovių ir universitetų dialogą ir abipusius mainus siekiant pažangios partnerystės ir ieškant naujų bendradarbiavimo būdų; |
| --- | --- |

21.

siūlo plėtoti vaisingą bendrovių ir universitetų dialogą ir abipusius mainus siekiant pažangios partnerystės ir ieškant naujų bendradarbiavimo būdų;

Diplomų kokybė ir visuotinis pripažinimas

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti atitinkamų Europos sistemų (Bolonijos kvalifikacijos sistemos, Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistemos, Europos kokybės užtikrinimo standartų ir gairių ir Lisabonos pripažinimo konvencijos) įgyvendinimą siekiant sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti atitinkamų Europos sistemų (Bolonijos kvalifikacijos sistemos, Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistemos, Europos kokybės užtikrinimo standartų ir gairių ir Lisabonos pripažinimo konvencijos) įgyvendinimą siekiant sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę;

| 23. | todėl pabrėžia visapusės, suvienodintos ir veiksmingos kreditų perkėlimo sistemos (angl. ECTS) įgyvendinimo būtinybę, kad studentų ir mokslininkų kvalifikacijos Europoje būtų paprastai perkeliamos, esant vienai bendrai sistemai; |
| --- | --- |

23.

todėl pabrėžia visapusės, suvienodintos ir veiksmingos kreditų perkėlimo sistemos (angl. ECTS) įgyvendinimo būtinybę, kad studentų ir mokslininkų kvalifikacijos Europoje būtų paprastai perkeliamos, esant vienai bendrai sistemai;

| 24. | pabrėžia, kad trijų pakopų studijų sistema (bakalauras, magistras, doktorantas) galėtų tapti lankstesnė, jei pirmosioms dviem pakopoms būtų naudojama „4 + 1“, o ne „3 + 2“ sistema; pažymi, kad tokia sistema geriau tinka kai kurioms studijoms, nes ji užtikrina didesnį absolventų judumą ir geresnes jų užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad trijų pakopų studijų sistema (bakalauras, magistras, doktorantas) galėtų tapti lankstesnė, jei pirmosioms dviem pakopoms būtų naudojama „4 + 1“, o ne „3 + 2“ sistema; pažymi, kad tokia sistema geriau tinka kai kurioms studijoms, nes ji užtikrina didesnį absolventų judumą ir geresnes jų užimtumo galimybes;

| 25. | ragina universitetų patvirtintoms stažuotėms ir kitam savaiminiam ir neformaliam judumo stažui suteikti Europinės kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS) kreditus ir juos pripažinti neatsiejama studijų programos dalimi; |
| --- | --- |

25.

ragina universitetų patvirtintoms stažuotėms ir kitam savaiminiam ir neformaliam judumo stažui suteikti Europinės kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS) kreditus ir juos pripažinti neatsiejama studijų programos dalimi;

Bolonijos proceso įgyvendinimas visose su juo susijusiose šalyse

| 26. | ragina valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas ir Europos universitetus raginti ir skatinti keistis pažangiąja patirtimi ir sąmoningumą keliančiomis iniciatyvomis; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas ir Europos universitetus raginti ir skatinti keistis pažangiąja patirtimi ir sąmoningumą keliančiomis iniciatyvomis;

| 27. | ragina valstybes nares supaprastinti vizų išdavimo procedūras ir sumažinti jų kainą judiems studentams, ypač kai kalbama apie labiau rytuose esančias valstybes nares ir šalis kandidates, pagal ES direktyvų dėl vizų nuostatas; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares supaprastinti vizų išdavimo procedūras ir sumažinti jų kainą judiems studentams, ypač kai kalbama apie labiau rytuose esančias valstybes nares ir šalis kandidates, pagal ES direktyvų dėl vizų nuostatas;

*

* *

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 219 E, 2008 8 20, p. 68.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/22

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisTeisės aktų derinimas su naujuoju sprendimu dėl komitologijos

P6_TA(2008)0424

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės aktų derinimo su naujuoju sprendimu dėl komitologijos (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (1), iš dalies pakeistą Tarybos sprendimu 2006/512/EB (2) (toliau abu sprendimai kartu vadinami Komitologijos sprendimu),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2006/512/EB) (3),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Komisijos susitarimą dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB, iš dalies pakeisto Sprendimu 2006/512/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, įgyvendinimo taisyklių (4),

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 192 straipsnio antrą dalį ir 202 straipsnį,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnius,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. sprendimą dėl tarpinstitucinio Europos Parlamento ir Komisijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB, iš dalies pakeisto Sprendimu 2006/512/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, įgyvendinimo taisyklių sudarymo (5),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0345/2008),

| A. | kadangi, siekiant užtikrinti teisės aktų kokybę, Komisijai turėtų būti pavedama nagrinėti ir, atsižvelgiant į technologijų pažangą ir ekonominius pokyčius, greitai pritaikyti vis daugiau neesminių ir labiau techninio pobūdžio teisės aktų aspektų; kadangi šias galias lengviau deleguoti teisės aktų leidėjui užtikrinus institucines priemones, kurias taikant jis galėtų patikrinti, kaip šiomis galiomis naudojamasi, |
| --- | --- |

A.

kadangi, siekiant užtikrinti teisės aktų kokybę, Komisijai turėtų būti pavedama nagrinėti ir, atsižvelgiant į technologijų pažangą ir ekonominius pokyčius, greitai pritaikyti vis daugiau neesminių ir labiau techninio pobūdžio teisės aktų aspektų; kadangi šias galias lengviau deleguoti teisės aktų leidėjui užtikrinus institucines priemones, kurias taikant jis galėtų patikrinti, kaip šiomis galiomis naudojamasi,

| B. | kadangi iki šiol Sąjungos teisės aktų leidėjas šias galias galėjo deleguoti tik remdamasis EB sutarties 202 straipsnio nuostatomis; kadangi pradėjus vadovautis šiomis nuostatomis kilo nepasitenkinamas, nes minėtajame straipsnyje nurodomos tik Komisijos įgyvendinimo galios ir joms taikomos kontrolės procedūros, o dėl šių procedūrų vienbalsiai sprendžia Taryba, kuri šiuo atveju tik konsultuojasi su Parlamentu; kadangi minėtosios kontrolės procedūros iš esmės grindžiamos komitetų, kuriuos sudaro valstybių narių valstybės tarnautojai, veikla, taigi, kol nebuvo priimtas 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas, iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB, Europos Parlamentas negalėjo dalyvauti jokiose procedūrose, |
| --- | --- |

B.

kadangi iki šiol Sąjungos teisės aktų leidėjas šias galias galėjo deleguoti tik remdamasis EB sutarties 202 straipsnio nuostatomis; kadangi pradėjus vadovautis šiomis nuostatomis kilo nepasitenkinamas, nes minėtajame straipsnyje nurodomos tik Komisijos įgyvendinimo galios ir joms taikomos kontrolės procedūros, o dėl šių procedūrų vienbalsiai sprendžia Taryba, kuri šiuo atveju tik konsultuojasi su Parlamentu; kadangi minėtosios kontrolės procedūros iš esmės grindžiamos komitetų, kuriuos sudaro valstybių narių valstybės tarnautojai, veikla, taigi, kol nebuvo priimtas 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas, iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB, Europos Parlamentas negalėjo dalyvauti jokiose procedūrose,

| C. | kadangi Komitologijos sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje neteisingai įvedamos priemonės, pagal kurias pagrindiniams teisės aktams, priimtiems pagal bendro sprendimo procedūrą, galima taikyti bendrojo pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesminėms to dokumento nuostatoms, inter alia, kai kurias tokias nuostatas išbraukiant arba papildant dokumentą naujomis neesminėmis nuostatomis; kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas kiekvienu atveju atskirai turi apibrėžti esmines kiekvieno teisės akto nuostatas, kurias galima keisti tik pagal teisėkūros procedūrą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komitologijos sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje neteisingai įvedamos priemonės, pagal kurias pagrindiniams teisės aktams, priimtiems pagal bendro sprendimo procedūrą, galima taikyti bendrojo pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesminėms to dokumento nuostatoms, inter alia, kai kurias tokias nuostatas išbraukiant arba papildant dokumentą naujomis neesminėmis nuostatomis; kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas kiekvienu atveju atskirai turi apibrėžti esmines kiekvieno teisės akto nuostatas, kurias galima keisti tik pagal teisėkūros procedūrą,

| D. | kadangi pagal Komitologijos sprendimą vadinamiesiems norminamojo pobūdžio teisės aktams taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pagal kurią Parlamentas visapusiškai dalyvauja šių teisės aktų kontrolės procedūrose ir gali nesutikti su Komisijos siūlomais teisės aktų projektais, kuriuose viršijamos pagrindiniame teisės akte nurodytos įgyvendinimo galios, arba projektams, kurie nesuderinami su pagrindinio teisės akto tikslu arba turiniu ar neatitinka subsidiarumo arba proporcingumo principų, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Komitologijos sprendimą vadinamiesiems norminamojo pobūdžio teisės aktams taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pagal kurią Parlamentas visapusiškai dalyvauja šių teisės aktų kontrolės procedūrose ir gali nesutikti su Komisijos siūlomais teisės aktų projektais, kuriuose viršijamos pagrindiniame teisės akte nurodytos įgyvendinimo galios, arba projektams, kurie nesuderinami su pagrindinio teisės akto tikslu arba turiniu ar neatitinka subsidiarumo arba proporcingumo principų,

| E. | kadangi pagal naująją procedūrą užtikrinama demokratinė įgyvendinimo priemonių (jei tai iš esmės norminamojo pobūdžio teisės aktai) kontrolė, nes abiem teisėkūros institucijoms, t. y. Parlamentui ir Tarybai, suteikiamas vienodas statusas, taigi išsprendžiama viena iš svarbiausių demokratinio deficito Sąjungoje problemų; kadangi priėmus Komitologijos sprendimą sudarytos sąlygos techniškiausius teisės aktų aspektus ir jų taikymą deleguoti Komisijai ir užtikrinti, kad teisėkūros institucija ypač daug dėmesio skirtų esminiams aspektams nagrinėti ir Bendrijos teisės aktų kokybei gerinti, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal naująją procedūrą užtikrinama demokratinė įgyvendinimo priemonių (jei tai iš esmės norminamojo pobūdžio teisės aktai) kontrolė, nes abiem teisėkūros institucijoms, t. y. Parlamentui ir Tarybai, suteikiamas vienodas statusas, taigi išsprendžiama viena iš svarbiausių demokratinio deficito Sąjungoje problemų; kadangi priėmus Komitologijos sprendimą sudarytos sąlygos techniškiausius teisės aktų aspektus ir jų taikymą deleguoti Komisijai ir užtikrinti, kad teisėkūros institucija ypač daug dėmesio skirtų esminiams aspektams nagrinėti ir Bendrijos teisės aktų kokybei gerinti,

| F. | kadangi naujoji reguliavimo procedūra su tikrinimu ne pasirenkama, o privaloma; kadangi įgyvendinimo priemonės yra tokios, kaip nurodyta Komitologijos sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje, |
| --- | --- |

F.

kadangi naujoji reguliavimo procedūra su tikrinimu ne pasirenkama, o privaloma; kadangi įgyvendinimo priemonės yra tokios, kaip nurodyta Komitologijos sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje,

| G. | kadangi šiuo metu vykstantis Bendrijos acquis derinimas pagal Komitologijos sprendimą vis dar nebaigtas, nes tebesama teisės aktų, pagal kuriuos gali būti priimamos įgyvendinimo priemonės, kurioms netaikytina naujoji reguliavimo procedūra su tikrinimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu vykstantis Bendrijos acquis derinimas pagal Komitologijos sprendimą vis dar nebaigtas, nes tebesama teisės aktų, pagal kuriuos gali būti priimamos įgyvendinimo priemonės, kurioms netaikytina naujoji reguliavimo procedūra su tikrinimu,

| H. | kadangi į Komitologijos sprendimo 2 straipsnio 2 dalies taikymo sritį gali patekti ne tik įgyvendinimo priemonės, kurioms iki šiol buvo taikoma reguliavimo procedūra, bet ir kai kurios priemonės, kurioms taikomos valdymo arba konsultavimosi procedūros, |
| --- | --- |

H.

kadangi į Komitologijos sprendimo 2 straipsnio 2 dalies taikymo sritį gali patekti ne tik įgyvendinimo priemonės, kurioms iki šiol buvo taikoma reguliavimo procedūra, bet ir kai kurios priemonės, kurioms taikomos valdymo arba konsultavimosi procedūros,

| I. | kadangi Lisabonos sutartyje nustatoma nauja normų hierarchija ir įvedama vadinamojo deleguotojo teisės akto sąvoka: „įstatymo galią turintis teisės aktas gali deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas“; kadangi Lisabonos sutartyje naujai traktuojamos įgyvendinimo priemonės ir nurodoma, kad Parlamentas ir Taryba pagal bendro sprendimo procedūrą turi priimti reglamentą, kuriame bus nustatytos valstybių narių vykdomos įgyvendinimo priemonių kontrolės procedūros, |
| --- | --- |

I.

kadangi Lisabonos sutartyje nustatoma nauja normų hierarchija ir įvedama vadinamojo deleguotojo teisės akto sąvoka: „įstatymo galią turintis teisės aktas gali deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas“; kadangi Lisabonos sutartyje naujai traktuojamos įgyvendinimo priemonės ir nurodoma, kad Parlamentas ir Taryba pagal bendro sprendimo procedūrą turi priimti reglamentą, kuriame bus nustatytos valstybių narių vykdomos įgyvendinimo priemonių kontrolės procedūros,

| J. | Kadangi, siekiant įgyvendinti atitinkamas Lisabonos sutarties nuostatas, būtinas intensyvus ir sudėtingas institucijų derybų procesas, taigi, dabartinis derinimo procesas turi būti baigtas kuo anksčiau ir būtinai iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, |
| --- | --- |

J.

Kadangi, siekiant įgyvendinti atitinkamas Lisabonos sutarties nuostatas, būtinas intensyvus ir sudėtingas institucijų derybų procesas, taigi, dabartinis derinimo procesas turi būti baigtas kuo anksčiau ir būtinai iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo,

| K. | kadangi tuo atveju, jei Lisabonos sutartis įsigalios, reikės pradėti naują ir dar sudėtingesnį acquis derinimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl teisėkūros delegavimo procesą; kadangi, nors Lisabonos sutartyje pateikta deleguoto teisės akto apibrėžtis panaši į norminamojo pobūdžio teisės akto sąvoką, nustatytą neseniai priimtame Komitologijos sprendime, šios dvi sąvokos netapačios, o procedūrinės tvarkos, numatytos pagal šias dvi priemones, yra visiškai skirtingos; taigi, atsižvelgiant į dabartinį derinimo procesą, negali būti teigiama, kad tai precedentas ateičiai, |
| --- | --- |

K.

kadangi tuo atveju, jei Lisabonos sutartis įsigalios, reikės pradėti naują ir dar sudėtingesnį acquis derinimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl teisėkūros delegavimo procesą; kadangi, nors Lisabonos sutartyje pateikta deleguoto teisės akto apibrėžtis panaši į norminamojo pobūdžio teisės akto sąvoką, nustatytą neseniai priimtame Komitologijos sprendime, šios dvi sąvokos netapačios, o procedūrinės tvarkos, numatytos pagal šias dvi priemones, yra visiškai skirtingos; taigi, atsižvelgiant į dabartinį derinimo procesą, negali būti teigiama, kad tai precedentas ateičiai,

| L. | kadangi dėl tos pačios priežasties kiekvieno atskiro teisės akto derinimo rezultatų negalima laikyti precedentu ateičiai, |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl tos pačios priežasties kiekvieno atskiro teisės akto derinimo rezultatų negalima laikyti precedentu ateičiai,

| M. | kadangi institucijoms būtų naudinga susitarti dėl standartinės deleguotųjų teisės aktų tvirtinimo procedūros, kurią Komisija nuolat įtrauktų į teisės akto projektą, nors teisėkūros institucijos galėtų ją iš dalies pakeisti; kadangi būtina pradėti reglamento, kuriuo remiantis būtų nustatytos valstybių narių pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnio nuostatas vykdomos įgyvendinimo teisės aktų kontrolės procedūros, priėmimo procesą pagal bendro sprendimo procedūrą, |
| --- | --- |

M.

kadangi institucijoms būtų naudinga susitarti dėl standartinės deleguotųjų teisės aktų tvirtinimo procedūros, kurią Komisija nuolat įtrauktų į teisės akto projektą, nors teisėkūros institucijos galėtų ją iš dalies pakeisti; kadangi būtina pradėti reglamento, kuriuo remiantis būtų nustatytos valstybių narių pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnio nuostatas vykdomos įgyvendinimo teisės aktų kontrolės procedūros, priėmimo procesą pagal bendro sprendimo procedūrą,

| 1. | ragina Komisiją pagal atitinkamų EB sutarties straipsnių nuostatas pateikti Parlamentui teisėkūros pasiūlymų, kuriais remiantis būtų baigta komitologijos derinimo procedūra; ragina, kad šie pasiūlymai būtų rengiami organizuojant institucijų dialogą ir vadovaujantis šios rezoliucijos priede pateiktomis išsamiomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją pagal atitinkamų EB sutarties straipsnių nuostatas pateikti Parlamentui teisėkūros pasiūlymų, kuriais remiantis būtų baigta komitologijos derinimo procedūra; ragina, kad šie pasiūlymai būtų rengiami organizuojant institucijų dialogą ir vadovaujantis šios rezoliucijos priede pateiktomis išsamiomis rekomendacijomis;

| 2. | ragina Komisiją pateikti atitinkamų teisėkūros pasiūlymų siekiant likusius, visų pirma į šios rezoliucijos priedą įtrauktus, teisės aktus suderinti su Komitologijos sprendimu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pateikti atitinkamų teisėkūros pasiūlymų siekiant likusius, visų pirma į šios rezoliucijos priedą įtrauktus, teisės aktus suderinti su Komitologijos sprendimu;

| 3. | jeigu dabartinės derinimo procedūros nebūtų baigtos iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kreipiasi į Komisiją su prašymu pateikti susijusių teisėkūros pasiūlymų, reikalingų, kad iki reikamo laiko nesuderinti teisės aktai būtų derinami pagal naująją tvarką, kuri nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje; |
| --- | --- |

3.

jeigu dabartinės derinimo procedūros nebūtų baigtos iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kreipiasi į Komisiją su prašymu pateikti susijusių teisėkūros pasiūlymų, reikalingų, kad iki reikamo laiko nesuderinti teisės aktai būtų derinami pagal naująją tvarką, kuri nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje;

| 4. | ragina Komisiją po Lisabonos sutarties įsigaliojimo bet kuriuo atveju pateikti atitinkamų teisėkūros pasiūlymų, reikalingų, kad visas acquis communautaire būtų derinamas remiantis minėtąja nauja tvarka; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją po Lisabonos sutarties įsigaliojimo bet kuriuo atveju pateikti atitinkamų teisėkūros pasiūlymų, reikalingų, kad visas acquis communautaire būtų derinamas remiantis minėtąja nauja tvarka;

| 5. | ragina Komisiją kuo skubiau pateikti teisėkūros pasiūlymo dėl reglamento, pagal kurį būtų iš anksto nustatomos normos ir bendrieji principai, susiję su valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo galiomis kontrolės procedūromis, projektą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnio 3 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją kuo skubiau pateikti teisėkūros pasiūlymo dėl reglamento, pagal kurį būtų iš anksto nustatomos normos ir bendrieji principai, susiję su valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo galiomis kontrolės procedūromis, projektą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnio 3 dalies nuostatomis;

| 6. | reikalauja suteikti Europos Parlamentui papildomų išteklių visoms komitologijos procedūroms vykdyti ne vien esamu pereinamuoju laikotarpiu, bet taip pat rengiantis galimam Lisabonos sutarties įsigaliojimui, siekiant užtikrinti, kad trys institucijos tinkamai vykdytų visas komitologijos procedūras; |
| --- | --- |

6.

reikalauja suteikti Europos Parlamentui papildomų išteklių visoms komitologijos procedūroms vykdyti ne vien esamu pereinamuoju laikotarpiu, bet taip pat rengiantis galimam Lisabonos sutarties įsigaliojimui, siekiant užtikrinti, kad trys institucijos tinkamai vykdytų visas komitologijos procedūras;

| 7. | patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių; |
| --- | --- |

7.

patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(2)  OL L 200, 2006 7 22, p. 11.

(3)  OL C 255, 2006 10 21, p. 1.

(4)  OL C 143, 2008 6 10, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0189.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisREZOLIUCIJOS PRIEDAS:

DETALIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PASIŪLYMO TURINIO

Parlamentas ragina Komisiją pateikti atitinkamų teisėkūros pasiūlymų dėl likusių teisės aktų suderinimo pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą, 1999/468/EB, iš dalies pakeistą Sprendimu 2006/512/EB. Minėtieji dokumentai:

| — | 2000 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/15/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1); |
| --- | --- |

—

2000 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/15/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1);

| — | 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2000/25/EB dėl veiksmų, kurių būtina imtis dėl variklių, skirtų žemės ūkio ar miškų ūkio traktoriams, išmetamų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 74/150/EEB (2); |
| --- | --- |

—

2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2000/25/EB dėl veiksmų, kurių būtina imtis dėl variklių, skirtų žemės ūkio ar miškų ūkio traktoriams, išmetamų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 74/150/EEB (2);

| — | 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 (3); |
| --- | --- |

—

2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 (3);

| — | 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2001/43/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo (4); |
| --- | --- |

—

2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2001/43/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo (4);

| — | 2001 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/46/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/53/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius gyvūnų mitybos srityje atliekamų oficialių patikrinimų organizavimą, ir Direktyvas 70/524/EEB, 96/25/EB ir 1999/29/EB dėl gyvūnų mitybos (5); |
| --- | --- |

—

2001 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/46/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/53/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius gyvūnų mitybos srityje atliekamų oficialių patikrinimų organizavimą, ir Direktyvas 70/524/EEB, 96/25/EB ir 1999/29/EB dėl gyvūnų mitybos (5);

| — | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (6); |
| --- | --- |

—

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (6);

| — | 2002 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/33/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvas 90/425/EEB ir 92/118/EEB dėl sveikatos reikalavimų gyvūninės kilmės šalutiniams produktams (7); |
| --- | --- |

—

2002 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/33/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvas 90/425/EEB ir 92/118/EEB dėl sveikatos reikalavimų gyvūninės kilmės šalutiniams produktams (7);

| — | 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/3/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 70/156/EEB ir 80/1268/EEB, susijusias su N1 kategorijos transporto priemonių išmetamųjų anglies dioksido dujų kiekio matavimu ir degalų suvartojimu (8); |
| --- | --- |

—

2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/3/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 70/156/EEB ir 80/1268/EEB, susijusias su N1 kategorijos transporto priemonių išmetamųjų anglies dioksido dujų kiekio matavimu ir degalų suvartojimu (8);

| — | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/41/EB, panaikinanti tam tikras direktyvas dėl tam tikrų žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybos ir pateikimo į rinką maisto higienos ir sveikatos sąlygų ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 89/662/EEB ir 92/118/EEB bei Tarybos sprendimą 95/408/EB (9); |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/41/EB, panaikinanti tam tikras direktyvas dėl tam tikrų žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybos ir pateikimo į rinką maisto higienos ir sveikatos sąlygų ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 89/662/EEB ir 92/118/EEB bei Tarybos sprendimą 95/408/EB (9);

| — | 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/33/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 1999/32/EB nuostatas, susijusias su sieros kiekiu jūriniame kure (10); |
| --- | --- |

—

2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/33/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 1999/32/EB nuostatas, susijusias su sieros kiekiu jūriniame kure (10);

| — | 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/64/EB dėl motorinių transporto priemonių tipų patvirtinimo, atsižvelgiant į galimybę jas pakartotinai naudoti, perdirbti ir atnaujinti, bei iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEB (11); |
| --- | --- |

—

2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/64/EB dėl motorinių transporto priemonių tipų patvirtinimo, atsižvelgiant į galimybę jas pakartotinai naudoti, perdirbti ir atnaujinti, bei iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEB (11);

| — | 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/40/EB dėl dujų, išmetamų iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEB (12); |
| --- | --- |

—

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/40/EB dėl dujų, išmetamų iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEB (12);

| — | 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) N. 1260/1999 (13); |
| --- | --- |

—

2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) N. 1260/1999 (13);

| — | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (14). |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (14).

---

(1)  OL L 105, 2000 5 3, p. 34.

(2)  OL L 173, 2000 7 12, p. 1.

(3)  OL L 204, 2000 8 11, p. 1.

(4)  OL L 211, 2001 8 4, p. 25.

(5)  OL L 234, 2001 9 1, p. 55.

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

(7)  OL L 315, 2002 11 19, p. 14.

(8)  OL L 49, 2004 2 19, p. 36.

(9)  OL L 157, 2004 4 30, p. 33.

(10)  OL L 191, 2005 7 22, p. 59.

(11)  OL L 310, 2005 11 25, p. 10.

(12)  OL L 161, 2006 6 14, p. 12.

(13)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(14)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/26

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisRizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai

P6_TA(2008)0425

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1976 m. gruodžio 13 d. Antrojoje Tarybos direktyvoje 77/91/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų akcinių bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (1);

atsižvelgdamas į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinės atskaitomybės (2),

atsižvelgdamas į 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos direktyvą 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės (3),

atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (4),

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyvą 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo (5),

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/65/EB, iš dalies keičiančią direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (6),

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/107/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB, dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo siekiant reguliuoti valdymo įmonių veiklą ir supaprastintus prospektus (7),

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/108/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo siekiant reguliuoti KIPVPS investicijas (8),

atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (9),

atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (10),

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (11) (Pensijų fondų direktyva),

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/51/EB, iš dalies keičiančią Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (12),

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (13),

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų (14),

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (15),

atsižvelgdamas į 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvą 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje Direktyvoje apibrėžti terminai (16) (MiFID direktyva),

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (17),

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/1/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (18),

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (19),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) (20) (Kapitalui keliamų reikalavimų direktyva),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (nauja redakcija) (21) (Kapitalo pakankamumo direktyva),

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/36/EB dėl naudojimosi tam tikromis akcininkų teisėmis bendrovėse, kurių akcijos įtrauktos į prekybą reguliuojamoje rinkoje (22),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 21 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl gyvybės draudimo dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (COM(2008)0119) (pasiūlymas dėl Direktyvos „Mokumas II“),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „Kliūčių šalinimas tarpvalstybinėms investicijoms rizikos kapitalo lėšomis“ (COM(2007)0853),

atsižvelgdamas į savo 2004 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl būsimųjų rizikos fondų ir išvestinių priemonių (23),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl turto valdymo (24) ir 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl turto valdymo (II) (25),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010): Baltoji knyga (26), ypač į jos 19 dalį,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (dalis: valstybių narių ir Bendrijos bendrosios ekonominės politikos gairės). Naujo ciklo pradžia (2008–2010) (27),

atsižvelgdamas į Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO) 2003 m. gegužės mėn. pateiktą dokumentą dėl vertybinių popierių reglamentavimo tikslų ir principų, kurie taip pat apima kolektyvinio investavimo sistemų, įskaitant rizikos draudimo fondus, rinkodaros principus,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Ekonomikos ir mokslo politikos skyriaus 2007 m. gruodžio mėn. paskelbtą tyrimą apie rizikos draudimo fondus, skaidrumą ir interesų konfliktus,

atsižvelgdamas į Rizikos draudimo fondų darbo grupės 2008 m. sausio 22 d. paskelbtus pažangiosios patirties standartus ir vėliau įkurtą Rizikos fondų standartų tarybą, kuri prižiūrės, kaip laikomasi šių standartų,

atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio antrąją pastraipą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komitetų nuomonę (A6-0338/2008),

| A. | kadangi šiuo metu esama nacionalinių ir ES teisės aktų, susijusių su finansų rinkomis, ir jie tiesiogiai arba netiesiogiai galioja rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondams (tačiau ne tik jiems), |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu esama nacionalinių ir ES teisės aktų, susijusių su finansų rinkomis, ir jie tiesiogiai arba netiesiogiai galioja rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondams (tačiau ne tik jiems),

| B. | kadangi valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad šie teisės aktai būtų nuolat taikomi ir įgyvendinami; kadangi atliekant bet kokius vėlesnius galiojančių teisės aktų pakeitimus reikėtų atlikti deramą ekonominės naudos analizę ir jie turėtų būti nediskriminacinio pobūdžio; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad šie teisės aktai būtų nuolat taikomi ir įgyvendinami; kadangi atliekant bet kokius vėlesnius galiojančių teisės aktų pakeitimus reikėtų atlikti deramą ekonominės naudos analizę ir jie turėtų būti nediskriminacinio pobūdžio;

| C. | kadangi nebuvo teigiamos Komisijos reakcijos į jokius ankstesnius Parlamento prašymus, įskaitant išdėstytus minėtose rezoliucijose (2004 m. sausio 15 d., 2006 m. balandžio 27 d., 2007 m. liepos 11 d., 2007 m. gruodžio 13 d.), |
| --- | --- |

C.

kadangi nebuvo teigiamos Komisijos reakcijos į jokius ankstesnius Parlamento prašymus, įskaitant išdėstytus minėtose rezoliucijose (2004 m. sausio 15 d., 2006 m. balandžio 27 d., 2007 m. liepos 11 d., 2007 m. gruodžio 13 d.),

| D. | kadangi rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai labai skiriasi ir nėra aiškios jų apibrėžties, tačiau abu fondai yra investavimo priemonės, kuriomis daugiau naudojasi profesionalūs investuotojai, o ne mažmeniniai vartotojai; kadangi reglamentuojant tam tikrus produktus nebūtų tinkama šiuos fondus sujungti į vieną produktų kategoriją, |
| --- | --- |

D.

kadangi rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai labai skiriasi ir nėra aiškios jų apibrėžties, tačiau abu fondai yra investavimo priemonės, kuriomis daugiau naudojasi profesionalūs investuotojai, o ne mažmeniniai vartotojai; kadangi reglamentuojant tam tikrus produktus nebūtų tinkama šiuos fondus sujungti į vieną produktų kategoriją,

| E. | kadangi rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai tampa vis svarbesnėmis alternatyviomis investavimo priemonėmis, kuriomis naudojantis valdoma didelė ir didėjanti turto dalis pasauliniu mastu ir kurios padeda gerinti finansų rinkų efektyvumą, nes sukuriama naujų investavimo galimybių, |
| --- | --- |

E.

kadangi rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai tampa vis svarbesnėmis alternatyviomis investavimo priemonėmis, kuriomis naudojantis valdoma didelė ir didėjanti turto dalis pasauliniu mastu ir kurios padeda gerinti finansų rinkų efektyvumą, nes sukuriama naujų investavimo galimybių,

| F. | kadangi įvairios pasaulio, ES ir valstybių narių institucijos dar prieš finansų krizę išnagrinėjo galimas su rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondais susijusias problemas finansinio stabilumo, rizikos valdymo standartų, pernelyg didelio įsiskolinimo (skolinto kapitalo), nemokių ir sudėtingų finansinių priemonių vertinimo srityse, |
| --- | --- |

F.

kadangi įvairios pasaulio, ES ir valstybių narių institucijos dar prieš finansų krizę išnagrinėjo galimas su rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondais susijusias problemas finansinio stabilumo, rizikos valdymo standartų, pernelyg didelio įsiskolinimo (skolinto kapitalo), nemokių ir sudėtingų finansinių priemonių vertinimo srityse,

| G. | kadangi Finansinio stabilumo forumo 2007 m. atliktoje analizėje daroma išvada, kad finansinio stabilumo problemos geriausiai buvo sprendžiamos vykdant sustiprintą visų subjektų priežiūrą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Finansinio stabilumo forumo 2007 m. atliktoje analizėje daroma išvada, kad finansinio stabilumo problemos geriausiai buvo sprendžiamos vykdant sustiprintą visų subjektų priežiūrą,

| H. | kadangi 2008 m. balandžio mėn. Tarptautinis valiutos fondas (TVF) Pasaulinio finansinio stabilumo apžvalgoje pateikė išvadą, kad esama „kolektyvinės nesėkmės vertinant įvairių įstaigų – bankų, obligacijų draudikų, valstybės remiamų įmonių, rizikos draudimo fondų – skolinto kapitalo apimtį ir su tuo susijusios nevaldomo koregavimo rizikos“, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2008 m. balandžio mėn. Tarptautinis valiutos fondas (TVF) Pasaulinio finansinio stabilumo apžvalgoje pateikė išvadą, kad esama „kolektyvinės nesėkmės vertinant įvairių įstaigų – bankų, obligacijų draudikų, valstybės remiamų įmonių, rizikos draudimo fondų – skolinto kapitalo apimtį ir su tuo susijusios nevaldomo koregavimo rizikos“,

| I. | kadangi siekiant įgyvendinti Lisabonos dienotvarkę reikalingos ilgalaikės investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant įgyvendinti Lisabonos dienotvarkę reikalingos ilgalaikės investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą,

| J. | kadangi minėtoms ilgalaikėms investicijoms reikalingos gerai veikiančios ES ir pasaulio finansų rinkos, kurios duotų naudos realiai ekonomikai, o to galima pasiekti tik užtikrinus konkurencingą ir naujovišką Europos Sąjungos finansų pramonę, |
| --- | --- |

J.

kadangi minėtoms ilgalaikėms investicijoms reikalingos gerai veikiančios ES ir pasaulio finansų rinkos, kurios duotų naudos realiai ekonomikai, o to galima pasiekti tik užtikrinus konkurencingą ir naujovišką Europos Sąjungos finansų pramonę,

| K. | kadangi rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai daugeliu atvejų užtikrina mokumą, skatina rinkos įvairovę ir efektyvumą, nes dėl jų atsiranda naujų produktų paklausa ir jie padeda atskleisti kainą, |
| --- | --- |

K.

kadangi rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai daugeliu atvejų užtikrina mokumą, skatina rinkos įvairovę ir efektyvumą, nes dėl jų atsiranda naujų produktų paklausa ir jie padeda atskleisti kainą,

| L. | kadangi finansiniam stabilumui užtikrinti reikia geriau koordinuoti priežiūrą, taip pat pasauliniu lygmeniu, todėl logiška, kad reikia toliau gerinti esamas ES priežiūros priemones, taip pat nuolat keistis informacija, didinti institucinių investuotojų veiklos skaidrumą, |
| --- | --- |

L.

kadangi finansiniam stabilumui užtikrinti reikia geriau koordinuoti priežiūrą, taip pat pasauliniu lygmeniu, todėl logiška, kad reikia toliau gerinti esamas ES priežiūros priemones, taip pat nuolat keistis informacija, didinti institucinių investuotojų veiklos skaidrumą,

| M. | kadangi Komisija turėtų išnagrinėti rinkos dalyvių, kurie veikia neapmokestinamosiose, lengvatinės prekybos zonose, reguliavimo pasauliniu mastu galimybes, |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija turėtų išnagrinėti rinkos dalyvių, kurie veikia neapmokestinamosiose, lengvatinės prekybos zonose, reguliavimo pasauliniu mastu galimybes,

| N. | kadangi deramas skaidrumas labai svarbus investuotojams ir priežiūros institucijoms siekiant, kad būtų užtikrinama gera ir stabili finansų rinkų veikla ir skatinama rinkos dalyvių ir produktų konkurencija, |
| --- | --- |

N.

kadangi deramas skaidrumas labai svarbus investuotojams ir priežiūros institucijoms siekiant, kad būtų užtikrinama gera ir stabili finansų rinkų veikla ir skatinama rinkos dalyvių ir produktų konkurencija,

| O. | kadangi Komisija turėtų stebėti ir analizuoti RDF bei PKF bendrovių veiklos poveikį ir apsvarstyti galimybę pasiūlyti direktyvą dėl minimalių skaidrumo reikalavimų, susijusių su investicijų finansavimu ateityje, rizikos valdymu, vertinimo metodais, vadybininkų kvalifikacija ir galimais interesų konfliktais, o taip pat nuosavybės santykių atskleidimu ir rizikos draudimo fondų registravimu, |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija turėtų stebėti ir analizuoti RDF bei PKF bendrovių veiklos poveikį ir apsvarstyti galimybę pasiūlyti direktyvą dėl minimalių skaidrumo reikalavimų, susijusių su investicijų finansavimu ateityje, rizikos valdymu, vertinimo metodais, vadybininkų kvalifikacija ir galimais interesų konfliktais, o taip pat nuosavybės santykių atskleidimu ir rizikos draudimo fondų registravimu,

| P. | mano, kad siekiant patenkinti poreikį priežiūros tikslais stebėti, kaip veikia rinka, kompetentingos priežiūros institucijos turėtų galėti be didelių kliūčių pasinaudoti informacija apie rizikos draudimų fondų patiriamą riziką ir skolinimą, |
| --- | --- |

P.

mano, kad siekiant patenkinti poreikį priežiūros tikslais stebėti, kaip veikia rinka, kompetentingos priežiūros institucijos turėtų galėti be didelių kliūčių pasinaudoti informacija apie rizikos draudimų fondų patiriamą riziką ir skolinimą,

| Q. | tikisi, kad fondų pramonėje siekiant didesnio skaidrumo toliau bus kuriamos privalomosios įmonės valdymo (angl. „corporate governance“) priemonės, apie kurias būtina pranešti ir visuomenei; ragina tobulinti kontrolės priemones, |
| --- | --- |

Q.

tikisi, kad fondų pramonėje siekiant didesnio skaidrumo toliau bus kuriamos privalomosios įmonės valdymo (angl. „corporate governance“) priemonės, apie kurias būtina pranešti ir visuomenei; ragina tobulinti kontrolės priemones,

| R. | kadangi valstybės narės turėtų pasinaudoti pažangiąja patirtimi ir užtikrinti, kad darbuotojų įmonėje uždirbtos pensijos būtų apsaugotos bankroto atveju, |
| --- | --- |

R.

kadangi valstybės narės turėtų pasinaudoti pažangiąja patirtimi ir užtikrinti, kad darbuotojų įmonėje uždirbtos pensijos būtų apsaugotos bankroto atveju,

| S. | kadangi Komisija turėtų apsvarstyti galimybę į rizikos ribojimo principo apibrėžtį, kai šis principas įtraukiamas į esamus Bendrijos teisės aktus, įtraukti reikalavimą, kad investuotojai turėtų patikrinti, ar alternatyvūs investicijų fondai, į kuriuos jie investuoja lėšas, atitinka atitinkamus teisės aktus ir sektoriaus pažangiosios patirties standartus, |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija turėtų apsvarstyti galimybę į rizikos ribojimo principo apibrėžtį, kai šis principas įtraukiamas į esamus Bendrijos teisės aktus, įtraukti reikalavimą, kad investuotojai turėtų patikrinti, ar alternatyvūs investicijų fondai, į kuriuos jie investuoja lėšas, atitinka atitinkamus teisės aktus ir sektoriaus pažangiosios patirties standartus,

| T. | kadangi esama privataus investavimo apibrėžčių įvairovė valstybėse narėse varžo vidaus rinkos veikimą ir sudaro sąlygas į mažmeninės prekybos rinką patekti didelį pavojų keliantiems gaminiams, |
| --- | --- |

T.

kadangi esama privataus investavimo apibrėžčių įvairovė valstybėse narėse varžo vidaus rinkos veikimą ir sudaro sąlygas į mažmeninės prekybos rinką patekti didelį pavojų keliantiems gaminiams,

| U. | kadangi reikėtų sukurti elgesio kodeksui skirtą ir vieno langelio veiklos principu pagrįstą tinklavietę, įskaitant asmenų, kurie jo laikosi, registrą, taip pat būtų pateikiama su tais asmenimis susijusi informacija ir kodekso nesilaikymo priežastys; mano, kad nuostatų nesilaikymo priežastys taip pat galėtų pasitarnauti kaip mokymosi priemonė; kadangi minėtoji tinklavietė turėtų būti sukurta ES ir viešinama tarptautiniu mastu, |
| --- | --- |

U.

kadangi reikėtų sukurti elgesio kodeksui skirtą ir vieno langelio veiklos principu pagrįstą tinklavietę, įskaitant asmenų, kurie jo laikosi, registrą, taip pat būtų pateikiama su tais asmenimis susijusi informacija ir kodekso nesilaikymo priežastys; mano, kad nuostatų nesilaikymo priežastys taip pat galėtų pasitarnauti kaip mokymosi priemonė; kadangi minėtoji tinklavietė turėtų būti sukurta ES ir viešinama tarptautiniu mastu,

| V. | kadangi 2008 m. balandžio mėn. Pasaulinio finansinio stabilumo apžvalgoje Tarptautinis valiutos fondas (TVF) įspėja, kad „įmonių skolinimo priemonių rinka yra pažeidžiama, nes dėl makroekonominių ir struktūrinių veiksnių įsipareigojimų nevykdymo lygis didės“, |
| --- | --- |

V.

kadangi 2008 m. balandžio mėn. Pasaulinio finansinio stabilumo apžvalgoje Tarptautinis valiutos fondas (TVF) įspėja, kad „įmonių skolinimo priemonių rinka yra pažeidžiama, nes dėl makroekonominių ir struktūrinių veiksnių įsipareigojimų nevykdymo lygis didės“,

| W. | kadangi pastaruoju metu padaugėjo operacijų, kai naudojamas privatus kapitalas, ir dėl to ypač išaugo darbuotojų, kurių darbo vietos priklauso tik nuo kapitalo fondų, skaičius, todėl reikėtų deramai atsižvelgti į nacionalinius teisės aktus užimtumo srityje ir į Bendrijos teisės aktus užimtumo srityje (ypač į Direktyvą 2001/23/EB), kurie buvo priimti, kai padėtis buvo kitokia; kadangi su užimtumu susiję nacionaliniai ir Bendrijos teisės aktai turėtų būti taikomi nediskriminuojant, be to, visiems ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti taikomos sąžiningos ir deramos sąlygos ir jų įsipareigojimai darbuotojams turėtų būti panašūs, |
| --- | --- |

W.

kadangi pastaruoju metu padaugėjo operacijų, kai naudojamas privatus kapitalas, ir dėl to ypač išaugo darbuotojų, kurių darbo vietos priklauso tik nuo kapitalo fondų, skaičius, todėl reikėtų deramai atsižvelgti į nacionalinius teisės aktus užimtumo srityje ir į Bendrijos teisės aktus užimtumo srityje (ypač į Direktyvą 2001/23/EB), kurie buvo priimti, kai padėtis buvo kitokia; kadangi su užimtumu susiję nacionaliniai ir Bendrijos teisės aktai turėtų būti taikomi nediskriminuojant, be to, visiems ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti taikomos sąžiningos ir deramos sąlygos ir jų įsipareigojimai darbuotojams turėtų būti panašūs,

| X. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal didelę dalį teisinių sistemų rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai, kuriems priklauso įmonės ir kurie jas kontroliuoja, nelaikomi darbdaviais, ir todėl jiems netaikomi darbdaviams galiojantys teisiniai įpareigojimai, |
| --- | --- |

X.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal didelę dalį teisinių sistemų rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai, kuriems priklauso įmonės ir kurie jas kontroliuoja, nelaikomi darbdaviais, ir todėl jiems netaikomi darbdaviams galiojantys teisiniai įpareigojimai,

| Y. | kadangi esant itin sunkiai įsiskolinimų naštai bendrovių patiriamos rizikos laipsnis yra didesnis, |
| --- | --- |

Y.

kadangi esant itin sunkiai įsiskolinimų naštai bendrovių patiriamos rizikos laipsnis yra didesnis,

| Z. | kadangi, kaip ir kitų įmonių atveju, gali kilti interesų konfliktų dėl privataus kapitalo ar rizikos draudimo fondų verslo modelio ir dėl šių subjektų santykių su kitais finansų rinkų dalyviais; pastangos, kuriomis siekiama sugriežtinti Bendrijos teisės aktus, neturėtų apsiriboti tik rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondais, ir turėtų atitikti pasaulinio lygmens standartus, pvz., IOSCO interesų konfliktų valdymo, pasitelkiant kolektyvinio investavimo sistemas ir rinkos tarpininkus, principus, |
| --- | --- |

Z.

kadangi, kaip ir kitų įmonių atveju, gali kilti interesų konfliktų dėl privataus kapitalo ar rizikos draudimo fondų verslo modelio ir dėl šių subjektų santykių su kitais finansų rinkų dalyviais; pastangos, kuriomis siekiama sugriežtinti Bendrijos teisės aktus, neturėtų apsiriboti tik rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondais, ir turėtų atitikti pasaulinio lygmens standartus, pvz., IOSCO interesų konfliktų valdymo, pasitelkiant kolektyvinio investavimo sistemas ir rinkos tarpininkus, principus,

| AA. | kadangi dėl atlygio rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų valdytojams sistemų gali atsirasti netinkamos paskatos neatsakingai rizikuoti, |
| --- | --- |

AA.

kadangi dėl atlygio rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų valdytojams sistemų gali atsirasti netinkamos paskatos neatsakingai rizikuoti,

| AB. | kadangi rizikos draudimo fondai taip pat investavo į sudėtingus produktus, juos taip pat paveikė kreditų krizė ir todėl jie, kaip ir kiti investuotojai, patyrė nuostolių, |
| --- | --- |

AB.

kadangi rizikos draudimo fondai taip pat investavo į sudėtingus produktus, juos taip pat paveikė kreditų krizė ir todėl jie, kaip ir kiti investuotojai, patyrė nuostolių,

| AC. | kadangi, siekiant sumažinti finansinių krizių atsiradimo riziką ateityje ir atsižvelgiant į stiprią rinkų ir rinkų dalyvių sąveiką ir siekiant užtikrinti lygias reguliuojamų ir nereguliuojamų rinkos dalyvių galimybes tarpvalstybiniu mastu, jau rengiamos kelios ES ir pasaulio lygmens iniciatyvos (įskaitant Kapitalui keliamų reikalavimų ir Kapitalo pakankamumo direktyvų persvarstymo iniciatyvas, pasiūlymą dėl kreditų reitingų agentūrų direktyvos), kuriomis siekiama užtikrinti, kad reguliavimas tarptautiniu mastu būtų nuoseklesnis ir labiau suderintas, |
| --- | --- |

AC.

kadangi, siekiant sumažinti finansinių krizių atsiradimo riziką ateityje ir atsižvelgiant į stiprią rinkų ir rinkų dalyvių sąveiką ir siekiant užtikrinti lygias reguliuojamų ir nereguliuojamų rinkos dalyvių galimybes tarpvalstybiniu mastu, jau rengiamos kelios ES ir pasaulio lygmens iniciatyvos (įskaitant Kapitalui keliamų reikalavimų ir Kapitalo pakankamumo direktyvų persvarstymo iniciatyvas, pasiūlymą dėl kreditų reitingų agentūrų direktyvos), kuriomis siekiama užtikrinti, kad reguliavimas tarptautiniu mastu būtų nuoseklesnis ir labiau suderintas,

| AD. | kadangi principais pagrįstas reguliavimas yra tinkamas finansinių rinkų reguliavimo metodas, nes taikant šį reguliavimo metodą atsižvelgiama į rinkos pokyčius, |
| --- | --- |

AD.

kadangi principais pagrįstas reguliavimas yra tinkamas finansinių rinkų reguliavimo metodas, nes taikant šį reguliavimo metodą atsižvelgiama į rinkos pokyčius,

| AE. | kadangi reikia imtis veiksmų ES lygmeniu remiantis šiais septyniais su finansų įstaigomis ir rinkomis susijusiais principais:






  — | reglamentavimas: esami Bendrijos teisės aktai turėtų būti persvarstomi ir nustatomos reglamentavimo spragos; reikėtų apsvarstyti nacionalinius skirtumus ir skatinti teisės aktų derinimą, pvz., pasitelkiant priežiūros institucijų kolegijas ar kitais būdais, reikėtų skatinti lygiavertiškumą ir bendradarbiavimą tarptautiniu mastu; |
| --- | --- | --- |

AE.

kadangi reikia imtis veiksmų ES lygmeniu remiantis šiais septyniais su finansų įstaigomis ir rinkomis susijusiais principais:

—

reglamentavimas: esami Bendrijos teisės aktai turėtų būti persvarstomi ir nustatomos reglamentavimo spragos; reikėtų apsvarstyti nacionalinius skirtumus ir skatinti teisės aktų derinimą, pvz., pasitelkiant priežiūros institucijų kolegijas ar kitais būdais, reikėtų skatinti lygiavertiškumą ir bendradarbiavimą tarptautiniu mastu;

| — | kapitalas: kapitalo reikalavimai turėtų būti privalomi visoms finansų įstaigoms ir turėtų atspindėti su veiklos rūšimi susijusią riziką, pavojus ir rizikos kontrolės priemones; taip pat reikėtų apsvarstyti ilgesnio mokumo perspektyvas; |
| --- | --- |

—

kapitalas: kapitalo reikalavimai turėtų būti privalomi visoms finansų įstaigoms ir turėtų atspindėti su veiklos rūšimi susijusią riziką, pavojus ir rizikos kontrolės priemones; taip pat reikėtų apsvarstyti ilgesnio mokumo perspektyvas;

| — | inicijavimo ir paskirstymo modelis (angl. „originate and distribute“): tam, kad būtų geriau suderinti investuotojų ir iniciatorių interesai, apskritai iniciatorių apskaitoje turėtų būti pozicijos, susijusios su vertybiniais popieriais pakeistais produktais, kai iniciatoriai turi nemažą to produkto dalį, turėtų būti pateikiama informacija apie tai, kokia dalis produkto priklauso iniciatoriui; reikėtų tirti kitas pozicijų išsaugojimui alternatyvias priemones, kaip suderinti investuotojų ir iniciatorių interesus; |
| --- | --- |

—

inicijavimo ir paskirstymo modelis (angl. „originate and distribute“): tam, kad būtų geriau suderinti investuotojų ir iniciatorių interesai, apskritai iniciatorių apskaitoje turėtų būti pozicijos, susijusios su vertybiniais popieriais pakeistais produktais, kai iniciatoriai turi nemažą to produkto dalį, turėtų būti pateikiama informacija apie tai, kokia dalis produkto priklauso iniciatoriui; reikėtų tirti kitas pozicijų išsaugojimui alternatyvias priemones, kaip suderinti investuotojų ir iniciatorių interesus;

| — | apskaita: reikėtų apsvarstyti būdus, kaip sklandžiau įveikti apskaitos pagal tikrąją vertę cikliškumo poveikį; |
| --- | --- |

—

apskaita: reikėtų apsvarstyti būdus, kaip sklandžiau įveikti apskaitos pagal tikrąją vertę cikliškumo poveikį;

| — | reitingai: siekiant padidinti reitingų rinkų skaidrumą ir suprantamumą, kreditų reitingų agentūros turėtų priimti elgesio kodeksus, susijusius su prognozavimo aiškumu, produktų sudėtingumu ir verslo praktika; turėtų būti valdomi interesų konfliktai; be užsakymo parengti reitingai turėtų būti suskirstyti į kategorijas ir nenaudojami kaip spaudimo priemonė sandoriui sudaryti; |
| --- | --- |

—

reitingai: siekiant padidinti reitingų rinkų skaidrumą ir suprantamumą, kreditų reitingų agentūros turėtų priimti elgesio kodeksus, susijusius su prognozavimo aiškumu, produktų sudėtingumu ir verslo praktika; turėtų būti valdomi interesų konfliktai; be užsakymo parengti reitingai turėtų būti suskirstyti į kategorijas ir nenaudojami kaip spaudimo priemonė sandoriui sudaryti;

| — | prekyba išvestiniais finansiniais produktais: reikėtų skatinti skaidrią ir atvirą biržoje ar kitur vykdomą prekybą išvestiniais finansiniais produktais; |
| --- | --- |

—

prekyba išvestiniais finansiniais produktais: reikėtų skatinti skaidrią ir atvirą biržoje ar kitur vykdomą prekybą išvestiniais finansiniais produktais;

| — | ilgalaikė perspektyva: kalbant apie atlygio paketus, tai turėtų būti atsižvelgiama į ilgalaikius rezultatus, į nuostolius ir pelną, |
| --- | --- |

—

ilgalaikė perspektyva: kalbant apie atlygio paketus, tai turėtų būti atsižvelgiama į ilgalaikius rezultatus, į nuostolius ir pelną,

| AF. | kadangi dėl šių veiksmų būtų nustatytas universalus ir platus teisinis pagrindas, kuris būtų tam taikomas visoms tam tikrus dydžio reikalavimus viršijusioms finansų įstaigoms ir pagal kurį taip pat būtų atsižvelgiama į tarptautinę priežiūros ir reguliavimo praktiką, |
| --- | --- |

AF.

kadangi dėl šių veiksmų būtų nustatytas universalus ir platus teisinis pagrindas, kuris būtų tam taikomas visoms tam tikrus dydžio reikalavimus viršijusioms finansų įstaigoms ir pagal kurį taip pat būtų atsižvelgiama į tarptautinę priežiūros ir reguliavimo praktiką,

| 1. | prašo Komisijos iki 2008 m. pabaigos pagal EB sutarties 44 straipsnį, 47 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį Parlamentui pateikti teisėkūros pasiūlymą ar pasiūlymų, kurie apimtų visus atitinkamus subjektus ir finansų rinkos dalyvius, įskaitant rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondus, ir kuriuose būtų atsižvelgiama į AE konstatuojamojoje dalyje išdėstytus principus ir pridedamas išsamias rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos iki 2008 m. pabaigos pagal EB sutarties 44 straipsnį, 47 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį Parlamentui pateikti teisėkūros pasiūlymą ar pasiūlymų, kurie apimtų visus atitinkamus subjektus ir finansų rinkos dalyvius, įskaitant rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondus, ir kuriuose būtų atsižvelgiama į AE konstatuojamojoje dalyje išdėstytus principus ir pridedamas išsamias rekomendacijas;

| 2. | patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;

| 3. | mano, kad galimos finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu ar pasiūlymais, turėtų būti padengtos naudojant ES biudžeto lėšas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad galimos finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu ar pasiūlymais, turėtų būti padengtos naudojant ES biudžeto lėšas;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 26, 1977 1 31, p. 1.

(2)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

(3)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1.

(4)  OL L 372, 1986 12 31, p. 1.

(5)  OL L 82, 2001 3 22, p. 16.

(6)  OL L 283, 2001 10 27, p. 28.

(7)  OL L 41, 2002 2 13, p. 20.

(8)  OL L 41, 2002 2 13, p. 35.

(9)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

(10)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

(11)  OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

(12)  OL L 178, 2003 7 17, p. 16.

(13)  OL L 345, 2003 12 31, p. 64.

(14)  OL L 142, 2004 4 30, p. 12.

(15)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

(16)  OL L 241, 2006 9 2, p. 26.

(17)  OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

(18)  OL L 79, 2005 3 24, p. 9.

(19)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

(20)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

(21)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

(22)  OL L 184, 2007 7 14, p. 17.

(23)  OL C 92 E, 2004 4 16, p. 407.

(24)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 257.

(25)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0627.

(26)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

(27)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0058.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisREZOLIUCIJOS PRIEDAS:

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1 rekomendacija dėl finansinio stabilumo, kapitalo ir universalaus reguliavimo pagrindo

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.

Kapitalo reikalavimai. Investicinės bendrovės, įskaitant bendrijas ir komanditines bendrijas, draudimo įmonės, kredito įstaigos ir įprasti fondai (pvz., kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektai (KIPVPS) ir pensijų fondai) turi atitikti kapitalui keliamus reikalavimus. Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami reikalavimai bendrovės kapitalui būtų nustatomi atsižvelgiant ne į subjekto formą, o riziką, ir galiotų visoms finansų įstaigoms. Priežiūros institucijos gali atsižvelgti ir į tai, ar laikomasi elgesio kodeksų. Nepaisant to, šie reikalavimai kapitalui neturėtų papildyti esamų taisyklių ir jokiu būdu neturėtų būti laikomi garantija fondo nesėkmės atveju.

Iniciatoriai ir pakeitimas vertybiniais popieriais. Komisijos pasiūlyme dėl kapitalo reikalavimų turėtų būti reikalavimas, kad iniciatorių turima vertybiniais popieriais pakeistų paskolų dalis būtų įtraukta į balansą, arba iniciatoriams būtų numatomi kapitalo reikalavimai, nustatomi remiantis prielaida, kad iniciatoriams priklauso tos dalys, arba pasiūlyme numatomos kitos priemonės, kaip suderinti investuotojų ir iniciatorių interesus.

ES vykdoma kreditų reitingų agentūrų priežiūra. Komisija turėtų numatyti kreditų reitingų agentūrų, procedūrų ir reikalavimų laikymosi ES lygmens patikros mechanizmą, ir vykdyti tam tikras pareigas reikėtų pavesti Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui, siekiant taip skatinti konkurenciją ir suteikti rinkos prieigą kreditų reitingų srityje.

Vertinimas. Siekiant, kad būtų galima geriau apsaugoti investuotojus ir užtikrinti finansinių rinkų stabilumą, Komisija turėtų priimti principais pagrįstas teisines priemones, skirtas nemokioms finansinėms priemonėms vertinti ir derančias su kompetentingų tarptautinių institucijų veikla, ir atsižvelgti į įvairias su vertinimu susijusias iniciatyvas, kurių šiuo metu imamasi Europos Sąjungoje ir pasauliniu lygmeniu, bei ištirti, kaip geriausiai būtų galimą propaguoti šį vertinimą.

Brokeriai. Skaidrumo reikalavimai, taikomi visoms brokerių paslaugas teikiančioms įstaigoms, turėtų būti sustiprinti atsižvelgiant į rizikos, patiriamos dirbant su rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondais, pobūdžio ar struktūros sudėtingumą ir neskaidrumą.

Rizikos kapitalas ir MVĮ sektorius. Komisija turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymų siekiant sukurti suderintą ES lygmens pagrindą, skirtą rizikos kapitalui ir privataus kapitalo fondams, ir užtikrinti tarpvalstybinio masto prieigą prie rizikos kapitalo mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaip numatyta Lisabonos dienotvarkėje. Šiuo tikslu Komisija nedelsdama turėtų įgyvendinti politinius pasiūlymus, kuriuos ji pateikė komunikate dėl kliūčių šalinimo tarpvalstybinėms investicijoms rizikos kapitalo lėšomis. Pasiūlymas turėtų atitikti geros teisėkūros principus, jame neturėtų būti papildomų sudėtingų teisinių, mokestinių ir administracinių aspektų ES lygmeniu.

2 rekomendacija dėl priemonių skaidrumui užtikrinti

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.

Privataus investavimo sistema. Komisija turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl Europos privataus investavimo sistemos sukūrimo, kad investavimo produktai, įskaitant alternatyvias investavimo priemones, tarpvalstybiniu mastu galėtų būti platinami atitinkamoms kvalifikuotų investuotojų grupėms. Tokiame pasiūlyme, jei reikia, turėtų būti numatyti šie informacijos atskleidimo investuotojams ir atitinkamoms valdžios institucijoms principai:

| — | bendroji investavimo strategija ir mokesčių politika, |
| --- | --- |

—

bendroji investavimo strategija ir mokesčių politika,

| — | skolintas kapitalas (įsiskolinimo rizika), rizikos valdymo sistema ir investicijų portfelio vertinimo metodai, |
| --- | --- |

—

skolintas kapitalas (įsiskolinimo rizika), rizikos valdymo sistema ir investicijų portfelio vertinimo metodai,

| — | sukaupto kapitalo šaltiniai ir sumos, įskaitant viduje sukaupto kapitalo, |
| --- | --- |

—

sukaupto kapitalo šaltiniai ir sumos, įskaitant viduje sukaupto kapitalo,

| — | taisyklės, kuriomis remiantis užtikrinamas visapusiškas direktorių ir vyresniųjų vadybininkų atlygio sistemų, įskaitant akcijų opcionus, skaidrumas, |
| --- | --- |

—

taisyklės, kuriomis remiantis užtikrinamas visapusiškas direktorių ir vyresniųjų vadybininkų atlygio sistemų, įskaitant akcijų opcionus, skaidrumas,

| — | akcininkų, kurių turima dalis viršija tam tikrą kiekį, registracija ir tapatybės nustatymas. |
| --- | --- |

—

akcininkų, kurių turima dalis viršija tam tikrą kiekį, registracija ir tapatybės nustatymas.

Investuotojai. Komisija, bendradarbiaudama su priežiūros institucijomis, turėtų nustatyti taisykles, pagal kurias būtų užtikrinama, kad investuotojams bus aiškiai teikiama ir pranešama svarbi ir esminė informacija.

Privataus kapitalo fondai ir darbuotojų apsauga. Komisija turėtų užtikrinti, kad remiantis Direktyva 2001/23/EB darbuotojams visuomet būtų užtikrinamos vienodos teisės, įskaitant teisę į informaciją ir konsultacijas, jei investuotojas perleidžia atitinkamos įmonės ar verslo, įskaitant privataus kapitalo ir rizikos draudimo fondus, valdymą.

Pensijų sistemos. Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio vis daugiau pensijų fondų ir draudimo bendrovių investuoja į RDF ir PKF, ir bet kokia nesėkmė neigiamai paveiktų pensijų sistemos narių teises į pensiją. Persvarstydama Direktyvą 2003/41/EB, Komisija turėtų užtikrinti, kad darbuotojai ar personalo atstovai būtų informuojami apie jų pensijų investavimo būdus ir riziką tiesiogiai arba per patikos valdytojus.

3 rekomendacija dėl priemonių, susijusių su pernelyg dideliu įsiskolinimu

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.

Privataus kapitalo fondų skolintas kapitalas. Komisija, persvarstydama Direktyvą 77/91/EEB dėl kapitalo, turėtų užtikrinti, kad pakeitimai atitiktų šiuos pagrindinius principus: laikomas kapitalo kiekis atitinka riziką, galima pagrįstai manyti, kad skolinto kapitalo dydis yra tinkamas privataus kapitalo fondui (įmonei) ir tikslinei bendrovei, ir nėra nesąžiningos diskriminacijos tam tikrų privačių investuotojų, panašią strategiją taikančių investicijų fondų ar priemonių atžvilgiu.

Kapitalo išeikvojimas. Komisija turėtų pasiūlyti ES lygmeniu suderintų papildomų priemonių, jei reikia, kai persvarstomi nacionaliniai ir Bendrijos teisės aktai, kad būtų išvengta tikslinių įmonių turto išpardavimo dalimis.

4 rekomendacija dėl interesų konfliktų reguliavimo priemonių

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.

Komisija turėtų pradėti taikyti taisykles, kuriomis remiantis būtų galima užtikrinti veiksmingą investicinių įmonių savo klientams teikiamų paslaugų atskyrimą. Europos Parlamentas primena, kad bet kokie pakeitimai turėtų būti taikomi visoms finansų institucijoms, taigi būti nediskriminuojantys. Kaip rekomendavo Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (angl. IOSCO), finansų įstaigos, teikiančios daugybę įvairių paslaugų, turėtų įmonių ar grupių lygmeniu vykdyti politiką ir procedūras (įskaitant tinkamo informacijos atskleidimo), kuriomis remdamosi jos galėtų nustatyti, vertinti ir plėtoti atitinkamas konfliktų ar galimų konfliktų sprendimo priemones.

Kreditų reitingų agentūros. Turėtų būti reikalaujama, kad kreditų reitingų agentūros teiktų daugiau informacijos ir pašalintų arba sumažintų netolygų informacijos pasiskirstymą, neapibrėžtumą ir atskleistų interesų konfliktus, kuriems esant jos veikia, nesunaikindamos į sandorius orientuotos finansų sistemos. Ypač turėtų būti reikalaujama, kad kreditų reitingų agentūros atskirtų reitingų verslą nuo bet kokių kitų jų teikiamų paslaugų (pvz., konsultacijos struktūrinių sandorių klausimais), susijusių su įsipareigojimais ar įmonėmis, kurias jos reitinguoja.

Patekimas į rinką ir koncentracija. Komisijos Konkurencijos generalinis direktoratas turėtų pradėti bendrą koncentracijos rinkoje poveikio ir vyraujančių finansų paslaugų pramonės dalyvių, įskaitant rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondus, poveikio patikros procedūrą ir atsižvelgti į tarptautinę padėtį. Turėtų būti vertinama, ar visi rinkos dalyviai taiko Bendrijos konkurencijos taisykles, ar nėra neteisėtos koncentracijos rinkoje ar poreikio pašalinti kliūtis naujiems dalyviams bei panaikinti teisės aktus, kuriuose nustatomos palankios sąlygos dabartiniams dalyviams ir dabartinėms rinkos institucijoms, kai dėl to ribojama konkurencija.

5 rekomendacija dėl esamų finansinių paslaugas reglamentuojančių teisės aktų

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.

Komisija turėtų įvertinti visus esamus su finansų rinkomis susijusius Bendrijos teisės aktus ir nustatyti, ar yra spragų reguliuojant rizikos draudimo fondus ir privataus kapitalo fondus, ir remdamasi šio vertinimo rezultatais Parlamentui pateikti vieną ar kelis pasiūlymus dėl teisės aktų, pagal kuriuos, jei reikia, būtų iš dalies keičiamos esamos direktyvos siekiant geriau reguliuoti rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondus bei kitus atitinkamus subjektus. Reglamentavimo pasiūlymai turėtų būti tikslingi.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/34

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisInstitucinių investuotojų skaidrumas

P6_TA(2008)0426

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl institucinių investuotojų skaidrumo (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1976 m. gruodžio 13 d. Antrąją Tarybos direktyvą 77/91/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų akcinių bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (1),

atsižvelgdamas į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (2),

atsižvelgdamas į 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos direktyvą 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės (3),

atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (4),

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (5),

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/65/EB, iš dalies keičiančią Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (6),

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/107/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo siekiant reguliuoti valdymo įmonių veiklą ir supaprastintus prospektus (7),

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/108/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo, kas susiję su KIPVPS investicijomis (8),

atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (9),

atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (10),

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvą 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo (11),

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/51/EB, iš dalies keičiančią Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (12),

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (13),

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų (14),

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (15),

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (16) (Skaidrumo direktyva),

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/1/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (17),

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (18),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (19),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (20),

atsižvelgdamas į 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvą 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje direktyvoje apibrėžti terminai (21) (Direktyvos dėl finansinių priemonių rinkų įgyvendinimo direktyva),

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 19 d. Komisijos direktyvą 2007/16/EB, įgyvendinančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo, patikslinant tam tikrus apibrėžimus (22),

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/36/EB dėl naudojimosi tam tikromis akcininkų teisėmis bendrovėse, kurių akcijos įtrauktos į prekybą reguliuojamoje rinkoje (23),

atsižvelgdamas į savo 2003 m. rugsėjo 25 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl investicinių paslaugų ir reguliuojamų rinkų (24),

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytą rizikos draudimo fondų tyrimą: „Skaidrumas ir interesų konfliktai“ (25),

atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio antrą dalį,

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0296/2008),

| A. | kadangi pripažįstama, kad alternatyvios investicinės priemonės, tokios kaip rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, dėl diversifikacijos gali duoti papildomos naudos turto valdytojams, padidinti rinkos likvidumą ir pagerinti didesnio grynojo pelno investuotojams perspektyvas, prisidėti prie kainos atskleidimo proceso, rizikos diversifikavimo ir finansinio integravimo bei padidinti rinkos efektyvumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi pripažįstama, kad alternatyvios investicinės priemonės, tokios kaip rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, dėl diversifikacijos gali duoti papildomos naudos turto valdytojams, padidinti rinkos likvidumą ir pagerinti didesnio grynojo pelno investuotojams perspektyvas, prisidėti prie kainos atskleidimo proceso, rizikos diversifikavimo ir finansinio integravimo bei padidinti rinkos efektyvumą;

| B. | kadangi rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai yra skirtingos investicinės priemonės, kurios skiriasi investicijų pobūdžiu ir investicijų strategija; |
| --- | --- |

B.

kadangi rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai yra skirtingos investicinės priemonės, kurios skiriasi investicijų pobūdžiu ir investicijų strategija;

| C. | kadangi ES įsteigtiems rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams reikia sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų atsižvelgiama į jų naujoviškas strategijas siekiant užtikrinti jiems galimybę išlikti konkurencingiems tarptautiniu mastu, kartu švelninant galbūt nepalankios rinkos dinamikos poveikį; kadangi yra tikimybė, kad su konkrečiu produktu susiję teisės aktai gali būti nelankstūs ir slopinti inovacijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES įsteigtiems rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams reikia sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų atsižvelgiama į jų naujoviškas strategijas siekiant užtikrinti jiems galimybę išlikti konkurencingiems tarptautiniu mastu, kartu švelninant galbūt nepalankios rinkos dinamikos poveikį; kadangi yra tikimybė, kad su konkrečiu produktu susiję teisės aktai gali būti nelankstūs ir slopinti inovacijas;

| D. | kadangi rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, kuriuos valdanti bendrovė įsteigta ES, turi laikytis esamų ir būsimų Bendrijos teisės aktų; kadangi už ES ribų įsteigti subjektai, vykdydami tam tikrą veiklą, irgi turi laikytis šių teisės aktų; |
| --- | --- |

D.

kadangi rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, kuriuos valdanti bendrovė įsteigta ES, turi laikytis esamų ir būsimų Bendrijos teisės aktų; kadangi už ES ribų įsteigti subjektai, vykdydami tam tikrą veiklą, irgi turi laikytis šių teisės aktų;

| E. | kadangi ES reguliavimo sferai priklausantys rizikos draudimo fondai, rizikos draudimo fondų valdytojai ir privataus kapitalo akcijų bendrovės yra pavaldūs esamiems įstatymams, ypač susijusiems su piktnaudžiavimu rinka, ir kadangi netiesioginis valdymas jiems taikomas pasitelkus sandorio šalis, taip pat kai su reguliuojamu produktu susijusios investicijos parduodamos; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES reguliavimo sferai priklausantys rizikos draudimo fondai, rizikos draudimo fondų valdytojai ir privataus kapitalo akcijų bendrovės yra pavaldūs esamiems įstatymams, ypač susijusiems su piktnaudžiavimu rinka, ir kadangi netiesioginis valdymas jiems taikomas pasitelkus sandorio šalis, taip pat kai su reguliuojamu produktu susijusios investicijos parduodamos;

| F. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai pavaldūs nacionalinėms reguliavimo sistemoms, o esamos ES direktyvos įgyvendinamos skirtingai; kadangi tokios skirtingos nacionalinės normos padidina skirtingo reglamentavimo vidaus rinkoje pavojų, o tai galėtų trukdyti šio verslo tarpvalstybinei plėtrai Europoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai pavaldūs nacionalinėms reguliavimo sistemoms, o esamos ES direktyvos įgyvendinamos skirtingai; kadangi tokios skirtingos nacionalinės normos padidina skirtingo reglamentavimo vidaus rinkoje pavojų, o tai galėtų trukdyti šio verslo tarpvalstybinei plėtrai Europoje;

| G. | kadangi direktyvos galėtų būti tinkama teisinė priemonė, kuri turėtų padėti spręsti bet kokias su rizikos draudimo fondais ir privataus kapitalo fondais susijusias problemas; kadangi pirmenybė turėtų būti teikiama ne skaidrumo direktyvoms, o šiuo metu galiojančių valstybių narių ir ES teisės aktų poveikio rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams analizei ir vertinimui; kadangi tokie teisės aktai turėtų būti derinimo priemonių atspirties taškas; ir kadangi gali reikėti pakoreguoti šiuo metu galiojančius reglamentus, tačiau reikia vengti pakeitimų, dėl kurių kiltų nepateisinamų skirtumų; |
| --- | --- |

G.

kadangi direktyvos galėtų būti tinkama teisinė priemonė, kuri turėtų padėti spręsti bet kokias su rizikos draudimo fondais ir privataus kapitalo fondais susijusias problemas; kadangi pirmenybė turėtų būti teikiama ne skaidrumo direktyvoms, o šiuo metu galiojančių valstybių narių ir ES teisės aktų poveikio rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams analizei ir vertinimui; kadangi tokie teisės aktai turėtų būti derinimo priemonių atspirties taškas; ir kadangi gali reikėti pakoreguoti šiuo metu galiojančius reglamentus, tačiau reikia vengti pakeitimų, dėl kurių kiltų nepateisinamų skirtumų;

| H. | kadangi pripažįstama, kad viena iš pagrindinių problemų – skaidrumo poreikis, skaidrumo analizė ir pasiūlymai, kaip jį stiprinti; kadangi skaidrumą galima suvokti keliais aspektais, pvz., rizikos draudimo fondų ir, tam tikrais atvejais, privataus kapitalo fondų skaidrumas įmonių, kurių akcijų jie įsigyja ar turi, atžvilgiu ar skaidrumas pagrindinių brokerių, institucinių investuotojų, pvz., pensijų fondų ar bankų, mažmeninių investuotojų, verslo partnerių, reguliavimo institucijų ir valdžios institucijų atžvilgiu; kadangi viena iš pagrindinių skaidrumo problemų susijusi su rizikos draudimo fondo ir, tam tikrais atvejais, privataus kapitalo fondų ir įmonių, kurių akcijų jis įsigyja ar turi, ryšiu; |
| --- | --- |

H.

kadangi pripažįstama, kad viena iš pagrindinių problemų – skaidrumo poreikis, skaidrumo analizė ir pasiūlymai, kaip jį stiprinti; kadangi skaidrumą galima suvokti keliais aspektais, pvz., rizikos draudimo fondų ir, tam tikrais atvejais, privataus kapitalo fondų skaidrumas įmonių, kurių akcijų jie įsigyja ar turi, atžvilgiu ar skaidrumas pagrindinių brokerių, institucinių investuotojų, pvz., pensijų fondų ar bankų, mažmeninių investuotojų, verslo partnerių, reguliavimo institucijų ir valdžios institucijų atžvilgiu; kadangi viena iš pagrindinių skaidrumo problemų susijusi su rizikos draudimo fondo ir, tam tikrais atvejais, privataus kapitalo fondų ir įmonių, kurių akcijų jis įsigyja ar turi, ryšiu;

| I. | kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų, kur informacijos laisvės įstatymais naudojosi konkurentai siekdami sužinoti investuotojų lygmeniu atskleidžiamas fondo investavimo detales, patirtis parodė, jog tai kenkia tiek investuotojams, tiek ir fondui; |
| --- | --- |

I.

kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų, kur informacijos laisvės įstatymais naudojosi konkurentai siekdami sužinoti investuotojų lygmeniu atskleidžiamas fondo investavimo detales, patirtis parodė, jog tai kenkia tiek investuotojams, tiek ir fondui;

| J. | kadangi nenuosekliai įgyvendinus Skaidrumo direktyvą skaidrumo lygis Europos Sąjungoje skirtingas, o investuotojų sąnaudos didelės; |
| --- | --- |

J.

kadangi nenuosekliai įgyvendinus Skaidrumo direktyvą skaidrumo lygis Europos Sąjungoje skirtingas, o investuotojų sąnaudos didelės;

| K. | kadangi skaidrumas yra būtina investuotojų pasitikėjimo ir sudėtingų finansinių produktų suvokimo sąlyga ir todėl jis prisideda prie optimalaus finansų rinkų veikimo ir jų stabilumo; kadangi skaidrumas yra tik pagalbinė reikiamo kruopštumo priemonė ir šio kruopštumo neatstoja; |
| --- | --- |

K.

kadangi skaidrumas yra būtina investuotojų pasitikėjimo ir sudėtingų finansinių produktų suvokimo sąlyga ir todėl jis prisideda prie optimalaus finansų rinkų veikimo ir jų stabilumo; kadangi skaidrumas yra tik pagalbinė reikiamo kruopštumo priemonė ir šio kruopštumo neatstoja;

| L. | kadangi dėl antrinių būsto paskolų krizės nėra kaltas tik vienas sektorius, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad norint visiškai suprasti šios krizės kilimo priežastis ir poveikį, reikia laiko, o priežasčių yra daug ir jos, inter alia, apima:






  — | reitingų agentūras, ypač reitingų agentūrų interesų konfliktus ir neteisingą reitingų reikšmės suvokimą, |
| --- | --- | --- |

L.

kadangi dėl antrinių būsto paskolų krizės nėra kaltas tik vienas sektorius, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad norint visiškai suprasti šios krizės kilimo priežastis ir poveikį, reikia laiko, o priežasčių yra daug ir jos, inter alia, apima:

—

reitingų agentūras, ypač reitingų agentūrų interesų konfliktus ir neteisingą reitingų reikšmės suvokimą,

| — | aplaidų skolinimą JAV būsto rinkoje, |
| --- | --- |

—

aplaidų skolinimą JAV būsto rinkoje,

| — | greitas naujoves sudėtingos struktūros produktų srityje, |
| --- | --- |

—

greitas naujoves sudėtingos struktūros produktų srityje,

| — | „leidimo ir platinimo“ modelį ir ilgą tarpininkavimo grandinę, |
| --- | --- |

—

„leidimo ir platinimo“ modelį ir ilgą tarpininkavimo grandinę,

| — | investuotojų norą gauti dar didesnį pelną ir trumpalaikę atlygio paskatų struktūrą, |
| --- | --- |

—

investuotojų norą gauti dar didesnį pelną ir trumpalaikę atlygio paskatų struktūrą,

| — | deramo rūpestingumo pareigos nesilaikymą, |
| --- | --- |

—

deramo rūpestingumo pareigos nesilaikymą,

| — | paskolų pavertimą investicijomis ir reitingo agentūrų proceso sudėtingą struktūrą produktų srityje, dėl kurių šie produktai, palyginti su juos dengiančiu turtu, buvo pervertinti, |
| --- | --- |

—

paskolų pavertimą investicijomis ir reitingo agentūrų proceso sudėtingą struktūrą produktų srityje, dėl kurių šie produktai, palyginti su juos dengiančiu turtu, buvo pervertinti,

| — | Amerikos investicijų bankų interesų konfliktus ir veiklos reguliavimo trūkumą, |
| --- | --- |

—

Amerikos investicijų bankų interesų konfliktus ir veiklos reguliavimo trūkumą,

| M. | kadangi Bendrijos teisės aktuose numatytos tokios procedūros, kaip komitologijos procedūra ar Lamfalussy procedūra, kurios užtikrina galimybę lanksčiai reaguoti į kintančią verslo aplinką pasitelkiant įgyvendinimo priemones; kadangi ši sistema dar labiau pagerės, kai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai bus taikoma deleguotų aktų priemonė; |
| --- | --- |

M.

kadangi Bendrijos teisės aktuose numatytos tokios procedūros, kaip komitologijos procedūra ar Lamfalussy procedūra, kurios užtikrina galimybę lanksčiai reaguoti į kintančią verslo aplinką pasitelkiant įgyvendinimo priemones; kadangi ši sistema dar labiau pagerės, kai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai bus taikoma deleguotų aktų priemonė;

| N. | kadangi daugybė naujų rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų ir organizacijų, tokių kaip Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija, Tarptautinis valiutos fondas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir pramonės atstovai, įskaitant atstovaujančius rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams, jau parengė pažangiausios patirties principus ir kodeksus, kurie galėtų papildyti ES teisės aktus ir tapti jų modeliu; kadangi įmones ir verslo asociacijas reikėtų skatinti ne tik laikytis ES teisės aktų, bet ir įsipareigoti laikytis šių kodeksų vadovaujantis principu „laikykis arba paaiškink“, o informacija apie šį laikymąsi ir paaiškinimai turėtų būti prieinami viešai ir tinkamai įvertinti; |
| --- | --- |

N.

kadangi daugybė naujų rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų ir organizacijų, tokių kaip Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija, Tarptautinis valiutos fondas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir pramonės atstovai, įskaitant atstovaujančius rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams, jau parengė pažangiausios patirties principus ir kodeksus, kurie galėtų papildyti ES teisės aktus ir tapti jų modeliu; kadangi įmones ir verslo asociacijas reikėtų skatinti ne tik laikytis ES teisės aktų, bet ir įsipareigoti laikytis šių kodeksų vadovaujantis principu „laikykis arba paaiškink“, o informacija apie šį laikymąsi ir paaiškinimai turėtų būti prieinami viešai ir tinkamai įvertinti;

| O. | kadangi nebiržiniais produktais galėtų būti prekiaujama naudojantis atviresnėmis ar regimesnėmis prekybos sistemomis, siekiant, kur galima, padidinti rinkos kaina išreikštą vertę ir pateikti nuorodų dėl galimos savininkų kaitos; kadangi bendresnė nebiržinių produktų kliringo sistema patrauklesnė priežiūros institucijų vykdomos priežiūros ir rizikos valdymo tikslais, tačiau siekiant užtikrinti, jog būtų sudarytos lygios galimybės konkuruoti pasaulio rinkoje, bet kuri nauja sistema turėtų būti taikoma tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

O.

kadangi nebiržiniais produktais galėtų būti prekiaujama naudojantis atviresnėmis ar regimesnėmis prekybos sistemomis, siekiant, kur galima, padidinti rinkos kaina išreikštą vertę ir pateikti nuorodų dėl galimos savininkų kaitos; kadangi bendresnė nebiržinių produktų kliringo sistema patrauklesnė priežiūros institucijų vykdomos priežiūros ir rizikos valdymo tikslais, tačiau siekiant užtikrinti, jog būtų sudarytos lygios galimybės konkuruoti pasaulio rinkoje, bet kuri nauja sistema turėtų būti taikoma tarptautiniu mastu;

| P. | kadangi visos pramonės stebėsena ir atskaitomybė yra svarbios siekiant reaguoti į visuomenės susirūpinimą ir siekiant suprasti privataus kapitalo fondų ekonominį poveikį, ir kadangi jau yra reikalavimas, jog privačios ir valstybinės bendrovės konsultuotųsi su savo darbuotojais dėl dalykų, galinčių paveikti darbuotojų interesus; kadangi nereikėtų sutrikdyti komercinės informacijos atskleidimo, kurio reikalaujama iš privataus kapitalo portfelių bendrovių, ir informacijos atskleidimo, kurio reikalaujama iš kitų privačių bendrovių, pusiausvyros; |
| --- | --- |

P.

kadangi visos pramonės stebėsena ir atskaitomybė yra svarbios siekiant reaguoti į visuomenės susirūpinimą ir siekiant suprasti privataus kapitalo fondų ekonominį poveikį, ir kadangi jau yra reikalavimas, jog privačios ir valstybinės bendrovės konsultuotųsi su savo darbuotojais dėl dalykų, galinčių paveikti darbuotojų interesus; kadangi nereikėtų sutrikdyti komercinės informacijos atskleidimo, kurio reikalaujama iš privataus kapitalo portfelių bendrovių, ir informacijos atskleidimo, kurio reikalaujama iš kitų privačių bendrovių, pusiausvyros;

| Q. | kadangi atrodo, jog su produktais susiję teisės aktai nėra tinkamas būdas šiam novatoriškam sektoriui reglamentuoti; |
| --- | --- |

Q.

kadangi atrodo, jog su produktais susiję teisės aktai nėra tinkamas būdas šiam novatoriškam sektoriui reglamentuoti;

| R. | kadangi „vieno langelio“ principu veikiantis elgesio kodeksų tinklalapis galėtų būti naudingas ir turėtų būti sukurtas Europos Sąjungoje bei propaguojamas tarptautiniu mastu; kadangi į šį tinklalapį turėtų būti įtrauktas elgesio kodeksų besilaikančių rinkos dalyvių sąrašas, jų atskleista informacija ir paaiškinimai, kodėl kodeksų nesilaikoma; kadangi nesilaikymo priežastys gali būti mokymosi informacijos šaltinis; |
| --- | --- |

R.

kadangi „vieno langelio“ principu veikiantis elgesio kodeksų tinklalapis galėtų būti naudingas ir turėtų būti sukurtas Europos Sąjungoje bei propaguojamas tarptautiniu mastu; kadangi į šį tinklalapį turėtų būti įtrauktas elgesio kodeksų besilaikančių rinkos dalyvių sąrašas, jų atskleista informacija ir paaiškinimai, kodėl kodeksų nesilaikoma; kadangi nesilaikymo priežastys gali būti mokymosi informacijos šaltinis;

| S. | kadangi atkreiptinas dėmesys į tai, kad reikia įveikti tarptautiniam alternatyvių investicijų platinimui kylančias kliūtis sukuriant Europos privataus paskirstymo tvarką instituciniams investuotojams; |
| --- | --- |

S.

kadangi atkreiptinas dėmesys į tai, kad reikia įveikti tarptautiniam alternatyvių investicijų platinimui kylančias kliūtis sukuriant Europos privataus paskirstymo tvarką instituciniams investuotojams;

| T. | kadangi privataus kapitalo fondų srityje papildomi informavimo reikalavimai, ypač dažno informavimo reikalavimai, turėtų būti pagrįsti ir proporcingi iš šių fondų gaunamam pelnui; kadangi, atsižvelgus į visus kontekstus, reikia geresnio atlyginimų paketų ir ilgalaikio darbo rezultatų ryšio; |
| --- | --- |

T.

kadangi privataus kapitalo fondų srityje papildomi informavimo reikalavimai, ypač dažno informavimo reikalavimai, turėtų būti pagrįsti ir proporcingi iš šių fondų gaunamam pelnui; kadangi, atsižvelgus į visus kontekstus, reikia geresnio atlyginimų paketų ir ilgalaikio darbo rezultatų ryšio;

| U. | kadangi šioje srityje nerengiamas joks pasiūlymas; |
| --- | --- |

U.

kadangi šioje srityje nerengiamas joks pasiūlymas;

| 1. | prašo Komisijos EB sutarties 44 straipsnio, 47 straipsnio 2 dalies arba 95 straipsnio (atsižvelgiant į dalyką) pagrindu pateikti Parlamentui teisėkūros pasiūlymą ar pasiūlymų dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų veiklos skaidrumo; ragina užtikrinti, kad šie pasiūlymai būtų rengiami atsižvelgiant į tarpinstitucines diskusijas ir remiantis toliau pateikiamomis išsamiomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos EB sutarties 44 straipsnio, 47 straipsnio 2 dalies arba 95 straipsnio (atsižvelgiant į dalyką) pagrindu pateikti Parlamentui teisėkūros pasiūlymą ar pasiūlymų dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų veiklos skaidrumo; ragina užtikrinti, kad šie pasiūlymai būtų rengiami atsižvelgiant į tarpinstitucines diskusijas ir remiantis toliau pateikiamomis išsamiomis rekomendacijomis;

| 2. | patvirtina, kad rekomendacijos parengtos gerbiant subsidiarumo principą ir pagrindines piliečių teises; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad rekomendacijos parengtos gerbiant subsidiarumo principą ir pagrindines piliečių teises;

| 3. | mano, kad prašomas (-i) parengti pasiūlymas (-ai) neturi finansinių pasekmių; |
| --- | --- |

3.

mano, kad prašomas (-i) parengti pasiūlymas (-ai) neturi finansinių pasekmių;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 26, 1977 1 31, p. 1.

(2)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

(3)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1.

(4)  OL L 372, 1986 12 31, p. 1.

(5)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(6)  OL L 283, 2001 10 27, p. 28.

(7)  OL L 41, 2002 2 13, p. 20.

(8)  OL L 41, 2002 2 13, p. 35.

(9)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

(10)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

(11)  OL L 157, 2003 6 26, p. 38.

(12)  OL L 178, 2003 7 17, p. 16.

(13)  OL L 345, 2003 12 31, p. 64.

(14)  OL L 142, 2004 4 30, p. 12.

(15)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

(16)  OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

(17)  OL L 79, 2005 3 24, p. 9.

(18)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

(19)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

(20)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

(21)  OL L 241, 2006 9 2, p. 26.

(22)  OL L 79, 2007 3 20, p. 11.

(23)  OL L 184, 2007 7 14, p. 17.

(24)  OL C 77 E, 2004 3 26, p. 329.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisREZOLIUCIJOS PRIEDAS:

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMŲ PATEIKTI PASIŪLYMŲ TURINIO

Europos Parlamentas prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl direktyvos ar direktyvų, užtikrinsiančių bendrus skaidrumo standartus ir padėsiančių spręsti toliau nurodomas problemas, susijusias su rizikos draudimo fondais ir privataus kapitalo fondais, kadangi direktyva (-os) turėtų suteikti valstybėms narėms, kai būtina, pakankamai lankstumo perkeliant ES normas į esamas įmonių teisės sistemas; taip pat prašo Komisijos skatinti tobulinti skaidrumą remiant ir kontroliuojant rizikos draudimo fondų, privataus kapitalo fondų valdytojų ir jų sandorių šalių jau taikomo savireguliavimo raidą, o valstybes nares skatinti remti šiuos veiksmus plėtojant dialogą ir keičiantis pažangiausia patirtimi.

Atsižvelgiant į tai, kad nėra vieningos sistemos, kaip turėtų būti viešai skelbiama privačių nepriklausomų turto fondų (SWF) informacija, Europos Parlamentas džiaugiasi Tarptautinio valiutos fondo iniciatyva įsteigti darbo grupę, kuri parengtų tarptautinius SWF elgesio principus ir mano, kad šie elgesio principai padėtų padaryti SWF veiklą suprantamesne; ragina Komisiją dalyvauti šiame procese.

Dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų

Europos Parlamentas prašo Komisijos pateikti tinkamų teisėkūros pasiūlymų ir tai padaryti peržiūrint esamą acquis communautaire, susijusį su įvairių tipų investuotojais ir sandorio šalimis ir atliekant poveikio įvertinimą bei kartu su kitomis suinteresuotomis šalimis ištirti galimybę diferencijuoti rizikos draudimo fondus, privataus kapitalo fondus ir kitus investuotojus, pritaikyti ar nustatyti normas, susijusias su aiškiu ir savalaikiu svarbios ir esminės informacijos paskelbimu siekiant palengvinti aukštos kokybės sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinti investuotojo bei įmonės vadovybės ir investuotojo bei kitų sandorio šalių bendravimo skaidrumą; tais atvejais, kai pasiūlymai jau pateikti, jie turėtų būti atitinkamai įgyvendinami; ragina Komisiją išsiaiškinti, kaip padidinti rizikos pastebimumą ir suvokimą netapatinant jos su tinkamumu gauti kreditą; reikėtų atkreipti dėmesį į tai, ar esamoms ir būsimoms direktyvoms ir skaidrumo priemonėms nekenkia sutartyse nustatomos per plačios atsakomybės panaikinimo nuostatos;

Naujuosiuose teisės aktuose turėtų būti reikalaujama, kad akcininkai praneštų emitentams apie savo balsavimo teisių santykinį kiekį, kuris pakito dėl įsigijimo ar akcijų perleidimo, tais atvejais, kai tas kiekis pasiekia tam tikrą ribą, ją viršija ar jos nebesiekia ir reikėtų nustatyti 3 proc., o ne 5 proc. ribą, kaip nurodoma Direktyvoje 2004/109/EB; taip pat reikėtų reikalauti, kad rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, jeigu šias investuotojų kategorijas galima atskirti nuo kitų, atskleistų ir paaiškintų įmonėms, kurių akcijų jie įsigyja ar turi, mažmeniniams ir instituciniams investuotojams, pagrindiniams brokeriams ir priežiūros institucijoms savo investavimo politiką ir susijusią riziką;

Šie pasiūlymai turėtų būti pagrįsti esamų Bendrijos teisės aktų tyrimu, kurį reikėtų atlikti siekiant nustatyti mastą, kuriuo būtų galima esamas skaidrumo normas taikyti tokioms specifinėms institucijoms, kaip rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai.

Dėl minėtųjų teisėkūros pasiūlymų Komisija turėtų ypač:

| — | išnagrinėti galimybę alternatyvioms investicinėms priemonėms taikyti sutarčių sąlygas, kurios nedviprasmiškai užtikrintų rizikos atskleidimą ir valdymą, priemones, kurių būtų imamasi tais atvejais, kai viršijamos ribos, tinkamą informacijos atskleidimą, aiškų laikotarpių, kai draudžiama parduoti akcijas, apibrėžimą ir aiškias sutarties atšaukimo ir nutraukimo sąlygas; |
| --- | --- |

—

išnagrinėti galimybę alternatyvioms investicinėms priemonėms taikyti sutarčių sąlygas, kurios nedviprasmiškai užtikrintų rizikos atskleidimą ir valdymą, priemones, kurių būtų imamasi tais atvejais, kai viršijamos ribos, tinkamą informacijos atskleidimą, aiškų laikotarpių, kai draudžiama parduoti akcijas, apibrėžimą ir aiškias sutarties atšaukimo ir nutraukimo sąlygas;

| — | ištirti pinigų plovimo problemą rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų srityje; |
| --- | --- |

—

ištirti pinigų plovimo problemą rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų srityje;

| — | ištirti galimybes suderinti tam tikros proporcijos neatitinkančių rizikos draudimo fondų ir, tam tikrais atvejais, – akcininkų registravimo ir jų tapatybės nustatymo, jų strategijų ir ketinimų atskleidimo taisykles ir rekomendacijas, atkreipiant dėmesį į tai, kad reikia vengti per didelės informacijos gausos; |
| --- | --- |

—

ištirti galimybes suderinti tam tikros proporcijos neatitinkančių rizikos draudimo fondų ir, tam tikrais atvejais, – akcininkų registravimo ir jų tapatybės nustatymo, jų strategijų ir ketinimų atskleidimo taisykles ir rekomendacijas, atkreipiant dėmesį į tai, kad reikia vengti per didelės informacijos gausos;

| — | ištirti būtinybę bei būdus, kaip įpareigoti tarpininkus suteikti tikriesiems akcininkams teisę aktyviai dalyvauti balsuojant visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir užtikrinti, kad įgaliotiniai laikytųsi jų pateiktų balsavimo nurodymų; taip pat turi būti užtikrinta, kad būtų atskleista akcininkų, kurių tapatybė nustatyta, balsavimo politika; |
| --- | --- |

—

ištirti būtinybę bei būdus, kaip įpareigoti tarpininkus suteikti tikriesiems akcininkams teisę aktyviai dalyvauti balsuojant visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir užtikrinti, kad įgaliotiniai laikytųsi jų pateiktų balsavimo nurodymų; taip pat turi būti užtikrinta, kad būtų atskleista akcininkų, kurių tapatybė nustatyta, balsavimo politika;

| — | kartu su pramonės atstovais parengti pažangiausios patirties kodeksus, kaip pertvarkyti dabartinę įmonių valdymo struktūrą siekiant įtvirtinti ilgalaikę orientaciją ir pasiekti, kad nebūtų finansiškai ir kitaip skatinama prisiimti per didelę trumpalaikę riziką ir elgtis neatsakingai; |
| --- | --- |

—

kartu su pramonės atstovais parengti pažangiausios patirties kodeksus, kaip pertvarkyti dabartinę įmonių valdymo struktūrą siekiant įtvirtinti ilgalaikę orientaciją ir pasiekti, kad nebūtų finansiškai ir kitaip skatinama prisiimti per didelę trumpalaikę riziką ir elgtis neatsakingai;

| — | nustatyti taisykles, pagal kurias būtų numatytas visiškas valdytojų atlygio, įskaitant pasirinktinius sandorius su vertybiniais popieriais, skaidrumas – šį atlygį turi oficialiai tvirtinti visuotinis įmonės akcininkų susirinkimas; |
| --- | --- |

—

nustatyti taisykles, pagal kurias būtų numatytas visiškas valdytojų atlygio, įskaitant pasirinktinius sandorius su vertybiniais popieriais, skaidrumas – šį atlygį turi oficialiai tvirtinti visuotinis įmonės akcininkų susirinkimas;

Konkrečios nuostatos, susijusios su rizikos draudimo fondais

Europos Parlamentas prašo Komisijos nustatyti normas, kurios padidintų balsavimo politikos skaidrumą rizikos draudimo fonduose, remiantis tuo, kad Bendrijos normos turėtų būti skiriamos tokių fondų valdytojams; tokios normos galėtų apimti ir akcininko tapatybės nustatymo ES mastu sistemą; tais atvejais, kai pasiūlymai jau pateikti, jie turėtų būti atitinkamai įgyvendinami;

Dėl minėtųjų teisėkūros pasiūlymų Komisija turėtų ypač:

| — | išnagrinėti popierių skolinimo ir balsavimo naudojantis pasiskolintų akcijų suteikiama balsavimo teise poveikį, atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principus; |
| --- | --- |

—

išnagrinėti popierių skolinimo ir balsavimo naudojantis pasiskolintų akcijų suteikiama balsavimo teise poveikį, atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principus;

| — | ištirti, ar atskaitomybės reikalavimai turėtų būti taikomi ir kelių akcininkų bendradarbiavimo susitarimams, ir netiesioginiam balsavimo teisių įsigijimui sudarant pasirinktinius sandorius; |
| --- | --- |

—

ištirti, ar atskaitomybės reikalavimai turėtų būti taikomi ir kelių akcininkų bendradarbiavimo susitarimams, ir netiesioginiam balsavimo teisių įsigijimui sudarant pasirinktinius sandorius;

Konkrečiai dėl privataus kapitalo fondų

Europos Parlamentas prašo Komisijos pasiūlyti normas, pagal kurias investuotojams būtų uždrausta „grobstyti“ įmones (vadinamasis turto išpardavimas dalimis) ir piktnaudžiauti savo finansine galia taip, kad tai ilgainiui sukeltų tik problemų įsigytai įmonei ir ateityje neturėtų jokio teigiamo poveikio nei jai, nei jos darbuotojų, kreditorių ir verslo partnerių interesams. Be to, Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti bendras taisykles įmonių kapitalo palaikymui užtikrinti. Europos Parlamentas taip pat prašo Komisijos ištirti, ar valstybės narės įgyvendino priemones, kuriomis būtų pasipriešinta turto išpardavimui dalimis.

Kalbant apie minėtąjį (-uosius) pasiūlymą (-us) dėl teisės akto (-ų), Komisija turėtų išnagrinėti būdus, kaip spręsti problemas, kylančias, kai bankai paskolina milžiniškas pinigų sumas pirkėjams, įskaitant privataus kapitalo fondus, ir kratosi bet kokios atsakomybės už bet kokius tikslus, kuriais šie skolinti pinigai naudojami, ar už skolai grąžinti naudojamų pinigų kilmę. Nereikėtų pamiršti, kad už minėtuosius aspektus atsako skolininkas, o kapitalo reikalavimai panašiai rizikai turi būti vienodi visoje finansų sistemoje.

Europos Parlamentas prašo Komisiją ištirti, ar Verslo dalių perdavimo direktyva (1) turi būti pritaikyta konkrečiai įsigijimo skolon situacijai.

---

(1)  2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo (OL L 82, 2001 3 22, p. 16).

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/41

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisPeticijų komiteto svarstymai (2007 m.)

P6_TA(2008)0437

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2007m. (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų, ypač į savo 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl faktų nustatymo misijos, kurią Peticijų komitetas siuntė į Andalūzijos, Valensijos ir Madrido regionus, rezultatų (1),

atsižvelgdamas į EB sutarties 21 ir 194 straipsnius,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 192 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto (A6-0336/2008) pranešimą,

| A. | kadangi pripažįsta ypatingą peticijų proceso svarbą, kadangi atskiriems asmenims suteikiama galimybė atkreipti Europos Parlamento dėmesį į tam tikrus tiesioginį poveikį peticijų teikėjams turinčius klausimus, priklausančius Europos Sąjungos veiklos sritims, |
| --- | --- |

A.

kadangi pripažįsta ypatingą peticijų proceso svarbą, kadangi atskiriems asmenims suteikiama galimybė atkreipti Europos Parlamento dėmesį į tam tikrus tiesioginį poveikį peticijų teikėjams turinčius klausimus, priklausančius Europos Sąjungos veiklos sritims,

| B. | kadangi Peticijų komitetas visada turėtų siekti dirbti veiksmingiau, kad galėtų geriau tarnauti ES piliečiams ir pateisinti jų lūkesčius, |
| --- | --- |

B.

kadangi Peticijų komitetas visada turėtų siekti dirbti veiksmingiau, kad galėtų geriau tarnauti ES piliečiams ir pateisinti jų lūkesčius,

| C. | kadangi nors ir pasiekta reikšminga pažanga tobulinant Europos Sąjungos struktūras ir politiką šiuo laikotarpiu, piliečiai vis dar pastebi nemaža Europos Sąjungos politikos ir programų taikymo trūkumų, kurie juos tiesiogiai liečia, |
| --- | --- |

C.

kadangi nors ir pasiekta reikšminga pažanga tobulinant Europos Sąjungos struktūras ir politiką šiuo laikotarpiu, piliečiai vis dar pastebi nemaža Europos Sąjungos politikos ir programų taikymo trūkumų, kurie juos tiesiogiai liečia,

| D. | kadangi pagal ES sutartį ES piliečiai turi teisę pateikti peticiją Europos Parlamentui, bet jie taip pat gali pateikti skundus kitoms ES institucijoms ar įstaigoms, būtent Komisijai, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal ES sutartį ES piliečiai turi teisę pateikti peticiją Europos Parlamentui, bet jie taip pat gali pateikti skundus kitoms ES institucijoms ar įstaigoms, būtent Komisijai,

| E. | kadangi nacionaliniu lygmeniu išlieka labai svarbu skatinti teikti ir teikti informaciją apie visuomenės teisę teikti peticijas Parlamentui siekiant pažadinti visuomenės susidomėjimą ir ypač išvengti nesusipratimų dėl įvairių skundų teikimo ir nagrinėjimo procedūrų, |
| --- | --- |

E.

kadangi nacionaliniu lygmeniu išlieka labai svarbu skatinti teikti ir teikti informaciją apie visuomenės teisę teikti peticijas Parlamentui siekiant pažadinti visuomenės susidomėjimą ir ypač išvengti nesusipratimų dėl įvairių skundų teikimo ir nagrinėjimo procedūrų,

| F. | kadangi atsakomybė už Bendrijos reglamentų ir direktyvų taikymą tenka valstybėms narėms, kurios šią atsakomybę gali, atsižvelgdamos į savo konstitucinę tvarką, deleguoti regioninei ar vietinei politinei valdžiai, |
| --- | --- |

F.

kadangi atsakomybė už Bendrijos reglamentų ir direktyvų taikymą tenka valstybėms narėms, kurios šią atsakomybę gali, atsižvelgdamos į savo konstitucinę tvarką, deleguoti regioninei ar vietinei politinei valdžiai,

| G. | kadangi Parlamentas, atsižvelgdamas į svarbų subsidiarumo principą, teisėtai vykdo Europos Sąjungos politikos demokratinę priežiūrą ir stebėjimą, siekdamas užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinami ir teisingai suprasti Europos Sąjungos teisės aktai ir kad jie atitiktų tikslus, dėl kurių kompetentingos Europos Sąjungos institucijos šiuos teisės aktus parengė, svarstė ir patvirtino, |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas, atsižvelgdamas į svarbų subsidiarumo principą, teisėtai vykdo Europos Sąjungos politikos demokratinę priežiūrą ir stebėjimą, siekdamas užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinami ir teisingai suprasti Europos Sąjungos teisės aktai ir kad jie atitiktų tikslus, dėl kurių kompetentingos Europos Sąjungos institucijos šiuos teisės aktus parengė, svarstė ir patvirtino,

| H. | kadangi šioje veikloje gali aktyviai dalyvauti ES piliečiai ir gyventojai, naudodamiesi savo teise teikti peticijas Europos Parlamentui ir žinodami, kad jiems rūpimas klausimas bus apsvarstytas ir ištirtas atsakingame komitete ir jiems bus pateiktas tinkamas atsakymas, |
| --- | --- |

H.

kadangi šioje veikloje gali aktyviai dalyvauti ES piliečiai ir gyventojai, naudodamiesi savo teise teikti peticijas Europos Parlamentui ir žinodami, kad jiems rūpimas klausimas bus apsvarstytas ir ištirtas atsakingame komitete ir jiems bus pateiktas tinkamas atsakymas,

| I. | kadangi galiojančiose sutartyse jau nustatyti įsipareigojimai laikytis žmogiškojo orumo, laisvės, demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, lygybės ir mažumų teisių principų, kurie yra pagrindinės Europos visuomenės vertybės, ir kadangi naujose sutartyse dėl Europos Sąjungos ir dėl Europos Sąjungos veikimo, jei jas ratifikuos visos 27 valstybės narės, šie principai ir toliau bus stiprinami įtraukiant Pagrindinių teisių chartiją, numatant Europos Sąjungos prisijungimą prie Europos žmogaus teisių konvencijos ir nustatant teisinį piliečių teisėkūros iniciatyvos pagrindą, taip pat tinkamą ES institucijų administracinės teisės sistemą, |
| --- | --- |

I.

kadangi galiojančiose sutartyse jau nustatyti įsipareigojimai laikytis žmogiškojo orumo, laisvės, demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, lygybės ir mažumų teisių principų, kurie yra pagrindinės Europos visuomenės vertybės, ir kadangi naujose sutartyse dėl Europos Sąjungos ir dėl Europos Sąjungos veikimo, jei jas ratifikuos visos 27 valstybės narės, šie principai ir toliau bus stiprinami įtraukiant Pagrindinių teisių chartiją, numatant Europos Sąjungos prisijungimą prie Europos žmogaus teisių konvencijos ir nustatant teisinį piliečių teisėkūros iniciatyvos pagrindą, taip pat tinkamą ES institucijų administracinės teisės sistemą,

| J. | kadangi Lisabonos sutartimi iš dalies pakeistame Sutarties dėl Europos Sąjungos 7 straipsnyje nustatytos procedūros, pagal kurias Sąjunga gali imtis veiksmų, jei kyla pavojus, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai ir nuolat pažeisti principus, kuriais grindžiama Europos Sąjunga, kaip nustatyta tos sutarties 6 straipsnyje, |
| --- | --- |

J.

kadangi Lisabonos sutartimi iš dalies pakeistame Sutarties dėl Europos Sąjungos 7 straipsnyje nustatytos procedūros, pagal kurias Sąjunga gali imtis veiksmų, jei kyla pavojus, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai ir nuolat pažeisti principus, kuriais grindžiama Europos Sąjunga, kaip nustatyta tos sutarties 6 straipsnyje,

| K. | kadangi ES piliečiai dažnai teikia peticijas Parlamentui dėl žalos atlyginimo, kai jie mano, kad buvo pažeistos Sutartyse įtvirtintos jų teisės, o teisminis žalos atlyginimo būdas, jų nuomone, yra netinkamas, nepraktiškas, ilgai trunkantis ir dažnai brangus, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES piliečiai dažnai teikia peticijas Parlamentui dėl žalos atlyginimo, kai jie mano, kad buvo pažeistos Sutartyse įtvirtintos jų teisės, o teisminis žalos atlyginimo būdas, jų nuomone, yra netinkamas, nepraktiškas, ilgai trunkantis ir dažnai brangus,

| L. | kadangi Peticijų komitetas, kaip atsakingas komitetas, privalo ne tik atsakyti į pavienes peticijas, bet ir siekti tinkamu laiku pateikti tinkamus peticijų teikėjams rūpimų klausimų sprendimus, ir kadangi tai yra pagrindinis komiteto darbo tikslas, |
| --- | --- |

L.

kadangi Peticijų komitetas, kaip atsakingas komitetas, privalo ne tik atsakyti į pavienes peticijas, bet ir siekti tinkamu laiku pateikti tinkamus peticijų teikėjams rūpimų klausimų sprendimus, ir kadangi tai yra pagrindinis komiteto darbo tikslas,

| M. | kadangi peticijas pateikusiems asmenims rūpimų klausimų sprendimai paprastai randami Peticijų komitetui glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, valstybėmis narėmis ir jų regioninės ir vietos valdžios institucijomis ir kartu siūlant ne teisminius teisių gynimo būdus, |
| --- | --- |

M.

kadangi peticijas pateikusiems asmenims rūpimų klausimų sprendimai paprastai randami Peticijų komitetui glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, valstybėmis narėmis ir jų regioninės ir vietos valdžios institucijomis ir kartu siūlant ne teisminius teisių gynimo būdus,

| N. | kadangi nepaisant to, kad valstybės narės bei regionų ir vietos valdžia ne visuomet rodo aiškų politinį norą rasti praktinius problemų, kurias iškelia teikiantieji peticijas, sprendimo būdus, |
| --- | --- |

N.

kadangi nepaisant to, kad valstybės narės bei regionų ir vietos valdžia ne visuomet rodo aiškų politinį norą rasti praktinius problemų, kurias iškelia teikiantieji peticijas, sprendimo būdus,

| O. | kadangi nors peticijų teikėjų pareiškimai ne visada tinkamai pagrįsti, peticijų teikėjai vis tiek turi teisę tikėtis gauti atsakingo komiteto paaiškinimą ir atsakymą, |
| --- | --- |

O.

kadangi nors peticijų teikėjų pareiškimai ne visada tinkamai pagrįsti, peticijų teikėjai vis tiek turi teisę tikėtis gauti atsakingo komiteto paaiškinimą ir atsakymą,

| P. | kadangi taikant glaudesnį tarpinstitucinį koordinavimą nepriimtinos peticijos kur kas efektyviau būtų persiunčiamos atitinkamoms nacionalinėms institucijoms, |
| --- | --- |

P.

kadangi taikant glaudesnį tarpinstitucinį koordinavimą nepriimtinos peticijos kur kas efektyviau būtų persiunčiamos atitinkamoms nacionalinėms institucijoms,

| Q. | kadangi peticijos gali būti paskelbtos nepriimtinomis, kai jos nesusijusios su Europos Sąjungos veikla, ir kadangi peticijų procesas nėra priemonė, kuria piliečiai turėtų naudotis apeliacijoms dėl kompetentingų nacionalinių teisinių ar politinės valdžios institucijų priimtų sprendimų, su kuriais piliečiai nesutinka, teikti, |
| --- | --- |

Q.

kadangi peticijos gali būti paskelbtos nepriimtinomis, kai jos nesusijusios su Europos Sąjungos veikla, ir kadangi peticijų procesas nėra priemonė, kuria piliečiai turėtų naudotis apeliacijoms dėl kompetentingų nacionalinių teisinių ar politinės valdžios institucijų priimtų sprendimų, su kuriais piliečiai nesutinka, teikti,

| R. | kadangi norint veiksmingai ir per tinkamą laiką atsakyti į gautas peticijas, Parlamentas privalo turėti tinkamas priemones, t. y. veiksmingus įgaliojimus, taisykles, procedūras ir išteklius, |
| --- | --- |

R.

kadangi norint veiksmingai ir per tinkamą laiką atsakyti į gautas peticijas, Parlamentas privalo turėti tinkamas priemones, t. y. veiksmingus įgaliojimus, taisykles, procedūras ir išteklius,

| S. | kadangi peticijų procesas gali teigiamai prisidėti prie geresnės teisėkūros, ypač padėdamas nustatyti sritis, kuriose, peticijas pateikusiųjų nuomone, ES teisė yra silpna ar neveiksminga susijusio teisės akto tikslo požiūriu, ir kadangi bendradarbiaujant su kompetentingu teisėkūros komitetu ir jam vadovaujant tokią padėtį galima ištaisyti peržiūrint susijusius teisės aktus, |
| --- | --- |

S.

kadangi peticijų procesas gali teigiamai prisidėti prie geresnės teisėkūros, ypač padėdamas nustatyti sritis, kuriose, peticijas pateikusiųjų nuomone, ES teisė yra silpna ar neveiksminga susijusio teisės akto tikslo požiūriu, ir kadangi bendradarbiaujant su kompetentingu teisėkūros komitetu ir jam vadovaujant tokią padėtį galima ištaisyti peržiūrint susijusius teisės aktus,

| T. | kadangi peticijų procesas taip pat labai prisideda prie to, kad būtų nustatyti atvejai, kai valstybės narės neteisingai taiko Bendrijos teisę, ir dėl to Komisija daug kartų pradėjo pažeidimų procedūras pagal EB sutarties 226 straipsnį, |
| --- | --- |

T.

kadangi peticijų procesas taip pat labai prisideda prie to, kad būtų nustatyti atvejai, kai valstybės narės neteisingai taiko Bendrijos teisę, ir dėl to Komisija daug kartų pradėjo pažeidimų procedūras pagal EB sutarties 226 straipsnį,

| U. | kadangi pažeidimų procedūros tikslas yra užtikrinti, kad tam tikra valstybė narė laikytųsi galiojančios Bendrijos teisės, o dėl šios procedūros sprendimą Komisija priima vien tik savo nuožiūra ir nėra jokių nuostatų dėl tiesioginio Parlamento dalyvavimo procese, vis dėlto pabrėždamas, kad maždaug trečdalis pažeidimų yra susiję su Europos Parlamentui peticijas pateikusiųjų iškeltais klausimais, |
| --- | --- |

U.

kadangi pažeidimų procedūros tikslas yra užtikrinti, kad tam tikra valstybė narė laikytųsi galiojančios Bendrijos teisės, o dėl šios procedūros sprendimą Komisija priima vien tik savo nuožiūra ir nėra jokių nuostatų dėl tiesioginio Parlamento dalyvavimo procese, vis dėlto pabrėždamas, kad maždaug trečdalis pažeidimų yra susiję su Europos Parlamentui peticijas pateikusiųjų iškeltais klausimais,

| V. | kadangi pagal pažeidimų procedūrą, net jei ji užbaigiama sėkmingai, žala, susijusi su specialiais pavienių peticijas pateikusių asmenų iškeltais klausimais, negali būti tiesiogiai atlyginama, ir kadangi tai mažina piliečių pasitikėjimą ES institucijų gebėjimu pateisinti jų lūkesčius, |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal pažeidimų procedūrą, net jei ji užbaigiama sėkmingai, žala, susijusi su specialiais pavienių peticijas pateikusių asmenų iškeltais klausimais, negali būti tiesiogiai atlyginama, ir kadangi tai mažina piliečių pasitikėjimą ES institucijų gebėjimu pateisinti jų lūkesčius,

| W. | kadangi 2007 m. Peticijų komiteto narių skaičiui padidėjus nuo 25 iki 40 Parlamentas užregistravo 1 506 peticijas (t. y. 50 proc. daugiau nei 2006 m.), iš kurių 1 089 buvo paskelbtos priimtinomis, |
| --- | --- |

W.

kadangi 2007 m. Peticijų komiteto narių skaičiui padidėjus nuo 25 iki 40 Parlamentas užregistravo 1 506 peticijas (t. y. 50 proc. daugiau nei 2006 m.), iš kurių 1 089 buvo paskelbtos priimtinomis,

| X. | kadangi 2007 m. Peticijų komiteto posėdžiuose dalyvavo 159 peticijas pateikę asmenys, neįskaitant tų, kurie nagrinėjime dalyvavo kaip stebėtojai, |
| --- | --- |

X.

kadangi 2007 m. Peticijų komiteto posėdžiuose dalyvavo 159 peticijas pateikę asmenys, neįskaitant tų, kurie nagrinėjime dalyvavo kaip stebėtojai,

| Y. | kadangi 2007 m. buvo surengtos šešios faktų nustatymo misijos į Vokietiją, Ispaniją, Airiją, Lenkiją, Prancūziją ir Kiprą ir po šių misijų buvo parengti pranešimai ir pateiktos rekomendacijos, kurios buvo išsiųstos visoms suinteresuotoms šalims ir patiems peticijas pateikusiems asmenims, |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2007 m. buvo surengtos šešios faktų nustatymo misijos į Vokietiją, Ispaniją, Airiją, Lenkiją, Prancūziją ir Kiprą ir po šių misijų buvo parengti pranešimai ir pateiktos rekomendacijos, kurios buvo išsiųstos visoms suinteresuotoms šalims ir patiems peticijas pateikusiems asmenims,

| Z. | kadangi buvo surengti devyni komiteto posėdžiai, kuriuose buvo diskutuojama dėl daugiau kaip 500 peticijų dalyvaujant Komisijos atstovams, ir visi peticijas pateikę asmenys buvo informuoti apie rezultatus, |
| --- | --- |

Z.

kadangi buvo surengti devyni komiteto posėdžiai, kuriuose buvo diskutuojama dėl daugiau kaip 500 peticijų dalyvaujant Komisijos atstovams, ir visi peticijas pateikę asmenys buvo informuoti apie rezultatus,

| AA. | kadangi ES piliečiams, kaip išaiškėjo peticijų procese, dažniausiai susirūpinimą kelia šie klausimai: aplinka ir jos apsauga, įskaitant Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos, Vandens pagrindų direktyvos, Geriamojo vandens direktyvos, atliekų direktyvų, Buveinių direktyvos, Paukščių direktyvos, Pinigų plovimo direktyvos ir kitų direktyvų trūkumus, ir kiti klausimai, įskaitant bendrą susirūpinimą tarša ir klimato kaita, individualios ir privačios nuosavybės teises, finansines paslaugas, laisvą darbuotojų judėjimą ir jų teises, įskaitant pensijų teisę ir kitas socialinės apsaugos nuostatas, profesinių kvalifikacijų pripažinimą, įsikūrimo laisvę ir kaltinimus dėl diskriminavimo pilietybės, lyties ar priklausymo mažumoms pagrindu, |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES piliečiams, kaip išaiškėjo peticijų procese, dažniausiai susirūpinimą kelia šie klausimai: aplinka ir jos apsauga, įskaitant Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos, Vandens pagrindų direktyvos, Geriamojo vandens direktyvos, atliekų direktyvų, Buveinių direktyvos, Paukščių direktyvos, Pinigų plovimo direktyvos ir kitų direktyvų trūkumus, ir kiti klausimai, įskaitant bendrą susirūpinimą tarša ir klimato kaita, individualios ir privačios nuosavybės teises, finansines paslaugas, laisvą darbuotojų judėjimą ir jų teises, įskaitant pensijų teisę ir kitas socialinės apsaugos nuostatas, profesinių kvalifikacijų pripažinimą, įsikūrimo laisvę ir kaltinimus dėl diskriminavimo pilietybės, lyties ar priklausymo mažumoms pagrindu,

| AB. | kadangi 2007 m. nagrinėtų peticijų temos apėmė pagrindines šiandienos problemas, tokias kaip klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas, vandens trūkumas, finansinių paslaugų reguliavimas ir Europos Sąjungos energijos tiekimas, |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2007 m. nagrinėtų peticijų temos apėmė pagrindines šiandienos problemas, tokias kaip klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas, vandens trūkumas, finansinių paslaugų reguliavimas ir Europos Sąjungos energijos tiekimas,

| AC. | kadangi Peticijų komitetas, kuris reguliariai teikia pranešimą Parlamentui dėl Europos ombudsmeno metinio pranešimo ar specialių pranešimų, kurie yra ombudsmeno paskutinė priemonė, kurios jis imasi, jei nesilaikoma jo rekomendacijų (2007 m. tokių pranešimų buvo vienas), palaiko nuolatinius ir konstruktyvius ryšius su ombudsmenu, kuris atsakingas už piliečių skundų dėl tariamai netinkamo ES institucijų administravimo tyrimą, |
| --- | --- |

AC.

kadangi Peticijų komitetas, kuris reguliariai teikia pranešimą Parlamentui dėl Europos ombudsmeno metinio pranešimo ar specialių pranešimų, kurie yra ombudsmeno paskutinė priemonė, kurios jis imasi, jei nesilaikoma jo rekomendacijų (2007 m. tokių pranešimų buvo vienas), palaiko nuolatinius ir konstruktyvius ryšius su ombudsmenu, kuris atsakingas už piliečių skundų dėl tariamai netinkamo ES institucijų administravimo tyrimą,

| AD. | kadangi 2007 m. lapkričio 15 d. Pirmininkų sueiga savo sprendimu atmetė 2005 m. birželio mėn. atsakingo komiteto pateiktą prašymą dėl leidimo rengti pranešimą dėl specialaus ombudsmeno pranešimo Parlamentui dėl netinkamo Europos kovos su sukčiavimu tarnybos administravimo, |
| --- | --- |

AD.

kadangi 2007 m. lapkričio 15 d. Pirmininkų sueiga savo sprendimu atmetė 2005 m. birželio mėn. atsakingo komiteto pateiktą prašymą dėl leidimo rengti pranešimą dėl specialaus ombudsmeno pranešimo Parlamentui dėl netinkamo Europos kovos su sukčiavimu tarnybos administravimo,

| AE. | kadangi būsimi pokyčiai dar labiau paskatins ES piliečių dalyvavimą Europos Sąjungos veikloje ir darbe, ypač pradėjus įgyvendinti Lisabonos sutartyje, jei ją ratifikuos visos 27 valstybės narės, numatytą „piliečių iniciatyvą“, pagal kurią ne mažiau kaip milijonas kelių valstybių narių gyventojų galės teikti pasiūlymą dėl naujo teisės akto, ir dėl kurios turi būti sukurtos specialios procedūros, kuriose dalyvaus Komisija (tokios iniciatyvos pirmiausia turi būti teikiamos jai), Parlamentas ir Taryba, |
| --- | --- |

AE.

kadangi būsimi pokyčiai dar labiau paskatins ES piliečių dalyvavimą Europos Sąjungos veikloje ir darbe, ypač pradėjus įgyvendinti Lisabonos sutartyje, jei ją ratifikuos visos 27 valstybės narės, numatytą „piliečių iniciatyvą“, pagal kurią ne mažiau kaip milijonas kelių valstybių narių gyventojų galės teikti pasiūlymą dėl naujo teisės akto, ir dėl kurios turi būti sukurtos specialios procedūros, kuriose dalyvaus Komisija (tokios iniciatyvos pirmiausia turi būti teikiamos jai), Parlamentas ir Taryba,

| AF. | kadangi, jei Peticijų komiteto darbas yra veiksmingas ir efektyvus, tai aiškiai piliečiams parodo, kad pagrįstą susirūpinimą keliantys klausimai yra sprendžiami, atsiranda tikras ryšys tarp piliečių ir ES, tačiau, jei valstybės narės nepagrįstai vėluoja įgyvendinti pagal Bendrijos teisę reikalingas rekomendacijas ar jei jos nenori jų įgyvendinti, didėja atstumas tarp piliečių ir ES ir daugeliu atvejų patvirtinama jų nuomonė, kad trūksta demokratijos, |
| --- | --- |

AF.

kadangi, jei Peticijų komiteto darbas yra veiksmingas ir efektyvus, tai aiškiai piliečiams parodo, kad pagrįstą susirūpinimą keliantys klausimai yra sprendžiami, atsiranda tikras ryšys tarp piliečių ir ES, tačiau, jei valstybės narės nepagrįstai vėluoja įgyvendinti pagal Bendrijos teisę reikalingas rekomendacijas ar jei jos nenori jų įgyvendinti, didėja atstumas tarp piliečių ir ES ir daugeliu atvejų patvirtinama jų nuomonė, kad trūksta demokratijos,

| AG. | kadangi per 2007 m. Peticijų komiteto nariai turėjo naudos dėl to, kad buvo labai pagerinta e. peticijų duomenų bazė ir valdymo priemonė, kurią bendradarbiaudamas su už informacines technologijas atsakinga tarnyba parengė komiteto sekretoriatas ir kuri visiems komiteto nariams ir politinėms frakcijoms suteikia tiesioginę prieigą prie visų peticijų ir susijusių dokumentų ir tokiu būdu pagerina galimybę veiksmingiau aptarnauti peticijas pateikusius asmenis, |
| --- | --- |

AG.

kadangi per 2007 m. Peticijų komiteto nariai turėjo naudos dėl to, kad buvo labai pagerinta e. peticijų duomenų bazė ir valdymo priemonė, kurią bendradarbiaudamas su už informacines technologijas atsakinga tarnyba parengė komiteto sekretoriatas ir kuri visiems komiteto nariams ir politinėms frakcijoms suteikia tiesioginę prieigą prie visų peticijų ir susijusių dokumentų ir tokiu būdu pagerina galimybę veiksmingiau aptarnauti peticijas pateikusius asmenis,

| AH. | kadangi Parlamentas nesuteikė praėjusių metų rezoliucijoje dėl Peticijų komiteto darbo prašytų išteklių, kurie reikalingi siekiant pagerinti galimybę peticijų procese naudoti internetą ir sudaryti sąlygas įsigalioti Darbo tvarkos taisyklių 192 straipsnio 2 daliai, pagal kurią numatoma, kad „turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų paremti peticijos teikėją, padėdami elektroninį parašą prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų“, |
| --- | --- |

AH.

kadangi Parlamentas nesuteikė praėjusių metų rezoliucijoje dėl Peticijų komiteto darbo prašytų išteklių, kurie reikalingi siekiant pagerinti galimybę peticijų procese naudoti internetą ir sudaryti sąlygas įsigalioti Darbo tvarkos taisyklių 192 straipsnio 2 daliai, pagal kurią numatoma, kad „turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų paremti peticijos teikėją, padėdami elektroninį parašą prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų“,

| AI. | kadangi labai svarbu, kad ES piliečiai, kurie rengiasi naujo Parlamento rinkimams 2009 m. birželio mėn., būtų tinkamai informuojami apie Peticijų komiteto darbą, |
| --- | --- |

AI.

kadangi labai svarbu, kad ES piliečiai, kurie rengiasi naujo Parlamento rinkimams 2009 m. birželio mėn., būtų tinkamai informuojami apie Peticijų komiteto darbą,

| 1. | teigiamai vertinai tai, kad Peticijų komitetas, ombudsmenas ir Komisijos tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, ir tai, kad institucijose, kurios siekia atsakyti į ES piliečiams rūpimus klausimus, vyrauja bendradarbiavimo klimatas; tačiau tvirtai mano, kad būtina, jog Peticijų komitetui būtų sudaryta galimybė toliau didinti savo nepriklausomo tyrimo galias, ypač stiprinant komiteto sekretoriatą ir plečiant teisinę patirtį; įsipareigoja toliau paprastinti Peticijų komiteto vidines procedūras, kad dar palengvėtų peticijų pateikimo ir nagrinėjimo procesas, ypač kiek tai susiję su laiku, per kurį dėl peticijų priimamas sprendimas, su jų priimtinumu, nagrinėjimu ir tolesniais veiksmais, komiteto posėdžių organizavimu, bendradarbiavimu su kitais Parlamento komitetais, kurie gali būti susidomėję ar kompetentingi nagrinėti tam tikras peticijas, ir komitetų iniciatyvomis, pvz., tiriamosiomis misijomis; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertinai tai, kad Peticijų komitetas, ombudsmenas ir Komisijos tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, ir tai, kad institucijose, kurios siekia atsakyti į ES piliečiams rūpimus klausimus, vyrauja bendradarbiavimo klimatas; tačiau tvirtai mano, kad būtina, jog Peticijų komitetui būtų sudaryta galimybė toliau didinti savo nepriklausomo tyrimo galias, ypač stiprinant komiteto sekretoriatą ir plečiant teisinę patirtį; įsipareigoja toliau paprastinti Peticijų komiteto vidines procedūras, kad dar palengvėtų peticijų pateikimo ir nagrinėjimo procesas, ypač kiek tai susiję su laiku, per kurį dėl peticijų priimamas sprendimas, su jų priimtinumu, nagrinėjimu ir tolesniais veiksmais, komiteto posėdžių organizavimu, bendradarbiavimu su kitais Parlamento komitetais, kurie gali būti susidomėję ar kompetentingi nagrinėti tam tikras peticijas, ir komitetų iniciatyvomis, pvz., tiriamosiomis misijomis;

| 2. | pabrėžia, kad Pagrindinių teisių chartijos teisinio taikymo sritis bus pripažinta ratifikavus Lisabonos sutartį ir kad ratifikavimas oficialiai įtvirtins chartijos nepriklausomą ir privalomą pobūdį, ir pažymi, kad reikės numatyti specialias priemones siekiant nustatyti, kokį poveikį tai padarys piliečių teisėms, taip pat Peticijų komiteto darbui bei kompetencijai; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Pagrindinių teisių chartijos teisinio taikymo sritis bus pripažinta ratifikavus Lisabonos sutartį ir kad ratifikavimas oficialiai įtvirtins chartijos nepriklausomą ir privalomą pobūdį, ir pažymi, kad reikės numatyti specialias priemones siekiant nustatyti, kokį poveikį tai padarys piliečių teisėms, taip pat Peticijų komiteto darbui bei kompetencijai;

| 3. | pakartoja savo generaliniam sekretoriui pateiktą prašymą skubiai atlikti Europos Parlamento tinklavietėje esančio piliečiams skirto interneto portalo tyrimą siekiant, kad šis portalas būtų geriau matomas, turint mintyje peticijos teisę ir siekiant užtikrinti, kad piliečiams būtų suteiktos priemonės elektroniniu būdu padėti savo parašą, jei jie nori paremti peticiją, kaip tai nustatyta Darbo tvarkos taisyklių 192 straipsnio 2 dalyje; ragina užtikrinti, kad piliečių portale naudojama programinė naršymo įranga būtų suderinta siekiant visiems piliečiams šiuo požiūriu užtikrinti vienodas teises; |
| --- | --- |

3.

pakartoja savo generaliniam sekretoriui pateiktą prašymą skubiai atlikti Europos Parlamento tinklavietėje esančio piliečiams skirto interneto portalo tyrimą siekiant, kad šis portalas būtų geriau matomas, turint mintyje peticijos teisę ir siekiant užtikrinti, kad piliečiams būtų suteiktos priemonės elektroniniu būdu padėti savo parašą, jei jie nori paremti peticiją, kaip tai nustatyta Darbo tvarkos taisyklių 192 straipsnio 2 dalyje; ragina užtikrinti, kad piliečių portale naudojama programinė naršymo įranga būtų suderinta siekiant visiems piliečiams šiuo požiūriu užtikrinti vienodas teises;

| 4. | mano, kad dėl dabartinės peticijų registravimo tvarkos pernelyg užtrunka peticijų nagrinėjimas, ir yra susirūpinęs, kad tokia tvarka gali būti vertinama, kaip tam tikras abejingumas peticijas pateikusių asmenų atžvilgiu; taigi ragina savo generalinį sekretorių imtis būtinų priemonių ir perkelti peticijų registravimą iš Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės generalinio direktorato į atsakingo komiteto sekretoriatą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad dėl dabartinės peticijų registravimo tvarkos pernelyg užtrunka peticijų nagrinėjimas, ir yra susirūpinęs, kad tokia tvarka gali būti vertinama, kaip tam tikras abejingumas peticijas pateikusių asmenų atžvilgiu; taigi ragina savo generalinį sekretorių imtis būtinų priemonių ir perkelti peticijų registravimą iš Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės generalinio direktorato į atsakingo komiteto sekretoriatą;

| 5. | ragina, kad būtų pradėtos Parlamento ir Komisijos derybos siekiant geriau koordinuoti jų darbą, susijusį su skundais, kad būtų palengvintos, supaprastintos ir patobulintos skundų pateikimo ir nagrinėjimo procedūros, kad jos taptų skaidresnės ir greitesnės; ragina generalinį sekretorių atsakyti Peticijų komitetui per šešis mėnesius; |
| --- | --- |

5.

ragina, kad būtų pradėtos Parlamento ir Komisijos derybos siekiant geriau koordinuoti jų darbą, susijusį su skundais, kad būtų palengvintos, supaprastintos ir patobulintos skundų pateikimo ir nagrinėjimo procedūros, kad jos taptų skaidresnės ir greitesnės; ragina generalinį sekretorių atsakyti Peticijų komitetui per šešis mėnesius;

| 6. | pritaria, kad būtų įteisinta procedūra, pagal kurią peticijos vidaus rinkos srityje perduodamos SOLVIT tinklui, siekiant itin sutrumpinti peticijų pateikimo ir nagrinėjimo procedūras sprendžiant vidaus rinkos klausimus, pvz., automobiliams taikomi mokesčiai, profesinės kvalifikacijos pripažinimas, leidimas gyventi, sienų kontrolė ir mokslo prieinamumas, išsaugant Parlamento teisę tirti klausimą, jei naudojantis SOLVIT nerandamas patenkinamas sprendimas; |
| --- | --- |

6.

pritaria, kad būtų įteisinta procedūra, pagal kurią peticijos vidaus rinkos srityje perduodamos SOLVIT tinklui, siekiant itin sutrumpinti peticijų pateikimo ir nagrinėjimo procedūras sprendžiant vidaus rinkos klausimus, pvz., automobiliams taikomi mokesčiai, profesinės kvalifikacijos pripažinimas, leidimas gyventi, sienų kontrolė ir mokslo prieinamumas, išsaugant Parlamento teisę tirti klausimą, jei naudojantis SOLVIT nerandamas patenkinamas sprendimas;

| 7. | pakartoja, kad reikalingas aktyvesnis Tarybos ir valstybių narių nuolatinių atstovybių dalyvavimas Peticijų komiteto veikloje, ir ragina juos aktyviau dalyvauti ir atstovauti piliečių interesams; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad reikalingas aktyvesnis Tarybos ir valstybių narių nuolatinių atstovybių dalyvavimas Peticijų komiteto veikloje, ir ragina juos aktyviau dalyvauti ir atstovauti piliečių interesams;

| 8. | mano, kad, siekiant stiprinti Peticijų komiteto sekretoriato veiklą ir gerinti e. peticijų sistemą, jei būtų pradėta naudoti IT sistema, sudaranti sąlygas peticijų teikėjams internete stebėti su jų peticijomis susijusią procedūrą, procesas būtų skaidresnis ir veiksmingesnis, nes, inter alia, būtų nuolat atnaujinama informacija ir būtų galima prašyti papildomos informacijos; pažymi, kad tokios priemonės labiau pateisintų Europos Sąjungos piliečių lūkesčius ir kartu padėtų Parlamentui ir Peticijų komitetui geriau vykdyti savo institucines pareigas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad, siekiant stiprinti Peticijų komiteto sekretoriato veiklą ir gerinti e. peticijų sistemą, jei būtų pradėta naudoti IT sistema, sudaranti sąlygas peticijų teikėjams internete stebėti su jų peticijomis susijusią procedūrą, procesas būtų skaidresnis ir veiksmingesnis, nes, inter alia, būtų nuolat atnaujinama informacija ir būtų galima prašyti papildomos informacijos; pažymi, kad tokios priemonės labiau pateisintų Europos Sąjungos piliečių lūkesčius ir kartu padėtų Parlamentui ir Peticijų komitetui geriau vykdyti savo institucines pareigas;

| 9. | ragina Komisiją, priimant sprendimus dėl pažeidimų procedūros prieš valstybes nares pradėjimo, visapusiškai atsižvelgti į Peticijų komiteto rekomendacijas ir pakartoja savo reikalavimą, kad Komisijos tiesiogiai ir oficialiai informuotų Peticijų komitetą, kai pradedama pažeidimų procedūra, susijusi su komiteto svarstoma peticija; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją, priimant sprendimus dėl pažeidimų procedūros prieš valstybes nares pradėjimo, visapusiškai atsižvelgti į Peticijų komiteto rekomendacijas ir pakartoja savo reikalavimą, kad Komisijos tiesiogiai ir oficialiai informuotų Peticijų komitetą, kai pradedama pažeidimų procedūra, susijusi su komiteto svarstoma peticija;

| 10. | atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia atstovaujamąjį Peticijų komiteto pobūdį ir institucinį jo vaidmenį bei pareigas Europos Sąjungos piliečiams ir gyventojams; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia atstovaujamąjį Peticijų komiteto pobūdį ir institucinį jo vaidmenį bei pareigas Europos Sąjungos piliečiams ir gyventojams;

| 11. | yra susirūpinęs dėl to, kad praeina pernelyg daug laiko, kol Komisijos tarnybos ir Teisingumo Teismas (jei ir kai dalyvauja Teismas) užbaigia pažeidimų bylą, ir pripažindamas, kad dažnai tai tyčinio susijusių valstybių narių administracijų vilkinimo rezultatas, ragina nustatyti griežtesnius laiko grafikus; abejoja dėl vadinamųjų horizontalių pažeidimo procedūrų, kurios trunka dar ilgiau; ragina peržiūrėti pažeidimo procedūrą, siekiant užtikrinti geresnį EB teisės aktų taikymą; |
| --- | --- |

11.

yra susirūpinęs dėl to, kad praeina pernelyg daug laiko, kol Komisijos tarnybos ir Teisingumo Teismas (jei ir kai dalyvauja Teismas) užbaigia pažeidimų bylą, ir pripažindamas, kad dažnai tai tyčinio susijusių valstybių narių administracijų vilkinimo rezultatas, ragina nustatyti griežtesnius laiko grafikus; abejoja dėl vadinamųjų horizontalių pažeidimo procedūrų, kurios trunka dar ilgiau; ragina peržiūrėti pažeidimo procedūrą, siekiant užtikrinti geresnį EB teisės aktų taikymą;

| 12. | ragina susijusias institucijas geriau naudoti šią procedūrą, kaip visiško Bendrijos teisės laikymosi užtikrinimo priemonę, ir labai apgailestauja, kad pernelyg dažnai dėl naudojamų procedūrų lėtumo ir dėl to, kad dažnai nesuvokiama, kuo rizikuojama, valstybės narės de facto pažeidžia Bendrijos teisę ir nebaudžiamai veikia prieš tiesioginį poveikį patiriančių vietos bendruomenių, kurios pateikė peticiją Europos Parlamentui, interesus; |
| --- | --- |

12.

ragina susijusias institucijas geriau naudoti šią procedūrą, kaip visiško Bendrijos teisės laikymosi užtikrinimo priemonę, ir labai apgailestauja, kad pernelyg dažnai dėl naudojamų procedūrų lėtumo ir dėl to, kad dažnai nesuvokiama, kuo rizikuojama, valstybės narės de facto pažeidžia Bendrijos teisę ir nebaudžiamai veikia prieš tiesioginį poveikį patiriančių vietos bendruomenių, kurios pateikė peticiją Europos Parlamentui, interesus;

| 13. | mano, kad problemų kelia padėtis, kai dabartinė Bendrijos teisės priežiūros sistema valstybėms narėms sudaro sąlygas uždelsti atitikimą Bendrijos teisei tol, kol tampa neišvengiama piniginė sankcija, ir vis tiek išvengti atsakomybės už buvusius tyčinius pažeidimus, ir padėtis, kai piliečiai dažnai nacionaliniu lygmeniu neturi galimybės ieškoti teisingumo ir tinkamo kompensavimo netgi po to, kai Teisingumo Teismas nusprendžia, kad valstybė narė nesilaikė piliečių teisių pagal Bendrijos teisę; |
| --- | --- |

13.

mano, kad problemų kelia padėtis, kai dabartinė Bendrijos teisės priežiūros sistema valstybėms narėms sudaro sąlygas uždelsti atitikimą Bendrijos teisei tol, kol tampa neišvengiama piniginė sankcija, ir vis tiek išvengti atsakomybės už buvusius tyčinius pažeidimus, ir padėtis, kai piliečiai dažnai nacionaliniu lygmeniu neturi galimybės ieškoti teisingumo ir tinkamo kompensavimo netgi po to, kai Teisingumo Teismas nusprendžia, kad valstybė narė nesilaikė piliečių teisių pagal Bendrijos teisę;

| 14. | pataria didžiausią dėmesį kreipti į veiksmingos ir produktyvios Peticijų komiteto veiklos visais aspektais nuo pradžios iki galo užtikrinimą, kadangi tai yra tikras ir akivaizdus įsipareigojimas piliečiams, rodantis, kad ES nori ir gali reaguoti į jų teisėtus rūpesčius; |
| --- | --- |

14.

pataria didžiausią dėmesį kreipti į veiksmingos ir produktyvios Peticijų komiteto veiklos visais aspektais nuo pradžios iki galo užtikrinimą, kadangi tai yra tikras ir akivaizdus įsipareigojimas piliečiams, rodantis, kad ES nori ir gali reaguoti į jų teisėtus rūpesčius;

| 15. | reiškia savo susirūpinimą ir nerimą dėl to, kad peticijas pateikę asmenys praneša, jog netgi dėl savo peticijų turinio gavę pritarimą iš Peticijų komiteto, jie pernelyg dažnai patiria didžiulių sunkumų, norėdami gauti kompensaciją iš susijusių valdžios institucijų ir nacionalinių teismų; mano, kad reikia išsamiau ištirti tokius sisteminius trūkumus, ypač finansinių paslaugų sektoriuje, kaip pavyzdį pateikia Tyrimų komiteto atliktą bendrovės „Equitable Life“ žlugimo tyrimą, kuris buvo paremtas Europos Parlamento gautomis peticijomis ir apie kurį 2007 m. buvo paskelbtas pranešimas; |
| --- | --- |

15.

reiškia savo susirūpinimą ir nerimą dėl to, kad peticijas pateikę asmenys praneša, jog netgi dėl savo peticijų turinio gavę pritarimą iš Peticijų komiteto, jie pernelyg dažnai patiria didžiulių sunkumų, norėdami gauti kompensaciją iš susijusių valdžios institucijų ir nacionalinių teismų; mano, kad reikia išsamiau ištirti tokius sisteminius trūkumus, ypač finansinių paslaugų sektoriuje, kaip pavyzdį pateikia Tyrimų komiteto atliktą bendrovės „Equitable Life“ žlugimo tyrimą, kuris buvo paremtas Europos Parlamento gautomis peticijomis ir apie kurį 2007 m. buvo paskelbtas pranešimas;

| 16. | teigiamai vertina tai, kad 2007 m. Komisija ir Teisingumo Teismas veikė sparčiai, įskaitant uždraudimo priemonės taikymą, kad nuo neišvengiamo sunaikinimo tiesiant „Via Baltica“ transporto koridorių būtų apsaugota pagal ES buveinių direktyvą saugoma sritis Rospudos slėnyje, dėl kurios Peticijų komitetas atliko savo nepriklausomą tyrimą ir vyko į faktų nustatymo misiją bei pateikė specialias rekomendacijas; apgailestauja, kad yra tik vienas tokios rūšies pavyzdys; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina tai, kad 2007 m. Komisija ir Teisingumo Teismas veikė sparčiai, įskaitant uždraudimo priemonės taikymą, kad nuo neišvengiamo sunaikinimo tiesiant „Via Baltica“ transporto koridorių būtų apsaugota pagal ES buveinių direktyvą saugoma sritis Rospudos slėnyje, dėl kurios Peticijų komitetas atliko savo nepriklausomą tyrimą ir vyko į faktų nustatymo misiją bei pateikė specialias rekomendacijas; apgailestauja, kad yra tik vienas tokios rūšies pavyzdys;

| 17. | ragina Komisiją nagrinėjant su aplinkos politika susijusias peticijas ir skundus – tai būtent viena iš politikos krypčių, dėl kurių ES teikiama daugiausiai peticijų – būti labiau pasirengus veikti siekiant išvengti Bendrijos teisės pažeidimų; pabrėžia, kad vadinamasis atsargumo principas neturi praktinių teisinių galių ir jį pernelyg dažnai ignoruoja atsakingos valstybių narių, kurios privalo taikyti EB sutartį, valdžios institucijos; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją nagrinėjant su aplinkos politika susijusias peticijas ir skundus – tai būtent viena iš politikos krypčių, dėl kurių ES teikiama daugiausiai peticijų – būti labiau pasirengus veikti siekiant išvengti Bendrijos teisės pažeidimų; pabrėžia, kad vadinamasis atsargumo principas neturi praktinių teisinių galių ir jį pernelyg dažnai ignoruoja atsakingos valstybių narių, kurios privalo taikyti EB sutartį, valdžios institucijos;

| 18. | apgailestauja, kad Komisija nepakankamai remia Peticijų komitetą, ypač turint mintyje tai, kad faktų nustatymo metu gaunama įtikinamų įrodymų, kad piliečių atžvilgiu nesilaikoma Sutartyje nustatytų teisių ar netaikomi teisės aktai, ir ragina parengti naujas procedūras, pagal kurias Europos Parlamentas tokius atvejus galėtų teikti tiesiogiai Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad Komisija nepakankamai remia Peticijų komitetą, ypač turint mintyje tai, kad faktų nustatymo metu gaunama įtikinamų įrodymų, kad piliečių atžvilgiu nesilaikoma Sutartyje nustatytų teisių ar netaikomi teisės aktai, ir ragina parengti naujas procedūras, pagal kurias Europos Parlamentas tokius atvejus galėtų teikti tiesiogiai Teisingumo Teismui;

| 19. | visiškai pripažįsta, kad peticijų procesas, kaip nustatyta Sutartyje, visų pirma susijęs su neteisminiu žalos atlyginimu ir ES piliečių politiniu būdu iškeltų problemų sprendimu, taigi džiaugiasi, kad daugeliu atvejų pasiekta patenkinamų rezultatų; |
| --- | --- |

19.

visiškai pripažįsta, kad peticijų procesas, kaip nustatyta Sutartyje, visų pirma susijęs su neteisminiu žalos atlyginimu ir ES piliečių politiniu būdu iškeltų problemų sprendimu, taigi džiaugiasi, kad daugeliu atvejų pasiekta patenkinamų rezultatų;

| 20. | be to, pripažįsta, kad daugeliu atvejų negalima rasti peticijas pateikusiems asmenims palankių sprendimų dėl to, kad taikomuose Bendrijos teisės aktuose esama trūkumų; |
| --- | --- |

20.

be to, pripažįsta, kad daugeliu atvejų negalima rasti peticijas pateikusiems asmenims palankių sprendimų dėl to, kad taikomuose Bendrijos teisės aktuose esama trūkumų;

| 21. | ragina atsakingus teisės aktų leidybos komitetus rengiant ir svarstant naujus arba persvarstant senus teisės aktus daugiau dėmesio skirti peticijų proceso metu iškeltoms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

21.

ragina atsakingus teisės aktų leidybos komitetus rengiant ir svarstant naujus arba persvarstant senus teisės aktus daugiau dėmesio skirti peticijų proceso metu iškeltoms problemoms spręsti;

| 22. | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti Sanglaudos fondo lėšų naudojimui tose ES srityse, kuriose dideli infrastruktūros projektai daro didelį poveikį aplinkai ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos darniam vystymuisi, kuris būtų naudingas vietos bendruomenėms, nes vis daugiau tokių bendruomenių teikia peticijas Europos Parlamentui protestuodamos, kad regioninė ir vietinė valdžia ne visuomet atsižvelgia į minėtus prioritetus; džiaugiasi dėl Biudžeto kontrolės komiteto ir Audito rūmų nuveikto darbo šioje srityje; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti Sanglaudos fondo lėšų naudojimui tose ES srityse, kuriose dideli infrastruktūros projektai daro didelį poveikį aplinkai ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos darniam vystymuisi, kuris būtų naudingas vietos bendruomenėms, nes vis daugiau tokių bendruomenių teikia peticijas Europos Parlamentui protestuodamos, kad regioninė ir vietinė valdžia ne visuomet atsižvelgia į minėtus prioritetus; džiaugiasi dėl Biudžeto kontrolės komiteto ir Audito rūmų nuveikto darbo šioje srityje;

| 23. | pažymi, kad gaunama vis daugiau peticijų, ypač iš naujų valstybių narių piliečių, kuriose keliamas nuosavybės atkūrimo klausimas, nors šis klausimas visiškai priklauso nacionalinei kompetencijai; ragina susijusias valstybes nares užtikrinti, kad jų su nuosavybės teise po režimo pasikeitimo susiję teisės aktai visiškai atitiktų Sutarties reikalavimus ir Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatas, kaip tai nustatyta ir ES sutarties, iš dalies pakeistos Lisabonos sutartimi, 6 straipsnyje; pabrėžia, kad gaunamos tokio pobūdžio peticijos yra susijusios ne su nuosavybės teisės sistema, bet su teise į teisėtai įgytą turtą; todėl ragina Komisiją būti ypač budriai ne tik dabartinių valstybių narių atžvilgiu, bet ir derybose su ES valstybėmis kandidatėmis; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad gaunama vis daugiau peticijų, ypač iš naujų valstybių narių piliečių, kuriose keliamas nuosavybės atkūrimo klausimas, nors šis klausimas visiškai priklauso nacionalinei kompetencijai; ragina susijusias valstybes nares užtikrinti, kad jų su nuosavybės teise po režimo pasikeitimo susiję teisės aktai visiškai atitiktų Sutarties reikalavimus ir Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatas, kaip tai nustatyta ir ES sutarties, iš dalies pakeistos Lisabonos sutartimi, 6 straipsnyje; pabrėžia, kad gaunamos tokio pobūdžio peticijos yra susijusios ne su nuosavybės teisės sistema, bet su teise į teisėtai įgytą turtą; todėl ragina Komisiją būti ypač budriai ne tik dabartinių valstybių narių atžvilgiu, bet ir derybose su ES valstybėmis kandidatėmis;

| 24. | pakartoja savo įsipareigojimą remti ES piliečių teisių į jų privačią nuosavybę, kuri buvo įgyta teisėtai, pripažinimą ir smerkia visus mėginimus iš šeimų atimti nuosavybę netaikant tinkamo proceso, nesuteikiant tinkamos kompensacijos ir nesilaikant sąžiningumo jų atžvilgiu; pažymi, kad 2007 m. padaugėjo peticijų šiuo klausimu, ypač iš Ispanijos, taip pat atkreipia dėmesį į pranešimą ir rekomendacijas, kuriuos pateikė Peticijų komitetas po to, kai siekdamas trečią kartą ištirti šią problemą nuvyko į vietą nustatyti faktų; pažymi, kad Viešųjų pirkimų direktyvos klausimu vykstančios pažeidimų procedūros dar nėra užbaigtos; |
| --- | --- |

24.

pakartoja savo įsipareigojimą remti ES piliečių teisių į jų privačią nuosavybę, kuri buvo įgyta teisėtai, pripažinimą ir smerkia visus mėginimus iš šeimų atimti nuosavybę netaikant tinkamo proceso, nesuteikiant tinkamos kompensacijos ir nesilaikant sąžiningumo jų atžvilgiu; pažymi, kad 2007 m. padaugėjo peticijų šiuo klausimu, ypač iš Ispanijos, taip pat atkreipia dėmesį į pranešimą ir rekomendacijas, kuriuos pateikė Peticijų komitetas po to, kai siekdamas trečią kartą ištirti šią problemą nuvyko į vietą nustatyti faktų; pažymi, kad Viešųjų pirkimų direktyvos klausimu vykstančios pažeidimų procedūros dar nėra užbaigtos;

| 25. | taip pat atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto kritiką, išsakytą po to, kai 2007 m. Peticijų komitetas nuvyko nustatyti faktų į Luaretą, Prancūzija, ir ypač ragina Prancūzijos valdžią imtis veiksmų, kad būtų laikomasi ES direktyvų, nes yra pavojus, kad jos gali būti pažeistos, jei bus suteiktas leidimas pagal rengiamus projektus statyti tiltus per Luarą, nes Luaros slėnis yra ne tik saugomas pagal Buveinių direktyvą ir Paukščių direktyvą, bet yra ir UNESCO pasaulinio paveldo objektas bei paskutinė Europos natūralios upės sistema; |
| --- | --- |

25.

taip pat atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto kritiką, išsakytą po to, kai 2007 m. Peticijų komitetas nuvyko nustatyti faktų į Luaretą, Prancūzija, ir ypač ragina Prancūzijos valdžią imtis veiksmų, kad būtų laikomasi ES direktyvų, nes yra pavojus, kad jos gali būti pažeistos, jei bus suteiktas leidimas pagal rengiamus projektus statyti tiltus per Luarą, nes Luaros slėnis yra ne tik saugomas pagal Buveinių direktyvą ir Paukščių direktyvą, bet yra ir UNESCO pasaulinio paveldo objektas bei paskutinė Europos natūralios upės sistema;

| 26. | yra susirūpinęs dėl to, kad Airijoje neįgyvendinamos Geriamojo vandens direktyvos nuostatos ir kad nebuvo atliktas 2007 m. sprendimo nugriauti nacionalinį paminklą, esantį Lismuline planuojamo M3 greitkelio teritorijoje netoli Taros, Mido grafystėje, vertinimas, lėmęs Komisijos sprendimą apskųsti Airiją Teisingumo Teismui, nes Airijos platesnis požiūris į nacionalinių paminklų griovimą tokiomis aplinkybėmis, kaip Lismulino vietovėje, nevisiškai atitinka Direktyvos 85/337/EEB (2) reikalavimus, ir taip pat dėl problemų, su kuriomis susiduria Limerick'o vietos bendruomenės ir dėl kitų pranešime dėl Peticijų komiteto 2007 m. atlikto faktų nustatymo vizito į Airiją iškeltų klausimų; pažymi, kai dėl kai kurių iš šių klausimų pradėtos pažeidimų procedūros; |
| --- | --- |

26.

yra susirūpinęs dėl to, kad Airijoje neįgyvendinamos Geriamojo vandens direktyvos nuostatos ir kad nebuvo atliktas 2007 m. sprendimo nugriauti nacionalinį paminklą, esantį Lismuline planuojamo M3 greitkelio teritorijoje netoli Taros, Mido grafystėje, vertinimas, lėmęs Komisijos sprendimą apskųsti Airiją Teisingumo Teismui, nes Airijos platesnis požiūris į nacionalinių paminklų griovimą tokiomis aplinkybėmis, kaip Lismulino vietovėje, nevisiškai atitinka Direktyvos 85/337/EEB (2) reikalavimus, ir taip pat dėl problemų, su kuriomis susiduria Limerick'o vietos bendruomenės ir dėl kitų pranešime dėl Peticijų komiteto 2007 m. atlikto faktų nustatymo vizito į Airiją iškeltų klausimų; pažymi, kai dėl kai kurių iš šių klausimų pradėtos pažeidimų procedūros;

| 27. | Atkreipia dėmesį į pranešimą dėl faktų nustatymo misijos į Lenkiją, kur buvo pateiktos rekomendacijos dėl Rospudos slėnio ir paskutinio pirmykščio miško Europoje apsaugos; ragina Komisiją toliau dirbti su Lenkijos valdžia alternatyvaus kelių ir geležinkelių tinklo „Via Baltica“ maršruto klausimu, kaip rekomenduojama Peticijų komiteto pranešime, taip pat skatina Komisiją užtikrinti tinkamą finansavimą, kad būtų sumažinta kelių sistemos keliama įtampa Augustave ir tokiu būdu apsaugoti vietos gyventojai ir tos srities aplinka; |
| --- | --- |

27.

Atkreipia dėmesį į pranešimą dėl faktų nustatymo misijos į Lenkiją, kur buvo pateiktos rekomendacijos dėl Rospudos slėnio ir paskutinio pirmykščio miško Europoje apsaugos; ragina Komisiją toliau dirbti su Lenkijos valdžia alternatyvaus kelių ir geležinkelių tinklo „Via Baltica“ maršruto klausimu, kaip rekomenduojama Peticijų komiteto pranešime, taip pat skatina Komisiją užtikrinti tinkamą finansavimą, kad būtų sumažinta kelių sistemos keliama įtampa Augustave ir tokiu būdu apsaugoti vietos gyventojai ir tos srities aplinka;

| 28. | Atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto pirmininko ir narių 2007 m. lapkričio mėn. faktų nustatymo vizitą į Kiprą; ragina susijusias šalis toliau dėti pastangas siekiant derybinio sprendimo dėl peticiją pateikusių asmenų iškeltų klausimų, ypač dėl apsuptos Famagustos dalies, kuri turėtų būti grąžinta jos teisėtiems savininkams, ir džiaugiasi, kad abi suinteresuotos šalys Kipre deda naujas pastangas ir derasi siekdamos išspręsti Kipro problemą; be to, pabrėžia JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 550 (1984), kurioje nustatyti įpareigojimai grąžinti Famagustos miestą jo teisėtiems gyventojams, taikymo svarbą; |
| --- | --- |

28.

Atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto pirmininko ir narių 2007 m. lapkričio mėn. faktų nustatymo vizitą į Kiprą; ragina susijusias šalis toliau dėti pastangas siekiant derybinio sprendimo dėl peticiją pateikusių asmenų iškeltų klausimų, ypač dėl apsuptos Famagustos dalies, kuri turėtų būti grąžinta jos teisėtiems savininkams, ir džiaugiasi, kad abi suinteresuotos šalys Kipre deda naujas pastangas ir derasi siekdamos išspręsti Kipro problemą; be to, pabrėžia JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 550 (1984), kurioje nustatyti įpareigojimai grąžinti Famagustos miestą jo teisėtiems gyventojams, taikymo svarbą;

| 29. | pažymi, kad Peticijų komitetas gauna vis daugiau peticijų ir laiškų dėl labai jautraus klausimo – vaiko globos – dėl kurio labai sudėtinga imtis veiksmų, pvz., dėl peticijų, susijusių su Vokietijos Jaunimo reikalų tarnyba („Jugendamt“), nes daugeliu atvejų dalyvauja teismas, be to, sudėtinga įrodyti ES kompetenciją, išskyrus tėvų iš skirtingų valstybių narių atvejus; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad Peticijų komitetas gauna vis daugiau peticijų ir laiškų dėl labai jautraus klausimo – vaiko globos – dėl kurio labai sudėtinga imtis veiksmų, pvz., dėl peticijų, susijusių su Vokietijos Jaunimo reikalų tarnyba („Jugendamt“), nes daugeliu atvejų dalyvauja teismas, be to, sudėtinga įrodyti ES kompetenciją, išskyrus tėvų iš skirtingų valstybių narių atvejus;

| 30. | pažymi, kad 2007 m. daug Didžiosios Britanijos peticijas pateikusių asmenų, kurių turtą konfiskavo Britanijos muitų ir akcizo tarnybos, vis dar negavo jokios kompensacijos, nors Komisija sustabdė pažeidimų procedūrą prieš JK dėl Sutarties įpareigojimo sudaryti sąlygas laisvam prekių judėjimui nesilaikymo; ragina Britanijos valdžios institucijas surasti tinkamą sprendimą, įskaitant ex gratia išmokas peticijas pateikusiems asmenims, kurie patyrė didelių finansinių nuostolių iki tol, kol valdžios institucijos persvarstė savo praktiką ir, anot Komisijos, pradėjo laikytis atitinkamų direktyvų nuostatų; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad 2007 m. daug Didžiosios Britanijos peticijas pateikusių asmenų, kurių turtą konfiskavo Britanijos muitų ir akcizo tarnybos, vis dar negavo jokios kompensacijos, nors Komisija sustabdė pažeidimų procedūrą prieš JK dėl Sutarties įpareigojimo sudaryti sąlygas laisvam prekių judėjimui nesilaikymo; ragina Britanijos valdžios institucijas surasti tinkamą sprendimą, įskaitant ex gratia išmokas peticijas pateikusiems asmenims, kurie patyrė didelių finansinių nuostolių iki tol, kol valdžios institucijos persvarstė savo praktiką ir, anot Komisijos, pradėjo laikytis atitinkamų direktyvų nuostatų;

| 31. | be to, pažymi, kad muitinės tarnybos Graikijoje ir toliau konfiskuoja, tačiau tai yra tik ypatinga priemonė, Graikijos piliečių, laikinai esančių užsienyje ir grįžtančių į Graikiją, automobilius, kai šie piliečiai grįžta su užsienio šalies numerius turinčiais automobiliais, ir daugelis šių piliečių apkaltinami kontrabanda, o jų atvejai nėra tinkamai nagrinėjami, kaip Peticijų komitetas jau anksčiau informavo Parlamentą; ragina Graikijos valdžios institucijas išmokėti kompensacijas peticijas pateikusiems asmenims, nukentėjusiems dėl aprašytos praktikos taikymo; atkreipia dėmesį į 2007 m. birželio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-156/04, kuriame palankiai vertinami dauguma šioje byloje pateiktų Graikijos valdžios institucijų paaiškinimų; teigiamai vertina Graikijos priimtų naujų teisės aktų įgyvendinimą siekiant išspręsti pirmiau minėtame sprendime nurodytas problemas; |
| --- | --- |

31.

be to, pažymi, kad muitinės tarnybos Graikijoje ir toliau konfiskuoja, tačiau tai yra tik ypatinga priemonė, Graikijos piliečių, laikinai esančių užsienyje ir grįžtančių į Graikiją, automobilius, kai šie piliečiai grįžta su užsienio šalies numerius turinčiais automobiliais, ir daugelis šių piliečių apkaltinami kontrabanda, o jų atvejai nėra tinkamai nagrinėjami, kaip Peticijų komitetas jau anksčiau informavo Parlamentą; ragina Graikijos valdžios institucijas išmokėti kompensacijas peticijas pateikusiems asmenims, nukentėjusiems dėl aprašytos praktikos taikymo; atkreipia dėmesį į 2007 m. birželio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-156/04, kuriame palankiai vertinami dauguma šioje byloje pateiktų Graikijos valdžios institucijų paaiškinimų; teigiamai vertina Graikijos priimtų naujų teisės aktų įgyvendinimą siekiant išspręsti pirmiau minėtame sprendime nurodytas problemas;

| 32. | smerkia tai, kad vis dar nagrinėjama viena iš seniausiai pateiktų peticijų, vadinamoji „Lettorii“ užsienio kalbos mokytojų Italijoje byla, nepaisant to, kad Teisingumo Teismas jau priėmė du sprendimus ir Komisija bei Peticijų komitetas remia peticijas pateikusius asmenis jų byloje ir pritaria jų skundui; ragina Italijos valdžios institucijas ir pavienius susijusius universitetus, įskaitant, be kita ko, Genujos, Padujos, Neapolio ir kitus universitetus, imtis veiksmų, kad būtų rastas teisingas sprendimas dėl šių teisėtų ieškinių; |
| --- | --- |

32.

smerkia tai, kad vis dar nagrinėjama viena iš seniausiai pateiktų peticijų, vadinamoji „Lettorii“ užsienio kalbos mokytojų Italijoje byla, nepaisant to, kad Teisingumo Teismas jau priėmė du sprendimus ir Komisija bei Peticijų komitetas remia peticijas pateikusius asmenis jų byloje ir pritaria jų skundui; ragina Italijos valdžios institucijas ir pavienius susijusius universitetus, įskaitant, be kita ko, Genujos, Padujos, Neapolio ir kitus universitetus, imtis veiksmų, kad būtų rastas teisingas sprendimas dėl šių teisėtų ieškinių;

| 33. | pažymi, kad tarp 2007 m. Peticijų komiteto svarstytų peticijų buvo viena 2006 m. pateikta peticija, vadinamoji vienos buveinės peticija, kurią parėmė 1,25 mln. ES piliečių ir kurioje raginama patvirtinti vieną parlamento posėdžių vietą Briuselyje; pažymi, kad 2007 m. spalio mėn. Pirmininkas grąžino peticiją komitetui, kuris po to paragino Parlamentą pareikšti savo nuomonę šiuo klausimu, atsižvelgiant į tai, kad institucijos buveinės vieta nustatyta Sutarties nuostatose ir kad šį klausimą turi spręsti valstybės narės; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad tarp 2007 m. Peticijų komiteto svarstytų peticijų buvo viena 2006 m. pateikta peticija, vadinamoji vienos buveinės peticija, kurią parėmė 1,25 mln. ES piliečių ir kurioje raginama patvirtinti vieną parlamento posėdžių vietą Briuselyje; pažymi, kad 2007 m. spalio mėn. Pirmininkas grąžino peticiją komitetui, kuris po to paragino Parlamentą pareikšti savo nuomonę šiuo klausimu, atsižvelgiant į tai, kad institucijos buveinės vieta nustatyta Sutarties nuostatose ir kad šį klausimą turi spręsti valstybės narės;

| 34. | nusprendžia persvarstyti Peticijų komiteto pavadinimą kitu parlamentiniu laikotarpiu siekiant užtikrinti, kad pavadinimas visomis ES oficialiomis kalbomis atspindėtų komiteto pobūdį, nes dabar kai kuriomis kalbomis komiteto pavadinimas yra neaiškus, ir kad būtų pabrėžtas teisės pateikti peticiją dalyvaujamosios demokratijos aspektas; mano, kad pavadinimas „Piliečių peticijų komitetas“ galėtų būti suprantamesnis; |
| --- | --- |

34.

nusprendžia persvarstyti Peticijų komiteto pavadinimą kitu parlamentiniu laikotarpiu siekiant užtikrinti, kad pavadinimas visomis ES oficialiomis kalbomis atspindėtų komiteto pobūdį, nes dabar kai kuriomis kalbomis komiteto pavadinimas yra neaiškus, ir kad būtų pabrėžtas teisės pateikti peticiją dalyvaujamosios demokratijos aspektas; mano, kad pavadinimas „Piliečių peticijų komitetas“ galėtų būti suprantamesnis;

| 35. | yra susirūpinęs dėl nemažo skaičiaus gautų peticijų, kuriose atkreipiamas dėmesys į rinkėjų registravimo problemas, kurių patyrė ES piliečiai, išvykę iš savo šalies arba priklausantys kuriai nors mažumai valstybėje narėje; ragina visas valstybes nares ypatingą dėmesį skirti tam, kad visi ES piliečiai ir teisėti ES gyventojai galėtų tinkamai dalyvauti būsimuose ES rinkimuose; |
| --- | --- |

35.

yra susirūpinęs dėl nemažo skaičiaus gautų peticijų, kuriose atkreipiamas dėmesys į rinkėjų registravimo problemas, kurių patyrė ES piliečiai, išvykę iš savo šalies arba priklausantys kuriai nors mažumai valstybėje narėje; ragina visas valstybes nares ypatingą dėmesį skirti tam, kad visi ES piliečiai ir teisėti ES gyventojai galėtų tinkamai dalyvauti būsimuose ES rinkimuose;

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

36.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms.

---

(1)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 340.

(2)  1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 175, 1985 7 5, p. 40).

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/49

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisŽemės ūkio kalnų regionuose padėtis ir perspektyvos

P6_TA(2008)0438

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žemės ūkio kalnų regionuose padėties ir perspektyvų (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl 25-erius metus taikomų Bendrijos teisės aktų žemės ūkiui kalnų regionuose (1),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl BŽŪP būklės patikrinimo (3),

atsižvelgdamas į Regionų komiteto savo iniciatyva pateiktą nuomonę „Dėl žaliosios knygos. Kuriant Europos Sąjungos kalnų regionų politiką. Europos kalnų regionų vizija“ (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0327/2008),

| A. | kadangi kalnų regionai užima 40 proc. viso Europos paviršiaus ploto ir juose gyvena 19 proc. Europos gyventojų, |
| --- | --- |

A.

kadangi kalnų regionai užima 40 proc. viso Europos paviršiaus ploto ir juose gyvena 19 proc. Europos gyventojų,

| B. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse, pvz., Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Austrijoje ir Portugalijoje daugiau negu 50 proc. teritorijos užima kalnų regionai ir kadangi šiuose regionuose žemės ūkiu besiverčiantys gyventojai kaip ir anksčiau atlieka svarbų vaidmenį, |
| --- | --- |

B.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse, pvz., Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Austrijoje ir Portugalijoje daugiau negu 50 proc. teritorijos užima kalnų regionai ir kadangi šiuose regionuose žemės ūkiu besiverčiantys gyventojai kaip ir anksčiau atlieka svarbų vaidmenį,

| C. | kadangi kalnų regionai (ypač aukšti ir vidutinio aukščio kalnai) yra kultūriniai kraštovaizdžiai, kurie atspindi darnią žmogaus ir biosistemų sąveiką ir priklauso gamtos paveldui, |
| --- | --- |

C.

kadangi kalnų regionai (ypač aukšti ir vidutinio aukščio kalnai) yra kultūriniai kraštovaizdžiai, kurie atspindi darnią žmogaus ir biosistemų sąveiką ir priklauso gamtos paveldui,

| D. | kadangi kalnų regionams didelę įtaką daro klimato kaitos ir ekstremalių meteorologinių reiškinių, pvz., sausros ir miškų gaisrų, pasekmės, |
| --- | --- |

D.

kadangi kalnų regionams didelę įtaką daro klimato kaitos ir ekstremalių meteorologinių reiškinių, pvz., sausros ir miškų gaisrų, pasekmės,

| E. | kadangi kalnų regionų kraštovaizdis nevienalytis, bet susideda iš įvairiausių ir skirtingo aukščio kalnynų formų (aukšti kalnai, vidutinio aukščio kalnai, ledynai, neproduktyvūs regionai), |
| --- | --- |

E.

kadangi kalnų regionų kraštovaizdis nevienalytis, bet susideda iš įvairiausių ir skirtingo aukščio kalnynų formų (aukšti kalnai, vidutinio aukščio kalnai, ledynai, neproduktyvūs regionai),

| F. | kadangi kalnų regionai nuo kitų Europos Sąjungos regionų skiriasi tam tikrais ypatumais (šlaitų nuolydžiu, aukščių įvairove, neprieinamumu, plėtra, trumpesniais vegetacijos laikotarpiais, žema dirvožemio klasifikacija, orais ir ypatingomis klimato sąlygomis) ir kadangi dėl nuolatinių nepalankių gamtos sąlygų yra daugeliu atžvilgių nepalankioje padėtyje, ir dėl to kai kurie kalnuoti regionai laipsniškai dykumėja ir juose mažėja žemės ūkio produkcija, |
| --- | --- |

F.

kadangi kalnų regionai nuo kitų Europos Sąjungos regionų skiriasi tam tikrais ypatumais (šlaitų nuolydžiu, aukščių įvairove, neprieinamumu, plėtra, trumpesniais vegetacijos laikotarpiais, žema dirvožemio klasifikacija, orais ir ypatingomis klimato sąlygomis) ir kadangi dėl nuolatinių nepalankių gamtos sąlygų yra daugeliu atžvilgių nepalankioje padėtyje, ir dėl to kai kurie kalnuoti regionai laipsniškai dykumėja ir juose mažėja žemės ūkio produkcija,

| G. | kadangi kalnų regionai (ypač aukšti ir vidutinio aukščio kalnai) turi potencialą (arba sąlygas) arba galėtų tapti modeliu kokybiškų produktų gamyboje, aukštos kokybės paslaugų teikime ir poilsio zonų plėtojime, kurį ilgalaikėje perspektyvoje galima išnaudoti tik integruotai ir tvariai naudojant išteklius ir tradicijas, |
| --- | --- |

G.

kadangi kalnų regionai (ypač aukšti ir vidutinio aukščio kalnai) turi potencialą (arba sąlygas) arba galėtų tapti modeliu kokybiškų produktų gamyboje, aukštos kokybės paslaugų teikime ir poilsio zonų plėtojime, kurį ilgalaikėje perspektyvoje galima išnaudoti tik integruotai ir tvariai naudojant išteklius ir tradicijas,

| H. | kadangi kalnų regionuose gaminami ypač kokybiški gyvulininkystės produktai ir jų gamybos proceso metu integruotai ir tvariai naudojami gamtiniai ištekliai, ganyklos ir specialiai prisitaikytos pievų augalų rūšys, bei tradiciniai gamybos būdai, |
| --- | --- |

H.

kadangi kalnų regionuose gaminami ypač kokybiški gyvulininkystės produktai ir jų gamybos proceso metu integruotai ir tvariai naudojami gamtiniai ištekliai, ganyklos ir specialiai prisitaikytos pievų augalų rūšys, bei tradiciniai gamybos būdai,

| I. | kadangi kalnai (ypač aukšti ir vidutinio aukščio kalnai) yra „daugiafunkcinė“ gyvenamoji aplinka, kurioje ūkis ir žemės ūkis glaudžiai susiję su socialiniais, kultūriniais ir ekologiniais veiksniais, todėl būtina suteikti paramą šiems regionams skiriant tinkamą finansavimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi kalnai (ypač aukšti ir vidutinio aukščio kalnai) yra „daugiafunkcinė“ gyvenamoji aplinka, kurioje ūkis ir žemės ūkis glaudžiai susiję su socialiniais, kultūriniais ir ekologiniais veiksniais, todėl būtina suteikti paramą šiems regionams skiriant tinkamą finansavimą,

| J. | kadangi kalnų regionų ekonomika dėl nuolatinių struktūrinių trūkumų yra ypač jautri ekonomikos ciklo svyravimams ir ilgalaikiu požiūriu priklauso nuo gamybos procesų įvairinimo ir specializacijos, |
| --- | --- |

J.

kadangi kalnų regionų ekonomika dėl nuolatinių struktūrinių trūkumų yra ypač jautri ekonomikos ciklo svyravimams ir ilgalaikiu požiūriu priklauso nuo gamybos procesų įvairinimo ir specializacijos,

| K. | kadangi jau egzistuoja Europos konvencijos, skirtos kai kurių kalnų regionų apsaugai – 1991 m. lapkričio 7 d. Konvencija dėl Alpių apsaugos (Alpių konvencija) ir 2003 m. gegužės 22 d. Pagrindų konvencija dėl Karpatų apsaugos ir tvaraus vystymosi (Karpatų konvencija) – kurios atitinkamai yra svarbios integralios kalnų regionų politikos priemonės, tačiau jos dar nėra visiškai ratifikuotos ir įgyvendintos, |
| --- | --- |

K.

kadangi jau egzistuoja Europos konvencijos, skirtos kai kurių kalnų regionų apsaugai – 1991 m. lapkričio 7 d. Konvencija dėl Alpių apsaugos (Alpių konvencija) ir 2003 m. gegužės 22 d. Pagrindų konvencija dėl Karpatų apsaugos ir tvaraus vystymosi (Karpatų konvencija) – kurios atitinkamai yra svarbios integralios kalnų regionų politikos priemonės, tačiau jos dar nėra visiškai ratifikuotos ir įgyvendintos,

| L. | kadangi žemės ūkis, miškų ūkis ir ganyklų valdymas kalnų regionuose, kuris dažnai įvairiapusišką veiklą, yra ekologinės pusiausvyros pavyzdys ir neturėtų būti pamirštas, |
| --- | --- |

L.

kadangi žemės ūkis, miškų ūkis ir ganyklų valdymas kalnų regionuose, kuris dažnai įvairiapusišką veiklą, yra ekologinės pusiausvyros pavyzdys ir neturėtų būti pamirštas,

| M. | kadangi dauguma žemės ūkio įmonių kalnų regionuose yra šeimos įmonės su padidinta finansine rizika, |
| --- | --- |

M.

kadangi dauguma žemės ūkio įmonių kalnų regionuose yra šeimos įmonės su padidinta finansine rizika,

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių pastangos, susijusios su kalnų regionais(ypač aukštais ir vidutinio aukščio kalnais), labai skiriasi ir yra nukreiptos ne į visapusišką, bet į išimtinai sektorinę plėtrą, ir kad nėra jokios integruotos ES sistemos (pvz., tokios kaip jūrų erdvės atveju COM(2007)0574); |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių pastangos, susijusios su kalnų regionais(ypač aukštais ir vidutinio aukščio kalnais), labai skiriasi ir yra nukreiptos ne į visapusišką, bet į išimtinai sektorinę plėtrą, ir kad nėra jokios integruotos ES sistemos (pvz., tokios kaip jūrų erdvės atveju COM(2007)0574);

| 2. | pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi pakeistame EB sutarties 158 straipsnyje dėl sanglaudos politikos nurodyta, kad kalnuoti regionai – tai vietovės, kurių gamtinės sąlygos yra nepalankios, pripažįstant, kad jie gali būti įvairūs, ir prašoma jiems skirti ypatingą dėmesį; tačiau apgailestauja, kad Komisija iki šiol nesugebėjo parengti kalnų vietovėms ir kitiems regionams, kurių gamtinės sąlygos yra nepalankios, skirtos visapusės veiksmingos paramos strategijos, nors Europos Parlamentas daug kartų to prašė; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi pakeistame EB sutarties 158 straipsnyje dėl sanglaudos politikos nurodyta, kad kalnuoti regionai – tai vietovės, kurių gamtinės sąlygos yra nepalankios, pripažįstant, kad jie gali būti įvairūs, ir prašoma jiems skirti ypatingą dėmesį; tačiau apgailestauja, kad Komisija iki šiol nesugebėjo parengti kalnų vietovėms ir kitiems regionams, kurių gamtinės sąlygos yra nepalankios, skirtos visapusės veiksmingos paramos strategijos, nors Europos Parlamentas daug kartų to prašė;

| 3. | pabrėžia, kad reikia gerai suderinti įvairią Bendrijos politiką, skirtą užtikrinti darnų vystymąsi, ypač tokiose vietovėse kaip kalnai, kurių gamtinės sąlygos nepalankios; šiuo atžvilgiu yra susirūpinęs, ar naudinga dabartiniu 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu atskirti Bendrijos sanglaudos politiką nuo kaimo plėtros, tai įvyks Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai integruojant į Bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪB); mano, kad šį naują požiūrį reikia nuodugniai apsvarstyti ir įvertinti, kokį poveikį jis turės regioniniam vystymuisi; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad reikia gerai suderinti įvairią Bendrijos politiką, skirtą užtikrinti darnų vystymąsi, ypač tokiose vietovėse kaip kalnai, kurių gamtinės sąlygos nepalankios; šiuo atžvilgiu yra susirūpinęs, ar naudinga dabartiniu 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu atskirti Bendrijos sanglaudos politiką nuo kaimo plėtros, tai įvyks Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai integruojant į Bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪB); mano, kad šį naują požiūrį reikia nuodugniai apsvarstyti ir įvertinti, kokį poveikį jis turės regioniniam vystymuisi;

| 4. | atkreipia dėmesį, kad kalnų regionuose, kurių gamtinės sąlygos nepalankios, žemės ūkiui sunkiau prisitaikyti prie konkurencijos sąlygų ir prireikia papildomų sąnaudų, todėl čia žemės ūkio gamintojai negali išauginti produkcijos, kuri būtų konkurencinga ir nebrangi; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį, kad kalnų regionuose, kurių gamtinės sąlygos nepalankios, žemės ūkiui sunkiau prisitaikyti prie konkurencijos sąlygų ir prireikia papildomų sąnaudų, todėl čia žemės ūkio gamintojai negali išauginti produkcijos, kuri būtų konkurencinga ir nebrangi;

| 5. | siūlo Komisijai, atsižvelgiant į žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos, kuri bus priimta 2008 m. rudenį, ir laikantis Teritorinės darbotvarkės tikslų ir Europos teritorijų planavimo perspektyvos nuostatų, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pateikti teritorinį požiūrį, kuris padėtų išspręsti problemas, kylančias įvairių tipų kalnų regionuose, ir pasirūpinti, kad tokios priemonės būtų numatytos būsimame struktūrinių fondų teisės aktų pakete; |
| --- | --- |

5.

siūlo Komisijai, atsižvelgiant į žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos, kuri bus priimta 2008 m. rudenį, ir laikantis Teritorinės darbotvarkės tikslų ir Europos teritorijų planavimo perspektyvos nuostatų, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pateikti teritorinį požiūrį, kuris padėtų išspręsti problemas, kylančias įvairių tipų kalnų regionuose, ir pasirūpinti, kad tokios priemonės būtų numatytos būsimame struktūrinių fondų teisės aktų pakete;

| 6. | pageidauja, kad Komisija parengtų tikrą integruotą kalnų regionų rėmimo ES strategiją, ir mano, kad kalnų regionų žaliosios knygos paskelbimas bus svarbus pirmasis žingsnis šia linkme; ragina Komisiją pradėti plataus masto viešas konsultacijas įtraukiant regionų ir vietos valdžios institucijas, socialinės, ekonominės ir aplinkos apsaugos sferų dalyvius, taip pat nacionalines ir Europos asociacijas, atstovaujančias kalnuotų vietovių regioninėms valdžios institucijoms, kad būtų geriau suprasta padėtis šiuose regionuose; |
| --- | --- |

6.

pageidauja, kad Komisija parengtų tikrą integruotą kalnų regionų rėmimo ES strategiją, ir mano, kad kalnų regionų žaliosios knygos paskelbimas bus svarbus pirmasis žingsnis šia linkme; ragina Komisiją pradėti plataus masto viešas konsultacijas įtraukiant regionų ir vietos valdžios institucijas, socialinės, ekonominės ir aplinkos apsaugos sferų dalyvius, taip pat nacionalines ir Europos asociacijas, atstovaujančias kalnuotų vietovių regioninėms valdžios institucijoms, kad būtų geriau suprasta padėtis šiuose regionuose;

| 7. | pritaria Žaliajai knygai dėl teritorinės sanglaudos kaip požiūriui į skirtingus ES regionų tipus ir atsižvelgdamas į tai ragina sukurti BŽŪP pagal pirmą ir antrą ramstį, kad atsižvelgiant į tarptautinius iššūkius Europos Sąjungoje atitinkamai galėtų būti kuriamos ekonominės sąlygos, kurios turėtų poveikį funkcionaliam ir daugiafunkciniam kalnų regionų žemės ūkiui; taip pat būtinos su gamybos funkcija susijusios priemonės, įskaitant pieno transportą; |
| --- | --- |

7.

pritaria Žaliajai knygai dėl teritorinės sanglaudos kaip požiūriui į skirtingus ES regionų tipus ir atsižvelgdamas į tai ragina sukurti BŽŪP pagal pirmą ir antrą ramstį, kad atsižvelgiant į tarptautinius iššūkius Europos Sąjungoje atitinkamai galėtų būti kuriamos ekonominės sąlygos, kurios turėtų poveikį funkcionaliam ir daugiafunkciniam kalnų regionų žemės ūkiui; taip pat būtinos su gamybos funkcija susijusios priemonės, įskaitant pieno transportą;

| 8. | taip pat ragina Komisiją neperžengiant savo kompetencijos ribų per šešis mėnesius nuo šios rezoliucijos priėmimo parengti integruotą tvarios plėtros ir išteklių kalnų regionuose naudojimo strategiją (ES kalnuotų regionų strategiją); be to, ragina ja remiantis ir pasitarus su regioninėmis įstaigomis ir pilietinės visuomenės atstovais, kurie žino vietos sąlygas ir interesus (pvz., susijusius su įvairiomis kalnų regionų kategorijomis) ir jiems atstovauja, kurti nacionalines veiksmų programas su konkrečiomis įgyvendinimo priemonėmis atitinkamai atsižvelgiant į jau egzistuojančias regionines iniciatyvas; |
| --- | --- |

8.

taip pat ragina Komisiją neperžengiant savo kompetencijos ribų per šešis mėnesius nuo šios rezoliucijos priėmimo parengti integruotą tvarios plėtros ir išteklių kalnų regionuose naudojimo strategiją (ES kalnuotų regionų strategiją); be to, ragina ja remiantis ir pasitarus su regioninėmis įstaigomis ir pilietinės visuomenės atstovais, kurie žino vietos sąlygas ir interesus (pvz., susijusius su įvairiomis kalnų regionų kategorijomis) ir jiems atstovauja, kurti nacionalines veiksmų programas su konkrečiomis įgyvendinimo priemonėmis atitinkamai atsižvelgiant į jau egzistuojančias regionines iniciatyvas;

| 9. | pabrėžia kalnų regionų ribų nustatymų svarbą, kuri yra tikslingų priemonių, visų pirma susijusių su kalnuotų vietovių žemės ūkiu, sąlyga, taip pat būtinybę tinkamai suklasifikuoti šiuos regionus pagal su gamtinėmis sąlygomis susijusių trūkumų mastą; valstybės narės turi aktyviau vykdyti šį procesą remdamosi dabartiniu regionų išsidėstymu; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia kalnų regionų ribų nustatymų svarbą, kuri yra tikslingų priemonių, visų pirma susijusių su kalnuotų vietovių žemės ūkiu, sąlyga, taip pat būtinybę tinkamai suklasifikuoti šiuos regionus pagal su gamtinėmis sąlygomis susijusių trūkumų mastą; valstybės narės turi aktyviau vykdyti šį procesą remdamosi dabartiniu regionų išsidėstymu;

| 10. | siekiant perduoti žinias ir skatinti naujoves, ragina Komisiją parengti finansuojamų programų ir projektų, susijusių su sritimis, kurios yra svarbios kalnų regionams, apžvalgą; |
| --- | --- |

10.

siekiant perduoti žinias ir skatinti naujoves, ragina Komisiją parengti finansuojamų programų ir projektų, susijusių su sritimis, kurios yra svarbios kalnų regionams, apžvalgą;

| 11. | ragina Komisiją vykdant Europos teritorijų planavimo stebėsenos tinklo darbo programą ypač atkreipti dėmesį į padėtį vietovėse, kurių gamtinės sąlygos nepalankios, pavyzdžiui, kalnų regionuose; mano, kad patikimos ir išsamios žinios apie padėtį kalnų regionuose būtinos norint sukurti diferencijuotas priemones, kuriomis būtų geriau sprendžiamos šiuose regionuose iškilusios problemos; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją vykdant Europos teritorijų planavimo stebėsenos tinklo darbo programą ypač atkreipti dėmesį į padėtį vietovėse, kurių gamtinės sąlygos nepalankios, pavyzdžiui, kalnų regionuose; mano, kad patikimos ir išsamios žinios apie padėtį kalnų regionuose būtinos norint sukurti diferencijuotas priemones, kuriomis būtų geriau sprendžiamos šiuose regionuose iškilusios problemos;

| 12. | pabrėžia ūkininkavimo kalnų vietovėse vaidmenį gamybai, plataus masto žemės ūkio išsaugojimui ir naudojimui, taip pat jo, kaip daugiafunkcinio pagrindo kitoms ūkio šakoms ir kaip pagrindinio kultūrinio kraštovaizdžio ir socialinės struktūros dalies, vaidmenį; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia ūkininkavimo kalnų vietovėse vaidmenį gamybai, plataus masto žemės ūkio išsaugojimui ir naudojimui, taip pat jo, kaip daugiafunkcinio pagrindo kitoms ūkio šakoms ir kaip pagrindinio kultūrinio kraštovaizdžio ir socialinės struktūros dalies, vaidmenį;

| 13. | mano, kad dėl patrauklumo turizmo veiklai daugelyje kalnų regionų patiriamas spaudimas vykdyti urbanizaciją, tuo pat metu juose turi būti rūpinamasi tradicinio kraštovaizdžio, kuris praranda savo žemės ūkio paskirtį, grožį ir vertę, svarbią ekosistemai, apsauga; |
| --- | --- |

13.

mano, kad dėl patrauklumo turizmo veiklai daugelyje kalnų regionų patiriamas spaudimas vykdyti urbanizaciją, tuo pat metu juose turi būti rūpinamasi tradicinio kraštovaizdžio, kuris praranda savo žemės ūkio paskirtį, grožį ir vertę, svarbią ekosistemai, apsauga;

| 14. | pažymi, kad dėl gamtinių sąlygų ir pavojų užsiimti žemės ūkiu kalnų regionuose (ypač aukštuose ir vidutinio aukščio kalnuose) reikia daugiau pastangų (inter alia, dėl didelio darbo intensyvumo, rankų darbo) ir didesnių išlaidų (inter alia, dėl specialios technikos poreikio, didesnių transporto išlaidų); |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad dėl gamtinių sąlygų ir pavojų užsiimti žemės ūkiu kalnų regionuose (ypač aukštuose ir vidutinio aukščio kalnuose) reikia daugiau pastangų (inter alia, dėl didelio darbo intensyvumo, rankų darbo) ir didesnių išlaidų (inter alia, dėl specialios technikos poreikio, didesnių transporto išlaidų);

| 15. | ragina vykdant būsimas BŽŪP reformas specialiai ir labiau atsižvelgti į įvairiapusį kalnų regionų žemės ūkio funkcionalumą, kaimo plėtros pagrindų direktyvas ir nacionalines programas derinant su kalnų regionų ūkininkų vaidmeniu, kurį jie atlieka ne tik kaip gamintojai, bet ir kaip ekonominiai novatoriai kituose sektoriuose, ir sudarant sąlygas sinergetinio bendradarbiavimo galimybėms (inter alia, ekologinio turizmo planų finansavimui ir aukštos kokybės produktų rinkodarai); ypač atkreipia dėmesį į būtinybę finansiškai kompensuoti ūkininkavimo kalnų vietovėse ekologinius pasiekimus; |
| --- | --- |

15.

ragina vykdant būsimas BŽŪP reformas specialiai ir labiau atsižvelgti į įvairiapusį kalnų regionų žemės ūkio funkcionalumą, kaimo plėtros pagrindų direktyvas ir nacionalines programas derinant su kalnų regionų ūkininkų vaidmeniu, kurį jie atlieka ne tik kaip gamintojai, bet ir kaip ekonominiai novatoriai kituose sektoriuose, ir sudarant sąlygas sinergetinio bendradarbiavimo galimybėms (inter alia, ekologinio turizmo planų finansavimui ir aukštos kokybės produktų rinkodarai); ypač atkreipia dėmesį į būtinybę finansiškai kompensuoti ūkininkavimo kalnų vietovėse ekologinius pasiekimus;

| 16. | vertina kalnų regionų ūkininkų darbą; tvirtina, kad šios veiklos sąlygų (visų pirma papildomo uždarbio, profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir galimybės sukurti šeimą) neturi apsunkinti biurokratija ir jos turi būti gerinamos sektorių politikos sričių tarpusavio sąveika; ragina Komisiją ir atsakingus komitetus (komitologija) patikrinti egzistuojančias ir būsimas taisykles (visų pirma susijusias su įsipareigojimu sudaryti registrus) atsižvelgiant į iniciatyvą „geresnis reglamentavimas“ arba prireikus sušvelninti siekiant visapusiško administracinių procedūrų supaprastinimo; |
| --- | --- |

16.

vertina kalnų regionų ūkininkų darbą; tvirtina, kad šios veiklos sąlygų (visų pirma papildomo uždarbio, profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir galimybės sukurti šeimą) neturi apsunkinti biurokratija ir jos turi būti gerinamos sektorių politikos sričių tarpusavio sąveika; ragina Komisiją ir atsakingus komitetus (komitologija) patikrinti egzistuojančias ir būsimas taisykles (visų pirma susijusias su įsipareigojimu sudaryti registrus) atsižvelgiant į iniciatyvą „geresnis reglamentavimas“ arba prireikus sušvelninti siekiant visapusiško administracinių procedūrų supaprastinimo;

| 17. | pabrėžia, kad kompensacijos kalnų regionuose (ypač aukštuose ir vidutinio aukščio kalnuose) ateityje turėtų būti ir toliau mokamos vien tik kompensuojant su gamtos sąlygomis susijusius trūkumus ir papildomas ūkininkavimo sunkumų sukeltas išlaidas, kad tokios išmokos ilgainiui pateisinamos dėl alternatyvios gamybos trūkumo ir kad visiškas atskyrimas lemtų sistemingą visų sektorių veiklos mažinimą; pabrėžia, kad kalnų regionų poreikių negalima patenkinti vien tik panaudojant finansavimą, skirtą kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad kompensacijos kalnų regionuose (ypač aukštuose ir vidutinio aukščio kalnuose) ateityje turėtų būti ir toliau mokamos vien tik kompensuojant su gamtos sąlygomis susijusius trūkumus ir papildomas ūkininkavimo sunkumų sukeltas išlaidas, kad tokios išmokos ilgainiui pateisinamos dėl alternatyvios gamybos trūkumo ir kad visiškas atskyrimas lemtų sistemingą visų sektorių veiklos mažinimą; pabrėžia, kad kalnų regionų poreikių negalima patenkinti vien tik panaudojant finansavimą, skirtą kaimo plėtrai;

| 18. | ragina labiau skatinti jaunuosius ūkininkus ir ūkininkes ir lygias galimybes tarp vyrų ir moterų (ypač šeimai palankiomis priemonėmis, dalinio ir visiško užimtumo tvarka, taikant su darbo veikla susietų valstybės mokamų priedų schemas, dalinio užimtumo modelius, profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir galimybę sukurti šeimą) kaip būtį lemiančius veiksnius; ragina Komisiją svarstant lankstumo ir užimtumo garantijas bei vykdant projektus ir dalyvaujant suinteresuotosioms šalims parengti metodus; |
| --- | --- |

18.

ragina labiau skatinti jaunuosius ūkininkus ir ūkininkes ir lygias galimybes tarp vyrų ir moterų (ypač šeimai palankiomis priemonėmis, dalinio ir visiško užimtumo tvarka, taikant su darbo veikla susietų valstybės mokamų priedų schemas, dalinio užimtumo modelius, profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir galimybę sukurti šeimą) kaip būtį lemiančius veiksnius; ragina Komisiją svarstant lankstumo ir užimtumo garantijas bei vykdant projektus ir dalyvaujant suinteresuotosioms šalims parengti metodus;

| 19. | ragina regionuose, kuriuose dažnai iškyla problemos dėl masinio gyventojų išsikėlimo, išlaikyti demografinę pusiausvyrą; |
| --- | --- |

19.

ragina regionuose, kuriuose dažnai iškyla problemos dėl masinio gyventojų išsikėlimo, išlaikyti demografinę pusiausvyrą;

| 20. | yra įsitikinęs, kad reikia teikti pirmenybę pakankamo gyventojų tankumo išsaugojimui kalnų regionuose ir kad būtina imtis kovos prieš dykumėjimą priemonių ir pritraukti naujų žmonių; |
| --- | --- |

20.

yra įsitikinęs, kad reikia teikti pirmenybę pakankamo gyventojų tankumo išsaugojimui kalnų regionuose ir kad būtina imtis kovos prieš dykumėjimą priemonių ir pritraukti naujų žmonių;

| 21. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti aukštą visuotinės ekonominės svarbos paslaugų lygį, pagerinti prieigą į regionus, kalnuotų vietovių tarpusavio ryšį ir sukurti reikiamas infrastruktūras, ypač keleivių ir krovinių transporto, švietimo, žiniomis grindžiamos ekonomikos ir ryšių tinklų (įskaitant plačiajuostį ryšį) srityse, siekiant palengvinti ryšius su kalnų regionų rinkomis ir miestais; ragina kompetentingas institucijas skatinti šiems tikslams skirtą viešojo bei privačiojo sektorių partnerystę; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti aukštą visuotinės ekonominės svarbos paslaugų lygį, pagerinti prieigą į regionus, kalnuotų vietovių tarpusavio ryšį ir sukurti reikiamas infrastruktūras, ypač keleivių ir krovinių transporto, švietimo, žiniomis grindžiamos ekonomikos ir ryšių tinklų (įskaitant plačiajuostį ryšį) srityse, siekiant palengvinti ryšius su kalnų regionų rinkomis ir miestais; ragina kompetentingas institucijas skatinti šiems tikslams skirtą viešojo bei privačiojo sektorių partnerystę;

| 22. | pabrėžia, kad gamintojų sąjungos, žemės ūkio kooperatyvai, žemdirbių valdomos kolektyvinės tiekimo į rinką iniciatyvos ir įvairius sektorius apimančios partnerystės, kuriomis dėl integruoto vystymosi plano regionuose sukuriama pridėtinė vertė (pvz., LEADER grupės), prisideda prie žemės ūkio gamybos stabilumo ir saugumo ir kad būtina jas labiau skatinti; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad gamintojų sąjungos, žemės ūkio kooperatyvai, žemdirbių valdomos kolektyvinės tiekimo į rinką iniciatyvos ir įvairius sektorius apimančios partnerystės, kuriomis dėl integruoto vystymosi plano regionuose sukuriama pridėtinė vertė (pvz., LEADER grupės), prisideda prie žemės ūkio gamybos stabilumo ir saugumo ir kad būtina jas labiau skatinti;

| 23. | ragina papildomai finansiškai remti pienininkystę (pieno gamybos įmones ir pieno perdirbimo įmones), kuriai dėl nepakankamų gamybos alternatyvų kalnų regionuose (ypač aukštuose ir vidutinio aukščio kalnuose) tenka pagrindinis vaidmuo; ragina pieno kvotų reformos metu parengti strategiją, skirtą sukrėtimams kalnų regionuose išvengti (angl. soft landing), taip ją lydinčias priemones (specialias išmokas), skirtas neigiamiems padariniams mažinti, kuriomis būtų sudaromos sąlygos įvesti prisitaikymo procesus, kuriais būtų išsaugomas ūkininkavimo pagrindas; ragina skirti papildomų lėšų iš pirmojo ramsčio, visų pirma priemokos už karvę žindenę forma; |
| --- | --- |

23.

ragina papildomai finansiškai remti pienininkystę (pieno gamybos įmones ir pieno perdirbimo įmones), kuriai dėl nepakankamų gamybos alternatyvų kalnų regionuose (ypač aukštuose ir vidutinio aukščio kalnuose) tenka pagrindinis vaidmuo; ragina pieno kvotų reformos metu parengti strategiją, skirtą sukrėtimams kalnų regionuose išvengti (angl. soft landing), taip ją lydinčias priemones (specialias išmokas), skirtas neigiamiems padariniams mažinti, kuriomis būtų sudaromos sąlygos įvesti prisitaikymo procesus, kuriais būtų išsaugomas ūkininkavimo pagrindas; ragina skirti papildomų lėšų iš pirmojo ramsčio, visų pirma priemokos už karvę žindenę forma;

| 24. | ragina valstybes nares numatyti papildomas už hektarą mokamas išmokas už ekologinę žemdirbystę ir ekstensyvų ganyklų valdymą bei paramą investicijoms į rūšį atitinkančius gyvulių auginimo įrengimus, visų pirma remiant tvarų ir adaptuotą žemės ūkį kalnų regionuose; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares numatyti papildomas už hektarą mokamas išmokas už ekologinę žemdirbystę ir ekstensyvų ganyklų valdymą bei paramą investicijoms į rūšį atitinkančius gyvulių auginimo įrengimus, visų pirma remiant tvarų ir adaptuotą žemės ūkį kalnų regionuose;

| 25. | primena, kad įmonės kalnų regionuose, naujoviškai naudojančios tradicines žinias bei gamybos procesus ir gaminančios kokybiškus produktus, yra svarbus užimtumą lemiantis veiksnys, todėl į jas turi būti atsižvelgiama ES paramos sistemose; |
| --- | --- |

25.

primena, kad įmonės kalnų regionuose, naujoviškai naudojančios tradicines žinias bei gamybos procesus ir gaminančios kokybiškus produktus, yra svarbus užimtumą lemiantis veiksnys, todėl į jas turi būti atsižvelgiama ES paramos sistemose;

| 26. | ragina numatyti specialias paramos priemones, susijusias su didesnėmis išlaidomis ir darbo sąnaudomis tiekiant pieną ir pieno produktus į slėnius ir iš jų; šiame kontekste pakartotinai ragina įvesti priemoką už karvę žindenę kalnų regionuose; |
| --- | --- |

26.

ragina numatyti specialias paramos priemones, susijusias su didesnėmis išlaidomis ir darbo sąnaudomis tiekiant pieną ir pieno produktus į slėnius ir iš jų; šiame kontekste pakartotinai ragina įvesti priemoką už karvę žindenę kalnų regionuose;

| 27. | pabrėžia būdingų (aukštos kokybės) regioninių ir tradicinių produktų reikšmę visiems sektoriams; prašo, kad į ES kalnų regionų strategiją būtų įtrauktos šių produktų ar jų gamybos procesų apsaugos ir skatinimo priemonės (pvz. pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006, dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (5) ir 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006, dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (6), nuostatas) ir apsaugoti juos nuo kopijavimo; ragina ES paramos programose nustatyti specialią priemonę teikti paramą aukštos kokybės maisto produktams (pvz., sūriui, pagamintam kalnuose arba ūkiuose esančiose pieninėse, aukštos kokybės mėsai); |
| --- | --- |

27.

pabrėžia būdingų (aukštos kokybės) regioninių ir tradicinių produktų reikšmę visiems sektoriams; prašo, kad į ES kalnų regionų strategiją būtų įtrauktos šių produktų ar jų gamybos procesų apsaugos ir skatinimo priemonės (pvz. pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006, dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (5) ir 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006, dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (6), nuostatas) ir apsaugoti juos nuo kopijavimo; ragina ES paramos programose nustatyti specialią priemonę teikti paramą aukštos kokybės maisto produktams (pvz., sūriui, pagamintam kalnuose arba ūkiuose esančiose pieninėse, aukštos kokybės mėsai);

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares paremti žemės ūkio gamintojų grupes ir vietines bendrijas įvedant regioninius prekių ženklus pagal 27 straipsnio nuostatas; parama turėtų būti teikiama informuojant ir atitinkamu mokant ūkininkus ir vietinius maisto perdirbėjus, taip pat teikiant finansinę paramą vietinių maisto perdirbimo įmonių steigimui ir rinkodaros kampanijoms pradėti; ragina įsteigti fondą, skirtą nepalankioms sritims, įskaitant kalnų regionus (pvz., iš antrojo ramsčio lėšų, kurios dėl nepakankamo bendro valstybių narių finansavimo yra nepanaudojamos); |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares paremti žemės ūkio gamintojų grupes ir vietines bendrijas įvedant regioninius prekių ženklus pagal 27 straipsnio nuostatas; parama turėtų būti teikiama informuojant ir atitinkamu mokant ūkininkus ir vietinius maisto perdirbėjus, taip pat teikiant finansinę paramą vietinių maisto perdirbimo įmonių steigimui ir rinkodaros kampanijoms pradėti; ragina įsteigti fondą, skirtą nepalankioms sritims, įskaitant kalnų regionus (pvz., iš antrojo ramsčio lėšų, kurios dėl nepakankamo bendro valstybių narių finansavimo yra nepanaudojamos);

| 29. | ragina įsteigti nepalankiems regionams, įskaitant kalnų regionus, skirtą fondą, kuriame būtų sukauptos, pvz., dėl nepakankamo bendro valstybių narių finansavimo nepanaudojamos antrojo ramsčio lėšos; |
| --- | --- |

29.

ragina įsteigti nepalankiems regionams, įskaitant kalnų regionus, skirtą fondą, kuriame būtų sukauptos, pvz., dėl nepakankamo bendro valstybių narių finansavimo nepanaudojamos antrojo ramsčio lėšos;

| 30. | ragina, remiantis 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (7), 69 straipsniu teikti specialią tikslinę finansinę paramą kalnų regionams, užtikrinti konkrečią, nebiurokratinę prieigą prie jos ir 20 proc. padidinti lėšų pagal 69 straipsnį viršutinę ribą; |
| --- | --- |

30.

ragina, remiantis 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (7), 69 straipsniu teikti specialią tikslinę finansinę paramą kalnų regionams, užtikrinti konkrečią, nebiurokratinę prieigą prie jos ir 20 proc. padidinti lėšų pagal 69 straipsnį viršutinę ribą;

| 31. | primena, kad kalnų regionuose gali būti gaminami aukštos kokybės žemės ūkio gaminiai, išplečiama žemės ūkio gaminių įvairovė Europos rinkoje, išsaugojami tam tikrų rūšių gyvūnai ir augalai, išlaikomos tradicijos ir skatinama pramoninė ir turizmo veikla, kovojama prieš klimato kaitą saugant biologinę įvairovę, jų daugiametėse ganyklose ir miškuose surenkamas anglies dioksidas, ir kad laikantis tvaraus miškų ūkio eksploatavimo principų bus galima gaminti energiją naudojant medienos atliekas; |
| --- | --- |

31.

primena, kad kalnų regionuose gali būti gaminami aukštos kokybės žemės ūkio gaminiai, išplečiama žemės ūkio gaminių įvairovė Europos rinkoje, išsaugojami tam tikrų rūšių gyvūnai ir augalai, išlaikomos tradicijos ir skatinama pramoninė ir turizmo veikla, kovojama prieš klimato kaitą saugant biologinę įvairovę, jų daugiametėse ganyklose ir miškuose surenkamas anglies dioksidas, ir kad laikantis tvaraus miškų ūkio eksploatavimo principų bus galima gaminti energiją naudojant medienos atliekas;

| 32. | ragina priemonėse, susijusiose su gyvūnų sveikata, gyvūnų apsauga ir auginimu (veisimo programos, kilmės knygų tvarkymas, atitikties patikrinimai ir t. t.) atsižvelgti į gyvulių, ypač vietinių veislių, veisėjų ir augintojų kalnų regionuose interesus ir į šiuo metu jiems kylančius pavojus ir spaudimą; |
| --- | --- |

32.

ragina priemonėse, susijusiose su gyvūnų sveikata, gyvūnų apsauga ir auginimu (veisimo programos, kilmės knygų tvarkymas, atitikties patikrinimai ir t. t.) atsižvelgti į gyvulių, ypač vietinių veislių, veisėjų ir augintojų kalnų regionuose interesus ir į šiuo metu jiems kylančius pavojus ir spaudimą;

| 33. | griežtai pabrėžia, kad Komisija, vykdydama konkurencijos politiką ir imdamasi veiksmų tarptautinės prekybos srityje, turi įtakos kalnų regionų vystymuisi; šiuo aspektu ragina Komisiją tikslingiau ir platesniu mastu atsižvelgti į šių regionų poreikius, susijusius su pasikeitimais ateityje, visų pirma, vykstant deryboms Pasaulio prekybos organizacijoje ir dėl valstybės paramai taikomų taisyklių bei dėl konkurencijos teisės taikymo visuotinės svarbos viešosioms paslaugoms; |
| --- | --- |

33.

griežtai pabrėžia, kad Komisija, vykdydama konkurencijos politiką ir imdamasi veiksmų tarptautinės prekybos srityje, turi įtakos kalnų regionų vystymuisi; šiuo aspektu ragina Komisiją tikslingiau ir platesniu mastu atsižvelgti į šių regionų poreikius, susijusius su pasikeitimais ateityje, visų pirma, vykstant deryboms Pasaulio prekybos organizacijoje ir dėl valstybės paramai taikomų taisyklių bei dėl konkurencijos teisės taikymo visuotinės svarbos viešosioms paslaugoms;

| 34. | ragina ypatingą dėmesį skirti gyvulių augintojams nuo gaisrų nukentėjusiuose kalnų regionuose, kadangi per ateinančius penkerius metus ganyklomis tuose regionuose galima naudotis ribotai ir atsargiai; |
| --- | --- |

34.

ragina ypatingą dėmesį skirti gyvulių augintojams nuo gaisrų nukentėjusiuose kalnų regionuose, kadangi per ateinančius penkerius metus ganyklomis tuose regionuose galima naudotis ribotai ir atsargiai;

| 35. | ragina remiantis strategija atsižvelgti į kalnų regionų kraštovaizdžio skirtumus (kalnų ganyklas, saugomus miškus, aukštus ir vidutinio aukščio kalnus, pievas, itin vaizdingas vietoves) ir numatyti ganyklų, pievų ir miškų apsaugos ir kitų pažeidžiamų, jautrių plotų apsaugos priemones ir ilgalaikę naudojimo koncepciją siekiant jas atgaivinti ir apželdinti žole, apsaugoti nuo erozijos, skatinti racionalų vandens išteklių valdymą ir užkirsti kelią nepageidaujamiems reiškiniams (ypač nenaudojimui ganykloms, ir dėl to, viena vertus, kylančiam sulaukėjimui arba, kita vertus, ganyklų nualinimui); |
| --- | --- |

35.

ragina remiantis strategija atsižvelgti į kalnų regionų kraštovaizdžio skirtumus (kalnų ganyklas, saugomus miškus, aukštus ir vidutinio aukščio kalnus, pievas, itin vaizdingas vietoves) ir numatyti ganyklų, pievų ir miškų apsaugos ir kitų pažeidžiamų, jautrių plotų apsaugos priemones ir ilgalaikę naudojimo koncepciją siekiant jas atgaivinti ir apželdinti žole, apsaugoti nuo erozijos, skatinti racionalų vandens išteklių valdymą ir užkirsti kelią nepageidaujamiems reiškiniams (ypač nenaudojimui ganykloms, ir dėl to, viena vertus, kylančiam sulaukėjimui arba, kita vertus, ganyklų nualinimui);

| 36. | atsižvelgdamas į rūšių įvairovės išsaugojimą, pabrėžia būtinybę įsteigti vietinių gyvūnų ir augalų rūšių, ypač vietinių ūkio gyvulių ir kalnų floros, genetinės medžiagos saugyklas; ragina Komisiją išnagrinėti, ar ir kaip pradėti tarptautinio veiksmų plano iniciatyvą; |
| --- | --- |

36.

atsižvelgdamas į rūšių įvairovės išsaugojimą, pabrėžia būtinybę įsteigti vietinių gyvūnų ir augalų rūšių, ypač vietinių ūkio gyvulių ir kalnų floros, genetinės medžiagos saugyklas; ragina Komisiją išnagrinėti, ar ir kaip pradėti tarptautinio veiksmų plano iniciatyvą;

| 37. | pabrėžia, kad kai kuriuose Europos Sąjungos kalnų regionuose, ypač naujosiose valstybėse narėse, kyla vis didesnis pavojus, kad vietinės bendruomenės praras gyventojus ir nuskurs jų socialinis gyvenimas, o taip pat kad bus apribota arba net nutraukta žemės ūkio veikla, dėl ko galėtų pasikeisti kraštovaizdis ir ekosistema; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad kai kuriuose Europos Sąjungos kalnų regionuose, ypač naujosiose valstybėse narėse, kyla vis didesnis pavojus, kad vietinės bendruomenės praras gyventojus ir nuskurs jų socialinis gyvenimas, o taip pat kad bus apribota arba net nutraukta žemės ūkio veikla, dėl ko galėtų pasikeisti kraštovaizdis ir ekosistema;

| 38. | pabrėžia, kad priemokos už žole apželdintus plotus kalnų vietovėse itin svarbios ir todėl turėtų būti toliau mokamos; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad priemokos už žole apželdintus plotus kalnų vietovėse itin svarbios ir todėl turėtų būti toliau mokamos;

| 39. | pabrėžia tvarios miškininkystės strategijos, kuria atsižvelgiama į klimato kaitos padarinius, natūralų ciklą ir natūralią miškų sistemos sudėtį, kuria sukuriami prevencijos, kovos ir kompensacijų krizės situacijų atveju (pvz., audrų ir miško gaisrų) mechanizmai, ir paskatų, skirtų integruotam miško tvarkymui, svarbą; atkreipia dėmesį į galimybę vietoje tvariai perdirbti ir naudoti medieną ir medienos gaminius iš kalnų regionų (kaip aukštos kokybės produktus, kurių transportavimo išlaidos nedidelės ir taip išmetama mažiau CO2, kaip statybos medžiagas ir antrosios kartos biodegalus); |
| --- | --- |

39.

pabrėžia tvarios miškininkystės strategijos, kuria atsižvelgiama į klimato kaitos padarinius, natūralų ciklą ir natūralią miškų sistemos sudėtį, kuria sukuriami prevencijos, kovos ir kompensacijų krizės situacijų atveju (pvz., audrų ir miško gaisrų) mechanizmai, ir paskatų, skirtų integruotam miško tvarkymui, svarbą; atkreipia dėmesį į galimybę vietoje tvariai perdirbti ir naudoti medieną ir medienos gaminius iš kalnų regionų (kaip aukštos kokybės produktus, kurių transportavimo išlaidos nedidelės ir taip išmetama mažiau CO2, kaip statybos medžiagas ir antrosios kartos biodegalus);

| 40. | pabrėžia kalnuotų vietovių vandens išteklių valdymo klausimo svarbą, ragina Komisiją skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas plėtoti žemupių ir aukštupių naudotojų solidarumą, įskaitant atitinkamo finansavimo tausiam vandens išteklių naudojimui remti šiose vietovėse skyrimą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia kalnuotų vietovių vandens išteklių valdymo klausimo svarbą, ragina Komisiją skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas plėtoti žemupių ir aukštupių naudotojų solidarumą, įskaitant atitinkamo finansavimo tausiam vandens išteklių naudojimui remti šiose vietovėse skyrimą;

| 41. | pabrėžia, kad kalnų regionai ypač jautrūs klimato kaitos įtakai, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir kompetentingas regioninės ir vietos valdžios institucijas skatinti nedelsiant įgyvendinti priemones, kad šiuose regionuose būtų apsisaugota nuo stichinių nelaimių, ypač miškų gaisrų; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad kalnų regionai ypač jautrūs klimato kaitos įtakai, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir kompetentingas regioninės ir vietos valdžios institucijas skatinti nedelsiant įgyvendinti priemones, kad šiuose regionuose būtų apsisaugota nuo stichinių nelaimių, ypač miškų gaisrų;

| 42. | pabrėžia, kad kalnų regionuose reikia ieškoti naujų būdų, kaip apsaugoti teritorijas nuo potvynių (sutelkiant dėmesį į potvynių prevenciją), o ūkininkai ir miškininkai galėtų prisidėti prie potvynių prevencijos, panaudodami tiesiogines išmokas, gautas įgyvendinant BŽŪP; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad kalnų regionuose reikia ieškoti naujų būdų, kaip apsaugoti teritorijas nuo potvynių (sutelkiant dėmesį į potvynių prevenciją), o ūkininkai ir miškininkai galėtų prisidėti prie potvynių prevencijos, panaudodami tiesiogines išmokas, gautas įgyvendinant BŽŪP;

| 43. | pabrėžia, kad visapusiška ir nuosekli dirvožemio, statinių apsauga nuo erozijos ir vandeningųjų sluoksnių apsauga turi būti sudedamoji žemės ūkio ir miškų ūkio veiklos dalis, siekiant sumažinti potvynių grėsmę ir dirvožemio eroziją, užkirsti kelią sausroms ir miškų gaisrams, taip pat siekiant padidinti požeminio ir paviršinio vandens tiekimą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad visapusiška ir nuosekli dirvožemio, statinių apsauga nuo erozijos ir vandeningųjų sluoksnių apsauga turi būti sudedamoji žemės ūkio ir miškų ūkio veiklos dalis, siekiant sumažinti potvynių grėsmę ir dirvožemio eroziją, užkirsti kelią sausroms ir miškų gaisrams, taip pat siekiant padidinti požeminio ir paviršinio vandens tiekimą kaimo vietovėse;

| 44. | pabrėžia, kad lapuočių ir spygliuočių miškams kaip ūkio šakai, poilsio zonai ir gyvenamajai erdvei būtina ypatinga priežiūra, ir kad dėl netvaraus miškų naudojimo kyla ekologinių ir saugumo pavojų (tokių, kaip akmenų griūtys ir purvo nuošliaužos), kuriems pašalinti reikia atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad lapuočių ir spygliuočių miškams kaip ūkio šakai, poilsio zonai ir gyvenamajai erdvei būtina ypatinga priežiūra, ir kad dėl netvaraus miškų naudojimo kyla ekologinių ir saugumo pavojų (tokių, kaip akmenų griūtys ir purvo nuošliaužos), kuriems pašalinti reikia atitinkamų priemonių;

| 45. | primena savo 2006 m. vasario 16 d. rezoliucijos 15 dalyje išdėstytą pasiūlymą, kad reikia stengtis skatinti kalnų regionuose atskirti miškus ir ganyklas ir įvesti reikalavimą naudotis keliais (ne vien saugumo sumetimais); |
| --- | --- |

45.

primena savo 2006 m. vasario 16 d. rezoliucijos 15 dalyje išdėstytą pasiūlymą, kad reikia stengtis skatinti kalnų regionuose atskirti miškus ir ganyklas ir įvesti reikalavimą naudotis keliais (ne vien saugumo sumetimais);

| 46. | primena, kad kalnai yra natūrali kliūtis ir neretai taip pat ir valstybinė siena, todėl atsižvelgiant į bendras jų problemas (pvz., klimato kaitą, gyvūnų epidemijas, rūšių išnykimą) esminiais tampa tarpvalstybinis, daugiašalis ir tarpregioninis bendradarbiavimas ir jo skatinimas; |
| --- | --- |

46.

primena, kad kalnai yra natūrali kliūtis ir neretai taip pat ir valstybinė siena, todėl atsižvelgiant į bendras jų problemas (pvz., klimato kaitą, gyvūnų epidemijas, rūšių išnykimą) esminiais tampa tarpvalstybinis, daugiašalis ir tarpregioninis bendradarbiavimas ir jo skatinimas;

| 47. | pritaria pastangoms, susijusioms su tvariu turizmu, ir pastangoms remiantis tvariomis ir tradicinėmis laisvalaikio ir sporto koncepcijomis, atsižvelgiant į šių regionų ypatybes, gamtą veiksmingai naudoti kaip „ekonominę naudą“; pabrėžia gamtos naudotojų, kurie gerbdami gamtą prisideda prie savo sveikatos, svarbą; |
| --- | --- |

47.

pritaria pastangoms, susijusioms su tvariu turizmu, ir pastangoms remiantis tvariomis ir tradicinėmis laisvalaikio ir sporto koncepcijomis, atsižvelgiant į šių regionų ypatybes, gamtą veiksmingai naudoti kaip „ekonominę naudą“; pabrėžia gamtos naudotojų, kurie gerbdami gamtą prisideda prie savo sveikatos, svarbą;

| 48. | ragina geriau koordinuoti kaimo plėtrą ir struktūrinę paramą ir kurti bendras programas; |
| --- | --- |

48.

ragina geriau koordinuoti kaimo plėtrą ir struktūrinę paramą ir kurti bendras programas;

| 49. | ragina geriau susieti kaimo plėtrą ir struktūrinę paramą ir kurti bendras programas; |
| --- | --- |

49.

ragina geriau susieti kaimo plėtrą ir struktūrinę paramą ir kurti bendras programas;

| 50. | pabrėžia, kad svarbu pradėti įgyvendinti integruotą požiūrį priimant sprendimus ir atliekant administracines procedūras, pavyzdžiui, vykdant regioninį planavimą, išduodant leidimus vykdyti statybas ir atnaujinti statinius laikantis aplinkos apsaugos, paveldo ir miestų planavimo taisyklių, kad būtų užtikrintas tvarus vystymasis kalnų regionuose; rekomenduoja kalnų regionų potencialą panaudoti siekiant skatinti visapusį turizmo vystymą ir naujovių naudojimą vystant kraštą, ir šiuo tikslu skatina vietines ir decentralizuotas iniciatyvas bei skirtingų kalnų regionų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad svarbu pradėti įgyvendinti integruotą požiūrį priimant sprendimus ir atliekant administracines procedūras, pavyzdžiui, vykdant regioninį planavimą, išduodant leidimus vykdyti statybas ir atnaujinti statinius laikantis aplinkos apsaugos, paveldo ir miestų planavimo taisyklių, kad būtų užtikrintas tvarus vystymasis kalnų regionuose; rekomenduoja kalnų regionų potencialą panaudoti siekiant skatinti visapusį turizmo vystymą ir naujovių naudojimą vystant kraštą, ir šiuo tikslu skatina vietines ir decentralizuotas iniciatyvas bei skirtingų kalnų regionų bendradarbiavimą;

| 51. | pabrėžia, kad auginimui ir gamybai netinkami plotai turi būti kiek įmanoma geriau naudojami, inter alia, vykdant miškų priežiūrą, tvarią medžioklę, žvejybą ir skatinant šią veiklą, kad būtų užkirstas kelias sulaukėjimui, gaisro pavojui, erozijai ir biologinės įvairovės praradimui; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad auginimui ir gamybai netinkami plotai turi būti kiek įmanoma geriau naudojami, inter alia, vykdant miškų priežiūrą, tvarią medžioklę, žvejybą ir skatinant šią veiklą, kad būtų užkirstas kelias sulaukėjimui, gaisro pavojui, erozijai ir biologinės įvairovės praradimui;

| 52. | nurodo kalnų regionų (ypač aukštų ir vidutinio aukščio kalnų) svarbą išsaugojimui, rūšių įvairovei ir gyvenamosios erdvės priežiūrai; tačiau ypač pabrėžia būtinybę išsaugoti žemės ūkio ir miškininkystės veiklą „Natura 2000“ srityse ir saugomuose gamtos parkuose ir ragina labiau susieti šiuos regionus ir nustatyti minimalią ekologinės kompensacinės žemės dalį žemės ūkio regionuose (galbūt 5 %); |
| --- | --- |

52.

nurodo kalnų regionų (ypač aukštų ir vidutinio aukščio kalnų) svarbą išsaugojimui, rūšių įvairovei ir gyvenamosios erdvės priežiūrai; tačiau ypač pabrėžia būtinybę išsaugoti žemės ūkio ir miškininkystės veiklą „Natura 2000“ srityse ir saugomuose gamtos parkuose ir ragina labiau susieti šiuos regionus ir nustatyti minimalią ekologinės kompensacinės žemės dalį žemės ūkio regionuose (galbūt 5 %);

| 53. | ragina Komisiją kiek įmanoma labiau remti kalnų regionų įtraukimą į pasaulio gamtos paveldą ir pasinaudoti galimybėmis tarptautiniu lygiu, skirtomis kalnų regionų apsaugai; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją kiek įmanoma labiau remti kalnų regionų įtraukimą į pasaulio gamtos paveldą ir pasinaudoti galimybėmis tarptautiniu lygiu, skirtomis kalnų regionų apsaugai;

| 54. | atkreipia dėmesį į ypatingus kalnų regionų vandens išteklius, kuriuos kaip natūralias drėkinimo sistemas, geriamojo vandens ir energijos šaltinius būtina tvariai naudoti, taip pat ir gydomajam turizmui; pabrėžia, kad aukštupių ir žemupių regionai turi solidariai valdyti šiuos išteklius; šiuo aspektu siekiant išvengti konfliktų pabrėžia būtinybę bendradarbiaujant rasti sprendimus, kaip naudoti vandens išteklius atitinkamuose regionuose; |
| --- | --- |

54.

atkreipia dėmesį į ypatingus kalnų regionų vandens išteklius, kuriuos kaip natūralias drėkinimo sistemas, geriamojo vandens ir energijos šaltinius būtina tvariai naudoti, taip pat ir gydomajam turizmui; pabrėžia, kad aukštupių ir žemupių regionai turi solidariai valdyti šiuos išteklius; šiuo aspektu siekiant išvengti konfliktų pabrėžia būtinybę bendradarbiaujant rasti sprendimus, kaip naudoti vandens išteklius atitinkamuose regionuose;

| 55. | ragina Komisiją skatinti įgyvendinti Alpių konvencijos Ūkininkavimo kalnų vietovėse protokolą, artimai bendradarbiaujant su Alpių konvencijos institucijomis, suteikti tinkamą paramą ūkininkavimo kalnų ir aukštumų vietovėse susiejimui su kitoms politikos sritims ir šiuo aspektu imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų ratifikuoti Alpių konvencijos protokolai, kurie dar nėra Bendrijos teisyno dalis, ir kad Europos Sąjunga prisijungtų prie Karpatų konvencijos kaip sutarties šalis; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją skatinti įgyvendinti Alpių konvencijos Ūkininkavimo kalnų vietovėse protokolą, artimai bendradarbiaujant su Alpių konvencijos institucijomis, suteikti tinkamą paramą ūkininkavimo kalnų ir aukštumų vietovėse susiejimui su kitoms politikos sritims ir šiuo aspektu imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų ratifikuoti Alpių konvencijos protokolai, kurie dar nėra Bendrijos teisyno dalis, ir kad Europos Sąjunga prisijungtų prie Karpatų konvencijos kaip sutarties šalis;

| 56. | pabrėžia savanoriškos veiklos reikšmę (ypač gelbėjimo darbų kalnuose, civilinės saugos ir labdaros organizacijų) paslaugoms, taip pat kultūros ir gamtos paveldui kalnuose; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia savanoriškos veiklos reikšmę (ypač gelbėjimo darbų kalnuose, civilinės saugos ir labdaros organizacijų) paslaugoms, taip pat kultūros ir gamtos paveldui kalnuose;

| 57. | vertina kalnų regionams skirtų organizacijų ir mokslinių tyrimų institutų veiklą ir pabrėžia, kad būtina pasinaudoti jų žiniomis ir motyvacija nustatant ES kalnų regionų strategiją ir panašias priemones; |
| --- | --- |

57.

vertina kalnų regionams skirtų organizacijų ir mokslinių tyrimų institutų veiklą ir pabrėžia, kad būtina pasinaudoti jų žiniomis ir motyvacija nustatant ES kalnų regionų strategiją ir panašias priemones;

| 58. | atkreipia dėmesį į profesinio ir papildomo profesinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo skatinimo reikšmę visą gyvenimą trunkančio mokymosi iniciatyvoms ir projektams siekiant paįvairinti profesinio mokymo pajėgumus ir galimybes; |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į profesinio ir papildomo profesinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo skatinimo reikšmę visą gyvenimą trunkančio mokymosi iniciatyvoms ir projektams siekiant paįvairinti profesinio mokymo pajėgumus ir galimybes;

| 59. | mano, kad būtina investuoti kuriant šiose vietose pažangius kalnų regionų žemės ūkio ekonomikos mokymo centrus, kad būtų išugdyti profesionalai, gebantys vadovauti darbui kalnų sąlygomis, tausoti kraštą ir vystyti žemės ūkį; |
| --- | --- |

59.

mano, kad būtina investuoti kuriant šiose vietose pažangius kalnų regionų žemės ūkio ekonomikos mokymo centrus, kad būtų išugdyti profesionalai, gebantys vadovauti darbui kalnų sąlygomis, tausoti kraštą ir vystyti žemės ūkį;

| 60. | ragina ypatingą dėmesį skirti kraštovaizdžio išsaugojimui ir infrastruktūros plėtojimui ir modernizavimui sunkiai prieinamuose kalnų regionuose ir siekti įveikti skaitmeninę atskirtį ir suteikti galimybę (pvz., el. vyriausybei) naudotis mokslinių tyrimų pagrindų programų rezultatais; |
| --- | --- |

60.

ragina ypatingą dėmesį skirti kraštovaizdžio išsaugojimui ir infrastruktūros plėtojimui ir modernizavimui sunkiai prieinamuose kalnų regionuose ir siekti įveikti skaitmeninę atskirtį ir suteikti galimybę (pvz., el. vyriausybei) naudotis mokslinių tyrimų pagrindų programų rezultatais;

| 61. | atkreipia dėmesį, kad siekiant išlaikyti gyventojų skaičių ir konkurencingumą būtina teikti veiksmingas vietines paslaugas; ragina kryptingai remti vietos savivaldos institucijas visuotinės svarbos paslaugų srityje; |
| --- | --- |

61.

atkreipia dėmesį, kad siekiant išlaikyti gyventojų skaičių ir konkurencingumą būtina teikti veiksmingas vietines paslaugas; ragina kryptingai remti vietos savivaldos institucijas visuotinės svarbos paslaugų srityje;

| 62. | pabrėžia būtinybę taikyti tvarius judumo sprendimus ir integruotą požiūrį į tarptautinius (tranzitas, ilgųjų nuotolių transporto koridoriai) ir vietos (kaip, pvz., prieiga prie skirtinguose aukščiuose esančių sričių ir miesto judumas) reikalavimus; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia būtinybę taikyti tvarius judumo sprendimus ir integruotą požiūrį į tarptautinius (tranzitas, ilgųjų nuotolių transporto koridoriai) ir vietos (kaip, pvz., prieiga prie skirtinguose aukščiuose esančių sričių ir miesto judumas) reikalavimus;

| 63. | ragina remti kalnų regionus transporto mažinimo, apsaugos nuo triukšmo, kraštovaizdžio išsaugojimo srityse taikant priemones „toliau nuo gatvės“ prasme (pvz., „pažeidžiamų zonų“ stiprinimas Kelių mokesčių direktyvoje (8)), taip paremiant gyvenimo kokybės ir tvaraus turizmo pagrindą; |
| --- | --- |

63.

ragina remti kalnų regionus transporto mažinimo, apsaugos nuo triukšmo, kraštovaizdžio išsaugojimo srityse taikant priemones „toliau nuo gatvės“ prasme (pvz., „pažeidžiamų zonų“ stiprinimas Kelių mokesčių direktyvoje (8)), taip paremiant gyvenimo kokybės ir tvaraus turizmo pagrindą;

| 64. | pabrėžia vadinamųjų pereinamųjų zonų tarp lygumų ir kalnų regionų svarbą teikiant aukštos kokybės privačią ir viešąją infrastruktūrą ir paslaugas (pvz., universitetus, oro uostus, ligonines); ragina teikti paramą tam, kad tokios įstaigos taptų prieinamesnės, ypač naudojant viešąjį transportą; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia vadinamųjų pereinamųjų zonų tarp lygumų ir kalnų regionų svarbą teikiant aukštos kokybės privačią ir viešąją infrastruktūrą ir paslaugas (pvz., universitetus, oro uostus, ligonines); ragina teikti paramą tam, kad tokios įstaigos taptų prieinamesnės, ypač naudojant viešąjį transportą;

| 65. | pabrėžia, kad tausiai naudojant įvairius energijos šaltinius kalnų regionai yra pavyzdys skirtingų energijų rūšių naudojimo, energiją tausojančių statybų sprendimų ir antrosios kartos biodegalų požiūriu ir kad turi būti remiami šia kryptimi vykdomi moksliniai tyrimai; vis dėlto pabrėžia, kad antrosios kartos biodegalų kūrimas neturi sukelti konkurencijos tarp žemės plotų, kurie skirti jų žaliavų gamybai (pūdymai, atžalynai ir t. t.) ir ganyklų plotų; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad tausiai naudojant įvairius energijos šaltinius kalnų regionai yra pavyzdys skirtingų energijų rūšių naudojimo, energiją tausojančių statybų sprendimų ir antrosios kartos biodegalų požiūriu ir kad turi būti remiami šia kryptimi vykdomi moksliniai tyrimai; vis dėlto pabrėžia, kad antrosios kartos biodegalų kūrimas neturi sukelti konkurencijos tarp žemės plotų, kurie skirti jų žaliavų gamybai (pūdymai, atžalynai ir t. t.) ir ganyklų plotų;

| 66. | pataria valstybėms narėms gerinti finansinės pagalbos, skirtos kalnų regionų vystymuisi remti, struktūrą ir teikimo procedūras, bet kartu administracinę tvarką daryti paprastesnę, kad ištekliai, skirti krašto vertybių (kultūros paveldo, gamtos ir žmogiškųjų išteklių) apsaugai ir tausiam naudojimui, būtų lengviau prieinami; |
| --- | --- |

66.

pataria valstybėms narėms gerinti finansinės pagalbos, skirtos kalnų regionų vystymuisi remti, struktūrą ir teikimo procedūras, bet kartu administracinę tvarką daryti paprastesnę, kad ištekliai, skirti krašto vertybių (kultūros paveldo, gamtos ir žmogiškųjų išteklių) apsaugai ir tausiam naudojimui, būtų lengviau prieinami;

| 67. | mano, kad kitų veiklos rūšių, tokių kaip biomasės naudojimo ir agroturizmo, kurios padidina vietos žmonių pajamas, išsaugojimui tvarus, modernizuotas ir daugiafunkcinis žemės ūkis yra būtinas, ir prašo Komisijos ir Tarybos įgyvendinant BŽŪP bei regioninę politiką ypač atsižvelgti į kalnų regionų poreikius: naujų ūkininkų atvykimą, papildomų išlaidų, susijusių su nepasiekiamumu, pavyzdžiui, surenkant pieną, kompensavimą, paslaugų teikimo kaimo vietovėse išsaugojimą, transporto infrastruktūros vystymą; |
| --- | --- |

67.

mano, kad kitų veiklos rūšių, tokių kaip biomasės naudojimo ir agroturizmo, kurios padidina vietos žmonių pajamas, išsaugojimui tvarus, modernizuotas ir daugiafunkcinis žemės ūkis yra būtinas, ir prašo Komisijos ir Tarybos įgyvendinant BŽŪP bei regioninę politiką ypač atsižvelgti į kalnų regionų poreikius: naujų ūkininkų atvykimą, papildomų išlaidų, susijusių su nepasiekiamumu, pavyzdžiui, surenkant pieną, kompensavimą, paslaugų teikimo kaimo vietovėse išsaugojimą, transporto infrastruktūros vystymą;

| 68. | atkreipia dėmesį į kalnų ir ledynų priklausomybę nuo klimato kaitos dėl jų topografinių savybių ir struktūrinių trūkumų, taip pat į jų kaip „bandymų laboratorijos“ potencialą gamtą imituojančioms, naujoviškoms klimato apsaugos technologijoms; ragina Komisiją kalnų regionams nustatyti diferencijuotą klimato politiką ir ją nustatant remtis turimomis žiniomis (pvz., Alpių ir Karpatų konvencijomis); ragina imtis mokslinių tyrimų ir laikinųjų priemonių; |
| --- | --- |

68.

atkreipia dėmesį į kalnų ir ledynų priklausomybę nuo klimato kaitos dėl jų topografinių savybių ir struktūrinių trūkumų, taip pat į jų kaip „bandymų laboratorijos“ potencialą gamtą imituojančioms, naujoviškoms klimato apsaugos technologijoms; ragina Komisiją kalnų regionams nustatyti diferencijuotą klimato politiką ir ją nustatant remtis turimomis žiniomis (pvz., Alpių ir Karpatų konvencijomis); ragina imtis mokslinių tyrimų ir laikinųjų priemonių;

| 69. | ragina kalnų regionų ir nepalankių regionų koordinavimą funkciniu požiūriu susieti su BŽŪP ir antruoju ramsčiu – kaimo plėtra; |
| --- | --- |

69.

ragina kalnų regionų ir nepalankių regionų koordinavimą funkciniu požiūriu susieti su BŽŪP ir antruoju ramsčiu – kaimo plėtra;

| 70. | pabrėžia, kad tvari žemdirbystė ir kalnų regionų plėtra svarbi ne tik šių, bet ir kaimyninių regionų (pvz., lygumų) gyventojams, ir kad ES kalnų regionų strategija turėtų paveikti šių kaimyninių regionų tvarumą, susijusį su vandens tiekimu, biologine įvairove, gyventojų pasiskirstymo pusiausvyra ir kultūrine įvairove; ragina Komisiją formuluojant ES kalnų regionų politiką ištirti, kaip esamas kalnų ir kaimyninių regionų integravimo iniciatyvas būtų galima naudingai įtraukti į strategiją; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad tvari žemdirbystė ir kalnų regionų plėtra svarbi ne tik šių, bet ir kaimyninių regionų (pvz., lygumų) gyventojams, ir kad ES kalnų regionų strategija turėtų paveikti šių kaimyninių regionų tvarumą, susijusį su vandens tiekimu, biologine įvairove, gyventojų pasiskirstymo pusiausvyra ir kultūrine įvairove; ragina Komisiją formuluojant ES kalnų regionų politiką ištirti, kaip esamas kalnų ir kaimyninių regionų integravimo iniciatyvas būtų galima naudingai įtraukti į strategiją;

| 71. | paveda Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetui stebėti šios rezoliucijos pažangą Taryboje ir Komisijoje; |
| --- | --- |

71.

paveda Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetui stebėti šios rezoliucijos pažangą Taryboje ir Komisijoje;

| 72. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

72.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 354.

(2)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 413.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0093.

(4)  Regionų komitetas, 23-2008.

(5)  OL L 93, 2006 3 31, p. 1.

(6)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

(7)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

(8)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/38/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 157, 2006 6 9, p. 8).

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/57

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisDėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena

P6_TA(2008)0439

Europos Parlamento pareiškimas dėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena

2010/C 8 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl įstatymuose nustatytų apribojimų netaikymo karo nusikaltimams ir nusikaltimams žmonijai,

atsižvelgdamas į šiuos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos straipsnius: 1 straipsnis – prievolė gerbti žmogaus teises, 2 straipsnis – teisė gyventi, 3 straipsnis – draudimas kankinti ir 4 straipsnis – draudimas laikyti pavergtus ir versti dirbti priverstinį darbą,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliuciją 1481 (2006) dėl totalitarinių komunistinių režimų nusikaltimų tarptautinio pasmerkimo būtinybės,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį,

| A. | kadangi pagal 1939 m. rugpjūčio 23 d. tarp Sovietų Sąjungos ir Vokietijos sudarytą Molotovo ir Ribentropo paktą ir pagal jo papildomus slaptuosius protokolus Europa buvo padalyta į dvi įtakos sferas, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal 1939 m. rugpjūčio 23 d. tarp Sovietų Sąjungos ir Vokietijos sudarytą Molotovo ir Ribentropo paktą ir pagal jo papildomus slaptuosius protokolus Europa buvo padalyta į dvi įtakos sferas,

| B. | kadangi stalinizmo ir nacizmo režimų vykdyta agresija, t. y. masiniai trėmimai, žudymai ir pavergimas, priskiriami karo nusikaltimams ir nusikaltimams žmonijai, |
| --- | --- |

B.

kadangi stalinizmo ir nacizmo režimų vykdyta agresija, t. y. masiniai trėmimai, žudymai ir pavergimas, priskiriami karo nusikaltimams ir nusikaltimams žmonijai,

| C. | kadangi, laikantis tarptautinės teisės, įstatymuose numatyti apribojimai netaikomi karo nusikaltimams ir nusikaltimams žmonijai, |
| --- | --- |

C.

kadangi, laikantis tarptautinės teisės, įstatymuose numatyti apribojimai netaikomi karo nusikaltimams ir nusikaltimams žmonijai,

| D. | kadangi Europoje mažai žinoma apie Sovietų Sąjungos santvarkos ir okupacijos poveikį bei svarbą pokomunistinių valstybių piliečiams, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europoje mažai žinoma apie Sovietų Sąjungos santvarkos ir okupacijos poveikį bei svarbą pokomunistinių valstybių piliečiams,

| E. | kadangi pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1904/2006/EB nustatytą programą „Europa piliečiams“ (1) numatomi veiksmai „Gyva Europos atmintis“, kurių tikslas – užkirsti kelią nacizmo ir stalinizmo nusikaltimų pasikartojimui, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1904/2006/EB nustatytą programą „Europa piliečiams“ (1) numatomi veiksmai „Gyva Europos atmintis“, kurių tikslas – užkirsti kelią nacizmo ir stalinizmo nusikaltimų pasikartojimui,

| 1. | siūlo paskelbti rugpjūčio 23 d. Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena siekiant išsaugoti masinių trėmimų ir masinio naikinimo aukų atminimą ir taip dar labiau įtvirtinti demokratiją bei stiprinti taiką ir stabilumą mūsų žemyne; |
| --- | --- |

1.

siūlo paskelbti rugpjūčio 23 d. Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena siekiant išsaugoti masinių trėmimų ir masinio naikinimo aukų atminimą ir taip dar labiau įtvirtinti demokratiją bei stiprinti taiką ir stabilumą mūsų žemyne;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL L 378, 2006 12 27, p. 32.

---

Pasirašiusieji asmenys

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/60

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisKaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą

P6_TA(2008)0451

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija „Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą“ (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą“ (COM(2007)0700) (Komisijos komunikatas dėl bendro požiūrio į radijo dažnių spektro naudojimą),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos dažnių spektro radijo spektro politikos (1),

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 29 d. Komisijos komunikatą „ES dažnių spektro politikos prioritetai pereinant prie skaitmeninio transliavimo, rengiantis būsimai ITU Regioninei radijo ryšio konferencijai (2006) (RRK-06)“ (COM(2005)0461),

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 14 d. Radijo spektro politikos grupės nuomonę dėl skaitmeninio dividendo poveikio ES radijo dažnių spektro politikai,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl spartesnio perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A6-0305/2008),

| A. | kadangi iki 2012 m. pabaigos perėjus nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos dėl gerokai efektyvesnių skaitmeninės transliavimo technologijų Europoje bus atlaisvinta didelė radijo dažnių spektro dalis, todėl bus galima perskirstyti spektrą ir atsiras naujų rinkos augimo bei kokybiškų vartotojams teikiamų paslaugų ir pasirinkimo plėtros galimybių, |
| --- | --- |

A.

kadangi iki 2012 m. pabaigos perėjus nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos dėl gerokai efektyvesnių skaitmeninės transliavimo technologijų Europoje bus atlaisvinta didelė radijo dažnių spektro dalis, todėl bus galima perskirstyti spektrą ir atsiras naujų rinkos augimo bei kokybiškų vartotojams teikiamų paslaugų ir pasirinkimo plėtros galimybių,

| B. | kadangi siekiant maksimaliai padidinti radijo spektro naudojimo privalumus bus imtasi suderintų veiksmų ES lygiu, kad būtų užtikrintas geriausias naudojimas veiksmingumo požiūriu, |
| --- | --- |

B.

kadangi siekiant maksimaliai padidinti radijo spektro naudojimo privalumus bus imtasi suderintų veiksmų ES lygiu, kad būtų užtikrintas geriausias naudojimas veiksmingumo požiūriu,

| C. | kadangi radijo dažnių spektras yra labai svarbus teikiamų paslaugų įvairovės ir su technologijų vystymusi susijusių rinkų, kurių numanoma vertė yra 2,2 proc. ES BVP, plėtros požiūriu, todėl, kaip teigiama Lisabonos strategijoje, jis yra labai svarbus ES pramonės ekonominio augimo, našumo ir plėtros veiksnys, |
| --- | --- |

C.

kadangi radijo dažnių spektras yra labai svarbus teikiamų paslaugų įvairovės ir su technologijų vystymusi susijusių rinkų, kurių numanoma vertė yra 2,2 proc. ES BVP, plėtros požiūriu, todėl, kaip teigiama Lisabonos strategijoje, jis yra labai svarbus ES pramonės ekonominio augimo, našumo ir plėtros veiksnys,

| D. | kadangi radijo dažnių spektro išteklių nėra daug ir tai viešoji vertybė, ir būtina juos veiksmingai naudoti siekiant užtikrinti įvairių suinteresuotų teikti paslaugas pageidaujančių subjektų prieigą prie spektro, |
| --- | --- |

D.

kadangi radijo dažnių spektro išteklių nėra daug ir tai viešoji vertybė, ir būtina juos veiksmingai naudoti siekiant užtikrinti įvairių suinteresuotų teikti paslaugas pageidaujančių subjektų prieigą prie spektro,

| E. | kadangi didelė spektro dalis šiuo metu naudojama kariniams tikslams pagal analoginę technologiją, todėl, kai bus pereita prie skaitmeninio transliavimo, bendras visuomenei prieinamas spektras padidės šia dalimi, |
| --- | --- |

E.

kadangi didelė spektro dalis šiuo metu naudojama kariniams tikslams pagal analoginę technologiją, todėl, kai bus pereita prie skaitmeninio transliavimo, bendras visuomenei prieinamas spektras padidės šia dalimi,

| F. | kadangi valstybės narės neturi bendro perėjimo prie skaitmeninio transliavimo tvarkaraščio; kadangi daugelyje valstybių narių perėjimo prie skaitmeninio transliavimo planai jau pasiekė paskutinius etapus, o kai kuriose kitose perėjimas jau įvyko, |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybės narės neturi bendro perėjimo prie skaitmeninio transliavimo tvarkaraščio; kadangi daugelyje valstybių narių perėjimo prie skaitmeninio transliavimo planai jau pasiekė paskutinius etapus, o kai kuriose kitose perėjimas jau įvyko,

| G. | kadangi Komisijos komunikatas dėl bendro požiūrio į dažnių spektro naudojimą yra sudėtinė 2007 m. lapkričio mėn. Komisijos priimto teisės aktų pasiūlymų paketo dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos reformos dalis, |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos komunikatas dėl bendro požiūrio į dažnių spektro naudojimą yra sudėtinė 2007 m. lapkričio mėn. Komisijos priimto teisės aktų pasiūlymų paketo dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos reformos dalis,

| H. | kadangi dėl šiuo metu daugelyje valstybių narių vykstančio transliavimo dažnių paskirstymo (perskirstymo) skaitmenines technologijas naudojantiems transliuotojams šie dažniai paskiriami ir kartu „įšaldomi“ daugeliui metų, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl šiuo metu daugelyje valstybių narių vykstančio transliavimo dažnių paskirstymo (perskirstymo) skaitmenines technologijas naudojantiems transliuotojams šie dažniai paskiriami ir kartu „įšaldomi“ daugeliui metų,

| I. | kadangi technologinis neutralumas yra pagrindinis veiksnys skatinant tarpusavio sąveiką ir labai svarbus siekiant, kad perėjimo prie skaitmeninio transliavimo politika būtų lankstesnė ir skaidresnė ir kad ją įgyvendinant būtų atsižvelgiama į viešąjį interesą, |
| --- | --- |

I.

kadangi technologinis neutralumas yra pagrindinis veiksnys skatinant tarpusavio sąveiką ir labai svarbus siekiant, kad perėjimo prie skaitmeninio transliavimo politika būtų lankstesnė ir skaidresnė ir kad ją įgyvendinant būtų atsižvelgiama į viešąjį interesą,

| J. | kadangi Taryba paragino valstybes nares, kiek įmanoma, iki 2012 m. užbaigti perėjimą prie skaitmeninio transliavimo, |
| --- | --- |

J.

kadangi Taryba paragino valstybes nares, kiek įmanoma, iki 2012 m. užbaigti perėjimą prie skaitmeninio transliavimo,

| K. | kadangi visos valstybės narės paskelbė savo pasiūlymus dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo, |
| --- | --- |

K.

kadangi visos valstybės narės paskelbė savo pasiūlymus dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo,

| 1. | pripažįsta į atnaujintą Lisabonos strategiją įtrauktos i2010 iniciatyvos svarbą ir pabrėžia, kad siekiant Lisabonos tikslų labai svarbu veiksmingą prieigą prie spektro ir veiksmingai juo naudotis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad siekiant sumažinti skaitmeninį atotrūkį reikia užtikrinti plačiajuosčio ryšio paslaugų prieigą; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta į atnaujintą Lisabonos strategiją įtrauktos i2010 iniciatyvos svarbą ir pabrėžia, kad siekiant Lisabonos tikslų labai svarbu veiksmingą prieigą prie spektro ir veiksmingai juo naudotis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad siekiant sumažinti skaitmeninį atotrūkį reikia užtikrinti plačiajuosčio ryšio paslaugų prieigą;

| 2. | pabrėžia poreikį pereiti prie skaitmeninio transliavimo, nes jis ir plėtojamos naujos informacijos ir ryšių technologijos bei skaitmeninis dividendas padės sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir sudarys sąlygas siekti Lisabonos tikslų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia poreikį pereiti prie skaitmeninio transliavimo, nes jis ir plėtojamos naujos informacijos ir ryšių technologijos bei skaitmeninis dividendas padės sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir sudarys sąlygas siekti Lisabonos tikslų;

| 3. | pažymi, kad nacionalinės dažnių spektro paskirstymo ir naudojimo sistemos skiriasi; pažymi, jog dėl šių skirtumų gali kilti kliūčių siekiant sukurti veiksmingai veikiančią bendrąją rinką; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad nacionalinės dažnių spektro paskirstymo ir naudojimo sistemos skiriasi; pažymi, jog dėl šių skirtumų gali kilti kliūčių siekiant sukurti veiksmingai veikiančią bendrąją rinką;

| 4. | pabrėžia, kad skaitmeninio dividendo dydis skirtingose valstybėse narėse nebus vienodas, nes jis priklausys nuo šalies aplinkybių ir atspindės nacionalinę žiniasklaidos bei garso ir vaizdo politiką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad skaitmeninio dividendo dydis skirtingose valstybėse narėse nebus vienodas, nes jis priklausys nuo šalies aplinkybių ir atspindės nacionalinę žiniasklaidos bei garso ir vaizdo politiką;

| 5. | pripažįsta, kad veiksmingiau naudojant spektrą, skirtą skaitmeninei antžeminei televizijai, būtų sudarytos sąlygos maždaug 100 MHz skaitmeninio dividendo dažnių ruožą perskirstyti judriojo plačiajuosčio ryšio ir kitoms paslaugoms (pvz., visuomenės saugos paslaugos, radijo dažnių identifikavimas ir įrenginiai saugumui keliuose užtikrinti), kartu užtikrinant, kad transliavimo paslaugos ir toliau būtų populiarios; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad veiksmingiau naudojant spektrą, skirtą skaitmeninei antžeminei televizijai, būtų sudarytos sąlygos maždaug 100 MHz skaitmeninio dividendo dažnių ruožą perskirstyti judriojo plačiajuosčio ryšio ir kitoms paslaugoms (pvz., visuomenės saugos paslaugos, radijo dažnių identifikavimas ir įrenginiai saugumui keliuose užtikrinti), kartu užtikrinant, kad transliavimo paslaugos ir toliau būtų populiarios;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu dauguma valstybių narių investicijų į naujos kartos ryšių infrastruktūrą klausimu atsilieka nuo kitų išsivysčiusių šalių, ir pabrėžia, kad pirmauti plėtojant plačiajuostį ryšį ir internetą yra ypač svarbu siekiant Europos Sąjungos konkurencingumo ir sanglaudos tarptautinėje arenoje, ypač sąveikiųjų skaitmeninių platformų plėtros ir naujų paslaugų, pvz., e. prekybos, e. sveikatos, e. mokymosi ir e. vyriausybės paslaugų, teikimo srityje; pabrėžia, kad nacionaliniu ir ES lygmenimis turėtų būti daugiau investuojama skatinant naudotis novatoriškais gaminiais ir paslaugomis; pabrėžia, kad pastangos užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio paslaugų neturėtų apsiriboti vien skaitmeniniu dividendu; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu dauguma valstybių narių investicijų į naujos kartos ryšių infrastruktūrą klausimu atsilieka nuo kitų išsivysčiusių šalių, ir pabrėžia, kad pirmauti plėtojant plačiajuostį ryšį ir internetą yra ypač svarbu siekiant Europos Sąjungos konkurencingumo ir sanglaudos tarptautinėje arenoje, ypač sąveikiųjų skaitmeninių platformų plėtros ir naujų paslaugų, pvz., e. prekybos, e. sveikatos, e. mokymosi ir e. vyriausybės paslaugų, teikimo srityje; pabrėžia, kad nacionaliniu ir ES lygmenimis turėtų būti daugiau investuojama skatinant naudotis novatoriškais gaminiais ir paslaugomis; pabrėžia, kad pastangos užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio paslaugų neturėtų apsiriboti vien skaitmeniniu dividendu;

| 7. | yra įsitikinęs, kad dėl didesnės technologijų konvergencijos netrukus į rinką gali būti pateikti nauji daugiafunkciai paketai, kuriuos sudarys novatoriškos technologijos ir paslaugos, taip pat pažymi, kad šių pasiūlymų atsiradimas iš esmės priklauso nuo galimybės gauti vertingo radijo dažnių spektro dalį, taip pat nuo galimybės naudotis naujomis interaktyviomis technologijomis, sudarančiomis sąlygas užtikrinti bevielę sąveiką, ryšį ir aprėptį, pvz., judriojo ryšio daugialypės terpės technologijomis ir plačiajuosčio ryšio bevielės prieigos technologijomis; |
| --- | --- |

7.

yra įsitikinęs, kad dėl didesnės technologijų konvergencijos netrukus į rinką gali būti pateikti nauji daugiafunkciai paketai, kuriuos sudarys novatoriškos technologijos ir paslaugos, taip pat pažymi, kad šių pasiūlymų atsiradimas iš esmės priklauso nuo galimybės gauti vertingo radijo dažnių spektro dalį, taip pat nuo galimybės naudotis naujomis interaktyviomis technologijomis, sudarančiomis sąlygas užtikrinti bevielę sąveiką, ryšį ir aprėptį, pvz., judriojo ryšio daugialypės terpės technologijomis ir plačiajuosčio ryšio bevielės prieigos technologijomis;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad tikrai vyksta technologijų konvergencija, dėl kurios atsiranda naujų priemonių ir galimybių tradicinių paslaugų srityje; pabrėžia, kad atsiradus galimybei naudotis radijo dažnių spektro dalimi, kuri anksčiau buvo rezervuota transliacijai, gali būti sudarytos sąlygos atsirasti naujoms paslaugoms, jei radijo dažnio spektras bus tvarkomas efektyviau ir veiksmingiau, siekiant išvengti trikdžių transliuojant aukštos kokybės skaitmenines programas; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad tikrai vyksta technologijų konvergencija, dėl kurios atsiranda naujų priemonių ir galimybių tradicinių paslaugų srityje; pabrėžia, kad atsiradus galimybei naudotis radijo dažnių spektro dalimi, kuri anksčiau buvo rezervuota transliacijai, gali būti sudarytos sąlygos atsirasti naujoms paslaugoms, jei radijo dažnio spektras bus tvarkomas efektyviau ir veiksmingiau, siekiant išvengti trikdžių transliuojant aukštos kokybės skaitmenines programas;

| 9. | ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti siekiant sukurti veiksmingą, atvirą ir konkurencingą elektroninių ryšių vidaus rinką, kuri sudarytų galimybes diegti naujas tinklų technologijas; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti siekiant sukurti veiksmingą, atvirą ir konkurencingą elektroninių ryšių vidaus rinką, kuri sudarytų galimybes diegti naujas tinklų technologijas;

| 10. | pabrėžia, kad strategiškai svarbu sukurti Europos Sąjungoje tokią aplinką, kurioje naujiems rinkos dalyviams būtų užtikrinamos galimybės diegti naujoves, vystyti naujas technologijas ir naujas paslaugas, siekiant padidinti Europos konkurencingumą ir sanglaudą; pabrėžia, kad itin svarbu suteikti galutiniams vartotojams produktų ir paslaugų pasirinkimo laisvę siekiant, jog Europos Sąjungoje dinamiškai vystytųsi rinkos ir technologijos; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad strategiškai svarbu sukurti Europos Sąjungoje tokią aplinką, kurioje naujiems rinkos dalyviams būtų užtikrinamos galimybės diegti naujoves, vystyti naujas technologijas ir naujas paslaugas, siekiant padidinti Europos konkurencingumą ir sanglaudą; pabrėžia, kad itin svarbu suteikti galutiniams vartotojams produktų ir paslaugų pasirinkimo laisvę siekiant, jog Europos Sąjungoje dinamiškai vystytųsi rinkos ir technologijos;

| 11. | pabrėžia, kad skaitmeninis dividendas Europos Sąjungai sudaro unikalias galimybes plėtoti naujas paslaugas (pvz., judriosios televizijos ir prieigos prie bevielio interneto ryšio) ir išlikti pasaulio lydere judriųjų daugialypės terpės technologijų srityje, mažinant skaitmeninį atotrūkį, suteikiant naujų galimybių, susijusių su piliečiais, paslaugomis, žiniasklaida ir kultūros įvairove visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad skaitmeninis dividendas Europos Sąjungai sudaro unikalias galimybes plėtoti naujas paslaugas (pvz., judriosios televizijos ir prieigos prie bevielio interneto ryšio) ir išlikti pasaulio lydere judriųjų daugialypės terpės technologijų srityje, mažinant skaitmeninį atotrūkį, suteikiant naujų galimybių, susijusių su piliečiais, paslaugomis, žiniasklaida ir kultūros įvairove visoje Europos Sąjungoje;

| 12. | ragina valstybes nares, visiškai gerbdamas jų suverenitetą šiuo klausimu, išnagrinėti perėjimo prie skaitmeninio transliavimo poveikį spektrui, kuris naudojamas kariniams tikslams, ir, jei galima, to specialaus skaitmeninio dividendo dalį perskirti civilinėms reikmėms; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares, visiškai gerbdamas jų suverenitetą šiuo klausimu, išnagrinėti perėjimo prie skaitmeninio transliavimo poveikį spektrui, kuris naudojamas kariniams tikslams, ir, jei galima, to specialaus skaitmeninio dividendo dalį perskirti civilinėms reikmėms;

| 13. | pripažįsta, kad veiksmų koordinavimas Europos Sąjungos mastu paskatintų vystymąsi, paspartintų skaitmeninės ekonomikos augimą ir sudarytų vienodas galimybes visiems piliečiams prieinama kaina naudotis informacinės visuomenės laimėjimais; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad veiksmų koordinavimas Europos Sąjungos mastu paskatintų vystymąsi, paspartintų skaitmeninės ekonomikos augimą ir sudarytų vienodas galimybes visiems piliečiams prieinama kaina naudotis informacinės visuomenės laimėjimais;

| 14. | ragina valstybes nares atlaisvinti savo skaitmenį dividendą kuo greičiau, kad Europos Sąjungos piliečiai galėtų naudotis sukurtomis naujomis, novatoriškomis ir konkurencingomis paslaugomis; pažymi, jog šiuo tikslu reikia, kad valstybės narės aktyviai bendradarbiautų siekdamos pašalinti esamas nacionalinio lygmens kliūtis veiksmingai paskirstyti (perskirstyti) skaitmeninį dividendą; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares atlaisvinti savo skaitmenį dividendą kuo greičiau, kad Europos Sąjungos piliečiai galėtų naudotis sukurtomis naujomis, novatoriškomis ir konkurencingomis paslaugomis; pažymi, jog šiuo tikslu reikia, kad valstybės narės aktyviai bendradarbiautų siekdamos pašalinti esamas nacionalinio lygmens kliūtis veiksmingai paskirstyti (perskirstyti) skaitmeninį dividendą;

| 15. | pabrėžia, kad transliuotojai atlieka esminį vaidmenį ginant pliuralistinius ir demokratinius principus, ir nuoširdžiai tiki, kad pasinaudodami skaitmeninio dividendo teikiamomis galimybėmis viešieji ir privatieji transliuotojai galės transliuoti daugiau programų, atitinkančių visuotinės svarbos tikslus, įtvirtintus nacionaliniuose teisės aktuose, tokius kaip kultūrinės ir kalbinės įvairovės skatinimas; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad transliuotojai atlieka esminį vaidmenį ginant pliuralistinius ir demokratinius principus, ir nuoširdžiai tiki, kad pasinaudodami skaitmeninio dividendo teikiamomis galimybėmis viešieji ir privatieji transliuotojai galės transliuoti daugiau programų, atitinkančių visuotinės svarbos tikslus, įtvirtintus nacionaliniuose teisės aktuose, tokius kaip kultūrinės ir kalbinės įvairovės skatinimas;

| 16. | mano, kad skaitmeninis dividendas turėtų atverti transliuotojams galimybę tobulinti ir plėsti savo paslaugas ir kartu atkreipti dėmesį į kitas socialinio, kultūrinio ir ekonominio pritaikymo galimybes, kaip antai skaitmeniniam atotrūkiui sumažinti skirtos naujos ir atviros plačiajuosčio ryšio technologijos ir prieigos paslaugos, nesudarant kliūčių sąveikai; |
| --- | --- |

16.

mano, kad skaitmeninis dividendas turėtų atverti transliuotojams galimybę tobulinti ir plėsti savo paslaugas ir kartu atkreipti dėmesį į kitas socialinio, kultūrinio ir ekonominio pritaikymo galimybes, kaip antai skaitmeniniam atotrūkiui sumažinti skirtos naujos ir atviros plačiajuosčio ryšio technologijos ir prieigos paslaugos, nesudarant kliūčių sąveikai;

| 17. | pabrėžia naudą, kurios masto ekonomijos, sąveikiųjų bevielių paslaugų plėtojimo ir smulkaus spektro padalijimo, kuris lemia ne patį geriausią šio riboto ištekliaus naudojimą, išvengimo požiūriu gali duoti koordinuotas požiūris į radijo dažnių spektro naudojimą Europos Sąjungoje; mano, jog dėl to, kad norima, kad dažnių spektru būtų naudojamasi veiksmingai, būtinas glaudesnis koordinavimas ir didesnis lankstumas, Komisija ir valstybės narės turi rasti tinkamą pusiausvyrą tarp lankstumo ir suderinimo laipsnio, kad būtų galima kuo geriau išnaudoti skaitmeninio dividendo teikiamą naudą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia naudą, kurios masto ekonomijos, sąveikiųjų bevielių paslaugų plėtojimo ir smulkaus spektro padalijimo, kuris lemia ne patį geriausią šio riboto ištekliaus naudojimą, išvengimo požiūriu gali duoti koordinuotas požiūris į radijo dažnių spektro naudojimą Europos Sąjungoje; mano, jog dėl to, kad norima, kad dažnių spektru būtų naudojamasi veiksmingai, būtinas glaudesnis koordinavimas ir didesnis lankstumas, Komisija ir valstybės narės turi rasti tinkamą pusiausvyrą tarp lankstumo ir suderinimo laipsnio, kad būtų galima kuo geriau išnaudoti skaitmeninio dividendo teikiamą naudą;

| 18. | pažymi, kad skaitmeninį dividendą galima veiksmingai paskirstyti nepakenkiant dalyviams, kurie šiuo metu turi ultraaukštųjų dažnių juostos (UHF) licencijas, ir kad galima toliau veiksmingai plėsti esamas transliavimo paslaugas ir tuo pat metu užtikrinti, kad naujoms judriojo ryšio daugialypės terpės ir plačiajuosčio ryšio bevielės prieigos technologijoms būtų skiriama pakankamai UHF išteklių, kad Sąjungos piliečiams būtų galima teikti naujas interaktyvias paslaugas; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad skaitmeninį dividendą galima veiksmingai paskirstyti nepakenkiant dalyviams, kurie šiuo metu turi ultraaukštųjų dažnių juostos (UHF) licencijas, ir kad galima toliau veiksmingai plėsti esamas transliavimo paslaugas ir tuo pat metu užtikrinti, kad naujoms judriojo ryšio daugialypės terpės ir plačiajuosčio ryšio bevielės prieigos technologijoms būtų skiriama pakankamai UHF išteklių, kad Sąjungos piliečiams būtų galima teikti naujas interaktyvias paslaugas;

| 19. | mano, kad jei dažniai skirstomi aukcionuose, valstybės narės turėtų vadovautis bendru požiūriu į aukcionų sąlygas bei metodus ir į atlaisvintų išteklių paskirstymą; ragina Komisiją paskelbti tai įtvirtinančias gaires; |
| --- | --- |

19.

mano, kad jei dažniai skirstomi aukcionuose, valstybės narės turėtų vadovautis bendru požiūriu į aukcionų sąlygas bei metodus ir į atlaisvintų išteklių paskirstymą; ragina Komisiją paskelbti tai įtvirtinančias gaires;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninį dividendą reikėtų skirstyti visų pirma atsižvelgiant į visuotinę svarbą, užtikrinant kuo geresnę socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę, kad piliečiams būtų galima teikti kuo daugiau paslaugų ir skaitmeninio turinio kuo didesnėje geografinėje teritorijoje, o ne tik didinti valstybių pajamas, taip pat saugant dabartinių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos paslaugų gavėjų teises ir reaguojant į kultūrinę bei kalbinę įvairovę; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninį dividendą reikėtų skirstyti visų pirma atsižvelgiant į visuotinę svarbą, užtikrinant kuo geresnę socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę, kad piliečiams būtų galima teikti kuo daugiau paslaugų ir skaitmeninio turinio kuo didesnėje geografinėje teritorijoje, o ne tik didinti valstybių pajamas, taip pat saugant dabartinių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos paslaugų gavėjų teises ir reaguojant į kultūrinę bei kalbinę įvairovę;

| 21. | pabrėžia, kad skaitmeninis dividendas suteikia Europai išskirtinę galimybę tapti daugialypės terpės technologijų lydere pasaulyje ir kartu sumažinti skaitmeninį atotrūkį pasitelkus didėjančius informacijos, žinių ir paslaugų srautus, kurie suteikia galimybę visiems Sąjungos piliečiams turėti ryšį vieniems su kitais ir kurie visose srityse suteikia naujų galimybių žiniasklaidai, kultūrai ir įvairovei visuose Europos Sąjungos regionuose; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad skaitmeninis dividendas suteikia Europai išskirtinę galimybę tapti daugialypės terpės technologijų lydere pasaulyje ir kartu sumažinti skaitmeninį atotrūkį pasitelkus didėjančius informacijos, žinių ir paslaugų srautus, kurie suteikia galimybę visiems Sąjungos piliečiams turėti ryšį vieniems su kitais ir kurie visose srityse suteikia naujų galimybių žiniasklaidai, kultūrai ir įvairovei visuose Europos Sąjungos regionuose;

| 22. | pabrėžia, kad naudojantis skaitmeniniu dividendu būtų galima lengviau siekti Lisabonos tikslų, pvz., visiems Europos Sąjungos piliečiams ir ekonomikos veikėjams sudarant geresnes galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis, sprendžiant skaitmeninio atotrūkio problemą sudarant palankesnes sąlygas neturtingesnėms, atokioms ar kaimo vietovėms ir užtikrinant, kad juo galėtų naudotis visų valstybių narių gyventojai; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad naudojantis skaitmeniniu dividendu būtų galima lengviau siekti Lisabonos tikslų, pvz., visiems Europos Sąjungos piliečiams ir ekonomikos veikėjams sudarant geresnes galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis, sprendžiant skaitmeninio atotrūkio problemą sudarant palankesnes sąlygas neturtingesnėms, atokioms ar kaimo vietovėms ir užtikrinant, kad juo galėtų naudotis visų valstybių narių gyventojai;

| 23. | apgailestauja dėl nevienodos Sąjungos piliečių prieigos prie skaitmeninių, ypač transliavimo, paslaugų; atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninių paslaugų plėtros požiūriu kaimo vietovės ir atokūs regionai yra ypač nepalankioje padėtyje (paslaugų spartos, pasirinkimo ir kokybės požiūriu); primygtinai ragina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas daryti viską, kas yra jų galioje, kad būtų užtikrinta, jog perėjimas prie skaitmeninio transliavimo bus vykdomas greitai ir sąžiningai visų jų piliečių atžvilgiu; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja dėl nevienodos Sąjungos piliečių prieigos prie skaitmeninių, ypač transliavimo, paslaugų; atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninių paslaugų plėtros požiūriu kaimo vietovės ir atokūs regionai yra ypač nepalankioje padėtyje (paslaugų spartos, pasirinkimo ir kokybės požiūriu); primygtinai ragina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas daryti viską, kas yra jų galioje, kad būtų užtikrinta, jog perėjimas prie skaitmeninio transliavimo bus vykdomas greitai ir sąžiningai visų jų piliečių atžvilgiu;

| 24. | pabrėžia, kad skaitmeninis atotrūkis nėra vien tik kaimo vietovių problema; atkreipia dėmesį, kad tam tikruose senesniuose daugiaaukščiuose namuose sudėtinga sumontuoti naujiems tinklams skirtą infrastruktūrą; pabrėžia naudą, kurią gali duoti spektras mažinant skaitmeninį atotrūkį tiek miesto, tiek kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad skaitmeninis atotrūkis nėra vien tik kaimo vietovių problema; atkreipia dėmesį, kad tam tikruose senesniuose daugiaaukščiuose namuose sudėtinga sumontuoti naujiems tinklams skirtą infrastruktūrą; pabrėžia naudą, kurią gali duoti spektras mažinant skaitmeninį atotrūkį tiek miesto, tiek kaimo vietovėse;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninis dividendas gali padėti teikti pažangias sąveikiąsias socialines paslaugas, kaip antai e. vyriausybės, e. sveikatos, e. mokymo ir e. švietimo paslaugos, piliečiams, ypač gyvenantiems nepalankiomis sąlygomis pasižyminčiose ar nuošaliose vietovėse, pvz., kaimo ar mažiau išsivysčiusiuose regionuose ar salose; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninis dividendas gali padėti teikti pažangias sąveikiąsias socialines paslaugas, kaip antai e. vyriausybės, e. sveikatos, e. mokymo ir e. švietimo paslaugos, piliečiams, ypač gyvenantiems nepalankiomis sąlygomis pasižyminčiose ar nuošaliose vietovėse, pvz., kaimo ar mažiau išsivysčiusiuose regionuose ar salose;

| 26. | ragina valstybes nares stiprinti priemones, padedančias neįgaliems ir vyresnio amžiaus vartotojams bei specialių socialinių poreikių turintiems vartotojams kaip galima geriau išnaudoti skaitmeninio dividendo teikiamus privalumus; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares stiprinti priemones, padedančias neįgaliems ir vyresnio amžiaus vartotojams bei specialių socialinių poreikių turintiems vartotojams kaip galima geriau išnaudoti skaitmeninio dividendo teikiamus privalumus;

| 27. | patvirtina visuomenės saugumo paslaugų socialinę vertę ir tai, kad reikia atsižvelgti į jų funkcionavimo reikmes nustatant spektro naudojimo taisykles, susijusias su ultraaukštųjų dažnių juostos pertvarkymu dėl analoginio transliavimo paslaugų nutraukimo; |
| --- | --- |

27.

patvirtina visuomenės saugumo paslaugų socialinę vertę ir tai, kad reikia atsižvelgti į jų funkcionavimo reikmes nustatant spektro naudojimo taisykles, susijusias su ultraaukštųjų dažnių juostos pertvarkymu dėl analoginio transliavimo paslaugų nutraukimo;

| 28. | pabrėžia, kad pagrindinis politikos, kuria siekiama pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje, prioritetas – užtikrinti, kad vartotojai galėtų naudotis labai plataus diapazono kokybiškomis paslaugomis, tuo pat metu visapusiškai užtikrinant vartotojų teises bei atsižvelgiant į poreikį veiksmingai panaudoti dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad pagrindinis politikos, kuria siekiama pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje, prioritetas – užtikrinti, kad vartotojai galėtų naudotis labai plataus diapazono kokybiškomis paslaugomis, tuo pat metu visapusiškai užtikrinant vartotojų teises bei atsižvelgiant į poreikį veiksmingai panaudoti dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą;

| 29. | pabrėžia, kad skaitmeninis dividendas suteikia naujų galimybių siekiant įgyvendinti valstybių narių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politikos tikslus; todėl yra įsitikinęs, kad sprendimais dėl skaitmeninio dividendo valdymo turėtų būti padedama siekti visuotinės svarbos tikslų, susijusių su garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politika, pvz., žodžio laisve, žiniasklaidos pliuralizmu, kultūrine bei kalbine įvairove ir nepilnamečių teisėmis; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad skaitmeninis dividendas suteikia naujų galimybių siekiant įgyvendinti valstybių narių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politikos tikslus; todėl yra įsitikinęs, kad sprendimais dėl skaitmeninio dividendo valdymo turėtų būti padedama siekti visuotinės svarbos tikslų, susijusių su garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politika, pvz., žodžio laisve, žiniasklaidos pliuralizmu, kultūrine bei kalbine įvairove ir nepilnamečių teisėmis;

| 30. | ragina valstybes nares pripažinti, kad leidimas licencijų neturintiems naudotojams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei pelno nesiekiančiam sektoriui, naudotis dividendu turėtų socialinę, ekonominę ir kultūrinę vertę, ir taip padidinti spektro naudojimo veiksmingumą, tokių licencijų neturinčių vartotojų veiklą sutelkiant į šiuo metu nenaudojamus dažnius (vadinamąsias baltąsias dėmes); |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares pripažinti, kad leidimas licencijų neturintiems naudotojams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei pelno nesiekiančiam sektoriui, naudotis dividendu turėtų socialinę, ekonominę ir kultūrinę vertę, ir taip padidinti spektro naudojimo veiksmingumą, tokių licencijų neturinčių vartotojų veiklą sutelkiant į šiuo metu nenaudojamus dažnius (vadinamąsias baltąsias dėmes);

| 31. | ragina šioje srityje laikytis laipsniškumo; mano, kad reikia atsižvelgti į tai, koks poveikis daromas mažesniems tinklams, ypač vietinės svarbos bevieliams tinklams, kuriems šiuo metu netaikomi jokie leidimų reikalavimai, ir kad reikia skatinti tai, kad visur, ypač kaimo vietovėse, būtų prieinamas plačiajuostis ryšys; |
| --- | --- |

31.

ragina šioje srityje laikytis laipsniškumo; mano, kad reikia atsižvelgti į tai, koks poveikis daromas mažesniems tinklams, ypač vietinės svarbos bevieliams tinklams, kuriems šiuo metu netaikomi jokie leidimų reikalavimai, ir kad reikia skatinti tai, kad visur, ypač kaimo vietovėse, būtų prieinamas plačiajuostis ryšys;

| 32. | ragina valstybes nares remti dažnių spektro valdymo institucijų glaudesnio bendradarbiavimo priemones, kad būtų apsvarstyta, kuriose srityse „baltųjų dėmių“, kuriomis galima naudotis be leidimų, spektro paskirstymas sudarytų sąlygas rastis naujoms technologijoms ir paslaugoms, ir taip būtų skatinamos inovacijos; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares remti dažnių spektro valdymo institucijų glaudesnio bendradarbiavimo priemones, kad būtų apsvarstyta, kuriose srityse „baltųjų dėmių“, kuriomis galima naudotis be leidimų, spektro paskirstymas sudarytų sąlygas rastis naujoms technologijoms ir paslaugoms, ir taip būtų skatinamos inovacijos;

| 33. | ragina valstybes nares skirstant „baltąsias dėmes“ apsvarstyti poreikį nekomercinių ir švietimo paslaugų teikėjams, taip pat viešąsias paslaugas teikiančioms vietos bendruomenėms suteikti galimybę laisvai be licencijų naudotis dažnių spektru; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares skirstant „baltąsias dėmes“ apsvarstyti poreikį nekomercinių ir švietimo paslaugų teikėjams, taip pat viešąsias paslaugas teikiančioms vietos bendruomenėms suteikti galimybę laisvai be licencijų naudotis dažnių spektru;

| 34. | pabrėžia, kad siekiant licencijų neturintiems naudotojams suteikti galimybę naudotis skaitmeniniu dividendu ypač svarbu atsižvelgti į socialinių grupių, kurioms gresia socialinė atskirtis, visų pirma žmonių su negalia, senyvo amžiaus žmonių ir specialių socialinių poreikių turinčių žmonių, poreikius; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad siekiant licencijų neturintiems naudotojams suteikti galimybę naudotis skaitmeniniu dividendu ypač svarbu atsižvelgti į socialinių grupių, kurioms gresia socialinė atskirtis, visų pirma žmonių su negalia, senyvo amžiaus žmonių ir specialių socialinių poreikių turinčių žmonių, poreikius;

| 35. | pripažįsta naujų technologijų, pvz., WiFi ir Bluetooth, veikiančių 2,4 GHz dažniu, kuriuo galima naudotis be licencijų, naudą; pripažįsta, kad tam tikroms paslaugoms geriausiai tinka tam tikri dažniai; mano, kad leidus be licencijų naudoti nedidelius spektro kiekius kitose žemesnio dažnio spektro atkarpose būtų paskatinta kurti dar daugiau inovacijų naujųjų paslaugų srityje; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta naujų technologijų, pvz., WiFi ir Bluetooth, veikiančių 2,4 GHz dažniu, kuriuo galima naudotis be licencijų, naudą; pripažįsta, kad tam tikroms paslaugoms geriausiai tinka tam tikri dažniai; mano, kad leidus be licencijų naudoti nedidelius spektro kiekius kitose žemesnio dažnio spektro atkarpose būtų paskatinta kurti dar daugiau inovacijų naujųjų paslaugų srityje;

| 36. | todėl pabrėžia, kad dažniai turi būti skiriami skaidriai ir atsižvelgiant į visas naujo radijo dažnių spektro panaudojimo galimybes ir jo naudą visuomenei; |
| --- | --- |

36.

todėl pabrėžia, kad dažniai turi būti skiriami skaidriai ir atsižvelgiant į visas naujo radijo dažnių spektro panaudojimo galimybes ir jo naudą visuomenei;

| 37. | ragina valstybes nares nuodugniai įvertinti, kokią socialinę ir ekonominę vertę turės bet kokio pobūdžio spektras, kuris bus atlaisvintas ateinančiais metais dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares nuodugniai įvertinti, kokią socialinę ir ekonominę vertę turės bet kokio pobūdžio spektras, kuris bus atlaisvintas ateinančiais metais dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo;

| 38. | pripažįsta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) 2006 m. Ženevos susitarimo (priimtas 2006 m. Regioninės radijo ryšio konferencijoje), nacionalinių dažnių paskirstymo planų ir 2007 m. Pasaulio radijo ryšio konferencijoje (angl. WRC-07) priimtų sprendimų svarbą pertvarkant ultraaukštųjų dažnių juostą; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) 2006 m. Ženevos susitarimo (priimtas 2006 m. Regioninės radijo ryšio konferencijoje), nacionalinių dažnių paskirstymo planų ir 2007 m. Pasaulio radijo ryšio konferencijoje (angl. WRC-07) priimtų sprendimų svarbą pertvarkant ultraaukštųjų dažnių juostą;

| 39. | ragina valstybes nares taikant bendrą metodologiją iki 2009 m. parengti nacionalines skaitmeninio dividendo strategijas; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms rengiant skaitmeninio dividendo strategijas ir skatinti gerąją patirtį ES lygmeniu; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares taikant bendrą metodologiją iki 2009 m. parengti nacionalines skaitmeninio dividendo strategijas; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms rengiant skaitmeninio dividendo strategijas ir skatinti gerąją patirtį ES lygmeniu;

| 40. | pabrėžia, jog dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse greitai bus pereita prie skaitmeninio transliavimo ir kad nacionaliniai perėjimo prie skaitmeninio transliavimo planai skiriasi, reikia imtis atitinkamų veiksmų Bendrijos lygmeniu ir kad negalima laukti, kol pradės galioti reformų direktyvos; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, jog dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse greitai bus pereita prie skaitmeninio transliavimo ir kad nacionaliniai perėjimo prie skaitmeninio transliavimo planai skiriasi, reikia imtis atitinkamų veiksmų Bendrijos lygmeniu ir kad negalima laukti, kol pradės galioti reformų direktyvos;

| 41. | pripažįsta valstybių narių teisę apibrėžti skaitmeninio dividendo naudojimą, bet taip pat tvirtina, kad koordinuotas požiūris Bendrijos mastu labai padidina dividendo vertę ir yra veiksmingiausias būdas išvengti žalingų trukdžių tarp valstybių narių ar valstybių narių ir trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta valstybių narių teisę apibrėžti skaitmeninio dividendo naudojimą, bet taip pat tvirtina, kad koordinuotas požiūris Bendrijos mastu labai padidina dividendo vertę ir yra veiksmingiausias būdas išvengti žalingų trukdžių tarp valstybių narių ar valstybių narių ir trečiųjų šalių;

| 42. | pakartoja, kad Sąjungos piliečių labui skaitmeninis dividendas turėtų būti valdomas kuo veiksmingiau ir tikslingiau, siekiant išvengti aukštos kokybės skaitmeninės televizijos programų transliavimo vis didesniam gyventojų skaičiui trikdžių ir gerbti vartotojų teises ir interesus bei jų investicijas į įrangą; |
| --- | --- |

42.

pakartoja, kad Sąjungos piliečių labui skaitmeninis dividendas turėtų būti valdomas kuo veiksmingiau ir tikslingiau, siekiant išvengti aukštos kokybės skaitmeninės televizijos programų transliavimo vis didesniam gyventojų skaičiui trikdžių ir gerbti vartotojų teises ir interesus bei jų investicijas į įrangą;

| 43. | pabrėžia, kad valstybės narės gali svarstyti, ar rengti technologijų atžvilgiu neutralius aukcionus, kuriuose būtų paskirstomi ir parduodami dėl skaitmeninio dividendo atlaisvinti dažniai; vis dėlto mano, kad atliekant šią procedūrą turi būti visiškai laikomasi ITU radijo ryšio reglamentų, nacionalinių dažnių planavimo nuostatų ir nacionalinių politikos tikslų, siekiant, kad teikiant paslaugas būtų išvengta žalingų trikdžių; perspėja, kad smulkiai padalijus radijo dažnių spektrą gali būti ne pačiu geriausiu būdu naudojami riboti ištekliai; ragina Komisiją užtikrinti, kad taikant bendrą radijo dažnių spektro naudojimo principą ateityje neatsirastų naujų kliūčių naujovėms; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad valstybės narės gali svarstyti, ar rengti technologijų atžvilgiu neutralius aukcionus, kuriuose būtų paskirstomi ir parduodami dėl skaitmeninio dividendo atlaisvinti dažniai; vis dėlto mano, kad atliekant šią procedūrą turi būti visiškai laikomasi ITU radijo ryšio reglamentų, nacionalinių dažnių planavimo nuostatų ir nacionalinių politikos tikslų, siekiant, kad teikiant paslaugas būtų išvengta žalingų trikdžių; perspėja, kad smulkiai padalijus radijo dažnių spektrą gali būti ne pačiu geriausiu būdu naudojami riboti ištekliai; ragina Komisiją užtikrinti, kad taikant bendrą radijo dažnių spektro naudojimo principą ateityje neatsirastų naujų kliūčių naujovėms;

| 44. | pritaria požiūriui, jog skaitmeninį dividendą reikėtų naudoti bendrai ir darniai, kad ne tik transliuotojai galėtų toliau teikti ir plėsti savo paslaugas, bet ir elektroninių ryšių operatoriai galėtų naudotis šiuo ištekliumi kurdami naujas paslaugas, skirtas kitokiam svarbiam naudojimui socialiniais ir ekonominiais tikslais, tačiau pabrėžia, kad bet kuriuo atveju skaitmeninį dividendą reikėtų skirstyti neutraliai technologijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

44.

pritaria požiūriui, jog skaitmeninį dividendą reikėtų naudoti bendrai ir darniai, kad ne tik transliuotojai galėtų toliau teikti ir plėsti savo paslaugas, bet ir elektroninių ryšių operatoriai galėtų naudotis šiuo ištekliumi kurdami naujas paslaugas, skirtas kitokiam svarbiam naudojimui socialiniais ir ekonominiais tikslais, tačiau pabrėžia, kad bet kuriuo atveju skaitmeninį dividendą reikėtų skirstyti neutraliai technologijų atžvilgiu;

| 45. | pabrėžia, kad spektro politika turi būti dinamiška ir sudaryti galimybę transliuotojams ir ryšių operatoriams naudoti naujas technologijas ir kurti naujas paslaugas, t. y. ir toliau vaidinti pagrindinį vaidmenį siekiant kultūros ir žiniasklaidos tikslų ir teikti naujas aukštos kokybės ryšių paslaugas; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad spektro politika turi būti dinamiška ir sudaryti galimybę transliuotojams ir ryšių operatoriams naudoti naujas technologijas ir kurti naujas paslaugas, t. y. ir toliau vaidinti pagrindinį vaidmenį siekiant kultūros ir žiniasklaidos tikslų ir teikti naujas aukštos kokybės ryšių paslaugas;

| 46. | pabrėžia, kad nuoseklesnis ir integruotas spektro planavimas Bendrijos mastu gali teikti naudos masto ekonomijos, naujovių, sąveikos ir galimybės teikti paslaugas visoje Europoje aspektu; ragina valstybes nares dirbti kartu su Komisija ir skirtingoms taikymo grupėms nustatyti bendras skaitmeninio dividendo spektro dažnių juostos dalis, kurias būtų galima suderinti laikantis neutralumo technologijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad nuoseklesnis ir integruotas spektro planavimas Bendrijos mastu gali teikti naudos masto ekonomijos, naujovių, sąveikos ir galimybės teikti paslaugas visoje Europoje aspektu; ragina valstybes nares dirbti kartu su Komisija ir skirtingoms taikymo grupėms nustatyti bendras skaitmeninio dividendo spektro dažnių juostos dalis, kurias būtų galima suderinti laikantis neutralumo technologijų atžvilgiu;

| 47. | mano, kad ultraaukštųjų dažnių juostos dalijimas turėtų būti grindžiamas principu „iš apačios į viršų“, t. y. turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinių rinkų ypatumus ir užtikrinama, kad, kai akivaizdžiai sukuriama pridėtinė vertė, priemonės būtų derinamos Bendrijos lygmeniu; |
| --- | --- |

47.

mano, kad ultraaukštųjų dažnių juostos dalijimas turėtų būti grindžiamas principu „iš apačios į viršų“, t. y. turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinių rinkų ypatumus ir užtikrinama, kad, kai akivaizdžiai sukuriama pridėtinė vertė, priemonės būtų derinamos Bendrijos lygmeniu;

| 48. | kad būtų galima kuo veiksmingiau naudoti spektrą ir sudaryti palankesnes sąlygas kurti novatoriškas ir sėkmingai valstybių, tarpvalstybiniu ir visos Europos mastu veikiančias paslaugas, pritaria koordinuotam Europos lygmens požiūriui, kuris grindžiamas skirtingomis ultraaukštųjų dažnių juostos spektro grupėmis ir kurį taikant atsižvelgiama į tai, kad dėl skirtingų toje pačioje juostoje veikiančių tinklų tipų gali atsirasti žalingų trikdžių, į ITU 2006 m. Ženevos susitarimo (priimtas 2006 m. Regioninės radijo ryšio konferencijoje) ir Pasaulio radijo ryšio konferencijos (angl. WRC 07) išdavas ir į suteiktus leidimus; |
| --- | --- |

48.

kad būtų galima kuo veiksmingiau naudoti spektrą ir sudaryti palankesnes sąlygas kurti novatoriškas ir sėkmingai valstybių, tarpvalstybiniu ir visos Europos mastu veikiančias paslaugas, pritaria koordinuotam Europos lygmens požiūriui, kuris grindžiamas skirtingomis ultraaukštųjų dažnių juostos spektro grupėmis ir kurį taikant atsižvelgiama į tai, kad dėl skirtingų toje pačioje juostoje veikiančių tinklų tipų gali atsirasti žalingų trikdžių, į ITU 2006 m. Ženevos susitarimo (priimtas 2006 m. Regioninės radijo ryšio konferencijoje) ir Pasaulio radijo ryšio konferencijos (angl. WRC 07) išdavas ir į suteiktus leidimus;

| 49. | mano, kad ateityje plačiajuosčio ryšio technologijų naudotojams turėtų būti leista naudotis dalimi skubios pagalbos tarnyboms skirto Bendrijos lygmeniu suderinto spektro, kad būtų galima ieškoti žmonių gyvybei apsaugoti reikalingos informacijos ir ją perduoti, ir taip skubios pagalbos tarnybos veiktų efektyviau; |
| --- | --- |

49.

mano, kad ateityje plačiajuosčio ryšio technologijų naudotojams turėtų būti leista naudotis dalimi skubios pagalbos tarnyboms skirto Bendrijos lygmeniu suderinto spektro, kad būtų galima ieškoti žmonių gyvybei apsaugoti reikalingos informacijos ir ją perduoti, ir taip skubios pagalbos tarnybos veiktų efektyviau;

| 50. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis atlikti tinkamus techninius, socialinius ir ekonominius bei ekonominės naudos tyrimus, kurių pagrindu būtų galima nustatyti dažnių juostos dalių, kurias būtų galima koordinuoti ir suderinti Bendrijos lygmeniu, dydį ir pobūdį; primena, kad atliekant tokius tyrimus reikia atsižvelgti į tai, kad dividendas nėra nekintamas, nes technologijos toliau tobulinamos, ir kad naujųjų technologijų taikymas turėtų sudaryti sąlygas naudotis UHF juosta teikiant naujo pobūdžio novatoriškas socialines, kultūrines ir ekonomines paslaugas šalia transliavimo ir bevielio plačiajuosčio ryšio paslaugų; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės dalyvautų tokiuose tyrimuose, kad būtų galima nustatyti bendras dažnių juostas, kurias reikėtų suderinti Europos mastu, kad visoje Europoje būtų galima teikti aiškiai apibrėžtas ir sąveikias paslaugas ir kad būtų galima paskirstyti tų juostų dažnius; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis atlikti tinkamus techninius, socialinius ir ekonominius bei ekonominės naudos tyrimus, kurių pagrindu būtų galima nustatyti dažnių juostos dalių, kurias būtų galima koordinuoti ir suderinti Bendrijos lygmeniu, dydį ir pobūdį; primena, kad atliekant tokius tyrimus reikia atsižvelgti į tai, kad dividendas nėra nekintamas, nes technologijos toliau tobulinamos, ir kad naujųjų technologijų taikymas turėtų sudaryti sąlygas naudotis UHF juosta teikiant naujo pobūdžio novatoriškas socialines, kultūrines ir ekonomines paslaugas šalia transliavimo ir bevielio plačiajuosčio ryšio paslaugų; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės dalyvautų tokiuose tyrimuose, kad būtų galima nustatyti bendras dažnių juostas, kurias reikėtų suderinti Europos mastu, kad visoje Europoje būtų galima teikti aiškiai apibrėžtas ir sąveikias paslaugas ir kad būtų galima paskirstyti tų juostų dažnius;

| 51. | ragina Komisiją siekti bendradarbiavimo su kaimyninėmis valstybių narių šalimis, kad būtų galima sudaryti panašius dažnių planus arba jų dažnių skirstymą derinti su Europos Sąjunga, kad būtų išvengta telekomunikacijų įrenginių veiklos trikdžių; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją siekti bendradarbiavimo su kaimyninėmis valstybių narių šalimis, kad būtų galima sudaryti panašius dažnių planus arba jų dažnių skirstymą derinti su Europos Sąjunga, kad būtų išvengta telekomunikacijų įrenginių veiklos trikdžių;

| 52. | ragina Komisiją ištirti atviro kodo programinės įrangos naudotojų ir leidimus išduodančių institucijų konfliktą dėl programine įranga valdomo radijo ryšio; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją ištirti atviro kodo programinės įrangos naudotojų ir leidimus išduodančių institucijų konfliktą dėl programine įranga valdomo radijo ryšio;

| 53. | ragina Komisiją pasiūlyti priemonių teisinei atsakomybei, susijusiai su bevielio ryšio tinklų paslaugų teikimu, sumažinti; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją pasiūlyti priemonių teisinei atsakomybei, susijusiai su bevielio ryšio tinklų paslaugų teikimu, sumažinti;

| 54. | ragina Komisiją, kai tik pirmiau minėti tyrimai bus atlikti ir pasikonsultavus ir su Radijo spektro politikos grupe, taip pat su Europos pašto ir telekomunikacijų administracijos konferencijos dalyviais bei tinkamai atsižvelgiant į valstybių narių ypatumus, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai teisėkūros pasiūlymą dėl geresnio skaitmeninio dividendo naudojimo koordinavimo Bendrijos mastu priemonių pagal tarptautiniu mastu nustatytus dažnių planus; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją, kai tik pirmiau minėti tyrimai bus atlikti ir pasikonsultavus ir su Radijo spektro politikos grupe, taip pat su Europos pašto ir telekomunikacijų administracijos konferencijos dalyviais bei tinkamai atsižvelgiant į valstybių narių ypatumus, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai teisėkūros pasiūlymą dėl geresnio skaitmeninio dividendo naudojimo koordinavimo Bendrijos mastu priemonių pagal tarptautiniu mastu nustatytus dažnių planus;

| 55. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

55.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 364.

(2)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 115.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/66

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisTarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos

P6_TA(2008)0454

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos

2010/C 8 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11964/2007),

atsižvelgdamas į 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą (COM(2007)0640),

atsižvelgdamas į 2006–2007 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) parengtą medienos produktų rinkos metinę apžvalgą,

atsižvelgdamas į N. Sterno Klimato kaitos ekonomikos apžvalgą, paskelbtą 2006 m. spalio 30 d.,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) (1);

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi aplinkosaugos reikalavimai turi būti įtraukti į bendros prekybos politikos planavimą ir įgyvendinimą (Sutarties 6 straipsnis ir 3 straipsnio 1 dalies b punktas), kadangi vienas iš pagrindinių Europos bendrijos tikslų aplinkos apsaugo srityje – remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms, įskaitant miškų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo, spręsti (Sutarties 174 straipsnis), |
| --- | --- |

A.

kadangi aplinkosaugos reikalavimai turi būti įtraukti į bendros prekybos politikos planavimą ir įgyvendinimą (Sutarties 6 straipsnis ir 3 straipsnio 1 dalies b punktas), kadangi vienas iš pagrindinių Europos bendrijos tikslų aplinkos apsaugo srityje – remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms, įskaitant miškų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo, spręsti (Sutarties 174 straipsnis),

| B. | kadangi per metus iškertama apie 13 milijonų hektarų miško, įkaitant 6 milijonus hektarų senųjų miškų, |
| --- | --- |

B.

kadangi per metus iškertama apie 13 milijonų hektarų miško, įkaitant 6 milijonus hektarų senųjų miškų,

| C. | kadangi manoma, kad 1990 m. 20 % šiltnamio efektą sukeliančių dujų buvo išskirta dėl miškų kirtimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi manoma, kad 1990 m. 20 % šiltnamio efektą sukeliančių dujų buvo išskirta dėl miškų kirtimo,

| D. | kadangi FAO duomenimis, mažiau nei 8 % visų miškų rajonų pažymėta ekologiniu ženklu ir mažiau nei 5 % atogrąžų miškų valdoma tvariai; |
| --- | --- |

D.

kadangi FAO duomenimis, mažiau nei 8 % visų miškų rajonų pažymėta ekologiniu ženklu ir mažiau nei 5 % atogrąžų miškų valdoma tvariai;

| E. | kadangi pigus nelegalios medienos ir miško produktų importas bei veikla, nesuderinama su pagrindiniais socialiniais ir aplinkosaugos reikalavimais, destabilizuoja tarptautines rinkas, mažina šalių gamintojų mokesčių pajamas ir kelia grėsmę kokybiškų darbo vietų kūrimui importuojančiose ir eksportuojančiose šalyse, taip pat kenkia tų įmonių, kurios atsakingai vykdo savo veiklą ir laikosi galiojančių reikalavimų, padėčiai; |
| --- | --- |

E.

kadangi pigus nelegalios medienos ir miško produktų importas bei veikla, nesuderinama su pagrindiniais socialiniais ir aplinkosaugos reikalavimais, destabilizuoja tarptautines rinkas, mažina šalių gamintojų mokesčių pajamas ir kelia grėsmę kokybiškų darbo vietų kūrimui importuojančiose ir eksportuojančiose šalyse, taip pat kenkia tų įmonių, kurios atsakingai vykdo savo veiklą ir laikosi galiojančių reikalavimų, padėčiai;

| F. | kadangi negalima tikėtis, kad medieną gaminančių šalių gyventojai mokės už pasaulinių išteklių išsaugojimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi negalima tikėtis, kad medieną gaminančių šalių gyventojai mokės už pasaulinių išteklių išsaugojimą,

| G. | kadangi į 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą įtrauktas Komisijos komunikatas dėl priemonių miškų naikinimui sumažinti ir Komisijos komunikatas bei teisės akto projektas siekiant išvengti nelegaliai paruoštos medienos ar medienos produktų patekimo į Europos Sąjungos rinką, |
| --- | --- |

G.

kadangi į 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą įtrauktas Komisijos komunikatas dėl priemonių miškų naikinimui sumažinti ir Komisijos komunikatas bei teisės akto projektas siekiant išvengti nelegaliai paruoštos medienos ar medienos produktų patekimo į Europos Sąjungos rinką,

| 1. | Džiaugiasi, kad buvo sudarytas 2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos, kadangi nepavykus pasiekti susitarimo būtų pasiųsta neigiama žinia apie tarptautinės bendruomenės pasiryžimą skatinti atogrąžų miškų apsaugą ir tausų naudojimą; tačiau mano, kad pasiekimai labai menki, palyginti su tuo, ką reikia padaryti, siekiant spręsti miškų nykimo problemą; |
| --- | --- |

1.

Džiaugiasi, kad buvo sudarytas 2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos, kadangi nepavykus pasiekti susitarimo būtų pasiųsta neigiama žinia apie tarptautinės bendruomenės pasiryžimą skatinti atogrąžų miškų apsaugą ir tausų naudojimą; tačiau mano, kad pasiekimai labai menki, palyginti su tuo, ką reikia padaryti, siekiant spręsti miškų nykimo problemą;

Bendros politikos poreikis

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai padidinti finansinius išteklius, padėsiančius gerinti atogrąžų miškų išsaugojimą ir atsakingą naudojimą, remti aplinkosaugos valdymo ir pajėgumų didinimo veiksmus ir skatinti ekonomiškai perspektyvias alternatyvas kenksmingai miškų ruošos, kalnakasybos bei žemės ūkio veiklai; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai padidinti finansinius išteklius, padėsiančius gerinti atogrąžų miškų išsaugojimą ir atsakingą naudojimą, remti aplinkosaugos valdymo ir pajėgumų didinimo veiksmus ir skatinti ekonomiškai perspektyvias alternatyvas kenksmingai miškų ruošos, kalnakasybos bei žemės ūkio veiklai;

| 3. | mano, kad taip pat svarbu gerinti nacionalinių parlamentų ir pilietinės visuomenės, įskaitant vietos bendruomenes ir vietos gyventojus, pajėgumus dalyvauti priimant sprendimus dėl gamtos išteklių išsaugojimo, naudojimo ir valdymo ir pabrėžti bei ginti jų teises į žemę; |
| --- | --- |

3.

mano, kad taip pat svarbu gerinti nacionalinių parlamentų ir pilietinės visuomenės, įskaitant vietos bendruomenes ir vietos gyventojus, pajėgumus dalyvauti priimant sprendimus dėl gamtos išteklių išsaugojimo, naudojimo ir valdymo ir pabrėžti bei ginti jų teises į žemę;

| 4. | mano, kad pagal viešųjų pirkimų politiką turėtų būti reikalaujama, kad mediena ir medienos produktai būtų gaunami iš teisėtų ir tvarių išteklių, taip pat reikėtų skatinti valdžios institucijas priimti praktinius įsipareigojimus gero miškininkystės valdymo ir kovos su korupcija srityse; |
| --- | --- |

4.

mano, kad pagal viešųjų pirkimų politiką turėtų būti reikalaujama, kad mediena ir medienos produktai būtų gaunami iš teisėtų ir tvarių išteklių, taip pat reikėtų skatinti valdžios institucijas priimti praktinius įsipareigojimus gero miškininkystės valdymo ir kovos su korupcija srityse;

| 5. | primygtinai reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės siektų užtikrinti, kad eksporto kreditų agentūros, Kotonu investicinė priemonė ir kitos tarptautinės kredito institucijos, finansuojančios projektus viešaisiais ES pinigais laikytųsi principo „pritarimas suteikiamas laisva valia, iš anksto ir pagrįstai“ prieš pradedant finansiškai remti bet kokius projektus miškų zonose, taip pat reikėtų atlikti poveikio aplinkai, socialinio poveikio ir būsimų atrankos būdu pasirinktų procesų įvertinimą prieš juos pradedant įgyvendinti, norint užtikrinti, kad dėl jų nebus didinamas miškų kirtimas, neblogės miškų būklė ir nebus nelegalios miško ruošos; |
| --- | --- |

5.

primygtinai reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės siektų užtikrinti, kad eksporto kreditų agentūros, Kotonu investicinė priemonė ir kitos tarptautinės kredito institucijos, finansuojančios projektus viešaisiais ES pinigais laikytųsi principo „pritarimas suteikiamas laisva valia, iš anksto ir pagrįstai“ prieš pradedant finansiškai remti bet kokius projektus miškų zonose, taip pat reikėtų atlikti poveikio aplinkai, socialinio poveikio ir būsimų atrankos būdu pasirinktų procesų įvertinimą prieš juos pradedant įgyvendinti, norint užtikrinti, kad dėl jų nebus didinamas miškų kirtimas, neblogės miškų būklė ir nebus nelegalios miško ruošos;

| 6. | mano, kad ženklinimo iniciatyvos, sudarančios galimybę užtikrinti vartotojus, kad mediena, kurią jie perka, yra ne tik legali, bet ir kilusi iš tvariai valdomų miškų, gali būti naudingas tarptautinių susitarimų priedas, jei šis ženklinimas bus paremtas nepriklausomu vertinimu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ženklinimo iniciatyvos, sudarančios galimybę užtikrinti vartotojus, kad mediena, kurią jie perka, yra ne tik legali, bet ir kilusi iš tvariai valdomų miškų, gali būti naudingas tarptautinių susitarimų priedas, jei šis ženklinimas bus paremtas nepriklausomu vertinimu;

| 7. | yra susirūpinęs, kad savanoriškų susitarimų neužtenka norint patikrinti, ar į ES rinką medienos produktai patenka iš teisėtų ir tvarių išteklių, taigi mano, kad ES turėtų priimti vidinius teisiškai įpareigojančius standartus ir nuobaudas už jų nesilaikymą; |
| --- | --- |

7.

yra susirūpinęs, kad savanoriškų susitarimų neužtenka norint patikrinti, ar į ES rinką medienos produktai patenka iš teisėtų ir tvarių išteklių, taigi mano, kad ES turėtų priimti vidinius teisiškai įpareigojančius standartus ir nuobaudas už jų nesilaikymą;

| 8. | pabrėžia, kad tvarumo kriterijai, kuriuose atsižvelgiama ir į tiesioginį ir į netiesioginį poveikį aplinkai bei socialinį poveikį, turėtų būti taikomi agrokuro ir biomasės importui, jeigu klimato požiūriu, keičiant iškastinį kurą agrokuru, nauda nėra labai didelė, turint mintyje didesnį anglies dioksido kiekį, susidarantį iškirtus miškus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad tvarumo kriterijai, kuriuose atsižvelgiama ir į tiesioginį ir į netiesioginį poveikį aplinkai bei socialinį poveikį, turėtų būti taikomi agrokuro ir biomasės importui, jeigu klimato požiūriu, keičiant iškastinį kurą agrokuru, nauda nėra labai didelė, turint mintyje didesnį anglies dioksido kiekį, susidarantį iškirtus miškus;

| 9. | ragina Komisiją, laikantis dvišalių ir daugiašalių prekybos susitarimų, užtikrinti gerą medienos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją, laikantis dvišalių ir daugiašalių prekybos susitarimų, užtikrinti gerą medienos išteklių valdymą;

| 10. | įsitikinęs, kad siūlomas prekybos susitarimas su pietryčių Azijos šalimis yra ypač svarbus šiuo požiūriu, ir mano, kad bet kokiame susitarime turi būti svarbus tvaraus vystymosi skyrius, skirtas miškų išsaugojimo ir kovos su neteisėta ir netvaria miško ruoša problemoms spręsti; |
| --- | --- |

10.

įsitikinęs, kad siūlomas prekybos susitarimas su pietryčių Azijos šalimis yra ypač svarbus šiuo požiūriu, ir mano, kad bet kokiame susitarime turi būti svarbus tvaraus vystymosi skyrius, skirtas miškų išsaugojimo ir kovos su neteisėta ir netvaria miško ruoša problemoms spręsti;

Stipresnio ir efektyvesnio susitarimo ypatybės

| 11. | mano, kad tarp pagrindinių efektyvaus susitarimo dėl atogrąžų medienos tikslų reikėtų numatyti būtinybę užtikrinti atogrąžų miškų apsaugą ir tvarų valdymą bei nukentėjusių miško vietovių atkūrimą, taip pat tai, kad prekyba atogrąžų mediena gali būti skatinama tik tam tikru mastu, kai tai leidžia siekti šių pagrindinių tikslų; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tarp pagrindinių efektyvaus susitarimo dėl atogrąžų medienos tikslų reikėtų numatyti būtinybę užtikrinti atogrąžų miškų apsaugą ir tvarų valdymą bei nukentėjusių miško vietovių atkūrimą, taip pat tai, kad prekyba atogrąžų mediena gali būti skatinama tik tam tikru mastu, kai tai leidžia siekti šių pagrindinių tikslų;

| 12. | ragina Komisiją parengti tinkamas finansavimo priemones toms šalims, kurios suteiks pirmenybę ilgalaikiam tvarių miškų skatinimo tikslui, o ne sutelks visas jėgas į trumpalaikes pajamas, taip pat ragina išnagrinėti galimybę reorganizuoti Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos balsavimo sistemą taip, kad būtų atlyginama toms medieną ruošiančioms šalims, kurios suteikia pirmenybę medienos išteklių išlaikymui ir tvariam jų valdymui; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją parengti tinkamas finansavimo priemones toms šalims, kurios suteiks pirmenybę ilgalaikiam tvarių miškų skatinimo tikslui, o ne sutelks visas jėgas į trumpalaikes pajamas, taip pat ragina išnagrinėti galimybę reorganizuoti Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos balsavimo sistemą taip, kad būtų atlyginama toms medieną ruošiančioms šalims, kurios suteikia pirmenybę medienos išteklių išlaikymui ir tvariam jų valdymui;

| 13. | mano, kad būsimajame susitarime turėtų būti užtikrinta galimybė parlamentų nariams ir pilietinei visuomenei dalyvauti formuojant politiką ir numatytos nuostatos, pagal kurias būtų atliekamas miškininkystės valdymo politikos tvarumo ir jos poveikio vietos gyventojams auditas; |
| --- | --- |

13.

mano, kad būsimajame susitarime turėtų būti užtikrinta galimybė parlamentų nariams ir pilietinei visuomenei dalyvauti formuojant politiką ir numatytos nuostatos, pagal kurias būtų atliekamas miškininkystės valdymo politikos tvarumo ir jos poveikio vietos gyventojams auditas;

Išvados

| 14. | mano, kad susitarimui būtinas Parlamento pritarimas pagal EB Sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir tiki, kad Taryba ir Komisija turėtų džiaugtis teisėtumu ir visuomenės pritarimu, kurį suteiks platesnis Parlamento dalyvavimas; |
| --- | --- |

14.

mano, kad susitarimui būtinas Parlamento pritarimas pagal EB Sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir tiki, kad Taryba ir Komisija turėtų džiaugtis teisėtumu ir visuomenės pritarimu, kurį suteiks platesnis Parlamento dalyvavimas;

| 15. | prašo Komisijos pateikti metines ataskaitas, kuriose būtų aptariama 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos įgyvendinimas ir priemonės, skirtos neigiamam prekybos poveikiui atogrąžų miškams mažinti, įskaitant laisvosios prekybos susitarimų ir dvišalius susitarimų, sudarytų pagal FLEGT programą, pasekmes; |
| --- | --- |

15.

prašo Komisijos pateikti metines ataskaitas, kuriose būtų aptariama 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos įgyvendinimas ir priemonės, skirtos neigiamam prekybos poveikiui atogrąžų miškams mažinti, įskaitant laisvosios prekybos susitarimų ir dvišalius susitarimų, sudarytų pagal FLEGT programą, pasekmes;

| 16. | mano, kad Parlamentas turėtų būti visapusiškai įtrauktas ir informuojamas apie kiekvieno programos FLEGT partnerystės susitarimų derybų etapo pažangą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Parlamentas turėtų būti visapusiškai įtrauktas ir informuojamas apie kiekvieno programos FLEGT partnerystės susitarimų derybų etapo pažangą;

| 17. | ragina Komisiją pradėtų rengti kitą Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos derybų etapą, siekiant užtikrinti kad naujos kartos susitariamas būtų daug geresnis; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją pradėtų rengti kitą Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos derybų etapą, siekiant užtikrinti kad naujos kartos susitariamas būtų daug geresnis;

| 18. | ragina Komisiją nuolat informuoti Parlamentą apie būsimų 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos naujos kartos susitarimo derybų pažangą, siekiant, kad šios derybos sulauktų visuotinio pritarimo; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją nuolat informuoti Parlamentą apie būsimų 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos naujos kartos susitarimo derybų pažangą, siekiant, kad šios derybos sulauktų visuotinio pritarimo;

*

* *

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 482.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/69

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisPasirengimas ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimui

P6_TA(2008)0455

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimui (Marselis, 2008 m. rugsėjo 29 d.)

2010/C 8 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ES ir Indijos strateginę partnerystę, pradėtą Hagoje 2004 m. lapkričio 8 d.,

atsižvelgdamas į devintąjį ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimą, kuris 2008 m. rugsėjo 29 d. vyks Marselyje,

atsižvelgdamas į 2005 m. bendrą strateginės partnerystės veiksmų planą, kuris buvo priimtas per 2005 m. rugsėjo 7 d. šeštąjį ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimą Naujajame Delyje,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 30 d. Naujajame Delyje vykusio aštuntojo ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos santykių „Strateginė partnerystė“ (1),

atsižvelgdamas į supratimo memorandumą tarp ES ir Indijos dėl Indijai skirto šalies strategijos dokumento 2007–2010 m.,

atsižvelgdamas į trečiąjį ES ir Indijos energetikos grupės susitikimą, surengtą 2007 m. birželio 20 d.,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Kašmyro, kurioje aptariama esama padėtis ir ateities perspektyvos (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl numanomo masinių kapaviečių buvimo Indijos administruojamoje Kašmyro dalyje (3),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos ekonominių ir prekybinių ryšių (4),

atsižvelgdamas į Indijos Respublikos Prezidento kalbą Europos Parlamente 2007 m. balandžio 25 d.,

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 15 ir 16 d. Paryžiuje vykusių Indijos ir ES pilietinės visuomenės apskritojo stalo diskusijų išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES ir Indija yra didžiausios pasaulyje demokratijos ir jų bendras įsipareigojimas puoselėti demokratiją, pliuralizmą, teisinės valstybės principus ir tarptautinių santykių daugiašališkumą padeda stiprinti taiką ir stabilumą visame pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Indija yra didžiausios pasaulyje demokratijos ir jų bendras įsipareigojimas puoselėti demokratiją, pliuralizmą, teisinės valstybės principus ir tarptautinių santykių daugiašališkumą padeda stiprinti taiką ir stabilumą visame pasaulyje,

| B. | kadangi anksčiau minėtas ES ir Indijos bendras strateginės partnerystės veiksmų planas nuo 2005 m. buvo ES ir Indijos bendradarbiavimo didinimo pagrindas, |
| --- | --- |

B.

kadangi anksčiau minėtas ES ir Indijos bendras strateginės partnerystės veiksmų planas nuo 2005 m. buvo ES ir Indijos bendradarbiavimo didinimo pagrindas,

| C. | kadangi per pastaruosius keletą metų Indijos metinis ekonomikos augimas sudarė nuo 8 iki 10 proc. ir tai rodo, kad šalis tampa svarbia ekonomine galia ir kad ji pasiekė didelės ekonomikos vystymosi pažangos; kadangi Indijos pasiekta pažanga susijusi su įvairiais žmogiškojo išsivystymo rodikliais, atsirado gausesnė vidurinė klasė, kurios skaičius artėja prie 100 mln. žmonių, o Indijos pažanga tapo ne tik vystomosios pagalbos gavėja, bet ir donore; kadangi didžiulis pajamų skirtumas ir tai, kad 300 mln. indų gyvena žemiau skurdo ribos, kelia tolesnį nerimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius keletą metų Indijos metinis ekonomikos augimas sudarė nuo 8 iki 10 proc. ir tai rodo, kad šalis tampa svarbia ekonomine galia ir kad ji pasiekė didelės ekonomikos vystymosi pažangos; kadangi Indijos pasiekta pažanga susijusi su įvairiais žmogiškojo išsivystymo rodikliais, atsirado gausesnė vidurinė klasė, kurios skaičius artėja prie 100 mln. žmonių, o Indijos pažanga tapo ne tik vystomosios pagalbos gavėja, bet ir donore; kadangi didžiulis pajamų skirtumas ir tai, kad 300 mln. indų gyvena žemiau skurdo ribos, kelia tolesnį nerimą,

| D. | kadangi šiuo metu vidaus politikoje Indija susiduria su daugybe krizių, pvz., nesiliaujantis islamo džihadistų ir induizmo radikalų smurtas, įtampa tarp bendruomenių Džamu ir Kašmyre, išpuoliai prieš krikščionis, kurių dauguma – dalitai, Orisoje, maoistų maištininkų („naksalitų“) plitimas mažiausiai dvylikoje valstijų ir gamtos katastrofos šiaurės rytuose, |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo metu vidaus politikoje Indija susiduria su daugybe krizių, pvz., nesiliaujantis islamo džihadistų ir induizmo radikalų smurtas, įtampa tarp bendruomenių Džamu ir Kašmyre, išpuoliai prieš krikščionis, kurių dauguma – dalitai, Orisoje, maoistų maištininkų („naksalitų“) plitimas mažiausiai dvylikoje valstijų ir gamtos katastrofos šiaurės rytuose,

| E. | kadangi 2008 m. rugpjūčio mėn. Orisoje nuvilnijo smurto prieš krikščionis banga ir buvo įvykdyta visa eilė žmogžudysčių; kadangi buvo kaltinimų, kad vietos policija veiksmingai neįsikišo ir kad organizacijos „Vishwa Hindu Parishad“ vadovai pareiškė, kad smurtas nesiliaus, kol Orisoje visiškai neliks krikščionių, kadangi tam tikros krikščionių bendruomenės Indijoje patiria nuolatinę netoleranciją ir nuolatinį smurtą, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. rugpjūčio mėn. Orisoje nuvilnijo smurto prieš krikščionis banga ir buvo įvykdyta visa eilė žmogžudysčių; kadangi buvo kaltinimų, kad vietos policija veiksmingai neįsikišo ir kad organizacijos „Vishwa Hindu Parishad“ vadovai pareiškė, kad smurtas nesiliaus, kol Orisoje visiškai neliks krikščionių, kadangi tam tikros krikščionių bendruomenės Indijoje patiria nuolatinę netoleranciją ir nuolatinį smurtą,

| F. | kadangi diskriminacija dėl kastos ir dalitų „neliečiamumo“ tradicijos vis dar daro didelį poveikį jų socialinėms ir ekonominėms bei politinėms ir pilietinėms teisėms, nepaisant Indijos vyriausybės dešimtmečius dedamų pastangų, |
| --- | --- |

F.

kadangi diskriminacija dėl kastos ir dalitų „neliečiamumo“ tradicijos vis dar daro didelį poveikį jų socialinėms ir ekonominėms bei politinėms ir pilietinėms teisėms, nepaisant Indijos vyriausybės dešimtmečius dedamų pastangų,

| G. | kadangi nuo 2005 m. spalio mėn. daugiau kaip 400 asmenų žuvo per bombų atakas Indijos miestuose; kadangi paskutinė islamo teroristų ataka įvyko 2008 m. rugsėjo 13 d., per kurią mažiausiai 20 asmenų žuvo ir daugybė buvo sužeista, |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2005 m. spalio mėn. daugiau kaip 400 asmenų žuvo per bombų atakas Indijos miestuose; kadangi paskutinė islamo teroristų ataka įvyko 2008 m. rugsėjo 13 d., per kurią mažiausiai 20 asmenų žuvo ir daugybė buvo sužeista,

| H. | kadangi ES ir Indijos prekyba pastaraisiais metais proporcingai augo ir padidėjo nuo 28,6 mlrd. EUR 2003 m. iki daugiau kaip 55 mlrd. EUR 2007 m. ir kadangi ES užsienio investicijos Indijoje nuo 2002 m. iki 2006 m. padidėjo daugiau kaip dvigubai iki 2,4 mlrd. EUR; kadangi Indijos prekybos režimas ir reguliavimo aplinka ir toliau yra palyginti ribojantys ir 2008 m. Pasaulio banko reitinge Indija užėmė 120-ą vietą (iš 178 šalių) pagal palankumą pradėti verslą, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir Indijos prekyba pastaraisiais metais proporcingai augo ir padidėjo nuo 28,6 mlrd. EUR 2003 m. iki daugiau kaip 55 mlrd. EUR 2007 m. ir kadangi ES užsienio investicijos Indijoje nuo 2002 m. iki 2006 m. padidėjo daugiau kaip dvigubai iki 2,4 mlrd. EUR; kadangi Indijos prekybos režimas ir reguliavimo aplinka ir toliau yra palyginti ribojantys ir 2008 m. Pasaulio banko reitinge Indija užėmė 120-ą vietą (iš 178 šalių) pagal palankumą pradėti verslą,

| I. | kadangi Europos Parlamentas ir Indijos Parlamentas užmezgė oficialius dvišalius ryšius, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas ir Indijos Parlamentas užmezgė oficialius dvišalius ryšius,

| J. | kadangi ES ir Indija išlieka įsipareigojusios sudaryti laisvos prekybos susitarimą (LPS), kuris būtų išsamus, subalansuotas ir visiškai atitiktų Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles bei numatytų laipsnišką ir abipusį prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimą ir į kurį būtų įtraukti su prekyba susiję klausimai; kadangi LPS duos didelės naudos abiejų šalių ekonomikai, padidins investicijas, bendrą ES ir Indijos eksportą ir importą ir labai prisidės prie pasaulinės prekybos, ypač paslaugomis, skatinimo, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir Indija išlieka įsipareigojusios sudaryti laisvos prekybos susitarimą (LPS), kuris būtų išsamus, subalansuotas ir visiškai atitiktų Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles bei numatytų laipsnišką ir abipusį prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimą ir į kurį būtų įtraukti su prekyba susiję klausimai; kadangi LPS duos didelės naudos abiejų šalių ekonomikai, padidins investicijas, bendrą ES ir Indijos eksportą ir importą ir labai prisidės prie pasaulinės prekybos, ypač paslaugomis, skatinimo,

| K. | kadangi ES ir Indija užmezgė glaudų bendradarbiavimą mokslo ir technologijų sektoriuose, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir Indija užmezgė glaudų bendradarbiavimą mokslo ir technologijų sektoriuose,

| L. | kadangi ES ir Indija įsipareigojo išnaikinti visų formų terorizmą, kuris yra viena didžiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES ir Indija įsipareigojo išnaikinti visų formų terorizmą, kuris yra viena didžiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui,

| M. | kadangi Indija tapo svarbia tarptautinės bendruomenės veikėja ir jos indėlis į JT taikos palaikymo misijas yra vienas iš didžiausių ir kadangi JT turėtų įvertinti šį svarbesnį statusą, suteikdama Indijai vietą JT Saugumo Taryboje, |
| --- | --- |

M.

kadangi Indija tapo svarbia tarptautinės bendruomenės veikėja ir jos indėlis į JT taikos palaikymo misijas yra vienas iš didžiausių ir kadangi JT turėtų įvertinti šį svarbesnį statusą, suteikdama Indijai vietą JT Saugumo Taryboje,

| N. | kadangi Indijai tenka svarbus vaidmuo sprendžiant Pietų ir Pietryčių Azijos klausimus, ypač dėl jos narystės Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijoje (SAARC) ir bendradarbiavimo su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN); kadangi Indijos vaidmuo labai svarbus skatinant stabilumą regione ir šiuo aspektu bendradarbiaujant su ES Nepale ir Šri Lankoje, |
| --- | --- |

N.

kadangi Indijai tenka svarbus vaidmuo sprendžiant Pietų ir Pietryčių Azijos klausimus, ypač dėl jos narystės Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijoje (SAARC) ir bendradarbiavimo su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN); kadangi Indijos vaidmuo labai svarbus skatinant stabilumą regione ir šiuo aspektu bendradarbiaujant su ES Nepale ir Šri Lankoje,

| O. | kadangi Jungtinės Amerikos Valstijos ir Indija pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo civiliniame branduoliniame sektoriuje, |
| --- | --- |

O.

kadangi Jungtinės Amerikos Valstijos ir Indija pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo civiliniame branduoliniame sektoriuje,

| P. | kadangi taiki buvusios Džamu ir Kašmyro kunigaikštystės ateitis išlieka svarbiu tikslu siekiant stabilumo Pietų Azijoje, |
| --- | --- |

P.

kadangi taiki buvusios Džamu ir Kašmyro kunigaikštystės ateitis išlieka svarbiu tikslu siekiant stabilumo Pietų Azijoje,

| Q. | kadangi klimato kaita, energijos naudojimas ir energijos saugumas yra gyvybiškai svarbūs tarptautinei bendruomenei, |
| --- | --- |

Q.

kadangi klimato kaita, energijos naudojimas ir energijos saugumas yra gyvybiškai svarbūs tarptautinei bendruomenei,

| R. | kadangi dėl itin sparčiai padidėjusių pasaulinių kuro ir maisto kainų atsirado didelių ekonominių sunkumų ir kilo nerimas dėl socialinių neramumų galimybės, |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl itin sparčiai padidėjusių pasaulinių kuro ir maisto kainų atsirado didelių ekonominių sunkumų ir kilo nerimas dėl socialinių neramumų galimybės,

| S. | kadangi Indija dalyvauja ES Galileo projekte ir ITER projekte, |
| --- | --- |

S.

kadangi Indija dalyvauja ES Galileo projekte ir ITER projekte,

| 1. | teigiamai vertina devintąjį Indijos ir ES aukščiausio lygio susitikimą, kaip tvarios strateginės partnerystės išraišką ir labai rekomenduoja, kad ateityje prieš šiuos kasmetinius susitikimus vyktų parlamentiniai susitikimai siekiant pabrėžti demokratinę proceso kontrolę ir padidinti abiejų pusių požiūrių ir demokratinių sistemų supratimą; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina devintąjį Indijos ir ES aukščiausio lygio susitikimą, kaip tvarios strateginės partnerystės išraišką ir labai rekomenduoja, kad ateityje prieš šiuos kasmetinius susitikimus vyktų parlamentiniai susitikimai siekiant pabrėžti demokratinę proceso kontrolę ir padidinti abiejų pusių požiūrių ir demokratinių sistemų supratimą;

| 2. | dar kartą patvirtina savo ryžtingą paramą strateginės ES ir Indijos partnerystės stiprinimui ir kitų santykių gerinimo būdų paieškai bei ragina, kad per aukščiausio lygio susitikimą būtų priimta konkrečių išvadų ekonominiais, politiniais, saugumo, prekybos ir kitais abiem šalims aktualiais klausimais; |
| --- | --- |

2.

dar kartą patvirtina savo ryžtingą paramą strateginės ES ir Indijos partnerystės stiprinimui ir kitų santykių gerinimo būdų paieškai bei ragina, kad per aukščiausio lygio susitikimą būtų priimta konkrečių išvadų ekonominiais, politiniais, saugumo, prekybos ir kitais abiem šalims aktualiais klausimais;

| 3. | teigiamai vertina anksčiau minėto strateginės partnerystės bendro veiksmų plano peržiūrą, tikisi, kad ją atliekant bus nustatyti aiškūs sutartos veiklos prioritetai ir terminai ir dar kartą kartoja, kad nori dalyvauti peržiūros procese; yra pasirengęs diskutuoti su Komisija siekiant apibrėžti šio dalyvavimo tvarką; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina anksčiau minėto strateginės partnerystės bendro veiksmų plano peržiūrą, tikisi, kad ją atliekant bus nustatyti aiškūs sutartos veiklos prioritetai ir terminai ir dar kartą kartoja, kad nori dalyvauti peržiūros procese; yra pasirengęs diskutuoti su Komisija siekiant apibrėžti šio dalyvavimo tvarką;

| 4. | pažymi, kad per aukščiausio lygio susitikimą ES ir Indija ketina priimti persvarstytą strateginės partnerystės bendrą veiksmų planą; pabrėžia, kad svarbu suteikti tikro politinio turinio siūlomiems bendriems veiksmams ir skirti pakankamai išteklių tam, kad būtų galima visiškai įgyvendinti plane nurodytus prioritetus; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad per aukščiausio lygio susitikimą ES ir Indija ketina priimti persvarstytą strateginės partnerystės bendrą veiksmų planą; pabrėžia, kad svarbu suteikti tikro politinio turinio siūlomiems bendriems veiksmams ir skirti pakankamai išteklių tam, kad būtų galima visiškai įgyvendinti plane nurodytus prioritetus;

| 5. | teigiamai vertina tai, kad 2008 m. birželio mėn. buvo sukurta Indijos ir Europos Parlamento parlamentų draugystės grupė, kuri veiks Indijos parlamente kaip Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Indijos Respublika atitikmuo; tikisi, kad šis teigiamas žingsnis paskatins prasmingą ir struktūrinį dviejų parlamentų dialogą visuotinės ir bendros reikšmės klausimais rengiant dvišalius vizitus ir apskritojo stalo diskusijas; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina tai, kad 2008 m. birželio mėn. buvo sukurta Indijos ir Europos Parlamento parlamentų draugystės grupė, kuri veiks Indijos parlamente kaip Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Indijos Respublika atitikmuo; tikisi, kad šis teigiamas žingsnis paskatins prasmingą ir struktūrinį dviejų parlamentų dialogą visuotinės ir bendros reikšmės klausimais rengiant dvišalius vizitus ir apskritojo stalo diskusijas;

| 6. | pabrėžia savo tvirtą įsipareigojimą pasiekti išsamų, plačios apimties ir ryžtingą ES ir Indijos LPS; pažymi, kad nors derybininkai pasiekė platų konsensusą dėl prekybos prekėmis, reikia tolesnių derybų norint pasiekti susitarimą dėl paslaugų, konkurencijos, intelektualinės nuosavybės teisių, viešųjų pirkimų, tvaraus vystymosi, sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių ir netarifinių barjerų; ragina abi puses siekti, kad derybos būtų sėkmingai baigtos iki 2008 m.; pažymi, kad per pastarąjį dešimtmetį nepaprastai išaugo dvišalė prekyba ir investicijos, ir pabrėžia didelį tolesnio augimo potencialą, susijusį su minėtuoju susitarimu; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia savo tvirtą įsipareigojimą pasiekti išsamų, plačios apimties ir ryžtingą ES ir Indijos LPS; pažymi, kad nors derybininkai pasiekė platų konsensusą dėl prekybos prekėmis, reikia tolesnių derybų norint pasiekti susitarimą dėl paslaugų, konkurencijos, intelektualinės nuosavybės teisių, viešųjų pirkimų, tvaraus vystymosi, sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių ir netarifinių barjerų; ragina abi puses siekti, kad derybos būtų sėkmingai baigtos iki 2008 m.; pažymi, kad per pastarąjį dešimtmetį nepaprastai išaugo dvišalė prekyba ir investicijos, ir pabrėžia didelį tolesnio augimo potencialą, susijusį su minėtuoju susitarimu;

| 7. | ragina sudaryti išsamų LPS, kuriuo bus pagerinta rinkos prieiga prekėms ir paslaugoms, kuris iš esmės apimtų visą prekybą ir kuriame būtų nuostatų dėl reguliavimo skaidrumo srityse, susijusiose su dvišale prekyba ir investicijomis, įskaitant standartus ir atitikimo įvertinimą, sanitarines ir fitosanitarines priemones, intelektinės nuosavybės teises, įgyvendinimo užtikrinimą, prekybos palengvinimą ir muitines, viešuosius pirkimus, prekybą ir konkurenciją bei prekybą ir vystymąsi ir žmogaus teisių sąlygas, kurios sudarytų esminę šio LPS dalį; |
| --- | --- |

7.

ragina sudaryti išsamų LPS, kuriuo bus pagerinta rinkos prieiga prekėms ir paslaugoms, kuris iš esmės apimtų visą prekybą ir kuriame būtų nuostatų dėl reguliavimo skaidrumo srityse, susijusiose su dvišale prekyba ir investicijomis, įskaitant standartus ir atitikimo įvertinimą, sanitarines ir fitosanitarines priemones, intelektinės nuosavybės teises, įgyvendinimo užtikrinimą, prekybos palengvinimą ir muitines, viešuosius pirkimus, prekybą ir konkurenciją bei prekybą ir vystymąsi ir žmogaus teisių sąlygas, kurios sudarytų esminę šio LPS dalį;

| 8. | remia derybas dėl LPS su Indija visiškai gerbdamas skirtingas abiejų partnerių ekonomines pozicijas, ypatingą socialinę ir ekonominę padėtį Indijoje ir ypač neturtingųjų bei natūrinių ūkių savininkų padėtį; mano, kad itin svarbu į kiekvieną susitarimą įtraukti skyrių dėl ambicingo tvarios plėtros siekio ir pabrėžia, kad tam turėtų būti taikomas standartinis ginčų sprendimo mechanizmas; |
| --- | --- |

8.

remia derybas dėl LPS su Indija visiškai gerbdamas skirtingas abiejų partnerių ekonomines pozicijas, ypatingą socialinę ir ekonominę padėtį Indijoje ir ypač neturtingųjų bei natūrinių ūkių savininkų padėtį; mano, kad itin svarbu į kiekvieną susitarimą įtraukti skyrių dėl ambicingo tvarios plėtros siekio ir pabrėžia, kad tam turėtų būti taikomas standartinis ginčų sprendimo mechanizmas;

| 9. | pažymi, kad ES yra svarbus tiesioginių užsienio investicijų Indijoje šaltinis, sudarantis apie 19,5 proc. bendro tiesioginių užsienio investicijų srauto Indijoje ir kad Indijos bendros tiesioginės investicijos į bendras įmones arba visiškai joms nuosavybės teise priklausančias dukterines bendroves ES (nuo 1996 m. balandžio mėn. iki 2006-2007 m.) sudarė 4 315,87 mln. EUR ir ES buvo didžiausias Indijos užsienio investicijų tikslas; pripažįsta, kad investicijų srautai tarp ES ir Indijos didėjo ir dar labiau padidės, kai bus sėkmingai sudarytas LPS; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad ES yra svarbus tiesioginių užsienio investicijų Indijoje šaltinis, sudarantis apie 19,5 proc. bendro tiesioginių užsienio investicijų srauto Indijoje ir kad Indijos bendros tiesioginės investicijos į bendras įmones arba visiškai joms nuosavybės teise priklausančias dukterines bendroves ES (nuo 1996 m. balandžio mėn. iki 2006-2007 m.) sudarė 4 315,87 mln. EUR ir ES buvo didžiausias Indijos užsienio investicijų tikslas; pripažįsta, kad investicijų srautai tarp ES ir Indijos didėjo ir dar labiau padidės, kai bus sėkmingai sudarytas LPS;

| 10. | primena, kad ES ir Indija yra svarbios prekybos partnerės ir PPO narės steigėjos; apgailestauja dėl to, kad neseniai nutrūko Dohos plėtros darbotvarkės daugiašalės prekybos derybos, ir dėl JAV ir Indijos ginčo dėl žemės ūkio produktams taikomų tarifų; pažymi, kad PPO derybų nesėkmė gali reikšti: galimos naudos gerovei dėl naujųjų PPO reformų praradimą; rimtą grėsmę, kad susilpnės tarptautinės prekybos sistemos ir PPO patikimumas; galimybę, kad bus išplėstas prekybos protekcionizmas, ir pavojų, kad PPO nariai daugiašališkumą pakeis dvišaliais ir regioniniais susitarimais; primygtinai ragina ES ir Indiją vėl dėti pastangas, kad būtų pasiektas išsamus prekybos susitarimas, kuris būtų naudingas ne tik ES ir Indijai, bet ir platesnei tarptautinei bendruomenei; |
| --- | --- |

10.

primena, kad ES ir Indija yra svarbios prekybos partnerės ir PPO narės steigėjos; apgailestauja dėl to, kad neseniai nutrūko Dohos plėtros darbotvarkės daugiašalės prekybos derybos, ir dėl JAV ir Indijos ginčo dėl žemės ūkio produktams taikomų tarifų; pažymi, kad PPO derybų nesėkmė gali reikšti: galimos naudos gerovei dėl naujųjų PPO reformų praradimą; rimtą grėsmę, kad susilpnės tarptautinės prekybos sistemos ir PPO patikimumas; galimybę, kad bus išplėstas prekybos protekcionizmas, ir pavojų, kad PPO nariai daugiašališkumą pakeis dvišaliais ir regioniniais susitarimais; primygtinai ragina ES ir Indiją vėl dėti pastangas, kad būtų pasiektas išsamus prekybos susitarimas, kuris būtų naudingas ne tik ES ir Indijai, bet ir platesnei tarptautinei bendruomenei;

| 11. | ragina Komisiją per vykstančias derybas su Indija dėl LPS deramą dėmesį skirti žmogaus teisių klausimams, ypač Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartų įgyvendinimui vaikų darbo ir darbo už skolas atžvilgiu (138 ir 182 konvencijos), netarifinių kliūčių panaikinimui ir tebetaikomiems tiesioginių užsienio investicijų apribojimams svarbiose srityse ir intelektinės nuosavybės teisėms; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją per vykstančias derybas su Indija dėl LPS deramą dėmesį skirti žmogaus teisių klausimams, ypač Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartų įgyvendinimui vaikų darbo ir darbo už skolas atžvilgiu (138 ir 182 konvencijos), netarifinių kliūčių panaikinimui ir tebetaikomiems tiesioginių užsienio investicijų apribojimams svarbiose srityse ir intelektinės nuosavybės teisėms;

| 12. | pažymi, kad 2008 m. rugpjūčio 28 d. paskelbta apie Indijos ir ASEAN laisvosios prekybos susitarimo sudarymą; reiškia viltį, kad sudarius susitarimą toliau augs ekonomika, stiprės regioniniai politiniai santykiai ir jis bus saugumo Pietryčių Azijoje pagrindas; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad 2008 m. rugpjūčio 28 d. paskelbta apie Indijos ir ASEAN laisvosios prekybos susitarimo sudarymą; reiškia viltį, kad sudarius susitarimą toliau augs ekonomika, stiprės regioniniai politiniai santykiai ir jis bus saugumo Pietryčių Azijoje pagrindas;

| 13. | ragina ES ir Indiją pasiekti didelės pažangos sudarant jūrų transporto ir aviacijos susitarimus, kuriais būtų dar labiau skatinama dvišalė prekyba ir investicijos; pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime bus galimybė pasirašyti naujosios civilinės aviacijos bendradarbiavimo programos finansavimo susitarimą; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir Indiją pasiekti didelės pažangos sudarant jūrų transporto ir aviacijos susitarimus, kuriais būtų dar labiau skatinama dvišalė prekyba ir investicijos; pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime bus galimybė pasirašyti naujosios civilinės aviacijos bendradarbiavimo programos finansavimo susitarimą;

| 14. | teigiamai vertina Europos verslo ir technologijų centro, kuris padės skatinti Europos ir Indijos verslininkų bei mokslo ir technologijų veikėjų ryšius, atidarymą Naujajame Delyje siekiant reaguoti į Indijos rinkos poreikius; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina Europos verslo ir technologijų centro, kuris padės skatinti Europos ir Indijos verslininkų bei mokslo ir technologijų veikėjų ryšius, atidarymą Naujajame Delyje siekiant reaguoti į Indijos rinkos poreikius;

| 15. | prašo Tarybos skubiai padaryti pažangą palengvinant vizų režimą; |
| --- | --- |

15.

prašo Tarybos skubiai padaryti pažangą palengvinant vizų režimą;

| 16. | teigiamai vertina Indijos nusikaltimų laukinei gamtai kontrolės biuro įsteigimą, tačiau ir toliau labai nerimauja dėl laukinių tigrų padėties ir ragina Indiją saugoti tigrus ir jų arealą bei apsaugoti juos nuo prekybos, kurią vykdo tarptautiniai nusikaltėlių tinklai; ragina ES teikti specialiąją paramą šiai išsaugojimo veiklai užtikrinant techninę ekspertizę ir finansinę paramą bei sustiprinant Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES); |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina Indijos nusikaltimų laukinei gamtai kontrolės biuro įsteigimą, tačiau ir toliau labai nerimauja dėl laukinių tigrų padėties ir ragina Indiją saugoti tigrus ir jų arealą bei apsaugoti juos nuo prekybos, kurią vykdo tarptautiniai nusikaltėlių tinklai; ragina ES teikti specialiąją paramą šiai išsaugojimo veiklai užtikrinant techninę ekspertizę ir finansinę paramą bei sustiprinant Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES);

| 17. | ragina abi puses glaudžiai bendradarbiauti sprendžiant svarbiausias aplinkosaugos problemas, su kuriomis susiduria planeta; šiuo aspektu ragina ES ir Indiją kuo labiau plėtoti bendras pozicijas dėl klimato kaitos pavojaus ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo; pabrėžia būtinybę abiem pusėms įsipareigoti po 2012 m. pasiekti susitarimą dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, kartu pripažįstant ypatingas problemas, su kuriomis susiduria Indija kaip besivystanti šalis; |
| --- | --- |

17.

ragina abi puses glaudžiai bendradarbiauti sprendžiant svarbiausias aplinkosaugos problemas, su kuriomis susiduria planeta; šiuo aspektu ragina ES ir Indiją kuo labiau plėtoti bendras pozicijas dėl klimato kaitos pavojaus ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo; pabrėžia būtinybę abiem pusėms įsipareigoti po 2012 m. pasiekti susitarimą dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, kartu pripažįstant ypatingas problemas, su kuriomis susiduria Indija kaip besivystanti šalis;

| 18. | atkreipia dėmesį į didėjančias pasaulines energijos kainas ir su jomis susijusį poveikį namų ūkių vartotojams, verslui ir pramonei; pabrėžia, kad energijos tiekimo šaltinių įvairovė turėtų būti svarbus politikos tikslas, ir atkreipia dėmesį į pavojų, kurį politiniam stabilumui Europoje ir Pietų Azijoje kelia grėsmė energetiniam saugumui; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į didėjančias pasaulines energijos kainas ir su jomis susijusį poveikį namų ūkių vartotojams, verslui ir pramonei; pabrėžia, kad energijos tiekimo šaltinių įvairovė turėtų būti svarbus politikos tikslas, ir atkreipia dėmesį į pavojų, kurį politiniam stabilumui Europoje ir Pietų Azijoje kelia grėsmė energetiniam saugumui;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad Branduolinių medžiagų tiekėjų grupė pritarė JAV ir Indijos civilinės branduolinės energijos sutarčiai (ir į Indijos vienašališką deklaraciją, kad ji laikysis savo neplatinimo įsipareigojimų ir savanoriškai paskelbto branduolinių ginklų bandymų moratoriumo); ragina Indijos vyriausybę branduolinių ginklų bandymo moratoriumą paversti teisiškai privalomu įsipareigojimu; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad Branduolinių medžiagų tiekėjų grupė pritarė JAV ir Indijos civilinės branduolinės energijos sutarčiai (ir į Indijos vienašališką deklaraciją, kad ji laikysis savo neplatinimo įsipareigojimų ir savanoriškai paskelbto branduolinių ginklų bandymų moratoriumo); ragina Indijos vyriausybę branduolinių ginklų bandymo moratoriumą paversti teisiškai privalomu įsipareigojimu;

| 20. | pripažįsta, kad Indijai tenka svarbiausias vaidmuo kaimynystėje ir už jos ribų konfliktų prevencijos ir taikos palaikymo srityse; nerimauja dėl dabartinės trapios politinės padėties Pakistane ir vis nesaugesnės padėties Afganistane ir Šri Lankoje ir išreiškia viltį, kad Indija, kaip svarbiausia šalis regione, veiks kaip stabilumo ir taikos puoselėtoja; ragina Indiją ir ES, visų pirma tarpininkaujant ES specialiajam įgaliotiniui Birmai (Mianmarui), bendradarbiauti siekiant įtikinti Birmos karinę chuntą paleisti politinius kalinius ir gerbti žmogaus teises; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad Indijai tenka svarbiausias vaidmuo kaimynystėje ir už jos ribų konfliktų prevencijos ir taikos palaikymo srityse; nerimauja dėl dabartinės trapios politinės padėties Pakistane ir vis nesaugesnės padėties Afganistane ir Šri Lankoje ir išreiškia viltį, kad Indija, kaip svarbiausia šalis regione, veiks kaip stabilumo ir taikos puoselėtoja; ragina Indiją ir ES, visų pirma tarpininkaujant ES specialiajam įgaliotiniui Birmai (Mianmarui), bendradarbiauti siekiant įtikinti Birmos karinę chuntą paleisti politinius kalinius ir gerbti žmogaus teises;

| 21. | apgailestauja dėl 2008 m. rugpjūčio riaušių protrūkio Džamu ir Kašmyre ir pataria Indijos valdžios institucijoms imtis visų reikiamų žingsnių siekiant sudaryti galimybę stabiliomis sąlygomis surengti rinkimus Džamu ir Kašmyre; tvirtina, kad Kašmyro atvėrimas laisvam prekių ir žmonių judėjimui turi esminės reikšmės siekiant išeiti iš represijų ir smurto aklavietės; laukia to laiko, kai ten bus galima sumažinti kariškių skaičių, nes tai paskatins normalų pilietinės visuomenės, verslo ir turizmo veikimą; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja dėl 2008 m. rugpjūčio riaušių protrūkio Džamu ir Kašmyre ir pataria Indijos valdžios institucijoms imtis visų reikiamų žingsnių siekiant sudaryti galimybę stabiliomis sąlygomis surengti rinkimus Džamu ir Kašmyre; tvirtina, kad Kašmyro atvėrimas laisvam prekių ir žmonių judėjimui turi esminės reikšmės siekiant išeiti iš represijų ir smurto aklavietės; laukia to laiko, kai ten bus galima sumažinti kariškių skaičių, nes tai paskatins normalų pilietinės visuomenės, verslo ir turizmo veikimą;

| 22. | labai nerimauja dėl katastrofos, kurią sukėlė potvyniai šiaurės rytų Indijoje, ypač paveikę Biharo valstiją, tačiau taip pat ir kaimyninius Nepalą ir Bangladešą; apgailestauja dėl milžiniško aukų skaičiaus ir daugiau kaip milijono asmenų, kurie neteko namų; teigiamai vertina ES kritiniu atveju suteiktą pagalbą; ragina ES ir Indiją intensyviau bendradarbiauti dėl priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti klimato kaitos padarinius, ypač energijos iš atsinaujinančių šaltinių klausimu; |
| --- | --- |

22.

labai nerimauja dėl katastrofos, kurią sukėlė potvyniai šiaurės rytų Indijoje, ypač paveikę Biharo valstiją, tačiau taip pat ir kaimyninius Nepalą ir Bangladešą; apgailestauja dėl milžiniško aukų skaičiaus ir daugiau kaip milijono asmenų, kurie neteko namų; teigiamai vertina ES kritiniu atveju suteiktą pagalbą; ragina ES ir Indiją intensyviau bendradarbiauti dėl priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti klimato kaitos padarinius, ypač energijos iš atsinaujinančių šaltinių klausimu;

| 23. | teigiamai vertina Indijos vyriausybės ir pilietinės visuomenės pastangas gelbstint ir evakuojant žmones, koordinuojant ir dalijant maistą bei tvarkant pagalbines stovyklavietes; pabrėžia, kad dabar prioritetas turi būti teikiamas prieglobsčiui ir vandens sanitarijai siekiant stabilizuoti visuomenės sveikatos padėtį; pasisako už glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą su Indija siekiant paremti skubų prisitaikymo prie klimato veiksmų įgyvendinimą, nes gamtos ir žmogaus sukurtos katastrofos, pvz., potvyniai, dažnėja, todėl būtina imtis prevencijos ir atstatymo priemonių; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina Indijos vyriausybės ir pilietinės visuomenės pastangas gelbstint ir evakuojant žmones, koordinuojant ir dalijant maistą bei tvarkant pagalbines stovyklavietes; pabrėžia, kad dabar prioritetas turi būti teikiamas prieglobsčiui ir vandens sanitarijai siekiant stabilizuoti visuomenės sveikatos padėtį; pasisako už glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą su Indija siekiant paremti skubų prisitaikymo prie klimato veiksmų įgyvendinimą, nes gamtos ir žmogaus sukurtos katastrofos, pvz., potvyniai, dažnėja, todėl būtina imtis prevencijos ir atstatymo priemonių;

| 24. | pripažįsta, kad Indija yra kultūrinio ir religinio pliuralizmo valdymo modelis, nepaisant nenutrūkstamo vietos problemų tarp skirtingų religijų išpažintojų, įskaitant induistus ir krikščionis, srauto; labai nerimauja dėl susiklosčiusios krikščionių mažumų padėties ir apgailestauja dėl religiją pakeisti draudžiančių įstatymų, kurie paplito kai kuriose valstijose, poveikio religijos laisvei; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad Indija yra kultūrinio ir religinio pliuralizmo valdymo modelis, nepaisant nenutrūkstamo vietos problemų tarp skirtingų religijų išpažintojų, įskaitant induistus ir krikščionis, srauto; labai nerimauja dėl susiklosčiusios krikščionių mažumų padėties ir apgailestauja dėl religiją pakeisti draudžiančių įstatymų, kurie paplito kai kuriose valstijose, poveikio religijos laisvei;

| 25. | labai nerimauja dėl neseniai prieš krikščionis įvykdytų išpuolių Orisoje, ypač Kandhamalo regione; pabrėžia, kad būtina nedelsiant užtikrinti pagalbą ir paramą nukentėjusiesiems, įskaitant kompensaciją Bažnyčiai už jos nuosavybei padarytus nuostolius ir pavieniams asmenims už panašią žalą jų nuosavybei; ragina valdžios institucijas sudaryti sąlygas saugiai grįžti asmenims, kurie buvo priversti bėgti iš savo kaimų; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog visi kaltinamieji, įskaitant aukščiausius policijos pareigūnus, būtų skubiai teisiami teismuose; apgailestauja dėl bent 35 žmonių nužudymo nuo smurto pradžios ir ragina valstijos ir nacionalines valdžios institucijas dėti visas jų galioje esančias pastangas siekiant apsaugoti krikščionių mažumą; |
| --- | --- |

25.

labai nerimauja dėl neseniai prieš krikščionis įvykdytų išpuolių Orisoje, ypač Kandhamalo regione; pabrėžia, kad būtina nedelsiant užtikrinti pagalbą ir paramą nukentėjusiesiems, įskaitant kompensaciją Bažnyčiai už jos nuosavybei padarytus nuostolius ir pavieniams asmenims už panašią žalą jų nuosavybei; ragina valdžios institucijas sudaryti sąlygas saugiai grįžti asmenims, kurie buvo priversti bėgti iš savo kaimų; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog visi kaltinamieji, įskaitant aukščiausius policijos pareigūnus, būtų skubiai teisiami teismuose; apgailestauja dėl bent 35 žmonių nužudymo nuo smurto pradžios ir ragina valstijos ir nacionalines valdžios institucijas dėti visas jų galioje esančias pastangas siekiant apsaugoti krikščionių mažumą;

| 26. | reiškia gilią užuojautą teroristų įvykdytų sprogdinimų aukoms Indijoje – jos teritorijoje ir Afganistane, ypač ambasadoje Kabule; ypač primena paskutinę 2008 m. rugsėjo 13 d. bombų ataką Indijos sostinėje ir daugiau kaip 180 žmonių žūtį Mumbajuje 2006 m. bei daugiau kaip 60 žmonių žūtį Džaipūre 2008 m. gegužės mėn; smerkia šiuos ir apskritai visus teroristinius išpuolius; |
| --- | --- |

26.

reiškia gilią užuojautą teroristų įvykdytų sprogdinimų aukoms Indijoje – jos teritorijoje ir Afganistane, ypač ambasadoje Kabule; ypač primena paskutinę 2008 m. rugsėjo 13 d. bombų ataką Indijos sostinėje ir daugiau kaip 180 žmonių žūtį Mumbajuje 2006 m. bei daugiau kaip 60 žmonių žūtį Džaipūre 2008 m. gegužės mėn; smerkia šiuos ir apskritai visus teroristinius išpuolius;

| 27. | dar kartą pabrėžia vaidmenį, kurį turi vaidinti pilietinė visuomenė diskutuojant dėl esminių klausimų dabartinėse dvišalėse derybose; šiuo aspektu reikalauja, kad 2001 m. įsteigto ES ir Indijos pilietinės visuomenės apskritojo stalo vaidmuo būtų sustiprintas, ir ypač ragina, kad jam būtų suteiktos priemonės veiksmingai vykdyti savo užduotį – konsultuotis su pilietine visuomene ES ir Indijoje; per ES sprendimų priėmimo procesą ragina didesnį dėmesį skirti šių mainų rezultatams; |
| --- | --- |

27.

dar kartą pabrėžia vaidmenį, kurį turi vaidinti pilietinė visuomenė diskutuojant dėl esminių klausimų dabartinėse dvišalėse derybose; šiuo aspektu reikalauja, kad 2001 m. įsteigto ES ir Indijos pilietinės visuomenės apskritojo stalo vaidmuo būtų sustiprintas, ir ypač ragina, kad jam būtų suteiktos priemonės veiksmingai vykdyti savo užduotį – konsultuotis su pilietine visuomene ES ir Indijoje; per ES sprendimų priėmimo procesą ragina didesnį dėmesį skirti šių mainų rezultatams;

| 28. | pagarbos žmogaus teisėms klausimu sveikina Indijos bendradarbiavimą su JT Žmogaus teisių taryba; taip pat sveikina Indijos nacionalinės žmogaus teisių komisijos vaidmenį atliekant nepriklausomą ir kruopštų darbą diskriminacijos dėl religijos srityje ir kitais klausimais; apgailestauja, kad Indija dar neratifikavo Tarptautinės konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ir jos fakultatyvinio protokolo; pataria Indijai nedelsiant ratifikuoti abu dokumentus; ragina Indijos vyriausybę nedelsiant panaikinti mirties bausmę paskelbiant jos vykdymo moratoriumą; ragina Indijos vyriausybę pasirašyti ir ratifikuoti Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims fakultatyvinį protokolą; ragina Indiją prisijungti prie Tarptautinio baudžiamojo teismo šalių; ragina Indijos valdžios institucijas pakeisti Ginkluotųjų pajėgų specialiųjų įgaliojimų aktą, kuris užtikrina nebaudžiamumą kareiviams ir policijos pareigūnams; |
| --- | --- |

28.

pagarbos žmogaus teisėms klausimu sveikina Indijos bendradarbiavimą su JT Žmogaus teisių taryba; taip pat sveikina Indijos nacionalinės žmogaus teisių komisijos vaidmenį atliekant nepriklausomą ir kruopštų darbą diskriminacijos dėl religijos srityje ir kitais klausimais; apgailestauja, kad Indija dar neratifikavo Tarptautinės konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ir jos fakultatyvinio protokolo; pataria Indijai nedelsiant ratifikuoti abu dokumentus; ragina Indijos vyriausybę nedelsiant panaikinti mirties bausmę paskelbiant jos vykdymo moratoriumą; ragina Indijos vyriausybę pasirašyti ir ratifikuoti Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims fakultatyvinį protokolą; ragina Indiją prisijungti prie Tarptautinio baudžiamojo teismo šalių; ragina Indijos valdžios institucijas pakeisti Ginkluotųjų pajėgų specialiųjų įgaliojimų aktą, kuris užtikrina nebaudžiamumą kareiviams ir policijos pareigūnams;

| 29. | ragina parengti Indijoje įgyvendinamos žmogaus teisių politikos pažangos ataskaitą, primindamas, kad ES ir Indijos dialogas žmogaus teisių klausimu pateikiamas kaip pavyzdys šioje srityje; šiuo aspektu yra nustebęs, kad Indija neįtraukta į šalių, kurios gali gauti Europos priemonės demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) (5) finansavimą pilietinės visuomenės mikroprojektams, sąrašą; |
| --- | --- |

29.

ragina parengti Indijoje įgyvendinamos žmogaus teisių politikos pažangos ataskaitą, primindamas, kad ES ir Indijos dialogas žmogaus teisių klausimu pateikiamas kaip pavyzdys šioje srityje; šiuo aspektu yra nustebęs, kad Indija neįtraukta į šalių, kurios gali gauti Europos priemonės demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) (5) finansavimą pilietinės visuomenės mikroprojektams, sąrašą;

| 30. | ragina ES ir Indiją aiškiai kartu įsipareigoti kovoti su terorizmu, kuris yra vienas pagrindinių pavojų tarptautinei taikai ir saugumui; ragina glaudžiau bendradarbiauti keičiantis žvalgybos duomenimis ir prašo rimtai svarstyti klausimą dėl privilegijuoto statuso Europole suteikimo Indijai; |
| --- | --- |

30.

ragina ES ir Indiją aiškiai kartu įsipareigoti kovoti su terorizmu, kuris yra vienas pagrindinių pavojų tarptautinei taikai ir saugumui; ragina glaudžiau bendradarbiauti keičiantis žvalgybos duomenimis ir prašo rimtai svarstyti klausimą dėl privilegijuoto statuso Europole suteikimo Indijai;

| 31. | pabrėžia, kad Indijoje maisto saugumas išlieka susirūpinimą keliančia sritimi; ragina Indijos vyriausybę užpildyti spragą tarp paklausos ir pasiūlos greitinant maistinių grūdų vidaus gamybos tempą, užtikrinant viešąsias ir privačiąsias investicijas, diegiant naujas technologijas ir didinant pasėlių įvairovę; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Indijoje maisto saugumas išlieka susirūpinimą keliančia sritimi; ragina Indijos vyriausybę užpildyti spragą tarp paklausos ir pasiūlos greitinant maistinių grūdų vidaus gamybos tempą, užtikrinant viešąsias ir privačiąsias investicijas, diegiant naujas technologijas ir didinant pasėlių įvairovę;

| 32. | teigiamai vertina pažangą, kurios Indija pasiekė mažindama skurdą (pirmasis Tūkstantmečio vystymosi tikslas (TVT 1)); vis dėlto, atkreipia dėmesį į lėtą pažangą įgyvendinant tokius TVT kaip švietimas, sveikata, lyčių lygybė ir moterų teisės; dar kartą kartoja savo susirūpinimą, kad vaikų mirtingumas ir motinų sveikata (4 ir 5 TVT) – sritys, kuriose pasiekta mažiausiai pažangos ir nepanašu, kad iki 2015 m. šie tikslai bus pasiekti; ragina Tarybą, Komisiją ir Indijos vyriausybę teikti pirmenybę veiksmams, susijusiems su lyčių lygybe, vaikų mirtingumo mažinimu ir motinų sveikatos gerinimu; |
| --- | --- |

32.

teigiamai vertina pažangą, kurios Indija pasiekė mažindama skurdą (pirmasis Tūkstantmečio vystymosi tikslas (TVT 1)); vis dėlto, atkreipia dėmesį į lėtą pažangą įgyvendinant tokius TVT kaip švietimas, sveikata, lyčių lygybė ir moterų teisės; dar kartą kartoja savo susirūpinimą, kad vaikų mirtingumas ir motinų sveikata (4 ir 5 TVT) – sritys, kuriose pasiekta mažiausiai pažangos ir nepanašu, kad iki 2015 m. šie tikslai bus pasiekti; ragina Tarybą, Komisiją ir Indijos vyriausybę teikti pirmenybę veiksmams, susijusiems su lyčių lygybe, vaikų mirtingumo mažinimu ir motinų sveikatos gerinimu;

| 33. | ragina ES ir Indiją daugiau dėmesio skirti žmonių mainams ir aktyvesniam kultūrų dialogui; |
| --- | --- |

33.

ragina ES ir Indiją daugiau dėmesio skirti žmonių mainams ir aktyvesniam kultūrų dialogui;

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Indijos Respublikos vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

34.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Indijos Respublikos vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 589.

(2)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 468.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0366.

(4)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 400.

(5)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (OL L 386, 2006 12 29, p. 1).

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/75

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisBendruomenių žiniasklaida Europoje

P6_TA(2008)0456

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendruomenių žiniasklaidos Europoje (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 150 ir 151 straipsnius,

atsižvelgdamas į 1997 m. spalio 2 d. pasirašytą Amsterdamo sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį, Europos bendrijos steigimo sutartis ir tam tikrus su jomis susijusius aktus, Protokolą Nr. 9 dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (1),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį,

atsižvelgdamas į UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, kurioje pripažįstama viešosios politikos teisėta galimybė pripažinti ir skatinti pliuralizmą,

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos („Pagrindų direktyva“) (2),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų („Prieigos direktyva“) (3),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo („Leidimų direktyva“) (4),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis („Universaliųjų paslaugų direktyva“) (5),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/65/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (6),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (7),

atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą dėl Europos komunikacijos politikos (COM(2006)0035),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą dėl europinio požiūrio į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje (COM(2007)0833),

atsižvelgdamas į savo 1995 m. liepos 14 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos strategijos galimybių stiprinti Europos programas Europos Sąjungos audiovizualinės politikos srityje (8),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl žiniasklaidos pliuralizmo Europos Sąjungos valstybėse narėse (SEC(2007)0032),

atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl žodžio ir informacijos laisvės pažeidimo rizikos ES ir ypač Italijoje (Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio 2 dalis) (9),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento užsakytą tyrimą „Bendruomenių žiniasklaidos padėtis Europos Sąjungoje“,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją (Bendruomenių žiniasklaida (Rec (2007)2) valstybėms narėms dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos turinio įvairovės,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų komiteto deklaraciją (Decl-31.01.2007 E) dėl žiniasklaidos vaidmens demokratijoje apsaugos esant žiniasklaidos koncentracijai,

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo, ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais, OAS specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės klausimais ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos (ACHPR) specialiojo pranešėjo saviraiškos ir prieigos prie informacijos klausimais parengtą bendrą deklaraciją dėl transliavimo įvairovės, priimtą 2007 m. gruodžio 12 d., nuomonės ir saviraiškos laisvės klausimais,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto (A6-0263/2008) pranešimą,

| A. | kadangi bendruomenių žiniasklaida – tai pelno nesiekiančios organizacijos, atskaitingos bendruomenei, kurią jos siekia aptarnauti, |
| --- | --- |

A.

kadangi bendruomenių žiniasklaida – tai pelno nesiekiančios organizacijos, atskaitingos bendruomenei, kurią jos siekia aptarnauti,

| B. | kadangi „pelno nesiekiančios“ reiškia, kad pagrindinis šių žiniasklaidos priemonių tikslas – dalyvauti viešos arba privačios svarbos veikloje be komercinio ar piniginio pelno, |
| --- | --- |

B.

kadangi „pelno nesiekiančios“ reiškia, kad pagrindinis šių žiniasklaidos priemonių tikslas – dalyvauti viešos arba privačios svarbos veikloje be komercinio ar piniginio pelno,

| C. | kadangi „atskaitingos bendruomenei“ reiškia, kad bendruomenių žiniasklaidos priemonės turi informuoti bendruomenę apie savo veiksmus ir sprendimus, juos pagrįsti ir būti baudžiamos už netinkamą elgesį, |
| --- | --- |

C.

kadangi „atskaitingos bendruomenei“ reiškia, kad bendruomenių žiniasklaidos priemonės turi informuoti bendruomenę apie savo veiksmus ir sprendimus, juos pagrįsti ir būti baudžiamos už netinkamą elgesį,

| D. | kadangi skirtingose valstybėse narėse žiniasklaidos priemonės ir jų poveikis labai skiriasi – didžiausią poveikį žiniasklaida turi tose valstybėse narėse, kurios akivaizdžiai pripažįsta jos teisinį statusą ir supranta jos pridėtinę vertę, |
| --- | --- |

D.

kadangi skirtingose valstybėse narėse žiniasklaidos priemonės ir jų poveikis labai skiriasi – didžiausią poveikį žiniasklaida turi tose valstybėse narėse, kurios akivaizdžiai pripažįsta jos teisinį statusą ir supranta jos pridėtinę vertę,

| E. | kadangi bendruomenių žiniasklaida turėtų suteikti bendruomenės nariams galimybę laisvai dalyvauti kuriant jos turinį, taip skatindama aktyviai savanoriškai dalyvauti kuriant žiniasklaidą užuot tik pasyviai naudojusis jos priemonėmis, |
| --- | --- |

E.

kadangi bendruomenių žiniasklaida turėtų suteikti bendruomenės nariams galimybę laisvai dalyvauti kuriant jos turinį, taip skatindama aktyviai savanoriškai dalyvauti kuriant žiniasklaidą užuot tik pasyviai naudojusis jos priemonėmis,

| F. | kadangi bendruomenių žiniasklaida labai dažnai neatstovauja visuomenės daugumai, o aptarnauja įvairias mažesnes tikslines grupes, į kurias nepakankamai dėmesio kreipia plačioji komercinė žiniasklaida ir kurios daugeliu atveju yra vietinės arba regioninės, |
| --- | --- |

F.

kadangi bendruomenių žiniasklaida labai dažnai neatstovauja visuomenės daugumai, o aptarnauja įvairias mažesnes tikslines grupes, į kurias nepakankamai dėmesio kreipia plačioji komercinė žiniasklaida ir kurios daugeliu atveju yra vietinės arba regioninės,

| G. | kadangi bendruomenių žiniasklaida atlieka platų, tačiau iš esmės žiniasklaidos sektoriuje nepripažintą vaidmenį, ypač kaip vietos turinio šaltinis, ir skatina naujoves, kūrybiškumą ir turinio įvairovę, |
| --- | --- |

G.

kadangi bendruomenių žiniasklaida atlieka platų, tačiau iš esmės žiniasklaidos sektoriuje nepripažintą vaidmenį, ypač kaip vietos turinio šaltinis, ir skatina naujoves, kūrybiškumą ir turinio įvairovę,

| H. | kadangi bendruomenių žiniasklaida privalo turėti aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, pvz., teikti socialinės naudos, ir tai turi atsispindėti jos turinyje, |
| --- | --- |

H.

kadangi bendruomenių žiniasklaida privalo turėti aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, pvz., teikti socialinės naudos, ir tai turi atsispindėti jos turinyje,

| I. | kadangi vienas pagrindinių ES bendruomenių žiniasklaidos trūkumų yra tas, kad jos teisiškai nepripažįsta daug nacionalinės teisės sistemų, ir kadangi, be to, jokiame atitinkamame Bendrijos teisės dokumente nėra aptariamas bendruomenių žiniasklaidos klausimas, |
| --- | --- |

I.

kadangi vienas pagrindinių ES bendruomenių žiniasklaidos trūkumų yra tas, kad jos teisiškai nepripažįsta daug nacionalinės teisės sistemų, ir kadangi, be to, jokiame atitinkamame Bendrijos teisės dokumente nėra aptariamas bendruomenių žiniasklaidos klausimas,

| J. | kadangi ne tik teisinis pripažinimas, bet ir praktikos kodekso sukūrimas sukonkretintų sektoriaus statusą, procedūras ir vaidmenį bei padidintų sektoriaus padėties užtikrintumą, kartu užtikrintų nepriklausomumą ir užkirstų kelią netinkamam elgesiui, |
| --- | --- |

J.

kadangi ne tik teisinis pripažinimas, bet ir praktikos kodekso sukūrimas sukonkretintų sektoriaus statusą, procedūras ir vaidmenį bei padidintų sektoriaus padėties užtikrintumą, kartu užtikrintų nepriklausomumą ir užkirstų kelią netinkamam elgesiui,

| K. | kadangi internetas lėmė naują šio sektoriaus raidos laikotarpį, naujas galimybes ir iššūkius ir kadangi perėjimo iš analoginio į skaitmeninį transliavimą sąnaudos lėmė bendruomenių žiniasklaidai didelę naštą, |
| --- | --- |

K.

kadangi internetas lėmė naują šio sektoriaus raidos laikotarpį, naujas galimybes ir iššūkius ir kadangi perėjimo iš analoginio į skaitmeninį transliavimą sąnaudos lėmė bendruomenių žiniasklaidai didelę naštą,

| L. | kadangi 2008-ieji metai paskelbti Europos kultūrų dialogo metais, o tai reiškia, kad ES žiniasklaidai tenka labai svarbus vaidmuo – suteikti kuo tinkamesnį saviraiškos ir informacijos būdą mažesniems visuomenės kultūriniams vienetams apskritai bei tęsti kultūrų dialogą 2008 m. ir vėliau, |
| --- | --- |

L.

kadangi 2008-ieji metai paskelbti Europos kultūrų dialogo metais, o tai reiškia, kad ES žiniasklaidai tenka labai svarbus vaidmuo – suteikti kuo tinkamesnį saviraiškos ir informacijos būdą mažesniems visuomenės kultūriniams vienetams apskritai bei tęsti kultūrų dialogą 2008 m. ir vėliau,

| M. | kadangi bendruomenių žiniasklaida yra svarbi priemonė, suteikianti piliečiams galimybę ir juos skatinanti aktyviai dalyvauti pilietinės visuomenės gyvenime; kadangi ji praturtina socialinius debatus, nes yra idėjų vidaus pliuralizmo priemonė; ir kadangi nuosavybės koncentracija kelia grėsmę, kad žiniasklaida ne taip nuodugniai nagrinės visoms vietos bendruomenės grupėms aktualius klausimus, |
| --- | --- |

M.

kadangi bendruomenių žiniasklaida yra svarbi priemonė, suteikianti piliečiams galimybę ir juos skatinanti aktyviai dalyvauti pilietinės visuomenės gyvenime; kadangi ji praturtina socialinius debatus, nes yra idėjų vidaus pliuralizmo priemonė; ir kadangi nuosavybės koncentracija kelia grėsmę, kad žiniasklaida ne taip nuodugniai nagrinės visoms vietos bendruomenės grupėms aktualius klausimus,

| 1. | pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida – veiksminga priemonė kultūrų ir kalbų įvairovei, socialinei integracijai ir vietos identitetui stiprinti, todėl šis sektorius toks įvairus; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida – veiksminga priemonė kultūrų ir kalbų įvairovei, socialinei integracijai ir vietos identitetui stiprinti, todėl šis sektorius toks įvairus;

| 2. | pažymi, kad bendruomenių žiniasklaida padeda stiprinti konkrečių interesų grupių identitetą ir kartu sudaro šių grupių nariams galimybes bendrauti su kitomis visuomenės grupėmis, todėl atlieka svarbų vaidmenį skatinant visuomenės toleranciją, pliuralizmą ir prisideda prie kultūrų dialogo; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad bendruomenių žiniasklaida padeda stiprinti konkrečių interesų grupių identitetą ir kartu sudaro šių grupių nariams galimybes bendrauti su kitomis visuomenės grupėmis, todėl atlieka svarbų vaidmenį skatinant visuomenės toleranciją, pliuralizmą ir prisideda prie kultūrų dialogo;

| 3. | taip pat pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida skatina kultūrų dialogą, šviesdama plačiąją visuomenę, kovodama su neigiamais stereotipais ir keisdama žiniasklaidos sukurtą supratimą apie visuomenės bendruomenes, kurie patiria atskirties pavojų, pvz., pabėgėlius, migrantus, romus ir kitas etnines ir religines mažumas; pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida yra viena iš priemonių palengvinti imigrantų integraciją ir suteikti galimybę blogesnes sąlygas turintiems visuomenės nariams tapti aktyviais jiems svarbių diskusijų dalyviais; |
| --- | --- |

3.

taip pat pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida skatina kultūrų dialogą, šviesdama plačiąją visuomenę, kovodama su neigiamais stereotipais ir keisdama žiniasklaidos sukurtą supratimą apie visuomenės bendruomenes, kurie patiria atskirties pavojų, pvz., pabėgėlius, migrantus, romus ir kitas etnines ir religines mažumas; pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida yra viena iš priemonių palengvinti imigrantų integraciją ir suteikti galimybę blogesnes sąlygas turintiems visuomenės nariams tapti aktyviais jiems svarbių diskusijų dalyviais;

| 4. | nurodo, kad bendruomenių žiniasklaida gali atlikti svarbų vaidmenį mokymo programose, įtraukdama išorės organizacijas, įskaitant universitetus, ir nekvalifikuotus bendruomenės narius, ir būti svarbus darbo patirties centras; pažymi, kad bendruomenių žiniasklaidos veikloje dalyvaujančių žmonių įgyjami skaitmeninių technologijų, interneto ir redagavimo įgūdžiai yra naudingi ir juos galima perduoti kitiems; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad bendruomenių žiniasklaida gali atlikti svarbų vaidmenį mokymo programose, įtraukdama išorės organizacijas, įskaitant universitetus, ir nekvalifikuotus bendruomenės narius, ir būti svarbus darbo patirties centras; pažymi, kad bendruomenių žiniasklaidos veikloje dalyvaujančių žmonių įgyjami skaitmeninių technologijų, interneto ir redagavimo įgūdžiai yra naudingi ir juos galima perduoti kitiems;

| 5. | pažymi, kad bendruomenių žiniasklaida skatina vietos kūrybingumą – menininkams ir kūrybingiems verslininkams tampa viešumo įrankiu naujoms idėjoms ir koncepcijoms išbandyti; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad bendruomenių žiniasklaida skatina vietos kūrybingumą – menininkams ir kūrybingiems verslininkams tampa viešumo įrankiu naujoms idėjoms ir koncepcijoms išbandyti;

| 6. | mano, kad bendruomenių žiniasklaida padeda gerinti piliečių išprusimą žiniasklaidos klausimais, nes jie tiesiogiai dalyvauja kuriant ir platinant jos turinį, ir skatina naudotis bendruomenių žiniasklaida mokyklose, siekiant ugdyti jaunimo pilietinį sąmoningumą, didinti raštingumą žiniasklaidos srityje, taip pat ugdyti įgūdžius, kurie vėliau galės būti panaudoti dalyvaujant bendruomenių žiniasklaidos veikloje; |
| --- | --- |

6.

mano, kad bendruomenių žiniasklaida padeda gerinti piliečių išprusimą žiniasklaidos klausimais, nes jie tiesiogiai dalyvauja kuriant ir platinant jos turinį, ir skatina naudotis bendruomenių žiniasklaida mokyklose, siekiant ugdyti jaunimo pilietinį sąmoningumą, didinti raštingumą žiniasklaidos srityje, taip pat ugdyti įgūdžius, kurie vėliau galės būti panaudoti dalyvaujant bendruomenių žiniasklaidos veikloje;

| 7. | pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida padeda stiprinti žiniasklaidos pliuralizmą, nes suteikia papildomų perspektyvų konkrečiai bendruomenei itin svarbiais klausimais; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida padeda stiprinti žiniasklaidos pliuralizmą, nes suteikia papildomų perspektyvų konkrečiai bendruomenei itin svarbiais klausimais;

| 8. | nurodo, kad dėl to, jog iš kai kurių vietovių, taip pat ir atokių viešoji ir komercinė televizija pasitraukė arba jos ten nebuvo, ir dėl to, kad komercinė televizija yra linkusi mažinti vietos turinį, bendruomenių žiniasklaida gali tapti vieninteliu vietos naujienų šaltiniu, taigi ir vieninteliu vietos bendruomenių balsu; |
| --- | --- |

8.

nurodo, kad dėl to, jog iš kai kurių vietovių, taip pat ir atokių viešoji ir komercinė televizija pasitraukė arba jos ten nebuvo, ir dėl to, kad komercinė televizija yra linkusi mažinti vietos turinį, bendruomenių žiniasklaida gali tapti vieninteliu vietos naujienų šaltiniu, taigi ir vieninteliu vietos bendruomenių balsu;

| 9. | teigiamai vertina tai, kad bendruomenių žiniasklaida gali padidinti piliečių sąmoningumą esamų viešųjų paslaugų klausimu ir padėti skatinti dalyvavimą viešose diskusijose; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina tai, kad bendruomenių žiniasklaida gali padidinti piliečių sąmoningumą esamų viešųjų paslaugų klausimu ir padėti skatinti dalyvavimą viešose diskusijose;

| 10. | mano, kad bendruomenių žiniasklaida gali būti veiksminga priemonė, padedanti priartinti ES prie jos piliečių, nes ji nukreipta į tam tikras visuomenės grupes; rekomenduoja valstybėms narėms aktyviau bendradarbiauti su bendruomenių žiniasklaida ir taip pradėti glaudesnį dialogą su piliečiais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad bendruomenių žiniasklaida gali būti veiksminga priemonė, padedanti priartinti ES prie jos piliečių, nes ji nukreipta į tam tikras visuomenės grupes; rekomenduoja valstybėms narėms aktyviau bendradarbiauti su bendruomenių žiniasklaida ir taip pradėti glaudesnį dialogą su piliečiais;

| 11. | nurodo, kad gera bendruomenių žiniasklaidos kokybė yra itin svarbi tam, kad ji galėtų išnaudoti savo galimybes, ir pabrėžia, kad be tinkamų finansinių išteklių tokios kokybės neįmanoma pasiekti; pažymi, kad bendruomenių žiniasklaidos finansiniai ištekliai labai skirtingi, bet apskritai gana menki, ir pripažįsta, kad papildomas finansavimas ir skaitmeninis pritaikymas suteiktų bendruomenių žiniasklaidos sektoriui galimybę plėsti savo novatoriškos veiklos sritis, teikti naujas ir labai svarbias paslaugas, taip sukuriant pridėtinės dabar teikiamų analoginių paslaugų vertės; |
| --- | --- |

11.

nurodo, kad gera bendruomenių žiniasklaidos kokybė yra itin svarbi tam, kad ji galėtų išnaudoti savo galimybes, ir pabrėžia, kad be tinkamų finansinių išteklių tokios kokybės neįmanoma pasiekti; pažymi, kad bendruomenių žiniasklaidos finansiniai ištekliai labai skirtingi, bet apskritai gana menki, ir pripažįsta, kad papildomas finansavimas ir skaitmeninis pritaikymas suteiktų bendruomenių žiniasklaidos sektoriui galimybę plėsti savo novatoriškos veiklos sritis, teikti naujas ir labai svarbias paslaugas, taip sukuriant pridėtinės dabar teikiamų analoginių paslaugų vertės;

| 12. | pažymi, kad šiam sektoriui trūksta paramos, kad jis galėtų iš esmės geriau atstovauti savo nariams Europos Sąjungoje ir valstybių narių lygmens sprendimus priimančių subjektų atžvilgiu bei pagerinti ryšius su ES ir su šiais subjektais; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad šiam sektoriui trūksta paramos, kad jis galėtų iš esmės geriau atstovauti savo nariams Europos Sąjungoje ir valstybių narių lygmens sprendimus priimančių subjektų atžvilgiu bei pagerinti ryšius su ES ir su šiais subjektais;

| 13. | pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida turi būti politiškai nepriklausoma; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad bendruomenių žiniasklaida turi būti politiškai nepriklausoma;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į rezoliucijos turinį ir apibrėžti bendruomenių žiniasklaidą kaip:






  a) | nesiekiančią pelno ir nepriklausomą ne tik nuo nacionalinės, bet ir nuo vietos valdžios, vykdančią visų pirma viešos svarbos ir pilietinei visuomenei aktualią veiklą, siekiančią aiškiai apibrėžtų tikslų, tarp kurių yra ir socialinės naudos siekis, ir siekis prisidėti prie kultūrų dialogo; |
| --- | --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į rezoliucijos turinį ir apibrėžti bendruomenių žiniasklaidą kaip:

a)

nesiekiančią pelno ir nepriklausomą ne tik nuo nacionalinės, bet ir nuo vietos valdžios, vykdančią visų pirma viešos svarbos ir pilietinei visuomenei aktualią veiklą, siekiančią aiškiai apibrėžtų tikslų, tarp kurių yra ir socialinės naudos siekis, ir siekis prisidėti prie kultūrų dialogo;

| b) | atskaitingą bendruomenei, kurią ji siekia aptarnauti, t. y. turinčią informuoti bendruomenę apie savo veiksmus ir sprendimus, juos pagrįsti, o netinkamo elgesio atvejais būti baudžiama, kad paslaugos būtų grindžiamos bendruomenės interesais ir būtų užkirstas kelias pagal principą „iš viršaus žemyn“ veikiančių tinklų kūrimuisi; |
| --- | --- |

b)

atskaitingą bendruomenei, kurią ji siekia aptarnauti, t. y. turinčią informuoti bendruomenę apie savo veiksmus ir sprendimus, juos pagrįsti, o netinkamo elgesio atvejais būti baudžiama, kad paslaugos būtų grindžiamos bendruomenės interesais ir būtų užkirstas kelias pagal principą „iš viršaus žemyn“ veikiančių tinklų kūrimuisi;

| c) | suteikiančią bendruomenės nariams galimybę laisvai dalyvauti kuriant jos turinį, bendruomenės nariams galint dalyvauti visuose veiklos ir valdymo etapuose, bet už redakcinį turinį atsakant asmenims, kurie yra profesionalūs specialistai; |
| --- | --- |

c)

suteikiančią bendruomenės nariams galimybę laisvai dalyvauti kuriant jos turinį, bendruomenės nariams galint dalyvauti visuose veiklos ir valdymo etapuose, bet už redakcinį turinį atsakant asmenims, kurie yra profesionalūs specialistai;

| 15. | rekomenduoja valstybėms narėms nepakenkiant tradicinei žiniasklaidai teisiškai pripažinti bendruomenių žiniasklaidą kaip grupę, atskirą nuo komercinės ir viešosios žiniasklaidos, jei tai dar nepadaryta; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja valstybėms narėms nepakenkiant tradicinei žiniasklaidai teisiškai pripažinti bendruomenių žiniasklaidą kaip grupę, atskirą nuo komercinės ir viešosios žiniasklaidos, jei tai dar nepadaryta;

| 16. | ragina Komisiją nustatant žiniasklaidos pliuralizmo rodiklius į bendruomenių žiniasklaidą atsižvelgti kaip į alternatyvią, koncepcijai „nuo atskiro prie bendro“ priklausančią priemonę žiniasklaidos pliuralizmui didinti; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją nustatant žiniasklaidos pliuralizmo rodiklius į bendruomenių žiniasklaidą atsižvelgti kaip į alternatyvią, koncepcijai „nuo atskiro prie bendro“ priklausančią priemonę žiniasklaidos pliuralizmui didinti;

| 17. | ragina valstybes nares aktyviau remti bendruomenių žiniasklaidą, kad būtų užtikrintas žiniasklaidos pliuralizmas, tačiau tokia parama neturi pakenkti viešajai žiniasklaidai; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares aktyviau remti bendruomenių žiniasklaidą, kad būtų užtikrintas žiniasklaidos pliuralizmas, tačiau tokia parama neturi pakenkti viešajai žiniasklaidai;

| 18. | pabrėžia vaidmenį, kurį gali atlikti vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos remdamos ir skatindamos bendruomenių žiniasklaidą, sukurdamos tinkamą infrastruktūrą ir teikdamos paramą pagal programas, kurios skatina gerosios patirties mainus, pvz., Bendrijos Regionų ekonominių pokyčių programą (buvusią Interreg); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia vaidmenį, kurį gali atlikti vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos remdamos ir skatindamos bendruomenių žiniasklaidą, sukurdamos tinkamą infrastruktūrą ir teikdamos paramą pagal programas, kurios skatina gerosios patirties mainus, pvz., Bendrijos Regionų ekonominių pokyčių programą (buvusią Interreg);

| 19. | ragina valstybes nares suteikti prieigą prie televizijos ir radijo dažnių spektro – ir analoginio, ir skaitmeninio – atsižvelgdamos į tai, kad bendruomenių žiniasklaidos teikiamos paslaugos turi būti vertinamos ne pagal alternatyviąsias sąnaudas ar dažnių spektro paskirstymo sąnaudų pagrįstumą, o pagal jos teikiamą socialinę naudą; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares suteikti prieigą prie televizijos ir radijo dažnių spektro – ir analoginio, ir skaitmeninio – atsižvelgdamos į tai, kad bendruomenių žiniasklaidos teikiamos paslaugos turi būti vertinamos ne pagal alternatyviąsias sąnaudas ar dažnių spektro paskirstymo sąnaudų pagrįstumą, o pagal jos teikiamą socialinę naudą;

| 20. | pripažįsta, kad tik nedidelė sektoriaus dalis turi žinių ir patirties teikti paraiškas ES paramai gauti ir ja pasinaudoti, o finansavimą tvirtinantys pareigūnai nežino apie bendruomenių žiniasklaidos potencialą; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad tik nedidelė sektoriaus dalis turi žinių ir patirties teikti paraiškas ES paramai gauti ir ja pasinaudoti, o finansavimą tvirtinantys pareigūnai nežino apie bendruomenių žiniasklaidos potencialą;

| 21. | pripažįsta, kad sektorius galėtų daugiau naudotis Bendrijos finansavimo sistemomis, jei jos gali padėti siekti bendruomenių žiniasklaidos tikslų įgyvendinant įvairias konkrečias programas, pvz., Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo, taip pat Visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir kitų programų teikiamomis žurnalistų švietimo ir mokymo galimybėmis; tačiau pabrėžia, kad finansavimas daugiausia turi būti teikiamas iš nacionalinių, vietos ir (arba) kitų šaltinių; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad sektorius galėtų daugiau naudotis Bendrijos finansavimo sistemomis, jei jos gali padėti siekti bendruomenių žiniasklaidos tikslų įgyvendinant įvairias konkrečias programas, pvz., Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo, taip pat Visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir kitų programų teikiamomis žurnalistų švietimo ir mokymo galimybėmis; tačiau pabrėžia, kad finansavimas daugiausia turi būti teikiamas iš nacionalinių, vietos ir (arba) kitų šaltinių;

| 22. | ragina bendruomenių žiniasklaidą sukurti Europos interneto platformą, kurioje būtų galima skleisti šiam sektoriui naudingą ir svarbią informaciją, ir padėti kurti jo tinklus bei keistis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

22.

ragina bendruomenių žiniasklaidą sukurti Europos interneto platformą, kurioje būtų galima skleisti šiam sektoriui naudingą ir svarbią informaciją, ir padėti kurti jo tinklus bei keistis gerąja patirtimi;

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 340, 1997 11 10, p. 109.

(2)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

(3)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

(6)  OL L 332, 2007 12 18, p. 27.

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

(8)  OL C 249, 1995 9 25, p. 219.

(9)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1026.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/79

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisMetinės diskusijos dėl pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

P6_TA(2008)0458

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasmetinių diskusijų dėl 2007 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

2010/C 8 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ES sutarties 2, 6 ir 39 straipsnius ir į EB sutarties 13, 17-22, 61-69, 255 ir 286 straipsnius, kurie sudaro pagrindinį teisinį pagrindą plėtoti ES ir Bendriją kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę,

atsižvelgdamas į žodinius klausimus Nr. B6-0006/2008 ir B6-0007/2008,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi valstybių narių pirminė pareiga yra užtikrinti laisvę, saugumą ir teisingumą savo piliečiams; kadangi įsigaliojus Mastrichto sutarčiai, o juo labiau įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai Europos Sąjunga turi prisidėti, kad būtų pasiekti šie tikslai, atsižvelgdama į ES piliečių lūkesčius, susijusius su pagrindinių žmogaus teisių apsauga, teisinės valstybės principų taikymu ES, tikru ir veiksmingu valstybių narių bendradarbiavimu, |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybių narių pirminė pareiga yra užtikrinti laisvę, saugumą ir teisingumą savo piliečiams; kadangi įsigaliojus Mastrichto sutarčiai, o juo labiau įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai Europos Sąjunga turi prisidėti, kad būtų pasiekti šie tikslai, atsižvelgdama į ES piliečių lūkesčius, susijusius su pagrindinių žmogaus teisių apsauga, teisinės valstybės principų taikymu ES, tikru ir veiksmingu valstybių narių bendradarbiavimu,

| B. | kadangi Lisabonos sutarties ratifikavimas – tai esminė ir būtina sąlyga siekiant užtikrinti, kad ES taptų laisvės, saugumo ir teisingumo erdve (LSTE), nes Sutartyje numatoma, kaip iš esmės galima padidinti ES veiklos teisėtumą ir veiksmingumą, |
| --- | --- |

B.

kadangi Lisabonos sutarties ratifikavimas – tai esminė ir būtina sąlyga siekiant užtikrinti, kad ES taptų laisvės, saugumo ir teisingumo erdve (LSTE), nes Sutartyje numatoma, kaip iš esmės galima padidinti ES veiklos teisėtumą ir veiksmingumą,

| C. | kadangi 2007 m. lapkričio 26 d. parengiamojo susitikimo su nacionaliniais parlamentais ir neseniai 2008 m. sausio 31 d. vykusio plenarinio posėdžio metu pateiktuose komentaruose buvo pabrėžiama, kad labai svarbu gerai pasiruošti pereiti prie naujos teisinės sistemos, kuri bus įtvirtinta ratifikavus 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, kuria remiantis bus pakeista ES sutartis ir sudaryta Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

C.

kadangi 2007 m. lapkričio 26 d. parengiamojo susitikimo su nacionaliniais parlamentais ir neseniai 2008 m. sausio 31 d. vykusio plenarinio posėdžio metu pateiktuose komentaruose buvo pabrėžiama, kad labai svarbu gerai pasiruošti pereiti prie naujos teisinės sistemos, kuri bus įtvirtinta ratifikavus 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, kuria remiantis bus pakeista ES sutartis ir sudaryta Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| D. | kadangi dar nebaigta kurti LSTE ir susiduriama su dideliais sunkumais ir kliūtimis, kaip nurodoma 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikate „2007 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2008)0373), |
| --- | --- |

D.

kadangi dar nebaigta kurti LSTE ir susiduriama su dideliais sunkumais ir kliūtimis, kaip nurodoma 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikate „2007 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2008)0373),

| E. | kadangi, kaip nurodoma šioje ataskaitoje, labai vėluojama įgyvendinti 2004 m. Europos Vadovų Tarybos parengtą Hagos programą, nors priimta keletas svarbių priemonių, ir visų pirma:






  — | vis dar labai trūksta abipusio valstybių narių pasitikėjimo ir visų pirma solidarumo, ypač politikos, susijusios su teisėta ir neteisėta imigracija, policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, klausimais, |
| --- | --- | --- |

E.

kadangi, kaip nurodoma šioje ataskaitoje, labai vėluojama įgyvendinti 2004 m. Europos Vadovų Tarybos parengtą Hagos programą, nors priimta keletas svarbių priemonių, ir visų pirma:

—

vis dar labai trūksta abipusio valstybių narių pasitikėjimo ir visų pirma solidarumo, ypač politikos, susijusios su teisėta ir neteisėta imigracija, policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, klausimais,

| — | šios problemos taip pat trukdo perkelti priimtas naujas priemones į nacionalinę teisę, kadangi nepadaryta pakankama pažanga šiose srityse: vizų politika, teisėsaugos ir teisminių institucijų keitimasis informacija, kova su organizuotu nusikalstamumu ir jo prevencija, krizių Europos Sąjungoje valdymas, policijos ir muitinių bendradarbiavimas bei teisminių institucijų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose, |
| --- | --- |

—

šios problemos taip pat trukdo perkelti priimtas naujas priemones į nacionalinę teisę, kadangi nepadaryta pakankama pažanga šiose srityse: vizų politika, teisėsaugos ir teisminių institucijų keitimasis informacija, kova su organizuotu nusikalstamumu ir jo prevencija, krizių Europos Sąjungoje valdymas, policijos ir muitinių bendradarbiavimas bei teisminių institucijų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose,

| F. | kadangi valstybės narės, rengdamos būsimą 2010–2014 m. LSTE programą pačios nurodo šias problemas, pripažindamos, kad dabartinė palaipsniui parengta vidaus reikalų acquis yra blogos sandaros ir dėl to sunkiai paaiškinama ES piliečiams; kadangi kartais ją sunku suprasti net ir specialistams, o kai kurie aktai dubliuojasi, todėl kai kurių priemonių teisinis pagrindas nustatomas keliuose teisės aktuose; kadangi vis sunkiau stebėti, ar EB direktyvas tinkamai įgyvendina net 27 valstybės narės, |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybės narės, rengdamos būsimą 2010–2014 m. LSTE programą pačios nurodo šias problemas, pripažindamos, kad dabartinė palaipsniui parengta vidaus reikalų acquis yra blogos sandaros ir dėl to sunkiai paaiškinama ES piliečiams; kadangi kartais ją sunku suprasti net ir specialistams, o kai kurie aktai dubliuojasi, todėl kai kurių priemonių teisinis pagrindas nustatomas keliuose teisės aktuose; kadangi vis sunkiau stebėti, ar EB direktyvas tinkamai įgyvendina net 27 valstybės narės,

| G. | kadangi Parlamentas, kaip ir Taryba, yra įsitikinęs, kad ES neturi kitos išeities ir toliau turi reikalauti, kad būtų toliau kuriama LSTE, kuri yra nacionalinės konstitucinės tvarkos esmė, ir kad valstybės narės suinteresuotos tęsti dialogą viena su kita bei su Europos institucijomis, |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas, kaip ir Taryba, yra įsitikinęs, kad ES neturi kitos išeities ir toliau turi reikalauti, kad būtų toliau kuriama LSTE, kuri yra nacionalinės konstitucinės tvarkos esmė, ir kad valstybės narės suinteresuotos tęsti dialogą viena su kita bei su Europos institucijomis,

| H. | kadangi šiuo pereinamuoju etapu, kol bus baigta ratifikuoti Lisabonos sutartis, būtina iki 2009 m. pabaigos patvirtinti tam tikras būtinas priemones, kurios atitinka Lisabonos sutarties esmę, tačiau jas galima priimti pagal esamas Sutartis ir visapusiškai laikantis Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės nuostatų, remiantis šiomis priemonėmis būtų galima sumažinti neigiamą minėtų problemų poveikį; kadangi šios priemonės padėtų:






  — | kalbant apie institucijų procedūras, struktūrą ir sprendimus, atsižvelgti į 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre paskelbtos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (1) principus ir tikslus, |
| --- | --- | --- |

H.

kadangi šiuo pereinamuoju etapu, kol bus baigta ratifikuoti Lisabonos sutartis, būtina iki 2009 m. pabaigos patvirtinti tam tikras būtinas priemones, kurios atitinka Lisabonos sutarties esmę, tačiau jas galima priimti pagal esamas Sutartis ir visapusiškai laikantis Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės nuostatų, remiantis šiomis priemonėmis būtų galima sumažinti neigiamą minėtų problemų poveikį; kadangi šios priemonės padėtų:

—

kalbant apie institucijų procedūras, struktūrą ir sprendimus, atsižvelgti į 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre paskelbtos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (1) principus ir tikslus,

| — | skatinti sprendimų priėmimo skaidrumą ES ir nacionaliniu lygmenimis, ypač turint mintyje LSTE, vadovaujantis neseniai Europos Bendrijų Teisingumo Teismo (ETT) priimtu sprendimu dėl teisėkūros skaidrumo (byla „Turco” (2)), |
| --- | --- |

—

skatinti sprendimų priėmimo skaidrumą ES ir nacionaliniu lygmenimis, ypač turint mintyje LSTE, vadovaujantis neseniai Europos Bendrijų Teisingumo Teismo (ETT) priimtu sprendimu dėl teisėkūros skaidrumo (byla „Turco” (2)),

| — | veiksmingai įtraukti nacionalinius parlamentus į LSTE kūrimą ir įgyvendinimą, taip pat į procesą, kai ši politikos sritis vertinama kitose valstybėse narėse ir Europos Sąjungos agentūrų, |
| --- | --- |

—

veiksmingai įtraukti nacionalinius parlamentus į LSTE kūrimą ir įgyvendinimą, taip pat į procesą, kai ši politikos sritis vertinama kitose valstybėse narėse ir Europos Sąjungos agentūrų,

| — | sudarant tarptautinius susitarimus užtikrinti, kad pirmiausia būtų taikoma Bendrijos ir tik po to ES teisė (ES sutarties 47 straipsnis), ypač kai kalbama apie sankcijas, kurios darytų poveikį trečiųjų šalių piliečiams, arba jei ES piliečiai būtų diskriminuojami (bevizis režimas); Parlamentas turėtų reguliariai dalyvauti ES sudarant tarptautinius susitarimus, susijusius su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, |
| --- | --- |

—

sudarant tarptautinius susitarimus užtikrinti, kad pirmiausia būtų taikoma Bendrijos ir tik po to ES teisė (ES sutarties 47 straipsnis), ypač kai kalbama apie sankcijas, kurios darytų poveikį trečiųjų šalių piliečiams, arba jei ES piliečiai būtų diskriminuojami (bevizis režimas); Parlamentas turėtų reguliariai dalyvauti ES sudarant tarptautinius susitarimus, susijusius su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose,

| — | tvirtinti tikrą valstybių narių bendradarbiavimą ir solidarumą įgyvendinant ES priimtas priemones ir politiką ir stiprinti abipusio įvertinimo mechanizmus, kurie jau numatyti vykdant su Šengeno erdve susijusį bendradarbiavimą ir kovojant su terorizmu, ir padaryti juos demokratiškesniais, |
| --- | --- |

—

tvirtinti tikrą valstybių narių bendradarbiavimą ir solidarumą įgyvendinant ES priimtas priemones ir politiką ir stiprinti abipusio įvertinimo mechanizmus, kurie jau numatyti vykdant su Šengeno erdve susijusį bendradarbiavimą ir kovojant su terorizmu, ir padaryti juos demokratiškesniais,

| — | inicijuoti sustiprintą bendradarbiavimą I ramsčiui priklausančiose srityse, kai būtino vienbalsio pritarimo pasiekti neįmanoma (žr. diskusijas dėl 2006 m. liepos 17 d. Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka (COM(2006)0399), |
| --- | --- |

—

inicijuoti sustiprintą bendradarbiavimą I ramsčiui priklausančiose srityse, kai būtino vienbalsio pritarimo pasiekti neįmanoma (žr. diskusijas dėl 2006 m. liepos 17 d. Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka (COM(2006)0399),

| — | toliau plėtoti ES įkurtų agentūrų vykdomas preliminaraus tipo ir dar aiškiai neapibrėžtas iniciatyvas ir bendradarbiavimą su nacionalinėmis administracijomis, |
| --- | --- |

—

toliau plėtoti ES įkurtų agentūrų vykdomas preliminaraus tipo ir dar aiškiai neapibrėžtas iniciatyvas ir bendradarbiavimą su nacionalinėmis administracijomis,

| — | sukurti tikrą komunikacijos politiką, kurią vykdant ES piliečiai galėtų būti geriau informuojami apie ES bei nacionalinio lygmenų iniciatyvas ir sužinoti apie atitinkamas ES ir nacionalines institucijas, į kurias jie galėtų kreiptis visais su pagrindinėmis piliečių teisėmis susijusiais klausimais (neribojant galimybės kreiptis į teismą), |
| --- | --- |

—

sukurti tikrą komunikacijos politiką, kurią vykdant ES piliečiai galėtų būti geriau informuojami apie ES bei nacionalinio lygmenų iniciatyvas ir sužinoti apie atitinkamas ES ir nacionalines institucijas, į kurias jie galėtų kreiptis visais su pagrindinėmis piliečių teisėmis susijusiais klausimais (neribojant galimybės kreiptis į teismą),

| I. | kadangi ES piliečių labui labai svarbu, kad šiuo pereinamuoju laikotarpiu būtų atsižvelgiama į pagal Lisabonos sutartį numatomus patobulinimus šiose srityse:






  — | pagrindinių žmogaus teisių, apibrėžtų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, apsauga, |
| --- | --- | --- |

I.

kadangi ES piliečių labui labai svarbu, kad šiuo pereinamuoju laikotarpiu būtų atsižvelgiama į pagal Lisabonos sutartį numatomus patobulinimus šiose srityse:

—

pagrindinių žmogaus teisių, apibrėžtų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, apsauga,

| — | ETT atliekama teisminė priežiūra, taip pat teisės aktų, susijusių su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu, teisminė priežiūra, |
| --- | --- |

—

ETT atliekama teisminė priežiūra, taip pat teisės aktų, susijusių su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu, teisminė priežiūra,

| — | demokratinė kontrolė išplečiant Parlamento kompetenciją, susijusią su bendro sprendimo procedūra, ir įtraukiant nacionalinius parlamentus į Sąjungos teisėkūros procesą ir jo poveikio su LSTE susijusiai politikai vertinimą, |
| --- | --- |

—

demokratinė kontrolė išplečiant Parlamento kompetenciją, susijusią su bendro sprendimo procedūra, ir įtraukiant nacionalinius parlamentus į Sąjungos teisėkūros procesą ir jo poveikio su LSTE susijusiai politikai vertinimą,

| J. | kadangi pagal galiojančias sutartis ES piliečių teisinės priemonės, susijusios su LSTE, vis dar yra labiau ribotos, palyginti su kitomis ES veiklos sritimis, ir kadangi ETT kompetencija yra ribota, ypač policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, ir kadangi kai kurios valstybės narės riboja ES teismų ir nacionalinių teismų dialogą šia tema; kadangi Taryba turėtų atidėti priemonių, kurios gali turėti įtakos pagrindinėms teisėms, priėmimo procesą, kol bus ratifikuota Lisabonos sutartis, |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal galiojančias sutartis ES piliečių teisinės priemonės, susijusios su LSTE, vis dar yra labiau ribotos, palyginti su kitomis ES veiklos sritimis, ir kadangi ETT kompetencija yra ribota, ypač policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, ir kadangi kai kurios valstybės narės riboja ES teismų ir nacionalinių teismų dialogą šia tema; kadangi Taryba turėtų atidėti priemonių, kurios gali turėti įtakos pagrindinėms teisėms, priėmimo procesą, kol bus ratifikuota Lisabonos sutartis,

| 1. | ragina Europos Vadovų Tarybą, Tarybą ir Komisiją:






  a) | nuo dabar pradėti apibrėžti būsimos daugiametės LSTE programos 2010–2014 m. prioritetus ir vadovautis ambicinga ir nuoseklia koncepcija bei stengtis išvengti vadinamojo ministerinio mąstymo, idėjų semtis iš Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos tikslų ir principų; |
| --- | --- | --- |

1.

ragina Europos Vadovų Tarybą, Tarybą ir Komisiją:

a)

nuo dabar pradėti apibrėžti būsimos daugiametės LSTE programos 2010–2014 m. prioritetus ir vadovautis ambicinga ir nuoseklia koncepcija bei stengtis išvengti vadinamojo ministerinio mąstymo, idėjų semtis iš Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos tikslų ir principų;

| b) | kartu su Parlamentu dalyvauti dialoge su nacionaliniais parlamentais dėl 2010–2014 m. prioritetų, atsižvelgiant į problemas, su kuriomis buvo susidurta vykdant Tamperės ir Hagos programas, į Tarybos atliktą darbą ir į Europos Tarybos pirmines strategines nuorodas dėl imigracijos, prieglobsčio ir integracijos, siekiant užbaigti šį pirmąjį dialogo etapą per kasmetines Parlamento diskusijas dėl pažangos LSTE 2008 m. ir atsižvelgiant į po to Komisijos parengtą komunikatą, turint mintyje, kad galutinę programą atitinkamu laiku patvirtins naujai išrinktas Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba; |
| --- | --- |

b)

kartu su Parlamentu dalyvauti dialoge su nacionaliniais parlamentais dėl 2010–2014 m. prioritetų, atsižvelgiant į problemas, su kuriomis buvo susidurta vykdant Tamperės ir Hagos programas, į Tarybos atliktą darbą ir į Europos Tarybos pirmines strategines nuorodas dėl imigracijos, prieglobsčio ir integracijos, siekiant užbaigti šį pirmąjį dialogo etapą per kasmetines Parlamento diskusijas dėl pažangos LSTE 2008 m. ir atsižvelgiant į po to Komisijos parengtą komunikatą, turint mintyje, kad galutinę programą atitinkamu laiku patvirtins naujai išrinktas Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba;

| c) | susitarti su Parlamentu dėl tekstų arba pasiūlymų, kurie galėtų arba turėtų būti priimti pirmumo tvarka prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai ir bet kuriuo atveju iki šios Parlamento kadencijos pabaigos, |
| --- | --- |

c)

susitarti su Parlamentu dėl tekstų arba pasiūlymų, kurie galėtų arba turėtų būti priimti pirmumo tvarka prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai ir bet kuriuo atveju iki šios Parlamento kadencijos pabaigos,

| d) | paspartinti derybas dėl pasiūlymų policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje (jam bus taikoma bendro sprendimo procedūra), siekiant pasiekti politinį susitarimą su Parlamentu, ir, kai sutarimas bus pasiektas, užtikrinti, kad:






  — | jų oficialaus pasiūlymo priėmimas bus atidėtas ir pasiūlymas bus priimamas, kai įsigalios Lisabonos sutartis, |
| --- | --- | --- |

d)

paspartinti derybas dėl pasiūlymų policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje (jam bus taikoma bendro sprendimo procedūra), siekiant pasiekti politinį susitarimą su Parlamentu, ir, kai sutarimas bus pasiektas, užtikrinti, kad:

—

jų oficialaus pasiūlymo priėmimas bus atidėtas ir pasiūlymas bus priimamas, kai įsigalios Lisabonos sutartis,

| — | arba Taryba priims atitinkamus sprendimus arba pamatinius sprendimus vadovaudamasi dabar galiojančia ES sutartimi ir sutiks juos iš naujo priimti pagal ES sutartį, iš dalies pakeistą Lisabonos sutartimi, tuomet ETT galės vykdyti visapusišką teisminę kontrolę; jeigu politinis sprendimas būtų pasiektas anksčiau, Parlamentas galėtų sutikti iš naujo nepradėti derybų dėl turinio, kaip tai daroma oficialaus kodifikavimo procedūros atveju (3); |
| --- | --- |

—

arba Taryba priims atitinkamus sprendimus arba pamatinius sprendimus vadovaudamasi dabar galiojančia ES sutartimi ir sutiks juos iš naujo priimti pagal ES sutartį, iš dalies pakeistą Lisabonos sutartimi, tuomet ETT galės vykdyti visapusišką teisminę kontrolę; jeigu politinis sprendimas būtų pasiektas anksčiau, Parlamentas galėtų sutikti iš naujo nepradėti derybų dėl turinio, kaip tai daroma oficialaus kodifikavimo procedūros atveju (3);

| 2. | siūlo šiuo pereinamuoju laikotarpiu srityse, kuriose taikoma arba bus taikoma bendro sprendimo arba pritarimo procedūra, nustatyti šiuos prioritetus:


  pagrindinių teisių ir pilietybės sritis








  — | apibrėžti skaidresnius kriterijus ES lygmeniu, ypač kai ES priemonės gali prieštarauti garantijoms, kurias gina valstybių narių konstitucijos (Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnis ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnis) ir iš naujo apsvarstyti ETT cenzūruotas ES lygmens priemones (žr. juodojo sąrašo bylas T-228/02 Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran prieš Tarybą, T-47/03 Sison prieš Tarybą, T-253/04 KONGRA-GEL ir kt. prieš Tarybą, T-229/02 PKK prieš Tarybą), |
| --- | --- | --- |

2.

siūlo šiuo pereinamuoju laikotarpiu srityse, kuriose taikoma arba bus taikoma bendro sprendimo arba pritarimo procedūra, nustatyti šiuos prioritetus:

pagrindinių teisių ir pilietybės sritis

—

apibrėžti skaidresnius kriterijus ES lygmeniu, ypač kai ES priemonės gali prieštarauti garantijoms, kurias gina valstybių narių konstitucijos (Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnis ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnis) ir iš naujo apsvarstyti ETT cenzūruotas ES lygmens priemones (žr. juodojo sąrašo bylas T-228/02 Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran prieš Tarybą, T-47/03 Sison prieš Tarybą, T-253/04 KONGRA-GEL ir kt. prieš Tarybą, T-229/02 PKK prieš Tarybą),

| — | reguliariai atsižvelgti į tai, kokį poveikį pagrindinėms teisėms daro ES teisės aktai ir nacionalinės įgyvendinimo priemonės, ir ypač atsižvelgti į kovą su terorizmu, turint mintyje valstybių narių Komisijai šiuo klausimu pateiktus atsakymus, |
| --- | --- |

—

reguliariai atsižvelgti į tai, kokį poveikį pagrindinėms teisėms daro ES teisės aktai ir nacionalinės įgyvendinimo priemonės, ir ypač atsižvelgti į kovą su terorizmu, turint mintyje valstybių narių Komisijai šiuo klausimu pateiktus atsakymus,

| — | pradėti paruošiamąjį dialogą dėl įgaliojimų derėtis dėl ES prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (ES sutarties 6 straipsnio 2 dalis), |
| --- | --- |

—

pradėti paruošiamąjį dialogą dėl įgaliojimų derėtis dėl ES prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (ES sutarties 6 straipsnio 2 dalis),

| — | persvarstyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veiklos programą atsižvelgiant į institucijų, ypač į Parlamento, nustatytus prioritetus dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo bei ES principų laikymosi (ES sutarties 7 straipsnis) (žr. tarpinstitucinę deklaraciją, kuri buvo priimta priimant 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (4)), |
| --- | --- |

—

persvarstyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veiklos programą atsižvelgiant į institucijų, ypač į Parlamento, nustatytus prioritetus dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo bei ES principų laikymosi (ES sutarties 7 straipsnis) (žr. tarpinstitucinę deklaraciją, kuri buvo priimta priimant 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (4)),

| — | teikti teisėkūros pasiūlymą, pagal kurį būtų draudžiama tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija, galinti paveikti ES piliečių judėjimą, galimybę kreiptis į teisminę instituciją šalyje, kuri nėra kilmės šalis, konsulinę ir diplomatinę apsaugą trečiosiose šalyse (SESV 20 straipsnis), |
| --- | --- |

—

teikti teisėkūros pasiūlymą, pagal kurį būtų draudžiama tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija, galinti paveikti ES piliečių judėjimą, galimybę kreiptis į teisminę instituciją šalyje, kuri nėra kilmės šalis, konsulinę ir diplomatinę apsaugą trečiosiose šalyse (SESV 20 straipsnis),

| — | teikti pasiūlymą ES institucijų tvarkomos informacijos ir dokumentų skaidrumo ir konfidencialumo klausimu, |
| --- | --- |

—

teikti pasiūlymą ES institucijų tvarkomos informacijos ir dokumentų skaidrumo ir konfidencialumo klausimu,

| — | teikti pasiūlymą duomenų apsaugos klausimu (numatant konsoliduoti nuostatas, kurios šiuo metu skiriasi atsižvelgiant į ramsčius) ir taip reaguoti į susirūpinimą, kad Europos Sąjungoje sparčiai mažėja duomenų apsaugos standartų, ypač dėl to, kad nėra tinkamų duomenų apsaugos standartų vykdant transatlantinį duomenų perdavimą, ir raginti, kad Taryba, remdamasi Parlamento rekomendacijomis, priimtų pamatinį sprendimą dėl duomenų apsaugos trečiojo ramsčio srityje, |
| --- | --- |

—

teikti pasiūlymą duomenų apsaugos klausimu (numatant konsoliduoti nuostatas, kurios šiuo metu skiriasi atsižvelgiant į ramsčius) ir taip reaguoti į susirūpinimą, kad Europos Sąjungoje sparčiai mažėja duomenų apsaugos standartų, ypač dėl to, kad nėra tinkamų duomenų apsaugos standartų vykdant transatlantinį duomenų perdavimą, ir raginti, kad Taryba, remdamasi Parlamento rekomendacijomis, priimtų pamatinį sprendimą dėl duomenų apsaugos trečiojo ramsčio srityje,

| — | gerinti institucijų, atsakingų už pagrindinių teisių užtikrinimą Europos Sąjungoje, ypač Tarybos, vidaus struktūrą (paversti Tarybos Pagrindinių teisių ir pilietybės ad hoc darbo grupę nuolatine grupe, kaip siūlė Tarybai pirmininkavusi Slovėnija), |
| --- | --- |

—

gerinti institucijų, atsakingų už pagrindinių teisių užtikrinimą Europos Sąjungoje, ypač Tarybos, vidaus struktūrą (paversti Tarybos Pagrindinių teisių ir pilietybės ad hoc darbo grupę nuolatine grupe, kaip siūlė Tarybai pirmininkavusi Slovėnija),

| — | vykdant administracinį bendradarbiavimą (EB sutarties 66 straipsnis) stiprinti valstybių narių dialogą, jų žinias apie kitų valstybių narių teisines sistemas, aktyviai įgyvendinti dialogo procedūrą, į kurią būtų įtraukti nacionaliniai parlamentai ir Parlamentas, ypač tada, kai kyla sunkumų įgyvendinant ES strategiją ir priemones, susijusias su LSTE, |
| --- | --- |

—

vykdant administracinį bendradarbiavimą (EB sutarties 66 straipsnis) stiprinti valstybių narių dialogą, jų žinias apie kitų valstybių narių teisines sistemas, aktyviai įgyvendinti dialogo procedūrą, į kurią būtų įtraukti nacionaliniai parlamentai ir Parlamentas, ypač tada, kai kyla sunkumų įgyvendinant ES strategiją ir priemones, susijusias su LSTE,

Europos teisminės erdvės sritis

| — | persvarstyti teisėkūros pasiūlymą dėl asmens teisių baudžiamajame procese (SESV 69 A straipsnis), |
| --- | --- |

—

persvarstyti teisėkūros pasiūlymą dėl asmens teisių baudžiamajame procese (SESV 69 A straipsnis),

| — | teikti pasiūlymą dėl nusikalstamumo ir terorizmo aukų teisių (SESV 69 A straipsnis), |
| --- | --- |

—

teikti pasiūlymą dėl nusikalstamumo ir terorizmo aukų teisių (SESV 69 A straipsnis),

| — | stiprinti valstybių narių priemonių, priimamų in absentia, ir įrodymų tarpusavio pripažinimą (SESV 69 A straipsnis), |
| --- | --- |

—

stiprinti valstybių narių priemonių, priimamų in absentia, ir įrodymų tarpusavio pripažinimą (SESV 69 A straipsnis),

| — | sujungti duomenų apie teistumą registrus, |
| --- | --- |

—

sujungti duomenų apie teistumą registrus,

| — | persvarstyti Europolo, Eurojusto ir Europos teisminio tinklo įstatus atsižvelgiant į naujas teisines bazes; |
| --- | --- |

—

persvarstyti Europolo, Eurojusto ir Europos teisminio tinklo įstatus atsižvelgiant į naujas teisines bazes;

sienų apsaugos sritis

| — | priimti atitinkamas priemones, kad visiškai įsigaliotų antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) ir su Priumo sutartimi (5) susiję sprendimai, |
| --- | --- |

—

priimti atitinkamas priemones, kad visiškai įsigaliotų antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) ir su Priumo sutartimi (5) susiję sprendimai,

| — | stiprinti agentūrą FRONTEX ir vertinti naujų Komisijos pasiūlymų sienų apsaugos srityje poveikį, |
| --- | --- |

—

stiprinti agentūrą FRONTEX ir vertinti naujų Komisijos pasiūlymų sienų apsaugos srityje poveikį,

| — | didinti agentūros FRONTEX informaciją apie jos pasirašytus susitarimus su trečiosiomis šalimis ir bendrų operacijų vertinimo ataskaitas, užtikrinti, kad patikros pasienyje būtų vykdomos nepažeidžiant žmogaus teisių; pakeisti agentūros įgaliojimus, kad jie apimtų gelbėjimo operacijas jūroje, |
| --- | --- |

—

didinti agentūros FRONTEX informaciją apie jos pasirašytus susitarimus su trečiosiomis šalimis ir bendrų operacijų vertinimo ataskaitas, užtikrinti, kad patikros pasienyje būtų vykdomos nepažeidžiant žmogaus teisių; pakeisti agentūros įgaliojimus, kad jie apimtų gelbėjimo operacijas jūroje,

| — | pradėti institucinį agentūros FRONTEX ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK) bendradarbiavimą, kad būtų galima supaprastinti atitinkamas operacijas ir atsižvelgti į pagrindinių žmogaus teisių apsaugą, |
| --- | --- |

—

pradėti institucinį agentūros FRONTEX ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK) bendradarbiavimą, kad būtų galima supaprastinti atitinkamas operacijas ir atsižvelgti į pagrindinių žmogaus teisių apsaugą,

prieglobsčio ir integracijos politikos sritis

| — | Komisijos ir Tarybos skubūs veiksmai siekiant paskatinti kurti į ateitį orientuotą ES strategiją šiose srityse:






  — | teisėta migracija: būsimas teisės aktų paketas teisėtos migracijos srityje (bendra prašymų pateikimo mėlynajai kortelei gauti procedūra, sezoniniai darbuotojai, bendrovės viduje perkeliami asmenys, atlyginimą gaunantys stažuotojai ir kitus aspektus apimantys pasiūlymai), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos ir Tarybos skubūs veiksmai siekiant paskatinti kurti į ateitį orientuotą ES strategiją šiose srityse:

—

teisėta migracija: būsimas teisės aktų paketas teisėtos migracijos srityje (bendra prašymų pateikimo mėlynajai kortelei gauti procedūra, sezoniniai darbuotojai, bendrovės viduje perkeliami asmenys, atlyginimą gaunantys stažuotojai ir kitus aspektus apimantys pasiūlymai),

| — | neteisėta migracija: pasiūlymai susiję su sankcijomis ir ES persikėlimo programa, |
| --- | --- |

—

neteisėta migracija: pasiūlymai susiję su sankcijomis ir ES persikėlimo programa,

| — | prieglobstis: II etapo įgyvendinimas, įskaitant 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvos 2005/85/EB, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (6), ir 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvos 2004/83/EB dėl būtiniausių reikalavimų, kuriuos turi tenkinti trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be pilietybės, kad įgytų pabėgėlio statusą, arba asmenys, kuriems dėl kitų priežasčių reikalinga tarptautinė apsauga, ir dėl šių statusų turinio (7), persvarstymą ir Europos prieglobsčio paramos tarnybos įkūrimą, |
| --- | --- |

—

prieglobstis: II etapo įgyvendinimas, įskaitant 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvos 2005/85/EB, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (6), ir 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvos 2004/83/EB dėl būtiniausių reikalavimų, kuriuos turi tenkinti trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be pilietybės, kad įgytų pabėgėlio statusą, arba asmenys, kuriems dėl kitų priežasčių reikalinga tarptautinė apsauga, ir dėl šių statusų turinio (7), persvarstymą ir Europos prieglobsčio paramos tarnybos įkūrimą,

| — | Bendrijos migracijos ir prieglobsčio politikos plėtojimas atveriant teisėtus migracijos kanalus ir apibrėžiant bendrus imigrantų ir prieglobsčio prašytojų pagrindinių teisių apsaugos standartus Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

Bendrijos migracijos ir prieglobsčio politikos plėtojimas atveriant teisėtus migracijos kanalus ir apibrėžiant bendrus imigrantų ir prieglobsčio prašytojų pagrindinių teisių apsaugos standartus Europos Sąjungoje,

| — | visų 1990 m. gruodžio 18 d. JT Generalinėje asamblėjoje priimtos Tarptautinės darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvencijos nuostatų įtraukimas į EB sprendimus ir pamatinius sprendimus, |
| --- | --- |

—

visų 1990 m. gruodžio 18 d. JT Generalinėje asamblėjoje priimtos Tarptautinės darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvencijos nuostatų įtraukimas į EB sprendimus ir pamatinius sprendimus,

| 3. | pritaria pasiūlymui parengti antidiskriminacinių priemonių paketą ir ragina Tarybą veikti paisant Lisabonos sutarties esmės ir atsižvelgti į Parlamento rekomendacijas; |
| --- | --- |

3.

pritaria pasiūlymui parengti antidiskriminacinių priemonių paketą ir ragina Tarybą veikti paisant Lisabonos sutarties esmės ir atsižvelgti į Parlamento rekomendacijas;

| 4. | mano, kad nuo šiol reikia nacionalinius parlamentus ir pilietinę visuomenę struktūriškai įtraukti rengiant šias teisėkūros priemones ir vertinant minėtąją įvairių sričių politiką valstybėse narėse; šiuo tikslu ragina Komisiją ir Tarybą drauge su Parlamentu apsvarstyti tinklus, agentūras ar priemones, kurių paskirtis įvertinti su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susijusios politikos poveikį ir skatinti glaudesnį bendradarbiavimą su Europos pilietine visuomene; |
| --- | --- |

4.

mano, kad nuo šiol reikia nacionalinius parlamentus ir pilietinę visuomenę struktūriškai įtraukti rengiant šias teisėkūros priemones ir vertinant minėtąją įvairių sričių politiką valstybėse narėse; šiuo tikslu ragina Komisiją ir Tarybą drauge su Parlamentu apsvarstyti tinklus, agentūras ar priemones, kurių paskirtis įvertinti su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susijusios politikos poveikį ir skatinti glaudesnį bendradarbiavimą su Europos pilietine visuomene;

| 5. | pabrėžia, kad, kai tik bus ratifikuota Lisabonos sutartis, joje bus pripažįstamas Parlamento vaidmuo sudarant tarptautines sutartis, susijusias su LSTE politika; atsižvelgdamas į tai prašo, kad:






  — | su Parlamentu būtų laiku konsultuojamasi visų sutarčių su trečiosiomis šalimis klausimais, jei jos nebuvo sudarytos iki 2008 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, kai tik bus ratifikuota Lisabonos sutartis, joje bus pripažįstamas Parlamento vaidmuo sudarant tarptautines sutartis, susijusias su LSTE politika; atsižvelgdamas į tai prašo, kad:

—

su Parlamentu būtų laiku konsultuojamasi visų sutarčių su trečiosiomis šalimis klausimais, jei jos nebuvo sudarytos iki 2008 m. gruodžio 31 d.,

| — | Parlamentas būtų nuolat informuojamas apie vykstančias derybas; |
| --- | --- |

—

Parlamentas būtų nuolat informuojamas apie vykstančias derybas;

| — | skubos tvarka būtų rengiamos diskusijos LSTE išorės dimensijos klausimu, nes ES, sudarydama daugelį sričių apimančius tarptautinius susitarimus, de facto užmezga policijos ir teisminį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, visų pirma su JAV, ir taip apeinamos oficialios demokratinio sprendimų priėmimų procedūros ir parlamentinė kontrolė; |
| --- | --- |

—

skubos tvarka būtų rengiamos diskusijos LSTE išorės dimensijos klausimu, nes ES, sudarydama daugelį sričių apimančius tarptautinius susitarimus, de facto užmezga policijos ir teisminį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, visų pirma su JAV, ir taip apeinamos oficialios demokratinio sprendimų priėmimų procedūros ir parlamentinė kontrolė;

*

* *

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei kviečia pastaruosius pateikti savo komentarus, pageidavimus ir pasiūlymus iki 2008 m. lapkričio 15 d. tam, kad būtų laiku pasiruošta kasmetiniams 2008 m. gruodžio mėn. vyksiantiems debatams dėl pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei kviečia pastaruosius pateikti savo komentarus, pageidavimus ir pasiūlymus iki 2008 m. lapkričio 15 d. tam, kad būtų laiku pasiruošta kasmetiniams 2008 m. gruodžio mėn. vyksiantiems debatams dėl pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę.

---

(1)  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

(2)  2008 m. liepos 1 d. sprendimas sujungtose bylose C-39/05 P ir C-52/05 P Švedijos Karalystė ir Maurizio Turco prieš Europos Sąjungos Tarybą.

(3)  1994 m. gruodžio 20 d. Tarptinstitucinio susitarimo dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo 4 punktas, (OL C 102, 1996 4 4, p. 2).

(4)  OL L 53, 2007 2 22, p. 1.

(5)  2005 m. gegužės 27 d. Belgijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Nyderlandų Karalystės ir Austrijos Respublikos sutartis dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu, tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir neteisėta migracija srityse.

(6)  OL L 326, 2005 12 13, p. 13.

(7)  OL L 304, 2004 9 30, p. 2.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/85

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisŽiniasklaidos sutelkimas ir pliuralizmas Europos Sąjungoje

P6_TA(2008)0459

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo Europos Sąjungoje (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį,

atsižvelgdamas į Amsterdamo sutarties protokolą dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos(Amsterdamo sutarties protokolas) (1),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Žiniasklaidos pliuralizmas Europos Sąjungos valstybėse narėse“ (SEC(2007)0032),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/65/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (2),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos sutelkimo (3),

atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo (UNESCO konvencija dėl kultūrų įvairovės),

atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl saviraiškos ir informacijos laisvės pažeidimo pavojaus ES, ypač Italijoje (Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio 2 dalis) (4),

atsižvelgdamas į 2001 m. Komisijos komunikatą dėl valstybės paramos taisyklių taikymo visuomeniniam transliavimui (5),

atsižvelgdamas į 1999 m. sausio 25 d. Tarybos rezoliuciją dėl visuomeninio transliavimo (6),

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto 2007 m. sausio 31 d. rekomendaciją Nr. Rec (2007)3 valstybėms narėms dėl visuomeninės žiniasklaidos vaidmens informacinėje visuomenėje,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2000 m. birželio 27 d. rekomendaciją Rec 1466(2000) dėl švietimo per žiniasklaidą,

atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 31 d. Ministrų komiteto rekomendaciją Rec(2007)2 dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos turinio įvairovės,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės interaktyviosios televizijos paslaugų sąveikos (7),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0303/2008),

| A. | kadangi Europos Sąjunga patvirtino savo įsipareigojimą ginti ir skatinti žiniasklaidos pliuralizmą, kaip Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje įtvirtintos saviraiškos ir informacijos laisvės, kuri išlieka pagrindiniu demokratijos, pilietinio pliuralizmo ir kultūrų įvairovės išsaugojimo principu, pagrindą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga patvirtino savo įsipareigojimą ginti ir skatinti žiniasklaidos pliuralizmą, kaip Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje įtvirtintos saviraiškos ir informacijos laisvės, kuri išlieka pagrindiniu demokratijos, pilietinio pliuralizmo ir kultūrų įvairovės išsaugojimo principu, pagrindą,

| B. | kadangi Europos Parlamentas ne kartą pareiškė norą, kad Komisija kurtų stabilią teisės sistemą, susijusią su žiniasklaidos priemonėmis ir su informacine visuomene apskritai, pagal kurią būtų užtikrinama atitinkamo lygio pliuralizmo apsauga valstybėse narėse ir operatoriai galėtų pasinaudoti vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamentas ne kartą pareiškė norą, kad Komisija kurtų stabilią teisės sistemą, susijusią su žiniasklaidos priemonėmis ir su informacine visuomene apskritai, pagal kurią būtų užtikrinama atitinkamo lygio pliuralizmo apsauga valstybėse narėse ir operatoriai galėtų pasinaudoti vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis,

| C. | kadangi, kaip savo minėtajame tarnybų darbo dokumente pažymi Komisija, žiniasklaidos priemonių pliuralizmo sąvoka apima ne tik įmonių nuosavybės koncentracijos problemą, bet ir klausimus, susijusius su visuomeninio transliavimo paslaugomis, politine galia, ekonomine konkurencija, kultūrų įvairove, naujų technologijų plėtojimu, skaidrumu ir Europos Sąjungos žurnalistų darbo sąlygomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip savo minėtajame tarnybų darbo dokumente pažymi Komisija, žiniasklaidos priemonių pliuralizmo sąvoka apima ne tik įmonių nuosavybės koncentracijos problemą, bet ir klausimus, susijusius su visuomeninio transliavimo paslaugomis, politine galia, ekonomine konkurencija, kultūrų įvairove, naujų technologijų plėtojimu, skaidrumu ir Europos Sąjungos žurnalistų darbo sąlygomis,

| D. | kadangi visuomeniniai transliavimo paslaugų teikėjai turėtų disponuoti pakankamomis lėšomis ir reikalingomis priemonėmis, kad būtų tikrai užtikrinta jų nepriklausomybė nuo politinio spaudimo ir rinkos jėgų, |
| --- | --- |

D.

kadangi visuomeniniai transliavimo paslaugų teikėjai turėtų disponuoti pakankamomis lėšomis ir reikalingomis priemonėmis, kad būtų tikrai užtikrinta jų nepriklausomybė nuo politinio spaudimo ir rinkos jėgų,

| E. | kadangi dabar transliavimo paslaugų teikėjai neteisingai ir neatsižvelgiant į turinio kokybę spaudžiami konkuruoti dėl reitingų su komerciniais kanalais, kurių pagrindinis tikslas yra ne kokybė, o siekis patenkinti daugumos žiūrovų poreikius, |
| --- | --- |

E.

kadangi dabar transliavimo paslaugų teikėjai neteisingai ir neatsižvelgiant į turinio kokybę spaudžiami konkuruoti dėl reitingų su komerciniais kanalais, kurių pagrindinis tikslas yra ne kokybė, o siekis patenkinti daugumos žiūrovų poreikius,

| F. | kadangi UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės itin didelis dėmesys skiriamas, inter alia, tam, kad būtų sudarytos ypač palankios sąlygos žiniasklaidos įvairovei, |
| --- | --- |

F.

kadangi UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės itin didelis dėmesys skiriamas, inter alia, tam, kad būtų sudarytos ypač palankios sąlygos žiniasklaidos įvairovei,

| G. | kadangi toje pačioje UNESCO konvencijoje pripažįstama šalių teisė imtis priemonių žiniasklaidos įvairovei didinti, įskaitant priemones, susijusias su visuomeniniu transliavimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi toje pačioje UNESCO konvencijoje pripažįstama šalių teisė imtis priemonių žiniasklaidos įvairovei didinti, įskaitant priemones, susijusias su visuomeniniu transliavimu,

| H. | kadangi UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės ir Amsterdamo sutarties protokole numatytas svarbus visuomeninės garso ir vaizdo žiniasklaidos, kaip priemonės pliuralizmui užtikrinti, vaidmuo ir teigiama, kad visuomeninės transliacijos sistema valstybėse narėse tiesiogiai susijusi su demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais kiekvienos visuomenės poreikiais ir su poreikiu išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą, be to, valstybės narės įpareigojamos nustatyti visuomeninio televizijos programų transliavimo funkciją ir jį finansuoti, |
| --- | --- |

H.

kadangi UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės ir Amsterdamo sutarties protokole numatytas svarbus visuomeninės garso ir vaizdo žiniasklaidos, kaip priemonės pliuralizmui užtikrinti, vaidmuo ir teigiama, kad visuomeninės transliacijos sistema valstybėse narėse tiesiogiai susijusi su demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais kiekvienos visuomenės poreikiais ir su poreikiu išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą, be to, valstybės narės įpareigojamos nustatyti visuomeninio televizijos programų transliavimo funkciją ir jį finansuoti,

| I. | kadangi pirmiau paminėtame 2001 m. Komisijos komunikate visiškai pripažįstamas ypatingas visuomeninio transliavimo įstaigų vaidmuo skatinant pliuralizmą ir kultūrų bei kalbų įvairovę, be to, jame pabrėžiama, kad Komisija, nagrinėdama klausimus dėl valstybės paramos skyrimo, taikys tokius kriterijus, kaip kultūrų įvairovės skatinimo svarba, ir atsižvelgs į tai, ar pagalba bus susijusi su demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais kiekvienos visuomenės poreikiais, |
| --- | --- |

I.

kadangi pirmiau paminėtame 2001 m. Komisijos komunikate visiškai pripažįstamas ypatingas visuomeninio transliavimo įstaigų vaidmuo skatinant pliuralizmą ir kultūrų bei kalbų įvairovę, be to, jame pabrėžiama, kad Komisija, nagrinėdama klausimus dėl valstybės paramos skyrimo, taikys tokius kriterijus, kaip kultūrų įvairovės skatinimo svarba, ir atsižvelgs į tai, ar pagalba bus susijusi su demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais kiekvienos visuomenės poreikiais,

| J. | kadangi pirmiau paminėtoje 1999 m. sausio 25 d. Tarybos rezoliucijoje pakartotinai pabrėžiama ypatinga visuomeninio transliuotojo svarba užtikrinant pliuralizmą ir reikalaujama įpareigoti valstybes nares suteikti jam daugiau funkcijų, kad visuomenė gautų naudos iš naujų garso ir vaizdo bei informacinių paslaugų ir naujų technologijų, |
| --- | --- |

J.

kadangi pirmiau paminėtoje 1999 m. sausio 25 d. Tarybos rezoliucijoje pakartotinai pabrėžiama ypatinga visuomeninio transliuotojo svarba užtikrinant pliuralizmą ir reikalaujama įpareigoti valstybes nares suteikti jam daugiau funkcijų, kad visuomenė gautų naudos iš naujų garso ir vaizdo bei informacinių paslaugų ir naujų technologijų,

| K. | kadangi priimtas Amsterdamo sutarties protokolas norint užtikrinti, kad valstybės narės, siekdamos išlaikyti žiniasklaidos pliuralizmą, plėtotų savo nacionalines visuomeninės transliacijos sistemas atsižvelgdamos į demokratinius ir kultūrinius kiekvienos visuomenės poreikius, |
| --- | --- |

K.

kadangi priimtas Amsterdamo sutarties protokolas norint užtikrinti, kad valstybės narės, siekdamos išlaikyti žiniasklaidos pliuralizmą, plėtotų savo nacionalines visuomeninės transliacijos sistemas atsižvelgdamos į demokratinius ir kultūrinius kiekvienos visuomenės poreikius,

| L. | kadangi minėtojoje rekomendacijoje Rec(2007)3 pabrėžiamas ypatingas visuomeninio transliuotojo, kaip nešališko ir nepriklausomo, naujoviško ir įvairaus turinio informacijos ir komentarų, atitinkančių aukštus etikos ir kokybės standartus, šaltinio vaidmuo; be to, joje pabrėžiamas žiniasklaidos, kaip viešų diskusijų forumo, skatinančio atskirų piliečių demokratinį dalyvavimą, vaidmuo ir reikalaujama, kad valstybės narės galėtų pritaikyti šį vaidmenį naujoje žiniasklaidos aplinkoje, |
| --- | --- |

L.

kadangi minėtojoje rekomendacijoje Rec(2007)3 pabrėžiamas ypatingas visuomeninio transliuotojo, kaip nešališko ir nepriklausomo, naujoviško ir įvairaus turinio informacijos ir komentarų, atitinkančių aukštus etikos ir kokybės standartus, šaltinio vaidmuo; be to, joje pabrėžiamas žiniasklaidos, kaip viešų diskusijų forumo, skatinančio atskirų piliečių demokratinį dalyvavimą, vaidmuo ir reikalaujama, kad valstybės narės galėtų pritaikyti šį vaidmenį naujoje žiniasklaidos aplinkoje,

| M. | kadangi žiniasklaidos pliuralizmas galimas tik užtikrinus tinkamą politinę visuomeninės televizijos transliacijų turinio pusiausvyrą, |
| --- | --- |

M.

kadangi žiniasklaidos pliuralizmas galimas tik užtikrinus tinkamą politinę visuomeninės televizijos transliacijų turinio pusiausvyrą,

| N. | kadangi patirtis rodo, kad nevaržoma nuosavybės koncentracija kelia pavojų pliuralizmui ir kultūrų įvairovei, ir kadangi vien laisvos rinkos konkurencija grindžiama sistema negali užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmo, |
| --- | --- |

N.

kadangi patirtis rodo, kad nevaržoma nuosavybės koncentracija kelia pavojų pliuralizmui ir kultūrų įvairovei, ir kadangi vien laisvos rinkos konkurencija grindžiama sistema negali užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmo,

| O. | kadangi Europoje galiojanti dviejų ramsčių sistema, kurią sudaro privati ir visuomeninė televizija bei vaizdo ir garso žiniasklaida, tapo reikšminga žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo prielaida, ir kadangi ši sistema turėtų būti toliau plėtojama, |
| --- | --- |

O.

kadangi Europoje galiojanti dviejų ramsčių sistema, kurią sudaro privati ir visuomeninė televizija bei vaizdo ir garso žiniasklaida, tapo reikšminga žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo prielaida, ir kadangi ši sistema turėtų būti toliau plėtojama,

| P. | kadangi dėl nuosavybės koncentracijos didėja profesionalių žiniasklaidos darbuotojų priklausomybė nuo didelių žiniasklaidos įmonių savininkų, |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl nuosavybės koncentracijos didėja profesionalių žiniasklaidos darbuotojų priklausomybė nuo didelių žiniasklaidos įmonių savininkų,

| Q. | kadangi naujos technologijos, visų pirma, skaitmeninių technologijų naudojimas gaminant bei platinant garso ir vaizdo turinį, taip pat naujos rinkoje atsiradusios ryšio ir informacijos priemonės turi didelės įtakos atitinkamų produktų kiekiui ir jų sklaidos pobūdžiui; kadangi, nepaisant to, kiekybinis žiniasklaidos ir atitinkamų paslaugų augimas nėra savaiminė turinio įvairovės prielaida; kadangi dėl šios priežasties būtina atnaujinti žiniasklaidos pliuralizmą ir kultūrų įvairovę užtikrinančias priemones, kurios padėtų sudaryti sąlygas visuomenei teikti tikslią ir objektyvią informaciją, |
| --- | --- |

Q.

kadangi naujos technologijos, visų pirma, skaitmeninių technologijų naudojimas gaminant bei platinant garso ir vaizdo turinį, taip pat naujos rinkoje atsiradusios ryšio ir informacijos priemonės turi didelės įtakos atitinkamų produktų kiekiui ir jų sklaidos pobūdžiui; kadangi, nepaisant to, kiekybinis žiniasklaidos ir atitinkamų paslaugų augimas nėra savaiminė turinio įvairovės prielaida; kadangi dėl šios priežasties būtina atnaujinti žiniasklaidos pliuralizmą ir kultūrų įvairovę užtikrinančias priemones, kurios padėtų sudaryti sąlygas visuomenei teikti tikslią ir objektyvią informaciją,

| R. | kadangi galiojančiuose telekomunikacijų srities teisės aktuose, nurodančiuose tiesiogines infrastruktūros ir turinio reguliavimo sąsajas ir tarpusavio priklausomybę, numatytos tinkamos valstybėms narėms skirtos techninės priemonės (pvz., prieigos ir privalomojo programų siuntimo nuostatos), susijusios su žiniasklaidos pliuralizmo ir turinio įvairovės apsauga, |
| --- | --- |

R.

kadangi galiojančiuose telekomunikacijų srities teisės aktuose, nurodančiuose tiesiogines infrastruktūros ir turinio reguliavimo sąsajas ir tarpusavio priklausomybę, numatytos tinkamos valstybėms narėms skirtos techninės priemonės (pvz., prieigos ir privalomojo programų siuntimo nuostatos), susijusios su žiniasklaidos pliuralizmo ir turinio įvairovės apsauga,

| S. | kadangi, nepaisant to, pažangios technologijos savaime negali padėti užtikrinti informacijos pliuralizmo ir turinio įvairovės ir kadangi tai turėtų padėti užtikrinti aktyvi, nuosekli ir budri nacionalinių ir Europos valdžios institucijų politika, |
| --- | --- |

S.

kadangi, nepaisant to, pažangios technologijos savaime negali padėti užtikrinti informacijos pliuralizmo ir turinio įvairovės ir kadangi tai turėtų padėti užtikrinti aktyvi, nuosekli ir budri nacionalinių ir Europos valdžios institucijų politika,

| T. | kadangi, nors internetas ir suteikė daugiau galimybių naudotis įvairiais informacijos, pažiūrų ir nuomonių šaltiniais, jis dar nepakeitė tradicinės žiniasklaidos, kuri tebelieka svarbiausia visuomenės nuomonės formavimo priemone, |
| --- | --- |

T.

kadangi, nors internetas ir suteikė daugiau galimybių naudotis įvairiais informacijos, pažiūrų ir nuomonių šaltiniais, jis dar nepakeitė tradicinės žiniasklaidos, kuri tebelieka svarbiausia visuomenės nuomonės formavimo priemone,

| U. | kadangi dėl technologijų raidos laikraščių leidėjai vis dažniau skelbia informaciją internete ir todėl labai priklauso nuo (interneto) reklamos pajamų, |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl technologijų raidos laikraščių leidėjai vis dažniau skelbia informaciją internete ir todėl labai priklauso nuo (interneto) reklamos pajamų,

| V. | kadangi žiniasklaida lieka labai įtakingu politiniu įrankiu ir kadangi esama didelio pavojaus, kad žiniasklaida nebepajėgs atlikti demokratijos sergėtojos vaidmens, nes privačios žiniasklaidos bendrovės gali siekti vien finansinės naudos; kadangi dėl to kyla pavojus turinio įvairovei ir kokybei, taip pat nuomonių gausai, o dėl šių priežasčių nepakanka remtis vien rinkos svertais žiniasklaidos pliuralizmui užtikrinti, |
| --- | --- |

V.

kadangi žiniasklaida lieka labai įtakingu politiniu įrankiu ir kadangi esama didelio pavojaus, kad žiniasklaida nebepajėgs atlikti demokratijos sergėtojos vaidmens, nes privačios žiniasklaidos bendrovės gali siekti vien finansinės naudos; kadangi dėl to kyla pavojus turinio įvairovei ir kokybei, taip pat nuomonių gausai, o dėl šių priežasčių nepakanka remtis vien rinkos svertais žiniasklaidos pliuralizmui užtikrinti,

| W. | kadangi didelės žiniasklaidos įmonės kai kuriose valstybėse narėse užėmė tvirtą ir dažnai dominuojančią padėtį ir kadangi pavojų žiniasklaidos nepriklausomybei kelia spaudos grupės, kurias valdančios įmonės gali sudaryti viešojo pirkimo sutartis, |
| --- | --- |

W.

kadangi didelės žiniasklaidos įmonės kai kuriose valstybėse narėse užėmė tvirtą ir dažnai dominuojančią padėtį ir kadangi pavojų žiniasklaidos nepriklausomybei kelia spaudos grupės, kurias valdančios įmonės gali sudaryti viešojo pirkimo sutartis,

| X. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse tarptautinių žiniasklaidos įmonių indėlis labai svarbus atkuriant žiniasklaidos pusiausvyrą, tačiau taip pat būtina gerinti tam tikras darbo ir mokėjimo sąlygas, |
| --- | --- |

X.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse tarptautinių žiniasklaidos įmonių indėlis labai svarbus atkuriant žiniasklaidos pusiausvyrą, tačiau taip pat būtina gerinti tam tikras darbo ir mokėjimo sąlygas,

| Y. | kadangi būtina gerinti profesionalių žiniasklaidos darbuotojų darbo sąlygas ir darbo kokybę; kadangi nesuteikiant socialinių garantijų vis daugiau žurnalistų dirba pavojingomis sąlygomis, |
| --- | --- |

Y.

kadangi būtina gerinti profesionalių žiniasklaidos darbuotojų darbo sąlygas ir darbo kokybę; kadangi nesuteikiant socialinių garantijų vis daugiau žurnalistų dirba pavojingomis sąlygomis,

| Z. | kadangi ES konkurencijos teisė daro gana ribotą poveikį klausimams, susijusiems su žiniasklaidos koncentracija, nes naujosiose valstybėse narėse vertikalioji ir horizontalioji žiniasklaidos koncentracija nepasiekė tokio finansinio lygio, kad būtų taikoma ES konkurencijos teisė, |
| --- | --- |

Z.

kadangi ES konkurencijos teisė daro gana ribotą poveikį klausimams, susijusiems su žiniasklaidos koncentracija, nes naujosiose valstybėse narėse vertikalioji ir horizontalioji žiniasklaidos koncentracija nepasiekė tokio finansinio lygio, kad būtų taikoma ES konkurencijos teisė,

| AA. | kadangi įvedus ypač griežtus reikalavimus dėl žiniasklaidos nuosavybės kiltų pavojus Europos bendrovių konkurencingumui pasaulyje ir galėtų padidėti ne Europos žiniasklaidos grupių įtaka, |
| --- | --- |

AA.

kadangi įvedus ypač griežtus reikalavimus dėl žiniasklaidos nuosavybės kiltų pavojus Europos bendrovių konkurencingumui pasaulyje ir galėtų padidėti ne Europos žiniasklaidos grupių įtaka,

| AB. | kadangi žiniasklaidos vartotojams derėtų užtikrinti galimybę susipažinti su įvairiu turiniu, |
| --- | --- |

AB.

kadangi žiniasklaidos vartotojams derėtų užtikrinti galimybę susipažinti su įvairiu turiniu,

| AC. | kadangi žiniasklaidos kūrėjai stengiasi pateikti kuo aukštesnės kokybės turinį, bet ne visose valstybėse narėse tam sudaromos vienodai geros sąlygos, |
| --- | --- |

AC.

kadangi žiniasklaidos kūrėjai stengiasi pateikti kuo aukštesnės kokybės turinį, bet ne visose valstybėse narėse tam sudaromos vienodai geros sąlygos,

| AD. | kadangi naujų žiniasklaidos priemonių (plačiajuosčio interneto, satelitinių kanalų, skaitmeninės antžeminės televizijos ir t. t.) plitimas ir įvairios žiniasklaidos priemonių nuosavybės formos savaime negali užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmo ir turinio įvairovės, |
| --- | --- |

AD.

kadangi naujų žiniasklaidos priemonių (plačiajuosčio interneto, satelitinių kanalų, skaitmeninės antžeminės televizijos ir t. t.) plitimas ir įvairios žiniasklaidos priemonių nuosavybės formos savaime negali užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmo ir turinio įvairovės,

| AE. | kadangi visuomeninės ir komercinės žiniasklaidos veikla turėtų būti grindžiama turinio kokybės ir nepilnamečių apsaugos principais, |
| --- | --- |

AE.

kadangi visuomeninės ir komercinės žiniasklaidos veikla turėtų būti grindžiama turinio kokybės ir nepilnamečių apsaugos principais,

| AF. | kadangi žiniasklaidos bendrovės – nepakeičiama žiniasklaidos pliuralizmo ir demokratijos užtikrinimo prielaida, todėl jos turėtų daugiau dėmesio skirti verslo etikos ir socialinės atsakomybės klausimams, |
| --- | --- |

AF.

kadangi žiniasklaidos bendrovės – nepakeičiama žiniasklaidos pliuralizmo ir demokratijos užtikrinimo prielaida, todėl jos turėtų daugiau dėmesio skirti verslo etikos ir socialinės atsakomybės klausimams,

| AG. | kadangi komercinės žiniasklaidos priemonės vis dažniau naudojasi privačių vartotojų sukurtu turiniu, ypač už nedidelį mokestį arba nemokamai įgytu garso bei vaizdo turiniu, ir todėl kyla klausimų dėl darbo etikos ir privatumo apsaugos, o taip daromas nesąžiningas konkurencinis spaudimas žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos profesionalams, |
| --- | --- |

AG.

kadangi komercinės žiniasklaidos priemonės vis dažniau naudojasi privačių vartotojų sukurtu turiniu, ypač už nedidelį mokestį arba nemokamai įgytu garso bei vaizdo turiniu, ir todėl kyla klausimų dėl darbo etikos ir privatumo apsaugos, o taip daromas nesąžiningas konkurencinis spaudimas žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos profesionalams,

| AH. | kadangi naujas svarbus būdas prisidėti prie raiškos laisvės – tinklaraščiai, kuriuos vis labiau naudoja profesionalūs žiniasklaidos darbuotojai ir privatūs asmenys, |
| --- | --- |

AH.

kadangi naujas svarbus būdas prisidėti prie raiškos laisvės – tinklaraščiai, kuriuos vis labiau naudoja profesionalūs žiniasklaidos darbuotojai ir privatūs asmenys,

| AI. | kadangi visuomeniniams transliuotojams turi būti skiriamas nuolatinis finansavimas, be to, jie turi veikti remdamiesi sąžiningumo ir nešališkumo principais, taip pat disponuoti tinkamomis priemonėmis visuomenės interesams ir vertybėms propaguoti, |
| --- | --- |

AI.

kadangi visuomeniniams transliuotojams turi būti skiriamas nuolatinis finansavimas, be to, jie turi veikti remdamiesi sąžiningumo ir nešališkumo principais, taip pat disponuoti tinkamomis priemonėmis visuomenės interesams ir vertybėms propaguoti,

| AJ. | kadangi valstybės narės gali laisvai interpretuoti nuostatas, susijusias su visuomeninės žiniasklaidos funkcija ir su jos finansavimu, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi valstybės narės gali laisvai interpretuoti nuostatas, susijusias su visuomeninės žiniasklaidos funkcija ir su jos finansavimu,

| AK. | kadangi visuomeninė žiniasklaida pastebima tik garso ir vaizdo bei nelinijinių paslaugų rinkose, |
| --- | --- |

AK.

kadangi visuomeninė žiniasklaida pastebima tik garso ir vaizdo bei nelinijinių paslaugų rinkose,

| AL. | kadangi ilgalaikį Europos garso ir vaizdo žiniasklaidos modelio pagrindą turi sudaryti tinkamai subalansuotas stiprių, nepriklausomų ir pliuralistinių visuomeninės žiniasklaidos priemonių ir dinamiško komercinio sektoriaus derinys; kadangi šio modelio tęstinumas – svarbiausia gyvybingos, kūrybingos, kokybiškos ir pliuralistinės žiniasklaidos, taip pat pagarbos kultūrų įvairovei ir jos skatinimo prielaida, |
| --- | --- |

AL.

kadangi ilgalaikį Europos garso ir vaizdo žiniasklaidos modelio pagrindą turi sudaryti tinkamai subalansuotas stiprių, nepriklausomų ir pliuralistinių visuomeninės žiniasklaidos priemonių ir dinamiško komercinio sektoriaus derinys; kadangi šio modelio tęstinumas – svarbiausia gyvybingos, kūrybingos, kokybiškos ir pliuralistinės žiniasklaidos, taip pat pagarbos kultūrų įvairovei ir jos skatinimo prielaida,

| AM. | kadangi valstybėse narėse visuomeninė žiniasklaida tam tikrais atvejais netinkamai finansuojama ir patiria politinį spaudimą, |
| --- | --- |

AM.

kadangi valstybėse narėse visuomeninė žiniasklaida tam tikrais atvejais netinkamai finansuojama ir patiria politinį spaudimą,

| AN. | kadangi, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės visuomeninės transliacijos sistemai iškeltus uždavinius, būtina užtikrinti ilgalaikį šių sistemų finansavimą ir jų nepriklausomybę, o šis tikslas nepasiektas nė vienoje valstybėje narėje, |
| --- | --- |

AN.

kadangi, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės visuomeninės transliacijos sistemai iškeltus uždavinius, būtina užtikrinti ilgalaikį šių sistemų finansavimą ir jų nepriklausomybę, o šis tikslas nepasiektas nė vienoje valstybėje narėje,

| AO. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse visuomeninei žiniasklaidai tenka išskirtinis vaidmuo kokybės ir auditorijos požiūriais, |
| --- | --- |

AO.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse visuomeninei žiniasklaidai tenka išskirtinis vaidmuo kokybės ir auditorijos požiūriais,

| AP. | kadangi nuostata dėl visuotinės galimybės susipažinti su aukštos kokybės įvairialypiu turiniu dar svarbesnė technologijų kaitos ir spartėjančios koncentracijos, didėjančios konkurencijos ir globalizacijos sąlygomis; kadangi visuomeninės žiniasklaidos garso ir vaizdo paslaugos – ypač svarbi demokratinės nuomonės formavimo prielaida, dėl kurios žmonėms suteikiama galimybė susipažinti su kultūrų įvairove ir užtikrinamas pliuralizmas; kadangi šioms paslaugoms teikti turi būti naudojamos naujos transliavimo platformos, kad būtų galima įvykdyti iškeltus uždavinius ir pasiekti visų sluoksnių gyventojus, nesvarbu, kokiomis prieigos priemonėmis jie naudojasi, |
| --- | --- |

AP.

kadangi nuostata dėl visuotinės galimybės susipažinti su aukštos kokybės įvairialypiu turiniu dar svarbesnė technologijų kaitos ir spartėjančios koncentracijos, didėjančios konkurencijos ir globalizacijos sąlygomis; kadangi visuomeninės žiniasklaidos garso ir vaizdo paslaugos – ypač svarbi demokratinės nuomonės formavimo prielaida, dėl kurios žmonėms suteikiama galimybė susipažinti su kultūrų įvairove ir užtikrinamas pliuralizmas; kadangi šioms paslaugoms teikti turi būti naudojamos naujos transliavimo platformos, kad būtų galima įvykdyti iškeltus uždavinius ir pasiekti visų sluoksnių gyventojus, nesvarbu, kokiomis prieigos priemonėmis jie naudojasi,

| AQ. | kadangi, siekiant konkuruoti su komercine žiniasklaida siūlant aukšto lygio kultūros ir naujienų sričių turinį, visuomeninės žiniasklaidos paslaugos turi būti tinkamai finansuojamos viešojo sektoriaus lėšomis, |
| --- | --- |

AQ.

kadangi, siekiant konkuruoti su komercine žiniasklaida siūlant aukšto lygio kultūros ir naujienų sričių turinį, visuomeninės žiniasklaidos paslaugos turi būti tinkamai finansuojamos viešojo sektoriaus lėšomis,

| AR. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį atsirado naujų žiniasklaidos kanalų; kadangi vis didesnė reklamos pajamų dalis tenka interneto žiniasklaidos priemonėms ir dėl to kyla tradicinių žiniasklaidos priemonių susirūpinimas, |
| --- | --- |

AR.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį atsirado naujų žiniasklaidos kanalų; kadangi vis didesnė reklamos pajamų dalis tenka interneto žiniasklaidos priemonėms ir dėl to kyla tradicinių žiniasklaidos priemonių susirūpinimas,

| AS. | kadangi visuomeninių ir komercinių transliuotojų veikla ir toliau papildys viena kitą ir bus plečiama kartu su naujais rinkos dalyviais naudojant naujas technologijas ir naujas garso ir vaizdo transliavimo terpes, kurių pagrindą sudarys daug įvairių transliavimo platformų, |
| --- | --- |

AS.

kadangi visuomeninių ir komercinių transliuotojų veikla ir toliau papildys viena kitą ir bus plečiama kartu su naujais rinkos dalyviais naudojant naujas technologijas ir naujas garso ir vaizdo transliavimo terpes, kurių pagrindą sudarys daug įvairių transliavimo platformų,

| AT. | kadangi ES neturi jokių svarbių teisinių svertų žiniasklaidos koncentracijai reguliuoti, tačiau naudodamasi įgaliojimais įvairiose politikos srityse ji gali aktyviai dalyvauti užtikrindama žiniasklaidos pliuralizmą ir jį skatindama; kadangi teisės aktai dėl konkurencijos ir valstybės paramos, garso ir vaizdo bei telekomunikacijos priemonių veiklos nuostatos, taip pat išorės (prekybos) santykių reikalavimai – tai priemonės, kuriomis remdamasi ES gali ir turi toliau aktyviai vykdyti politiką, skirtą žiniasklaidos pliuralizmui stiprinti ir skatinti, |
| --- | --- |

AT.

kadangi ES neturi jokių svarbių teisinių svertų žiniasklaidos koncentracijai reguliuoti, tačiau naudodamasi įgaliojimais įvairiose politikos srityse ji gali aktyviai dalyvauti užtikrindama žiniasklaidos pliuralizmą ir jį skatindama; kadangi teisės aktai dėl konkurencijos ir valstybės paramos, garso ir vaizdo bei telekomunikacijos priemonių veiklos nuostatos, taip pat išorės (prekybos) santykių reikalavimai – tai priemonės, kuriomis remdamasi ES gali ir turi toliau aktyviai vykdyti politiką, skirtą žiniasklaidos pliuralizmui stiprinti ir skatinti,

| AU. | kadangi daugėja konfliktų, susijusių su raiškos laisve, |
| --- | --- |

AU.

kadangi daugėja konfliktų, susijusių su raiškos laisve,

| AV. | kadangi žinių visuomenei vis svarbesnis švietimas žiniasklaidos srityje, kad piliečiai galėtų sąmoningai ir aktyviai dalyvauti demokratinėje veikloje, |
| --- | --- |

AV.

kadangi žinių visuomenei vis svarbesnis švietimas žiniasklaidos srityje, kad piliečiai galėtų sąmoningai ir aktyviai dalyvauti demokratinėje veikloje,

| AW. | kadangi dėl didėjančio informacijos srauto (ypač internetu) didėja informacijos interpretavimo ir vertinimo svarba, |
| --- | --- |

AW.

kadangi dėl didėjančio informacijos srauto (ypač internetu) didėja informacijos interpretavimo ir vertinimo svarba,

| AX. | kadangi turi būti labiau skatinamas Europos Sąjungos piliečių išprusimas žiniasklaidos srityje, |
| --- | --- |

AX.

kadangi turi būti labiau skatinamas Europos Sąjungos piliečių išprusimas žiniasklaidos srityje,

| AY. | kadangi šiuo metu Europos žiniasklaida veikia globalizuotoje rinkoje, o tai reiškia, kad dėl didelių apribojimų, susijusių su žiniasklaidos priemonių nuosavybės reikalavimais, ypač sumažėtų jos galimybes konkuruoti su šių reikalavimų nesuvaržytomis trečiųjų šalių bendrovėmis; kadangi, viena vertus, būtina nuosekliai įgyvendinti sąžiningos konkurencijos taisykles ir tuo pat metu užtikrinti pliuralizmo prielaidas ir, antra vertus, užtikrinti, jog įmonės galėtų pakankamai lanksčiai konkuruoti tarptautinėje žiniasklaidos rinkoje, |
| --- | --- |

AY.

kadangi šiuo metu Europos žiniasklaida veikia globalizuotoje rinkoje, o tai reiškia, kad dėl didelių apribojimų, susijusių su žiniasklaidos priemonių nuosavybės reikalavimais, ypač sumažėtų jos galimybes konkuruoti su šių reikalavimų nesuvaržytomis trečiųjų šalių bendrovėmis; kadangi, viena vertus, būtina nuosekliai įgyvendinti sąžiningos konkurencijos taisykles ir tuo pat metu užtikrinti pliuralizmo prielaidas ir, antra vertus, užtikrinti, jog įmonės galėtų pakankamai lanksčiai konkuruoti tarptautinėje žiniasklaidos rinkoje,

| AZ. | kadangi gyvename visuomenėje, kurioje nuolat gaunama informacijos, skubių pranešimų ir neredaguotų žinių, nors informacijai atsirinkti reikalingi tam tikri įgūdžiai, |
| --- | --- |

AZ.

kadangi gyvename visuomenėje, kurioje nuolat gaunama informacijos, skubių pranešimų ir neredaguotų žinių, nors informacijai atsirinkti reikalingi tam tikri įgūdžiai,

| BA. | kadangi žiniasklaidos telkimo ir pliuralizmo skatinimo priemonės turi būti ES užsienio santykių (prekybos ir kt.) pagrindas, ypač kai tai susiję su Europos kaimynystės politika, plėtros strategija ir dvišaliais partnerystės susitarimais, |
| --- | --- |

BA.

kadangi žiniasklaidos telkimo ir pliuralizmo skatinimo priemonės turi būti ES užsienio santykių (prekybos ir kt.) pagrindas, ypač kai tai susiję su Europos kaimynystės politika, plėtros strategija ir dvišaliais partnerystės susitarimais,

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą, užtikrinti, kad visi ES piliečiai visose valstybėse narėse galėtų naudotis laisva ir įvairia žiniasklaida, ir prireikus siūlyti patobulinimus; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją ir valstybes nares išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą, užtikrinti, kad visi ES piliečiai visose valstybėse narėse galėtų naudotis laisva ir įvairia žiniasklaida, ir prireikus siūlyti patobulinimus;

| 2. | yra tvirtai įsitikinęs, kad pliuralistinė žiniasklaidos sistema yra būtina demokratiniam Europos socialiniam modeliui toliau gyvuoti; |
| --- | --- |

2.

yra tvirtai įsitikinęs, kad pliuralistinė žiniasklaidos sistema yra būtina demokratiniam Europos socialiniam modeliui toliau gyvuoti;

| 3. | pažymi, kad Europos žiniasklaidos aplinkoje pastebima vis didesnė žiniasklaidos sričių ir rinkų konvergencija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Europos žiniasklaidos aplinkoje pastebima vis didesnė žiniasklaidos sričių ir rinkų konvergencija;

| 4. | pabrėžia, kad žiniasklaidos sistemos nuosavybės koncentracijos sąlygomis sukuriama palanki aplinka reklamos rinkai monopolizuoti, trukdoma naujiems veikėjams patekti į rinką, taip pat skatinamas vienodas žiniasklaidos turinys; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad žiniasklaidos sistemos nuosavybės koncentracijos sąlygomis sukuriama palanki aplinka reklamos rinkai monopolizuoti, trukdoma naujiems veikėjams patekti į rinką, taip pat skatinamas vienodas žiniasklaidos turinys;

| 5. | pažymi, kad žiniasklaidos sistemos vystymąsi vis labiau skatina orientacija į pelną, ir todėl adekvačiai neužtikrinama visuomeniniai, politiniai arba ekonominiai procesai arba žurnalistų elgesio kodekse numatytos vertybės; taigi mano, kad, siekiant užtikrinti prieigą, konkurenciją, kokybę ir vengti žiniasklaidos nuosavybės koncentracijos ir politinės valdžios interesų konfliktų, dėl kurių daroma žala laisvai konkurencijai, vienodoms veiklos sąlygoms ir pliuralizmui, konkurencijos teisės aktai turi būti siejami su žiniasklaidą reglamentuojančiais teisės aktais; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad žiniasklaidos sistemos vystymąsi vis labiau skatina orientacija į pelną, ir todėl adekvačiai neužtikrinama visuomeniniai, politiniai arba ekonominiai procesai arba žurnalistų elgesio kodekse numatytos vertybės; taigi mano, kad, siekiant užtikrinti prieigą, konkurenciją, kokybę ir vengti žiniasklaidos nuosavybės koncentracijos ir politinės valdžios interesų konfliktų, dėl kurių daroma žala laisvai konkurencijai, vienodoms veiklos sąlygoms ir pliuralizmui, konkurencijos teisės aktai turi būti siejami su žiniasklaidą reglamentuojančiais teisės aktais;

| 6. | primena valstybėms narėms, kad nacionalinėms valdžios institucijoms priimant sprendimus visuomet turi būti siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp minėtųjų institucijų pareigų ir raiškos laisvės, kurią kraštutiniu atveju turi apsaugoti teismai; |
| --- | --- |

6.

primena valstybėms narėms, kad nacionalinėms valdžios institucijoms priimant sprendimus visuomet turi būti siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp minėtųjų institucijų pareigų ir raiškos laisvės, kurią kraštutiniu atveju turi apsaugoti teismai;

| 7. | 7 ragina Komisiją įsipareigoti remti stabilią teisinę sistemą, pagal kurią būtų užtikrintas aukštas pliuralizmo apsaugos valstybėse narėse lygis; |
| --- | --- |

7.

7 ragina Komisiją įsipareigoti remti stabilią teisinę sistemą, pagal kurią būtų užtikrintas aukštas pliuralizmo apsaugos valstybėse narėse lygis;

| 8. | taigi reikalauja užtikrinti visuomeninių ir privačiųjų transliuotojų pusiausvyrą tose valstybėse narėse, kuriose šiuo metu dirba visuomeniniai transliuotojai, ir konkurencijos teisės aktų bei žiniasklaidą reglamentuojančių teisės aktų sąsajas siekiant stiprinti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

8.

taigi reikalauja užtikrinti visuomeninių ir privačiųjų transliuotojų pusiausvyrą tose valstybėse narėse, kuriose šiuo metu dirba visuomeniniai transliuotojai, ir konkurencijos teisės aktų bei žiniasklaidą reglamentuojančių teisės aktų sąsajas siekiant stiprinti žiniasklaidos pliuralizmą;

| 9. | mano, kad pagrindinis valstybinių valdžios institucijų tikslas turėtų būti sudaryti sąlygas, pagal kurias būtų užtikrinta aukštos kokybės žiniasklaida (įskaitant visuomeninę žiniasklaidą), saugoma žiniasklaidos įvairovė ir užtikrinama visiška žurnalistų nepriklausomybė; |
| --- | --- |

9.

mano, kad pagrindinis valstybinių valdžios institucijų tikslas turėtų būti sudaryti sąlygas, pagal kurias būtų užtikrinta aukštos kokybės žiniasklaida (įskaitant visuomeninę žiniasklaidą), saugoma žiniasklaidos įvairovė ir užtikrinama visiška žurnalistų nepriklausomybė;

| 10. | reikalauja imtis priemonių Europos žiniasklaidos koncernų konkurencingumui stiprinti ir prisidėti prie ekonomikos augimo; konkurencingumas turėtų būti skatinamas didinant piliečių supratimą ir ekonominių bei finansinių klausimų išmanymą; |
| --- | --- |

10.

reikalauja imtis priemonių Europos žiniasklaidos koncernų konkurencingumui stiprinti ir prisidėti prie ekonomikos augimo; konkurencingumas turėtų būti skatinamas didinant piliečių supratimą ir ekonominių bei finansinių klausimų išmanymą;

| 11. | pabrėžia didėjančią trečiųjų šalių investuotojų į ES žiniasklaidą, ypač naujosiose valstybėse narėse, įtaką; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia didėjančią trečiųjų šalių investuotojų į ES žiniasklaidą, ypač naujosiose valstybėse narėse, įtaką;

| 12. | ragina konkurencijos įstatymų nuostatas nuosekliai taikyti ES ir nacionaliniu lygmenimis, siekiant užtikrinti aukštą konkurencijos lygį ir naujų konkurentų patekimą į rinką; |
| --- | --- |

12.

ragina konkurencijos įstatymų nuostatas nuosekliai taikyti ES ir nacionaliniu lygmenimis, siekiant užtikrinti aukštą konkurencijos lygį ir naujų konkurentų patekimą į rinką;

| 13. | mano, kad ES konkurencijos srities teisės aktai pasitarnavo ribojant žiniasklaidos koncentraciją; vis dėlto pabrėžia nepriklausomos valstybių narių žiniasklaidos kontrolės svarbą, todėl ragina užtikrinti, kad žiniasklaida nacionaliniu lygmeniu būtų reguliuojama veiksmingai, aiškiai, skaidriai ir vadovaujantis aukštais standartais; |
| --- | --- |

13.

mano, kad ES konkurencijos srities teisės aktai pasitarnavo ribojant žiniasklaidos koncentraciją; vis dėlto pabrėžia nepriklausomos valstybių narių žiniasklaidos kontrolės svarbą, todėl ragina užtikrinti, kad žiniasklaida nacionaliniu lygmeniu būtų reguliuojama veiksmingai, aiškiai, skaidriai ir vadovaujantis aukštais standartais;

| 14. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą parengti konkrečius žiniasklaidos pliuralizmo vertinimo rodiklius; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą parengti konkrečius žiniasklaidos pliuralizmo vertinimo rodiklius;

| 15. | ragina be rodiklių žiniasklaidos pliuralizmui nustatyti parengti ir kitus rodiklius, kuriais būtų vadovaujamasi kaip žiniasklaidos analizės kriterijais ir kurie apimtų orientavimąsi į demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus ir mažumų teisių bei profesinio žurnalistų elgesio kodekso užtikrinimo principus; |
| --- | --- |

15.

ragina be rodiklių žiniasklaidos pliuralizmui nustatyti parengti ir kitus rodiklius, kuriais būtų vadovaujamasi kaip žiniasklaidos analizės kriterijais ir kurie apimtų orientavimąsi į demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus ir mažumų teisių bei profesinio žurnalistų elgesio kodekso užtikrinimo principus;

| 16. | mano, kad taisyklėse dėl žiniasklaidos koncentracijos turėtų būti reglamentuojama ne tik nuosavybė ir žiniasklaidos turinio kūrimas, bet ir (elektroninės) prieigos ir turinio platinimo internete priemonės ir mechanizmai, pvz., paieškos sistemos; |
| --- | --- |

16.

mano, kad taisyklėse dėl žiniasklaidos koncentracijos turėtų būti reglamentuojama ne tik nuosavybė ir žiniasklaidos turinio kūrimas, bet ir (elektroninės) prieigos ir turinio platinimo internete priemonės ir mechanizmai, pvz., paieškos sistemos;

| 17. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti neįgaliesiems galimybę gauti informacijos; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti neįgaliesiems galimybę gauti informacijos;

| 18. | pripažįsta, kad savireguliacija – svarbi prielaida žiniasklaidos pliuralizmui užtikrinti; pritaria esamoms šios srities bendrovių iniciatyvoms; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad savireguliacija – svarbi prielaida žiniasklaidos pliuralizmui užtikrinti; pritaria esamoms šios srities bendrovių iniciatyvoms;

| 19. | ragina parengti žiniasklaidos laisvės chartiją žodžio laisvei ir pliuralizmui užtikrinti; |
| --- | --- |

19.

ragina parengti žiniasklaidos laisvės chartiją žodžio laisvei ir pliuralizmui užtikrinti;

| 20. | ragina gerbti žiniasklaidos laisvę; ragina žiniasklaidą rengti pranešimus remiantis atitinkamais etikos kodeksais; |
| --- | --- |

20.

ragina gerbti žiniasklaidos laisvę; ragina žiniasklaidą rengti pranešimus remiantis atitinkamais etikos kodeksais;

| 21. | pabrėžia poreikį sukurti žiniasklaidos pliuralizmo priežiūros ir įgyvendinimo sistemas remiantis patikimais ir nešališkais rodikliais; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia poreikį sukurti žiniasklaidos pliuralizmo priežiūros ir įgyvendinimo sistemas remiantis patikimais ir nešališkais rodikliais;

| 22. | pabrėžia, kad ES ir valstybių narių valdžios institucijos turi užtikrinti žurnalistų ir redaktorių savarankiškumą remdamosi atitinkamomis konkrečiomis teisinėmis bei socialinėmis garantijomis ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu parengti redaktorių chartijas, kurios užkirstų kelią savininkų, suinteresuotųjų šalių arba kitų institucijų (pvz., vyriausybių) kišimuisi į naujienų turinį, ir kurios būtų vienodai taikomos valstybėse narėse ir visose rinkose, kuriose veikia ES įsikūrusios žiniasklaidos bendrovės; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad ES ir valstybių narių valdžios institucijos turi užtikrinti žurnalistų ir redaktorių savarankiškumą remdamosi atitinkamomis konkrečiomis teisinėmis bei socialinėmis garantijomis ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu parengti redaktorių chartijas, kurios užkirstų kelią savininkų, suinteresuotųjų šalių arba kitų institucijų (pvz., vyriausybių) kišimuisi į naujienų turinį, ir kurios būtų vienodai taikomos valstybėse narėse ir visose rinkose, kuriose veikia ES įsikūrusios žiniasklaidos bendrovės;

| 23. | ragina valstybes nares tinkamai užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į opius politinius ir socialinius klausimus, ypač susijusius su naujienų laidomis ir programomis, kuriose nušviečiama dabartinė padėtis; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares tinkamai užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į opius politinius ir socialinius klausimus, ypač susijusius su naujienų laidomis ir programomis, kuriose nušviečiama dabartinė padėtis;

| 24. | palankiai vertina naujosios žiniasklaidos paskatintą žiniasklaidos priemonių kaitą ir įvairovę ir ragina atsakingai naudotis visomis naujausiomis technologijomis, pvz., mobiliąja televizija – komercinės, visuomeninės ir bendruomenės žiniasklaidos platforma; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina naujosios žiniasklaidos paskatintą žiniasklaidos priemonių kaitą ir įvairovę ir ragina atsakingai naudotis visomis naujausiomis technologijomis, pvz., mobiliąja televizija – komercinės, visuomeninės ir bendruomenės žiniasklaidos platforma;

| 25. | ragina atvirai svarstyti visus su tinklaraščių padėtimi susijusius klausimus; |
| --- | --- |

25.

ragina atvirai svarstyti visus su tinklaraščių padėtimi susijusius klausimus;

| 26. | pritaria, kad būtina autorių teisių, susijusių su internetine žiniasklaida, apsauga ir kad trečiosios šalys turi pateikti nuorodą į informacijos šaltinį; |
| --- | --- |

26.

pritaria, kad būtina autorių teisių, susijusių su internetine žiniasklaida, apsauga ir kad trečiosios šalys turi pateikti nuorodą į informacijos šaltinį;

| 27. | rekomenduoja išprusimą žiniasklaidos srityje įtraukti į pagrindinės Europos kompetencijos sąrašą ir remia pagrindinės mokymo programos Europos išprusimo žiniasklaidos srityje plėtrą pabrėžiant žiniasklaidos vaidmenį kovojant su bet kokio pobūdžio skaitmenine atskirtimi; |
| --- | --- |

27.

rekomenduoja išprusimą žiniasklaidos srityje įtraukti į pagrindinės Europos kompetencijos sąrašą ir remia pagrindinės mokymo programos Europos išprusimo žiniasklaidos srityje plėtrą pabrėžiant žiniasklaidos vaidmenį kovojant su bet kokio pobūdžio skaitmenine atskirtimi;

| 28. | dar kartą pabrėžia, kad, kaip nurodyta minėtoje rekomendacijoje Rec 1466(2000), su žiniasklaida susijusios švietimo priemonės turi būti taikomos siekiant piliečiams sudaryti tinkamas sąlygas atitinkamai informacijai kritiškai vertinti ir vis didėjančiam informacijos srautui įveikti; mano, kad dalyvaudami šiuose mokymuose piliečiai įgis įgūdžių savarankiškai rengti pranešimus ir juos teikti tinkamiausioms žiniasklaidos priemonėms, t. y. piliečiai galės visapusiškai naudotis informacijos ir saviraiškos laisve; |
| --- | --- |

28.

dar kartą pabrėžia, kad, kaip nurodyta minėtoje rekomendacijoje Rec 1466(2000), su žiniasklaida susijusios švietimo priemonės turi būti taikomos siekiant piliečiams sudaryti tinkamas sąlygas atitinkamai informacijai kritiškai vertinti ir vis didėjančiam informacijos srautui įveikti; mano, kad dalyvaudami šiuose mokymuose piliečiai įgis įgūdžių savarankiškai rengti pranešimus ir juos teikti tinkamiausioms žiniasklaidos priemonėms, t. y. piliečiai galės visapusiškai naudotis informacijos ir saviraiškos laisve;

| 29. | ragina Komisiją parengti Europos lygmens išprusimo žiniasklaidos srityje programą, kad reikiamą dėmesį galima būtų skirti svarbaus turinio vertinimo standartams ir keitimuisi pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją parengti Europos lygmens išprusimo žiniasklaidos srityje programą, kad reikiamą dėmesį galima būtų skirti svarbaus turinio vertinimo standartams ir keitimuisi pažangiąja patirtimi;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtvirtinti nešališką sistemą, pagal kurią transliavimo licencijos, susijusios su kabelinės, palydovinės televizijos arba analoginio ar skaitmeninio transliavimo rinkomis, būtų teikiamos laikantis skaidrių ir vienodų reikalavimų, siekiant sukurti daugialypę konkurencinę sistemą ir išvengti įmonių, turinčių monopolį arba užimančių dominuojančią poziciją, piktnaudžiavimo; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares įtvirtinti nešališką sistemą, pagal kurią transliavimo licencijos, susijusios su kabelinės, palydovinės televizijos arba analoginio ar skaitmeninio transliavimo rinkomis, būtų teikiamos laikantis skaidrių ir vienodų reikalavimų, siekiant sukurti daugialypę konkurencinę sistemą ir išvengti įmonių, turinčių monopolį arba užimančių dominuojančią poziciją, piktnaudžiavimo;

| 31. | primena Komisijai, kad keletą kartų ji buvo raginta parengti direktyvą, pagal kurią būtų užtikrinamas pliuralizmas, skatinama ir saugoma kultūrinė įvairovė, apibrėžta UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės, išsaugoma galimybė visoms žiniasklaidos įmonėms pasinaudoti techniniais pajėgumais, kurie sudarytų galimybes pasiekti visus piliečius; |
| --- | --- |

31.

primena Komisijai, kad keletą kartų ji buvo raginta parengti direktyvą, pagal kurią būtų užtikrinamas pliuralizmas, skatinama ir saugoma kultūrinė įvairovė, apibrėžta UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės, išsaugoma galimybė visoms žiniasklaidos įmonėms pasinaudoti techniniais pajėgumais, kurie sudarytų galimybes pasiekti visus piliečius;

| 32. | primygtinai ragina valstybes nares remti aukštos kokybės transliavimo paslaugų teikėjus, kad jie galėtų pateikti alternatyvų komercinių kanalų programoms ir, nebūtinai turėdami konkuruoti dėl reitingų ir pajamų iš reklamos, galėtų užimti pastebimesnę vietą Europoje ir būti žiniasklaidos priemonių pliuralizmo, demokratinio dialogo ir visų piliečių galimybės gauti kokybišką turinį ramstis; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina valstybes nares remti aukštos kokybės transliavimo paslaugų teikėjus, kad jie galėtų pateikti alternatyvų komercinių kanalų programoms ir, nebūtinai turėdami konkuruoti dėl reitingų ir pajamų iš reklamos, galėtų užimti pastebimesnę vietą Europoje ir būti žiniasklaidos priemonių pliuralizmo, demokratinio dialogo ir visų piliečių galimybės gauti kokybišką turinį ramstis;

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti glaudesnį Europos reguliavimo institucijų bendradarbiavimą ir aktyviau rengti transliavimo sektoriaus reguliavimo institucijų oficialias bei neoficialias diskusijas ir keitimąsi nuomonėmis; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti glaudesnį Europos reguliavimo institucijų bendradarbiavimą ir aktyviau rengti transliavimo sektoriaus reguliavimo institucijų oficialias bei neoficialias diskusijas ir keitimąsi nuomonėmis;

| 34. | rekomenduoja, kad prireikus valstybių narių visuomeninė žiniasklaida atspindėtų daugiakultūrinį regionų pobūdį; |
| --- | --- |

34.

rekomenduoja, kad prireikus valstybių narių visuomeninė žiniasklaida atspindėtų daugiakultūrinį regionų pobūdį;

| 35. | siekdamas daugiau skaidrumo, susijusio su transliuotojo ir leidėjo tikslais ir aplinka, ragina paskelbti visų žiniasklaidos leidinių savininkus; |
| --- | --- |

35.

siekdamas daugiau skaidrumo, susijusio su transliuotojo ir leidėjo tikslais ir aplinka, ragina paskelbti visų žiniasklaidos leidinių savininkus;

| 36. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės konkurencijos teisės nuostatų taikymas žiniasklaidai ir interneto bei komunikacinių technologijų sektoriui palengvintų ir skatintų žiniasklaidos pliuralizmą; ragina Komisiją diegiant ES lygmens konkurencijos nuostatas atsižvelgti į jų poveikį žiniasklaidos pliuralizmui; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės konkurencijos teisės nuostatų taikymas žiniasklaidai ir interneto bei komunikacinių technologijų sektoriui palengvintų ir skatintų žiniasklaidos pliuralizmą; ragina Komisiją diegiant ES lygmens konkurencijos nuostatas atsižvelgti į jų poveikį žiniasklaidos pliuralizmui;

| 37. | rekomenduoja, kad taisyklės, reguliuojančios valstybės paramą, būtų nustatytos ir įgyvendinamos taip, kad būtų sudarytos sąlygos visuomeninei žiniasklaidai atlikti savo funkciją dinamiškoje aplinkoje ir būtų užtikrinta, kad visuomeninė žiniasklaida, remdamasi skaidrumo ir atskaitingumo principais, turėtų galimybę atlikti jai valstybių narių skirtas užduotis ir išvengti valstybės lėšų neteisėto naudojimo politiniais arba ekonominiais sumetimais; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja, kad taisyklės, reguliuojančios valstybės paramą, būtų nustatytos ir įgyvendinamos taip, kad būtų sudarytos sąlygos visuomeninei žiniasklaidai atlikti savo funkciją dinamiškoje aplinkoje ir būtų užtikrinta, kad visuomeninė žiniasklaida, remdamasi skaidrumo ir atskaitingumo principais, turėtų galimybę atlikti jai valstybių narių skirtas užduotis ir išvengti valstybės lėšų neteisėto naudojimo politiniais arba ekonominiais sumetimais;

| 38. | ragina Komisiją, priimant sprendimą dėl pakartotinio 2001 m. Komisijos komunikato svarstymo, tinkamai atsižvelgti į UNESCO konvenciją dėl kultūrų įvairovės ir į minėtąją rekomendaciją Rec(2007)3; jei Komisija nuspręstų pakartotinai svarstyti dabartines gaires, prašo, kad visos priemonės ar patikslinimai, pagal kuriuos turėtų būti tinkamai gerbiama valstybių narių kompetencija, būtų vertinami atsižvelgiant į jų įtaką žiniasklaidos pliuralizmui; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją, priimant sprendimą dėl pakartotinio 2001 m. Komisijos komunikato svarstymo, tinkamai atsižvelgti į UNESCO konvenciją dėl kultūrų įvairovės ir į minėtąją rekomendaciją Rec(2007)3; jei Komisija nuspręstų pakartotinai svarstyti dabartines gaires, prašo, kad visos priemonės ar patikslinimai, pagal kuriuos turėtų būti tinkamai gerbiama valstybių narių kompetencija, būtų vertinami atsižvelgiant į jų įtaką žiniasklaidos pliuralizmui;

| 39. | rekomenduoja Komisijai, jei reikia, pasinaudoti pakartotiniu minėto Komisijos komunikato svarstymu kaip priemone visuomeninėms transliavimo priemonėms stiprinti, kadangi šios priemonės – svarbus žiniasklaidos pliuralizmo ES garantas; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja Komisijai, jei reikia, pasinaudoti pakartotiniu minėto Komisijos komunikato svarstymu kaip priemone visuomeninėms transliavimo priemonėms stiprinti, kadangi šios priemonės – svarbus žiniasklaidos pliuralizmo ES garantas;

| 40. | mano, kad skaitmeninių technologijų amžiuje visuomeninėms garso ir vaizdo žiniasklaidos priemonėms iškeltus uždavinius galima sėkmingai įgyvendinti tik tuomet, jei bus kuriamos naujos besiskiriančios nuo tradicinių programų informacijos ir žiniasklaidos paslaugos, kurios būtų suderinamos su bet kuriuo skaitmeniniu tinklu arba bet kuria platforma; |
| --- | --- |

40.

mano, kad skaitmeninių technologijų amžiuje visuomeninėms garso ir vaizdo žiniasklaidos priemonėms iškeltus uždavinius galima sėkmingai įgyvendinti tik tuomet, jei bus kuriamos naujos besiskiriančios nuo tradicinių programų informacijos ir žiniasklaidos paslaugos, kurios būtų suderinamos su bet kuriuo skaitmeniniu tinklu arba bet kuria platforma;

| 41. | pritaria kai kuriose valstybėse narėse įvestam reikalavimui, įpareigojančiam kabelinės televizijos bendroves skaitmeniniame transliavimo diapazone suteikti vietos valstybiniams kanalams ir skirti vietos visuomeniniams transliuotojams; |
| --- | --- |

41.

pritaria kai kuriose valstybėse narėse įvestam reikalavimui, įpareigojančiam kabelinės televizijos bendroves skaitmeniniame transliavimo diapazone suteikti vietos valstybiniams kanalams ir skirti vietos visuomeniniams transliuotojams;

| 42. | ragina Komisiją, remiantis dinamišku ateities poreikius atitinkančiu požiūriu į Amsterdamo sutarties protokolą, plačiai interpretuoti visuomeninių transliuotojų funkcijas, ypač susijusias su nevaržomu visuomeninių transliuotojų dalyvavimu vystant naujas technologijas ir taikant naujas gamybos ir pranešimų teikimo formas (tiek linijinių, tiek ir nelinijinių paslaugų atveju); tai turėtų apimti ir klausimus, susijusius su tinkamu visuomeninių transliuotojų naujų paslaugų finansavimu; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją, remiantis dinamišku ateities poreikius atitinkančiu požiūriu į Amsterdamo sutarties protokolą, plačiai interpretuoti visuomeninių transliuotojų funkcijas, ypač susijusias su nevaržomu visuomeninių transliuotojų dalyvavimu vystant naujas technologijas ir taikant naujas gamybos ir pranešimų teikimo formas (tiek linijinių, tiek ir nelinijinių paslaugų atveju); tai turėtų apimti ir klausimus, susijusius su tinkamu visuomeninių transliuotojų naujų paslaugų finansavimu;

| 43. | pakartoja, kad apibrėžiant nuostatas dėl spektro naudojimo turi būti atsižvelgiama į visuomenės interesus, pvz., į žiniasklaidos pliuralizmą, todėl šiuo atveju neturėtų būti remiamasi vien rinkos priemonėmis; man, kad, be to, valstybės narės turėtų būti toliau įpareigotos skirti dažnių diapazonus paslaugoms, kurios yra svarbios visuomenei, pvz., siekiui žiniasklaidos pliuralizmui skatinti ir užtikrinti; |
| --- | --- |

43.

pakartoja, kad apibrėžiant nuostatas dėl spektro naudojimo turi būti atsižvelgiama į visuomenės interesus, pvz., į žiniasklaidos pliuralizmą, todėl šiuo atveju neturėtų būti remiamasi vien rinkos priemonėmis; man, kad, be to, valstybės narės turėtų būti toliau įpareigotos skirti dažnių diapazonus paslaugoms, kurios yra svarbios visuomenei, pvz., siekiui žiniasklaidos pliuralizmui skatinti ir užtikrinti;

| 44. | rekomenduoja pakartotinio telekomunikacijų teisės aktų rinkinio svarstymo metu išsaugoti ir, jei reikia, išplėsti privalomojo programų siuntimo nuostatas; |
| --- | --- |

44.

rekomenduoja pakartotinio telekomunikacijų teisės aktų rinkinio svarstymo metu išsaugoti ir, jei reikia, išplėsti privalomojo programų siuntimo nuostatas;

| 45. | pritaria pirmiau minėtai rekomendacijai Rec(2007)2 dėl žiniasklaidos pliuralizmo, kurioje teigiama, kad informacijos teikėjams reikėtų užtikrinti sąžiningą galimybę pasinaudoti elektroninių ryšių tinklais; |
| --- | --- |

45.

pritaria pirmiau minėtai rekomendacijai Rec(2007)2 dėl žiniasklaidos pliuralizmo, kurioje teigiama, kad informacijos teikėjams reikėtų užtikrinti sąžiningą galimybę pasinaudoti elektroninių ryšių tinklais;

| 46. | atkreipia dėmesį į savo minėtą 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją, nes sąveika yra itin svarbi žiniasklaidos pliuralizmui; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į savo minėtą 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją, nes sąveika yra itin svarbi žiniasklaidos pliuralizmui;

| 47. | ragina laikytis suderinto požiūrio papildomų skaitmeninių dažnių paskirstymo klausimu siekiant užtikrinti visiems dalyviams lygiateisę prieigą ir taip garantuoti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

47.

ragina laikytis suderinto požiūrio papildomų skaitmeninių dažnių paskirstymo klausimu siekiant užtikrinti visiems dalyviams lygiateisę prieigą ir taip garantuoti žiniasklaidos pliuralizmą;

| 48. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad dominuoja keli stambūs interneto dalyviai, nes tai riboja naujus rinkos dalyvius ir todėl slopinamas šio sektoriaus kūrybiškumas ir verslininkystė; |
| --- | --- |

48.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad dominuoja keli stambūs interneto dalyviai, nes tai riboja naujus rinkos dalyvius ir todėl slopinamas šio sektoriaus kūrybiškumas ir verslininkystė;

| 49. | ragina užtikrinti didesnį skaidrumą atsižvelgiant į asmens duomenis ir informaciją, kuri saugoma interneto paieškos sistemose, elektroninio pašto teikėjų ir socialinių ryšių palaikymo tinklavietėse; |
| --- | --- |

49.

ragina užtikrinti didesnį skaidrumą atsižvelgiant į asmens duomenis ir informaciją, kuri saugoma interneto paieškos sistemose, elektroninio pašto teikėjų ir socialinių ryšių palaikymo tinklavietėse;

| 50. | mano, kad taikant reglamentą ES mastu pakankamai užtikrinama prieiga prie elektroninių programų vadovų ir panašios peržiūros bei naršymo įrangos, tačiau galima būtų svarstyti papildomus veiksmus atsižvelgiant į tai, kaip pristatoma informacija apie esamas programas, siekiant užtikrinti, kad būtų galima lengvai pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis; ragina Komisiją konsultavimosi procedūrų būdu nustatyti, ar reikia parengti minimalias gaires arba tam tikram sektoriui skirtą reguliavimą siekiant užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

50.

mano, kad taikant reglamentą ES mastu pakankamai užtikrinama prieiga prie elektroninių programų vadovų ir panašios peržiūros bei naršymo įrangos, tačiau galima būtų svarstyti papildomus veiksmus atsižvelgiant į tai, kaip pristatoma informacija apie esamas programas, siekiant užtikrinti, kad būtų galima lengvai pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis; ragina Komisiją konsultavimosi procedūrų būdu nustatyti, ar reikia parengti minimalias gaires arba tam tikram sektoriui skirtą reguliavimą siekiant užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą;

| 51. | ragina garantuoti viešosios teisės ir privačių transliuotojų pusiausvyrą bei nuoseklų konkurencijos ir žiniasklaidos teisės taikymą siekiant sustiprinti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

51.

ragina garantuoti viešosios teisės ir privačių transliuotojų pusiausvyrą bei nuoseklų konkurencijos ir žiniasklaidos teisės taikymą siekiant sustiprinti žiniasklaidos pliuralizmą;

| 52. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

52.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 340, 1997 11 10, p. 109.

(2)  OL L 332, 2007 12 18, p. 27.

(3)  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 205.

(4)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1026.

(5)  OL C 320, 2001 11 15, p. 5.

(6)  OL C 30, 1999 2 5, p. 1.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/94

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisEnergijos kainų kilimo sustabdymas

P6_TA(2008)0460

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl energijos kainų kilimo sustabdymo

2010/C 8 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl priklausomybės nuo naftos (1) ir 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės sektoriaus krizės, kilusios dėl kuro kainų didėjimo (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 13 d. Komisijos komunikatą „Spręsti padidėjusių naftos kainų problemą“ (COM(2008)0384),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

atsižvelgdamas į neoficialios Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2008 m. rugsėjo 12–13 d. susitarimą Nicoje;

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi šią vasarą naftos kainos (jei skaičiuojama realiomis kainomis) pasiekė aukščiausią visų laikų lygį, kitų energetikos produktų kainos taip pat kilo, o kuro kainos vartotojams kilo kartu su žaliavinės naftos kaina; kadangi kritęs JAV dolerio kursas prisidėjo prie naftos kainų spaudimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi šią vasarą naftos kainos (jei skaičiuojama realiomis kainomis) pasiekė aukščiausią visų laikų lygį, kitų energetikos produktų kainos taip pat kilo, o kuro kainos vartotojams kilo kartu su žaliavinės naftos kaina; kadangi kritęs JAV dolerio kursas prisidėjo prie naftos kainų spaudimo,

| B. | kadangi prognozuojama, kad naftos kainos netolimoje ir tolimesnėje ateityje gali išlikti aukštos, o tai turės neigiamos įtakos infliacijai ir ES ekonomikos augimui, |
| --- | --- |

B.

kadangi prognozuojama, kad naftos kainos netolimoje ir tolimesnėje ateityje gali išlikti aukštos, o tai turės neigiamos įtakos infliacijai ir ES ekonomikos augimui,

| C. | kadangi aukštesnis energijos kainų lygis mažina ES piliečių perkamąją galią, labiausiai paveikdamas mažiausias pajamas gaunančius namų ūkius ir daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, |
| --- | --- |

C.

kadangi aukštesnis energijos kainų lygis mažina ES piliečių perkamąją galią, labiausiai paveikdamas mažiausias pajamas gaunančius namų ūkius ir daug energijos suvartojančius pramonės sektorius,

| D. | kadangi energijos kainos staiga išaugo dėl įvairių sudėtingų faktorių derinių: struktūrinių naftos pasiūlos ir paklausos permainų, mažėjančio naujų naftos telkinių skaičiaus ir dydžio; riboto naftos gavybos augimo; geopolitinių faktorių; mažesnių investicijų į technologijų atnaujinimą; didesnių investavimo sąnaudų; dėl kvalifikuotų darbuotojų trūkumo pagrindinėse naftos gavybos šalyse; kadangi siekdamos politinių tikslų tam tikros šalys naudoja savo gamtos išteklius, |
| --- | --- |

D.

kadangi energijos kainos staiga išaugo dėl įvairių sudėtingų faktorių derinių: struktūrinių naftos pasiūlos ir paklausos permainų, mažėjančio naujų naftos telkinių skaičiaus ir dydžio; riboto naftos gavybos augimo; geopolitinių faktorių; mažesnių investicijų į technologijų atnaujinimą; didesnių investavimo sąnaudų; dėl kvalifikuotų darbuotojų trūkumo pagrindinėse naftos gavybos šalyse; kadangi siekdamos politinių tikslų tam tikros šalys naudoja savo gamtos išteklius,

| E. | kadangi, siekiant užtikrinti veiksmingą naftos rinkos funkcionavimą, svarbu didinti duomenų apie komercinės naftos atsargas skaidrumą ir patikimumą bei dažniau juos skelbti, |
| --- | --- |

E.

kadangi, siekiant užtikrinti veiksmingą naftos rinkos funkcionavimą, svarbu didinti duomenų apie komercinės naftos atsargas skaidrumą ir patikimumą bei dažniau juos skelbti,

| F. | kadangi dėl dabartinės finansinės sumaišties investuotojai priversti ieškoti alternatyvių investavimo galimybių, be to, ši sumaištis prisidėjo prie trumpalaikių kainų nepastovumo, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl dabartinės finansinės sumaišties investuotojai priversti ieškoti alternatyvių investavimo galimybių, be to, ši sumaištis prisidėjo prie trumpalaikių kainų nepastovumo,

| G. | kadangi ES ekonomika vis dar labai priklausoma nuo importuojamos naftos, o potencialūs nauji telkiniai daugiausia „netradiciniai telkiniai“, kurių vystymui reikia didesnių investicijų, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ekonomika vis dar labai priklausoma nuo importuojamos naftos, o potencialūs nauji telkiniai daugiausia „netradiciniai telkiniai“, kurių vystymui reikia didesnių investicijų,

| H. | kadangi bendra Europos užsienio politika energetikos klausimais, pagrįsta solidarumu, pasiūlos įvairove, sukurtų sąveiką, kuri užtikrintų tiekimo saugumą Europos Sąjungoje ir padidintų Europos Sąjungos, kaip pasaulinės veikėjos, svarbą ir patikimumą bei ugdytų jos gebėjimus imtis veiksmų užsienio politikos srityje, |
| --- | --- |

H.

kadangi bendra Europos užsienio politika energetikos klausimais, pagrįsta solidarumu, pasiūlos įvairove, sukurtų sąveiką, kuri užtikrintų tiekimo saugumą Europos Sąjungoje ir padidintų Europos Sąjungos, kaip pasaulinės veikėjos, svarbą ir patikimumą bei ugdytų jos gebėjimus imtis veiksmų užsienio politikos srityje,

| 1. | pabrėžia, kad jei neįvyks bendrų pasaulio lygmens energijos politikos ir vartojimo pokyčių, energijos paklausa ateinančiais dešimtmečiais ir toliau didės; išreiškia susirūpinimą dėl kylančių energijos kainų, ypač dėl neigiamo poveikio pasaulio ekonomikai ir vartotojams, nes tai trukdo siekti Lisabonos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad jei neįvyks bendrų pasaulio lygmens energijos politikos ir vartojimo pokyčių, energijos paklausa ateinančiais dešimtmečiais ir toliau didės; išreiškia susirūpinimą dėl kylančių energijos kainų, ypač dėl neigiamo poveikio pasaulio ekonomikai ir vartotojams, nes tai trukdo siekti Lisabonos strategijos tikslų;

| 2. | pabrėžia, kad būtina imtis priemonių, kurios leistų ES ekonomikai išsaugoti konkurencingumą ir prisitaikyti prie naujų energijos kainų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad būtina imtis priemonių, kurios leistų ES ekonomikai išsaugoti konkurencingumą ir prisitaikyti prie naujų energijos kainų;

| 3. | ragina prisiimti tvirtus politinius įsipareigojimus imtis konkrečių priemonių siekiant mažinti energijos paklausą, skatinti naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių ir gerinti energijos naudojimo efektyvumą, taip pat toliau ieškoti įvairių energijos šaltinių bei mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro importo; mano, kad šios permainos būtų pats tinkamiausias atsakas į aukštas energijos kainas, be to jų energijos rinkos būtų stabilesnės, sumažėtų ilgalaikės vartotojų sąnaudos, būtų lengviau siekti JT bendrosios klimato kaitos konvencijoje ir Kioto protokole nustatytų tikslų; patvirtina, kad įgyvendinant šias strateginės priemonės būtinai reikia skirti atitinkamų finansinių išteklių moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai; |
| --- | --- |

3.

ragina prisiimti tvirtus politinius įsipareigojimus imtis konkrečių priemonių siekiant mažinti energijos paklausą, skatinti naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių ir gerinti energijos naudojimo efektyvumą, taip pat toliau ieškoti įvairių energijos šaltinių bei mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro importo; mano, kad šios permainos būtų pats tinkamiausias atsakas į aukštas energijos kainas, be to jų energijos rinkos būtų stabilesnės, sumažėtų ilgalaikės vartotojų sąnaudos, būtų lengviau siekti JT bendrosios klimato kaitos konvencijoje ir Kioto protokole nustatytų tikslų; patvirtina, kad įgyvendinant šias strateginės priemonės būtinai reikia skirti atitinkamų finansinių išteklių moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai;

| 4. | mano, kad valstybės narės turi imtis trumpalaikių ir tikslinių priemonių, kurios padėtų sumažinti neigiamą poveikį skurdžiausiems namų ūkiams; atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų vengti dar labiau infliaciją skatinančių priemonių, kadangi tai galėtų padaryti žalos viešųjų finansų tvarumui ir jos gali tapti neveiksmingos kylant naftos kainoms; |
| --- | --- |

4.

mano, kad valstybės narės turi imtis trumpalaikių ir tikslinių priemonių, kurios padėtų sumažinti neigiamą poveikį skurdžiausiems namų ūkiams; atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų vengti dar labiau infliaciją skatinančių priemonių, kadangi tai galėtų padaryti žalos viešųjų finansų tvarumui ir jos gali tapti neveiksmingos kylant naftos kainoms;

| 5. | dar kartą primena savo 2008 m. birželio 18 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (3) ir savo 2008 m. liepos 9 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4); mano, kad Komisija turėtų pateikti komunikatą dėl kovos su energetiniu skurdu Europos Sąjungoje; ragina valstybes nares pateikti nacionalinius energetinio skurdo apibrėžimus ir rengti nacionalinius veiksmų planus, kaip panaikinti energetinį skurdą; ragina Komisiją ne tik užtikrinti, kad būtų laikomasi universaliųjų ir viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų, bet ir kontroliuoti bei koordinuoti valstybių narių teikiamus duomenis; |
| --- | --- |

5.

dar kartą primena savo 2008 m. birželio 18 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (3) ir savo 2008 m. liepos 9 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4); mano, kad Komisija turėtų pateikti komunikatą dėl kovos su energetiniu skurdu Europos Sąjungoje; ragina valstybes nares pateikti nacionalinius energetinio skurdo apibrėžimus ir rengti nacionalinius veiksmų planus, kaip panaikinti energetinį skurdą; ragina Komisiją ne tik užtikrinti, kad būtų laikomasi universaliųjų ir viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų, bet ir kontroliuoti bei koordinuoti valstybių narių teikiamus duomenis;

| 6. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlytoje Energijos vartotojų chartijoje būtų aiškiai nustatytos vartotojų teisės; ragina nacionalines reguliavimo institucijas naudotis joms suteiktais įgaliojimais ir padėti vartotojams; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlytoje Energijos vartotojų chartijoje būtų aiškiai nustatytos vartotojų teisės; ragina nacionalines reguliavimo institucijas naudotis joms suteiktais įgaliojimais ir padėti vartotojams;

| 7. | pabrėžia, kad per pastarąsias kelias savaites sumažėjus žaliavinės naftos kainai iki 100 JAV dolerių už barelį baigėsi vis kylančių naftos kainų tendencija; tačiau susirūpinęs pažymi, kad vartotojai ir toliau už energiją moka daugiau, o mažėjant žaliavinės naftos kainoms kainos vartotojams ne visada mažėja; ragina Komisiją stebėti kainų pokyčius, ypač susijusius su klausimu, kokį poveikį vartotojams daro kainų didėjimas arba mažėjimas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad per pastarąsias kelias savaites sumažėjus žaliavinės naftos kainai iki 100 JAV dolerių už barelį baigėsi vis kylančių naftos kainų tendencija; tačiau susirūpinęs pažymi, kad vartotojai ir toliau už energiją moka daugiau, o mažėjant žaliavinės naftos kainoms kainos vartotojams ne visada mažėja; ragina Komisiją stebėti kainų pokyčius, ypač susijusius su klausimu, kokį poveikį vartotojams daro kainų didėjimas arba mažėjimas;

| 8. | ragina Komisiją garantuoti, kad bus laikomasi esamų ES konkurencijos taisyklių, ypatingą dėmesį skiriant dujų ir elektros energijos sektorių antikonkurencinės veiklos, taip pat su naftos perdirbimu ir pristatymu vartotojams susijusios veiklos, tyrimui ir kovai su ja; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją garantuoti, kad bus laikomasi esamų ES konkurencijos taisyklių, ypatingą dėmesį skiriant dujų ir elektros energijos sektorių antikonkurencinės veiklos, taip pat su naftos perdirbimu ir pristatymu vartotojams susijusios veiklos, tyrimui ir kovai su ja;

| 9. | ragina Komisiją ištirti ilgalaikių dujų tiekimo sutarčių naftos ir dujų kainų sąsajas ir imtis atitinkamo politinio atsako; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ištirti ilgalaikių dujų tiekimo sutarčių naftos ir dujų kainų sąsajas ir imtis atitinkamo politinio atsako;

| 10. | ragina Ekonomikos ir finansų reikalų tarybą pradėti taikyti mažesnį PVM tarifą tausaus energijos vartojimo prekėms ir paslaugoms; |
| --- | --- |

10.

ragina Ekonomikos ir finansų reikalų tarybą pradėti taikyti mažesnį PVM tarifą tausaus energijos vartojimo prekėms ir paslaugoms;

| 11. | siekdamas palengvinti daug energijos suvartojančių pramonės sektorių ir paslaugų sektoriaus pertvarkymo procesą, ragina imtis priemonių, kad jie energiją naudotų veiksmingiau; tačiau prašo Komisijos stebėti tokių priemonių poveikį ir imtis atitinkamų priemonių, jei pastebėta, jog pažeidžiama konkurencija; |
| --- | --- |

11.

siekdamas palengvinti daug energijos suvartojančių pramonės sektorių ir paslaugų sektoriaus pertvarkymo procesą, ragina imtis priemonių, kad jie energiją naudotų veiksmingiau; tačiau prašo Komisijos stebėti tokių priemonių poveikį ir imtis atitinkamų priemonių, jei pastebėta, jog pažeidžiama konkurencija;

| 12. | be to, pabrėžia, kad naudojant atsinaujinančios energijos šaltinius ir kartu taikant energijos tausojimo priemones, įskaitant paskatas gerinti energijos vartojimo namų ūkiuose efektyvumą, sumažinama Europos priklausomybė nuo energijos importo ir taip sumažinama su šiuo importu susijusi politinė ir ekonominė rizika; |
| --- | --- |

12.

be to, pabrėžia, kad naudojant atsinaujinančios energijos šaltinius ir kartu taikant energijos tausojimo priemones, įskaitant paskatas gerinti energijos vartojimo namų ūkiuose efektyvumą, sumažinama Europos priklausomybė nuo energijos importo ir taip sumažinama su šiuo importu susijusi politinė ir ekonominė rizika;

| 13. | ragina Komisiją užtikrinti, kad energijos tausojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energija iš atsinaujinančių energijos šaltinių būtų būsimos ES energetikos politikos rengimo prioritetai, ypač rengiant būsimą antrąją strateginę energetikos apžvalgą; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją užtikrinti, kad energijos tausojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energija iš atsinaujinančių energijos šaltinių būtų būsimos ES energetikos politikos rengimo prioritetai, ypač rengiant būsimą antrąją strateginę energetikos apžvalgą;

| 14. | mano, kad Europos investicijų bankas turėtų vaidinti svarbesnį vaidmenį finansuojant su energijos naudojimo veiksmingumu, atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimu bei moksliniais tyrimais ir taikomąja veikla susijusius projektus, ypatingą dėmesį skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

14.

mano, kad Europos investicijų bankas turėtų vaidinti svarbesnį vaidmenį finansuojant su energijos naudojimo veiksmingumu, atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimu bei moksliniais tyrimais ir taikomąja veikla susijusius projektus, ypatingą dėmesį skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms;

| 15. | pažymi, kad dėl dabartinio naftos kainų augimo didėja tam tikrų valstybių narių energijai taikomų mokesčių įplaukos; pabrėžia atitinkamos fiskalinės politikos svarbą, siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, spręsti klimato kaitos problemą ir kurti paskatas didinti investicijas į energijos naudojimo efektyvumą, atsinaujinančią energiją ir aplinkai nekenkiančius produktus; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad dėl dabartinio naftos kainų augimo didėja tam tikrų valstybių narių energijai taikomų mokesčių įplaukos; pabrėžia atitinkamos fiskalinės politikos svarbą, siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, spręsti klimato kaitos problemą ir kurti paskatas didinti investicijas į energijos naudojimo efektyvumą, atsinaujinančią energiją ir aplinkai nekenkiančius produktus;

| 16. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (5) (taip vadinamos „Energijos mokesčių direktyvos“) peržiūrėjimo, prieš tai atidžiai išnagrinėjus, kokį poveikį mokesčių priemonės galėtų daryti infliacijai, naujoms investicijoms ir perėjimui prie mažai anglies dioksido išmetančios ir ES tausiai energiją naudojančios ekonomikos; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (5) (taip vadinamos „Energijos mokesčių direktyvos“) peržiūrėjimo, prieš tai atidžiai išnagrinėjus, kokį poveikį mokesčių priemonės galėtų daryti infliacijai, naujoms investicijoms ir perėjimui prie mažai anglies dioksido išmetančios ir ES tausiai energiją naudojančios ekonomikos;

| 17. | pabrėžia didesnio duomenų apie naftos rinkas bei komercines naftos atsargas skaidrumo ir patikimumo svarbą; mano, kad svarbu gerinti naftos produktų kainų kaitos suvokimą; ragina laiku persvarstyti su neliečiamosiomis naftos atsargomis susijusius Bendrijos teisės aktus; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia didesnio duomenų apie naftos rinkas bei komercines naftos atsargas skaidrumo ir patikimumo svarbą; mano, kad svarbu gerinti naftos produktų kainų kaitos suvokimą; ragina laiku persvarstyti su neliečiamosiomis naftos atsargomis susijusius Bendrijos teisės aktus;

| 18. | pažymi, kad ES energijos politikos srityje turėtų veikti išvien; dar kartą pabrėžia bendros ES energijos politikos ir įsipareigojimų Europos kaimynystės politikos klausimais svarbą; todėl mano, kad ES turėtų imtis vadovauti dialogui energijos klausimais su valstybėmis, kurios yra pagrindinės naftos ir dujų tiekėjos; palankiai vertina naftą naudojančių ir ją išgaunančių šalių aukščiausiojo lygio susitikimo, kuriame būtų siekiama didesnio naftos kainų stabilumo, naftos tiekimo nuspėjamumo ir kad prekiaujant nafta būtų galima atsiskaityti eurais, idėją; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad ES energijos politikos srityje turėtų veikti išvien; dar kartą pabrėžia bendros ES energijos politikos ir įsipareigojimų Europos kaimynystės politikos klausimais svarbą; todėl mano, kad ES turėtų imtis vadovauti dialogui energijos klausimais su valstybėmis, kurios yra pagrindinės naftos ir dujų tiekėjos; palankiai vertina naftą naudojančių ir ją išgaunančių šalių aukščiausiojo lygio susitikimo, kuriame būtų siekiama didesnio naftos kainų stabilumo, naftos tiekimo nuspėjamumo ir kad prekiaujant nafta būtų galima atsiskaityti eurais, idėją;

| 19. | ragina ES bendroves būti aktyvesnes, toliau investuoti ir užimti vadovaujančias pozicijas naujų technologijų pažangiosios patirties ir inžinerijos srityse, kad jos ir ateityje galėtų išlikti svarbiausios pagrindinių naftą išgaunančių šalių partnerės; pabrėžia, kad ypač reikia investuoti į perdirbimo ir žvalgymo gebėjimų ugdymą, kad būtų galima patenkinti vis didėjančią paklausą; |
| --- | --- |

19.

ragina ES bendroves būti aktyvesnes, toliau investuoti ir užimti vadovaujančias pozicijas naujų technologijų pažangiosios patirties ir inžinerijos srityse, kad jos ir ateityje galėtų išlikti svarbiausios pagrindinių naftą išgaunančių šalių partnerės; pabrėžia, kad ypač reikia investuoti į perdirbimo ir žvalgymo gebėjimų ugdymą, kad būtų galima patenkinti vis didėjančią paklausą;

| 20. | pažymi, kad pagrindinės naftos gavybos įmonės turėtų griežtinti savo socialinę įmonės atsakomybę siekiant investuoti daugiau privataus sektoriaus lėšų į energijos pramonės energijos tausojimo programas, alternatyvios energijos technologijas ir su jomis susijusius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad pagrindinės naftos gavybos įmonės turėtų griežtinti savo socialinę įmonės atsakomybę siekiant investuoti daugiau privataus sektoriaus lėšų į energijos pramonės energijos tausojimo programas, alternatyvios energijos technologijas ir su jomis susijusius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą;

| 21. | ragina valstybes nares koordinuoti įsikišimo politiką, siekiant kovoti su energijos kainų kilimu; ragina Komisiją paruošti valstybių narių pažangiosios patirties, kaip kovoti su problemomis, kilusiomis dėl aukštų energijos kainų, politikos priemonių analizę; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares koordinuoti įsikišimo politiką, siekiant kovoti su energijos kainų kilimu; ragina Komisiją paruošti valstybių narių pažangiosios patirties, kaip kovoti su problemomis, kilusiomis dėl aukštų energijos kainų, politikos priemonių analizę;

| 22. | ragina Tarybą kiek įmanoma greičiau susitarti dėl tolesnių svarbiausių veiksmų siekiant sukurti visiškai liberalizuotą energijos vidaus rinką, nes dėl to mažėtų ES pažeidžiamumas kintant energijos kainoms ir didėtų tiekimo saugumas; turėdamas tai mintyje, dar kartą patvirtina, kad remia ES vidaus energijos rinkos sukūrimą; |
| --- | --- |

22.

ragina Tarybą kiek įmanoma greičiau susitarti dėl tolesnių svarbiausių veiksmų siekiant sukurti visiškai liberalizuotą energijos vidaus rinką, nes dėl to mažėtų ES pažeidžiamumas kintant energijos kainoms ir didėtų tiekimo saugumas; turėdamas tai mintyje, dar kartą patvirtina, kad remia ES vidaus energijos rinkos sukūrimą;

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 580.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0308.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0294.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0347.

(5)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/97

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisBaltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti

P6_TA(2008)0461

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltosios knygos dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos Baltąją knygą pavadinimu „Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti“ (COM(2007)0279),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją dėl sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo skatinimo (1),

2007 m. rugsėjo 17-20 d. Europos regioninio komiteto Belgrade patvirtintą antrąjį Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos veiksmų planą dėl maisto ir mitybos politikos ir į 2006 m. PSO regioninio biuro patvirtintą Europos kovos su nutukimu chartiją,

atsižvelgdamas į tikslus, nustatytus 2006 m. lapkričio 15-17 d. Stambule vykusioje PSO Europos ministrų konferencijoje, priimant kovos su nutukimu chartiją,

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 22 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos 57-ojoje sesijoje priimtą Pasaulinę mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos strategiją,

atsižvelgdamas į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų Tarybos 2005 m. birželio 2 ir 3 d. išvadas dėl nutukimo, mitybos ir fizinės veiklos,

atsižvelgdamas į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų Tarybos 2007 m. gruodžio 5-6 d. išvadas dėl ES strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti įgyvendinimo,

atsižvelgdamas į 2006 m. PSO Europos regioninio biuro leidinį pavadinimu „Fizinė veikla ir sveikata Europoje: faktai veiksmams“,

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Komisijos baltąją knygą „Baltoji knyga dėl sporto“ (COM(2007)0391),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos žaliąją knygą „Nauja mobilumo mieste kultūra“ (COM(2007)0551),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6-0256/2008),

| A. | kadangi vis smarkiau plinta antsvorio ir nutukimo bei su mityba susijusių ligų epidemija ir tai yra pagrindinės Europos mirtingumo ir sergamumo priežastys, |
| --- | --- |

A.

kadangi vis smarkiau plinta antsvorio ir nutukimo bei su mityba susijusių ligų epidemija ir tai yra pagrindinės Europos mirtingumo ir sergamumo priežastys,

| B. | kadangi moksliniais tyrimais įrodyta, kad moterys ir vyrai nevienodai dažnai ir sunkiai suserga su mityba susijusiomis ligomis, |
| --- | --- |

B.

kadangi moksliniais tyrimais įrodyta, kad moterys ir vyrai nevienodai dažnai ir sunkiai suserga su mityba susijusiomis ligomis,

| C. | kadangi, pasak PSO, daugiau nei 50 proc. Europos suaugusių žmonių turi antsvorio arba yra nutukę, |
| --- | --- |

C.

kadangi, pasak PSO, daugiau nei 50 proc. Europos suaugusių žmonių turi antsvorio arba yra nutukę,

| D. | kadangi daugiau nei 5 mln. vaikų yra nutukę ir beveik 22 mln. vaikų turi antsvorio ir šie skaičiai nuolat auga, ir manoma, kad iki 2010 m. nutukusių arba antsvorio turinčių vaikų skaičius didės po 1,3 mln. kasmet, |
| --- | --- |

D.

kadangi daugiau nei 5 mln. vaikų yra nutukę ir beveik 22 mln. vaikų turi antsvorio ir šie skaičiai nuolat auga, ir manoma, kad iki 2010 m. nutukusių arba antsvorio turinčių vaikų skaičius didės po 1,3 mln. kasmet,

| E. | kadangi manoma, kad su antsvoriu ir nutukimu susijusioms ligoms tenka 6 proc. valstybinės sveikatos priežiūros išlaidų kai kuriose valstybės narėse; kadangi netiesioginės su šiomis būklėmis susijusios išlaidos, pvz., dėl sumažėjusio produktyvumo ir nedarbingumo, yra žymiai didesnės, |
| --- | --- |

E.

kadangi manoma, kad su antsvoriu ir nutukimu susijusioms ligoms tenka 6 proc. valstybinės sveikatos priežiūros išlaidų kai kuriose valstybės narėse; kadangi netiesioginės su šiomis būklėmis susijusios išlaidos, pvz., dėl sumažėjusio produktyvumo ir nedarbingumo, yra žymiai didesnės,

| F. | kadangi pilvo nutukimas moksliškai pripažintas vienu pagrindinių kai kurių su svoriu susijusių ligų, pvz., širdies ir kraujagyslių ligų arba 2 tipo diabeto, požymiu, |
| --- | --- |

F.

kadangi pilvo nutukimas moksliškai pripažintas vienu pagrindinių kai kurių su svoriu susijusių ligų, pvz., širdies ir kraujagyslių ligų arba 2 tipo diabeto, požymiu,

| G. | kadangi vaikystėje susiformavę mitybos įpročiai dažnai išlieka ir suaugus, o moksliniai tyrimai rodo, kad nutukusiems vaikams kyla didesnė rizika tapti nutukusiais suaugusiaisiais, |
| --- | --- |

G.

kadangi vaikystėje susiformavę mitybos įpročiai dažnai išlieka ir suaugus, o moksliniai tyrimai rodo, kad nutukusiems vaikams kyla didesnė rizika tapti nutukusiais suaugusiaisiais,

| H. | kadangi Europos piliečiai gyvena „tukinančioje“ aplinkoje, kur daug energijos turinčių produktų vartojimas ir sėslus gyvenimo būdas didina nutukimo riziką, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos piliečiai gyvena „tukinančioje“ aplinkoje, kur daug energijos turinčių produktų vartojimas ir sėslus gyvenimo būdas didina nutukimo riziką,

| I. | kadangi netinkama mityba yra labai svarbus veiksnys, lemiantis kitas su mityba susijusias ligas, sukeliančias daugiausia mirčių ES, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas, vėžį, diabetą ir insultą, |
| --- | --- |

I.

kadangi netinkama mityba yra labai svarbus veiksnys, lemiantis kitas su mityba susijusias ligas, sukeliančias daugiausia mirčių ES, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas, vėžį, diabetą ir insultą,

| J. | kadangi PSO 2005 m. ataskaitoje dėl sveikatos padėties Europoje remiantis tyrimais įrodyta, kad didelės dalies mirčių ir ligų priežastis yra septyni pagrindiniai rizikos veiksniai, o šeši iš jų (padidėjęs kraujospūdis, padidėjęs cholesterolio kiekis, aukštas kūno masės indeksas, nepakankamas vaisių ir daržovių vartojimas, fizinės veiklos trūkumas ir per didelis alkoholio vartojimas) yra susiję su mityba bei fiziniu aktyvumu, ir kadangi svarbu vienu metu veikti atsižvelgiant į šiuos sveikatą lemiančius veiksnius, kad būtų užkirstas kelias dideliam ligų ir mirčių skaičiui, |
| --- | --- |

J.

kadangi PSO 2005 m. ataskaitoje dėl sveikatos padėties Europoje remiantis tyrimais įrodyta, kad didelės dalies mirčių ir ligų priežastis yra septyni pagrindiniai rizikos veiksniai, o šeši iš jų (padidėjęs kraujospūdis, padidėjęs cholesterolio kiekis, aukštas kūno masės indeksas, nepakankamas vaisių ir daržovių vartojimas, fizinės veiklos trūkumas ir per didelis alkoholio vartojimas) yra susiję su mityba bei fiziniu aktyvumu, ir kadangi svarbu vienu metu veikti atsižvelgiant į šiuos sveikatą lemiančius veiksnius, kad būtų užkirstas kelias dideliam ligų ir mirčių skaičiui,

| K. | kadangi manoma, jog fizinis aktyvumas kartu su sveika ir subalansuota mityba yra svarbiausios antsvorio prevencijos priemonės; kadangi reikia susirūpinti, nes kas trečias europietis visai nesimankština laisvalaikiu, o vidutinis europietis daugiau nei penkias valandas per dieną praleidžia sėdėdamas; kadangi daug europiečių maitinasi nesilaikydami subalansuotos mitybos principų, |
| --- | --- |

K.

kadangi manoma, jog fizinis aktyvumas kartu su sveika ir subalansuota mityba yra svarbiausios antsvorio prevencijos priemonės; kadangi reikia susirūpinti, nes kas trečias europietis visai nesimankština laisvalaikiu, o vidutinis europietis daugiau nei penkias valandas per dieną praleidžia sėdėdamas; kadangi daug europiečių maitinasi nesilaikydami subalansuotos mitybos principų,

| L. | kadangi tiek pradinėse, tiek ir vidurinėse mokyklose sportui skiriamų pamokų skaičius pastarąjį dešimtmetį sumažėjo, o kalbant apie infrastruktūrą ir įrenginius valstybėse narėse yra didelių skirtumų, |
| --- | --- |

L.

kadangi tiek pradinėse, tiek ir vidurinėse mokyklose sportui skiriamų pamokų skaičius pastarąjį dešimtmetį sumažėjo, o kalbant apie infrastruktūrą ir įrenginius valstybėse narėse yra didelių skirtumų,

| M. | kadangi PSO Europos kovos su nutukimu chartijoje nustatė tikslą pasiekti matomą pažangą kovojant su vaikų nutukimu per ateinančius ketverius ar penkerius metus ir vėliausiai iki 2015 m. pasiekti dabartinės nutukimo augimo tendencijos virtimą mažėjimo tendencija, |
| --- | --- |

M.

kadangi PSO Europos kovos su nutukimu chartijoje nustatė tikslą pasiekti matomą pažangą kovojant su vaikų nutukimu per ateinančius ketverius ar penkerius metus ir vėliausiai iki 2015 m. pasiekti dabartinės nutukimo augimo tendencijos virtimą mažėjimo tendencija,

| N. | kadangi sveika mityba privalo turėti tam tikras kokybines ir kiekybines savybes atsižvelgiant į individualius poreikius ir visada atsižvelgiant į mitybos principus, |
| --- | --- |

N.

kadangi sveika mityba privalo turėti tam tikras kokybines ir kiekybines savybes atsižvelgiant į individualius poreikius ir visada atsižvelgiant į mitybos principus,

| O. | kadangi mityba, kad būtų laikoma „vertinga sveikatai“, turi apimti tokias kokybės kriterijų kategorijas: 1) maisto produktų sudėtis ir energinė vertė (maistinė vertė), 2) sveikatos ir toksikologiniai kriterijai (maisto sauga), 3) natūralios maisto savybės („estetinės ir (arba) skonio“ bei „virškinimo“ savybės), 4) ekologinis maisto produktų gamybos pobūdis (tvari žemdirbystė), |
| --- | --- |

O.

kadangi mityba, kad būtų laikoma „vertinga sveikatai“, turi apimti tokias kokybės kriterijų kategorijas: 1) maisto produktų sudėtis ir energinė vertė (maistinė vertė), 2) sveikatos ir toksikologiniai kriterijai (maisto sauga), 3) natūralios maisto savybės („estetinės ir (arba) skonio“ bei „virškinimo“ savybės), 4) ekologinis maisto produktų gamybos pobūdis (tvari žemdirbystė),

| P. | kadangi antsvorio ir nutukimo problemos turėtų būti sprendžiamos holistinio metodo priemonėmis, veikiant visose vyriausybių politikos srityse ir įvairiais vyriausybiniais lygiais, ypač nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygmenimis, tinkamai laikantis subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

P.

kadangi antsvorio ir nutukimo problemos turėtų būti sprendžiamos holistinio metodo priemonėmis, veikiant visose vyriausybių politikos srityse ir įvairiais vyriausybiniais lygiais, ypač nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygmenimis, tinkamai laikantis subsidiarumo principo,

| Q. | kadangi neturėtų būti pamiršta daug kalorijų turinčio alkoholio, taip pat rūkymo, t. y. veiksnių, kurie iškreipia apetitą maistui ir gėrimams ir kelia daug jau ištirtų grėsmių sveikatai, įtaka, |
| --- | --- |

Q.

kadangi neturėtų būti pamiršta daug kalorijų turinčio alkoholio, taip pat rūkymo, t. y. veiksnių, kurie iškreipia apetitą maistui ir gėrimams ir kelia daug jau ištirtų grėsmių sveikatai, įtaka,

| R. | kadangi reikia atsižvelgti į šios problemos socialinį aspektą ir ypač į tai, kad didžiausias antsvorio ir nutukimo lygis fiksuojamas žemiausiose socialinėse ekonominėse grupėse; kadangi tokia situacija gali padidinti sveikatos ir socialinę ekonominę nelygybę, ypač skaudžią labiausiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms, pvz., neįgaliesiems, |
| --- | --- |

R.

kadangi reikia atsižvelgti į šios problemos socialinį aspektą ir ypač į tai, kad didžiausias antsvorio ir nutukimo lygis fiksuojamas žemiausiose socialinėse ekonominėse grupėse; kadangi tokia situacija gali padidinti sveikatos ir socialinę ekonominę nelygybę, ypač skaudžią labiausiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms, pvz., neįgaliesiems,

| S. | kadangi kylant neapdorotų žaliavų (pvz., grūdų, sviesto ir pieno) kainoms socialinė ekonominė nelygybė įgauna kitą neturintį precedento mastą, kalbant ir apie atitinkamų produktų spektrą, ir apie kainų augimo mastą, |
| --- | --- |

S.

kadangi kylant neapdorotų žaliavų (pvz., grūdų, sviesto ir pieno) kainoms socialinė ekonominė nelygybė įgauna kitą neturintį precedento mastą, kalbant ir apie atitinkamų produktų spektrą, ir apie kainų augimo mastą,

| T. | kadangi dėl didesnių neapdorotų žaliavų kainų ir neskaidrių taisyklių, reguliuojančių plataus masto paskirstymą, kai kuriose valstybėse narėse sparčiai pakilo pagrindinių didelės maistinės vertės produktų, pvz., vaisių ir daržovių bei pieno produktų, kurių sudėtyje nėra cukraus, kainos, kurios „praryja“ daugumos ES namų ūkių biudžetus, ir kadangi ES turi reaguoti į šį iššūkį, |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl didesnių neapdorotų žaliavų kainų ir neskaidrių taisyklių, reguliuojančių plataus masto paskirstymą, kai kuriose valstybėse narėse sparčiai pakilo pagrindinių didelės maistinės vertės produktų, pvz., vaisių ir daržovių bei pieno produktų, kurių sudėtyje nėra cukraus, kainos, kurios „praryja“ daugumos ES namų ūkių biudžetus, ir kadangi ES turi reaguoti į šį iššūkį,

| U. | kadangi 15 proc. ES gyventojų yra neįgalieji; kadangi, be to, tyrimai rodo, kad neįgalių žmonių nutukimo rizika yra didesnė, inter alia, dėl patofiziologinių energijos metabolizmo pakitimų ir kūno sudėjimo pokyčių, kūno raumenų atrofijos ir fizinės veiklos trūkumo, |
| --- | --- |

U.

kadangi 15 proc. ES gyventojų yra neįgalieji; kadangi, be to, tyrimai rodo, kad neįgalių žmonių nutukimo rizika yra didesnė, inter alia, dėl patofiziologinių energijos metabolizmo pakitimų ir kūno sudėjimo pokyčių, kūno raumenų atrofijos ir fizinės veiklos trūkumo,

| V. | kadangi reikėtų remti visas daugelio suinteresuotųjų šalių iniciatyvas, skirtas gerinti dialogą, keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir savireguliaciją, pavyzdžiui, pasitelkus ES veiklos programą, skirtą tinkamai mitybai, fiziniam aktyvumui ir sveikatai skatinti ir Darbo grupę dėl sporto ir sveikatos bei ES tinklą „Sveikatą gerinantis fizinis aktyvumas“ (angl. HEPA), |
| --- | --- |

V.

kadangi reikėtų remti visas daugelio suinteresuotųjų šalių iniciatyvas, skirtas gerinti dialogą, keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir savireguliaciją, pavyzdžiui, pasitelkus ES veiklos programą, skirtą tinkamai mitybai, fiziniam aktyvumui ir sveikatai skatinti ir Darbo grupę dėl sporto ir sveikatos bei ES tinklą „Sveikatą gerinantis fizinis aktyvumas“ (angl. HEPA),

| W. | kadangi kaip mūsų kultūrinio palikimo dalis turėtų būti remiamos įvairios tradicinės virtuvės, tačiau kartu turėtų būti imamasi veiksmų siekiant užtikrinti vartotojų informuotumą apie tikrą jų poveikį sveikatai, kad būtų palengvintas sąmoningų sprendimų priėmimas, |
| --- | --- |

W.

kadangi kaip mūsų kultūrinio palikimo dalis turėtų būti remiamos įvairios tradicinės virtuvės, tačiau kartu turėtų būti imamasi veiksmų siekiant užtikrinti vartotojų informuotumą apie tikrą jų poveikį sveikatai, kad būtų palengvintas sąmoningų sprendimų priėmimas,

| X. | kadangi vartotojai Europoje turėtų turėti galimybę gauti reikalingą informaciją, kuri leistų jiems pasirinkti geriausius maisto šaltinius, suteikiančius galimybę užtikrinti jų individualiai gyvensenai ir sveikatai tinkamiausią mitybą, |
| --- | --- |

X.

kadangi vartotojai Europoje turėtų turėti galimybę gauti reikalingą informaciją, kuri leistų jiems pasirinkti geriausius maisto šaltinius, suteikiančius galimybę užtikrinti jų individualiai gyvensenai ir sveikatai tinkamiausią mitybą,

| Y. | kadangi dabartinės pramonės iniciatyvos dėl reklamos savireguliavimo padės spręsti maisto ir gėrimų rūšių reklamos pusiausvyros problemas; kadangi savireguliavimo priemonės turi būti taikomos visoms rinkodaros formoms, ypač rinkodarai internete ir kitose naujose žiniasklaidos priemonėse; kadangi maisto reklama užima maždaug pusę viso reklamos laiko televizijoje vaikų žiūrimu laiku ir kadangi neabejotinai įrodyta, jog reklama per televiziją turi poveikio vaikų nuo dvejų iki vienuolikos metų amžiaus trumpalaikiam mitybos būdui; kadangi susirūpinimą kelia naujos rinkodaros formos, kurioms naudojamos visos technologinės priemonės, ypač vadinamieji reklaminiai žaidimai, įskaitant mobiliuosius telefonus, žinučių siuntimą, vaizdo žaidimus ir interaktyvius žaidimus internete; kadangi nemažai maisto produktų gamintojų, reklamos ir rinkodaros įmonių ir vartotojų apsaugos draugijų jau prisiima didelio masto įsipareigojimus pagal Europos veiklos programą, skirtą tinkamai mitybai, fiziniam aktyvumui ir sveikatai skatinti, ir jau gali pateikti sėkmingų tyrimų ir projektų rezultatų, |
| --- | --- |

Y.

kadangi dabartinės pramonės iniciatyvos dėl reklamos savireguliavimo padės spręsti maisto ir gėrimų rūšių reklamos pusiausvyros problemas; kadangi savireguliavimo priemonės turi būti taikomos visoms rinkodaros formoms, ypač rinkodarai internete ir kitose naujose žiniasklaidos priemonėse; kadangi maisto reklama užima maždaug pusę viso reklamos laiko televizijoje vaikų žiūrimu laiku ir kadangi neabejotinai įrodyta, jog reklama per televiziją turi poveikio vaikų nuo dvejų iki vienuolikos metų amžiaus trumpalaikiam mitybos būdui; kadangi susirūpinimą kelia naujos rinkodaros formos, kurioms naudojamos visos technologinės priemonės, ypač vadinamieji reklaminiai žaidimai, įskaitant mobiliuosius telefonus, žinučių siuntimą, vaizdo žaidimus ir interaktyvius žaidimus internete; kadangi nemažai maisto produktų gamintojų, reklamos ir rinkodaros įmonių ir vartotojų apsaugos draugijų jau prisiima didelio masto įsipareigojimus pagal Europos veiklos programą, skirtą tinkamai mitybai, fiziniam aktyvumui ir sveikatai skatinti, ir jau gali pateikti sėkmingų tyrimų ir projektų rezultatų,

| Z. | kadangi su netinkama mityba, kuri ypač kenkia pagyvenusiems žmonėms, susijusios Europos sveikatos priežiūros sistemų išlaidos prilygsta išlaidoms, susijusioms su antsvoriu ir nutukimu, |
| --- | --- |

Z.

kadangi su netinkama mityba, kuri ypač kenkia pagyvenusiems žmonėms, susijusios Europos sveikatos priežiūros sistemų išlaidos prilygsta išlaidoms, susijusioms su antsvoriu ir nutukimu,

| 1. | džiaugiasi pirmiau minėta Baltąja knyga dėl mitybos, kuri yra svarbus žingsnis įgyvendinant bendrą strategiją dėl nutukimo ir antsvorio augimo sustabdymo ir kurioje skiriama dėmesio su mityba susijusioms lėtinėms ligoms, pvz., kraujagyslių sistemos ligoms, įskaitant širdies ligas ir insultą, vėžį ir diabetą, Europoje; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi pirmiau minėta Baltąja knyga dėl mitybos, kuri yra svarbus žingsnis įgyvendinant bendrą strategiją dėl nutukimo ir antsvorio augimo sustabdymo ir kurioje skiriama dėmesio su mityba susijusioms lėtinėms ligoms, pvz., kraujagyslių sistemos ligoms, įskaitant širdies ligas ir insultą, vėžį ir diabetą, Europoje;

| 2. | pakartoja savo raginimą valstybėms narėms pripažinti nutukimą lėtine liga; mano, kad turėtų būti rūpinamasi, jog būtų išvengta žmonių ar jų grupių, linkusių į sveikatos problemas, susijusias su mityba, antsvoriu ir nutukimu dėl kultūrinių veiksnių ir dėl ligų, pvz., diabeto arba valgymo sutrikimų (anoreksijos ar bulimijos), niekinimo ir pataria valstybėms narėms užtikrinti, kad šie žmonės turėtų galimybę gauti tinkamą gydymą pagal jų nacionalines sveikatos apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

2.

pakartoja savo raginimą valstybėms narėms pripažinti nutukimą lėtine liga; mano, kad turėtų būti rūpinamasi, jog būtų išvengta žmonių ar jų grupių, linkusių į sveikatos problemas, susijusias su mityba, antsvoriu ir nutukimu dėl kultūrinių veiksnių ir dėl ligų, pvz., diabeto arba valgymo sutrikimų (anoreksijos ar bulimijos), niekinimo ir pataria valstybėms narėms užtikrinti, kad šie žmonės turėtų galimybę gauti tinkamą gydymą pagal jų nacionalines sveikatos apsaugos sistemas;

| 3. | mano, kad geriausias kovos su ES gyventojų nutukimu būdas yra daugelio lygių išsamaus metodo taikymas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad yra daug Europos programų (mokslinių tyrimų, sveikatos, švietimo, mokymosi visą gyvenimą), kurios gali mums padėti kovoti su šia problema; |
| --- | --- |

3.

mano, kad geriausias kovos su ES gyventojų nutukimu būdas yra daugelio lygių išsamaus metodo taikymas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad yra daug Europos programų (mokslinių tyrimų, sveikatos, švietimo, mokymosi visą gyvenimą), kurios gali mums padėti kovoti su šia problema;

| 4. | mano, kad maisto kokybės politika gali daug prisidėti skatinant sveikatą ir mažinant nutukimą ir kad labai svarbu ant etikečių pateikti suprantamą informaciją, kuri suteiktų galimybę vartotojams rinktis gerą, geresnį ir mažiau naudingą maistą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad maisto kokybės politika gali daug prisidėti skatinant sveikatą ir mažinant nutukimą ir kad labai svarbu ant etikečių pateikti suprantamą informaciją, kuri suteiktų galimybę vartotojams rinktis gerą, geresnį ir mažiau naudingą maistą;

| 5. | pritaria Aukšto lygio grupės dėl mitybos ir fizinio aktyvumo įsteigimui ir Europos sveikatos tyrimų sistemų, renkančių fizinius ir biologinius duomenis, pvz., tikrinimu pagrįsto Europos sveikatos tyrimo (HES) ir Europos sveikatos tyrimo apklausos būdu (angl. EHIS) stebėsenos sistema, sukūrimui, nes tai bus veiksmingos priemonės politikos formuotojams ir visiems susijusiems veikėjams siekiant pagerinti savo žinias ir keistis kovos su nutukimu pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

5.

pritaria Aukšto lygio grupės dėl mitybos ir fizinio aktyvumo įsteigimui ir Europos sveikatos tyrimų sistemų, renkančių fizinius ir biologinius duomenis, pvz., tikrinimu pagrįsto Europos sveikatos tyrimo (HES) ir Europos sveikatos tyrimo apklausos būdu (angl. EHIS) stebėsenos sistema, sukūrimui, nes tai bus veiksmingos priemonės politikos formuotojams ir visiems susijusiems veikėjams siekiant pagerinti savo žinias ir keistis kovos su nutukimu pažangiąja patirtimi;

| 6. | prašo Komisijos užtikrinti, kad būsimoje Aukšto lygio darbo grupėje, kuri nagrinės mitybos ir fizinio aktyvumo klausimus, būtų tolygiai atstovaujama vyrams ir moterims, kad būtų galima tikslingiau spręsti problemas ir pateikti geresnių pasiūlymų atsižvelgiant į lytį, t. y. atskirai vyrams ir moterims; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisijos užtikrinti, kad būsimoje Aukšto lygio darbo grupėje, kuri nagrinės mitybos ir fizinio aktyvumo klausimus, būtų tolygiai atstovaujama vyrams ir moterims, kad būtų galima tikslingiau spręsti problemas ir pateikti geresnių pasiūlymų atsižvelgiant į lytį, t. y. atskirai vyrams ir moterims;

| 7. | pripažįsta svarbų savireguliavimo vaidmenį kovojant su nutukimu, pabrėžia, kad visoms suintersuotoms šalims reikalingi aiškūs ir konkretūs tikslai bei nepriklausoma šių tikslų siekimo stebėsena; atkreipia dėmesį į tai, kad norint pasiekti esminių ir reikšmingų permainų visuose pramonės sektoriuose, ypač susijusių su vaikais, kartais būtinas reguliavimas, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą ir aukštus visuomenės sveikatos standartus; susidomėjęs atkreipia dėmesį į 203 įsipareigojimus, prisiimtus pagal ES veiklos programą, skirtą tinkamai mitybai, fiziniam aktyvumui ir sveikatai skatinti, kurių tikslai – maisto produktų sudėties keitimas, vaikams skirtos reklamos mažinimas ir sveikos mitybos skatinimas ženklinant produktus; mano, kad dalyvavimas Programoje turėtų būti plečiamas įtraukiant kompiuterinių žaidimų ir jų pultų gamintojus ir interneto tiekėjus; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta svarbų savireguliavimo vaidmenį kovojant su nutukimu, pabrėžia, kad visoms suintersuotoms šalims reikalingi aiškūs ir konkretūs tikslai bei nepriklausoma šių tikslų siekimo stebėsena; atkreipia dėmesį į tai, kad norint pasiekti esminių ir reikšmingų permainų visuose pramonės sektoriuose, ypač susijusių su vaikais, kartais būtinas reguliavimas, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą ir aukštus visuomenės sveikatos standartus; susidomėjęs atkreipia dėmesį į 203 įsipareigojimus, prisiimtus pagal ES veiklos programą, skirtą tinkamai mitybai, fiziniam aktyvumui ir sveikatai skatinti, kurių tikslai – maisto produktų sudėties keitimas, vaikams skirtos reklamos mažinimas ir sveikos mitybos skatinimas ženklinant produktus; mano, kad dalyvavimas Programoje turėtų būti plečiamas įtraukiant kompiuterinių žaidimų ir jų pultų gamintojus ir interneto tiekėjus;

| 8. | vis dėlto ragina imtis labiau apčiuopiamų priemonių, ypač skirtų vaikams ir kitoms rizikos grupėms; |
| --- | --- |

8.

vis dėlto ragina imtis labiau apčiuopiamų priemonių, ypač skirtų vaikams ir kitoms rizikos grupėms;

| 9. | ragina Komisiją spręsti mitybos srities problemas taikant holistinį metodą, o netinkamos mitybos ir nutukimo klausimus paskelbti prioritetiniais mitybos ir sveikatos sričių klausimais – jie, kai tik įmanoma, turėtų būti įtraukti į ES finansuojamų mokslo tyrimų programas ir ES lygmens partnerystės priemones; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją spręsti mitybos srities problemas taikant holistinį metodą, o netinkamos mitybos ir nutukimo klausimus paskelbti prioritetiniais mitybos ir sveikatos sričių klausimais – jie, kai tik įmanoma, turėtų būti įtraukti į ES finansuojamų mokslo tyrimų programas ir ES lygmens partnerystės priemones;

| 10. | mano, kad Europos vartotojams turėtų būti prieinama būtina informacija, kad jiems būtų suteikta galimybė pasirinkti geriausius maistinių medžiagų šaltinius, reikalingus siekiant užtikrinti jų individualiai gyvensenai ir sveikatai tinkamiausią mitybą; mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama piliečių sveikatos raštingumo ugdymui, kad jie galėtų priimti veiksmingus sprendimus dėl jų pačių ir jų vaikų mitybos; mano, kad tėvų informavimas ir švietimas mitybos klausimais turėtų būti vykdomas specialistų (mokytojų, kultūros organizatorių, sveikatos priežiūros specialistų) tam tikrose tinkamose vietose; yra įsitikinęs, kad vartotojų informavimas, švietimas dėl sveikos mitybos ir maisto ženklinimas turi būti grindžiami vartotojų tyrimais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad Europos vartotojams turėtų būti prieinama būtina informacija, kad jiems būtų suteikta galimybė pasirinkti geriausius maistinių medžiagų šaltinius, reikalingus siekiant užtikrinti jų individualiai gyvensenai ir sveikatai tinkamiausią mitybą; mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama piliečių sveikatos raštingumo ugdymui, kad jie galėtų priimti veiksmingus sprendimus dėl jų pačių ir jų vaikų mitybos; mano, kad tėvų informavimas ir švietimas mitybos klausimais turėtų būti vykdomas specialistų (mokytojų, kultūros organizatorių, sveikatos priežiūros specialistų) tam tikrose tinkamose vietose; yra įsitikinęs, kad vartotojų informavimas, švietimas dėl sveikos mitybos ir maisto ženklinimas turi būti grindžiami vartotojų tyrimais;

| 11. | šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu būsimą programą, susijusią su vaisių tiekimu mokykloms, susieti su platesne švietimo strategija, pavyzdžiui, pradinėse mokyklose parengti pamokėles mitybos ir sveikatos tema; |
| --- | --- |

11.

šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu būsimą programą, susijusią su vaisių tiekimu mokykloms, susieti su platesne švietimo strategija, pavyzdžiui, pradinėse mokyklose parengti pamokėles mitybos ir sveikatos tema;

| 12. | pabrėžia svarbų tėvų vaidmenį ugdant šeimos mitybą ir svarbų jų vaidmenį kovoje su nutukimu; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia svarbų tėvų vaidmenį ugdant šeimos mitybą ir svarbų jų vaidmenį kovoje su nutukimu;

| 13. | ragina valstybes nares, regionus ir vietines institucijas aktyviau kurti „palankias aktyvumui bendruomenes“, ypač vykdant miesto planavimą, kad savivaldybių teritorijose būtų sudarytos fizinės veiklos, kuri taptų dienotvarkės elementu, galimybės ir vietiniu lygmeniu numatyti daugiau galimybių, kurios skatintų žmones laisvalaikiu užsiimti fizine veikla; tai galima pasiekti taikant vietos priemones, skirtas priklausomybei nuo atomobilių mažinti ir judėjimui pėsčiomis remti, taip pat tinkamai sujungiant prekybos ir gyvenamųjų zonų plėtrą, skatinant viešąjį transportą, steigiant parkus ir prieinamą sporto infrastruktūrą, tiesiant dviračių ir pėsčiųjų takus; ragina savivaldybes skatinti tinklą „Miestai už sveiką gyvenimo būdą“, kuris leistų imtis bendrų kovos su nutukimu veiksmų; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares, regionus ir vietines institucijas aktyviau kurti „palankias aktyvumui bendruomenes“, ypač vykdant miesto planavimą, kad savivaldybių teritorijose būtų sudarytos fizinės veiklos, kuri taptų dienotvarkės elementu, galimybės ir vietiniu lygmeniu numatyti daugiau galimybių, kurios skatintų žmones laisvalaikiu užsiimti fizine veikla; tai galima pasiekti taikant vietos priemones, skirtas priklausomybei nuo atomobilių mažinti ir judėjimui pėsčiomis remti, taip pat tinkamai sujungiant prekybos ir gyvenamųjų zonų plėtrą, skatinant viešąjį transportą, steigiant parkus ir prieinamą sporto infrastruktūrą, tiesiant dviračių ir pėsčiųjų takus; ragina savivaldybes skatinti tinklą „Miestai už sveiką gyvenimo būdą“, kuris leistų imtis bendrų kovos su nutukimu veiksmų;

| 14. | ragina valstybes nares laikytis vadinamosios aktyvaus mokinių ir darbuotojų vykimo į darbą ir mokyklą bei iš jų sampratos; ragina vietos valdžios institucijas vertinant miesto transportą ir planavimą laikyti atsižvelgimą į šį aspektą prioritetu; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares laikytis vadinamosios aktyvaus mokinių ir darbuotojų vykimo į darbą ir mokyklą bei iš jų sampratos; ragina vietos valdžios institucijas vertinant miesto transportą ir planavimą laikyti atsižvelgimą į šį aspektą prioritetu;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad zonų, kuriose vaikai ir jaunimas galėtų būti gamtoje, steigimas suteiktų jiems alternatyvą įprastam laisvalaikio leidimui ir kartu didintų jų vaizduotę ir kūrybingumą bei skatintų tirti aplinką; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad zonų, kuriose vaikai ir jaunimas galėtų būti gamtoje, steigimas suteiktų jiems alternatyvą įprastam laisvalaikio leidimui ir kartu didintų jų vaizduotę ir kūrybingumą bei skatintų tirti aplinką;

| 16. | ragina sporto organizacijas atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kad mergaitės praėjus paauglystei dažnai nustoja sportuoti; atkreipia dėmesį į tai, kad šios organizacijos turėtų dėti daug pastangų, kad mergaitės ir jaunos moterys ir toliau domėtųsi ir užsiimtų įvairia sportine veikla; |
| --- | --- |

16.

ragina sporto organizacijas atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kad mergaitės praėjus paauglystei dažnai nustoja sportuoti; atkreipia dėmesį į tai, kad šios organizacijos turėtų dėti daug pastangų, kad mergaitės ir jaunos moterys ir toliau domėtųsi ir užsiimtų įvairia sportine veikla;

| 17. | pabrėžia, kad siekiant nutukimo sumažinimo tam tikrą vaidmenį turi atlikti ir privatusis sektorius, kurdamas naujus ir sveikesnius produktus, tačiau vis dėlto reikia intensyviau skatinti privatųjį sektorių kurti aiškias informavimo sistemas ir tobulinti ženklinimą, kad vartotojai galėtų sąmoningai rinktis; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad siekiant nutukimo sumažinimo tam tikrą vaidmenį turi atlikti ir privatusis sektorius, kurdamas naujus ir sveikesnius produktus, tačiau vis dėlto reikia intensyviau skatinti privatųjį sektorių kurti aiškias informavimo sistemas ir tobulinti ženklinimą, kad vartotojai galėtų sąmoningai rinktis;

| 18. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų imtis vadovaujančio vaidmens formuojant bendrą metodą ir skatinant derinimą bei pažangiąją patirtį tarp valstybių narių; mano, kad svarbi Europos pridėtinė vertė gali būti sukurta taikant šias priemones: vartotojų informavimą, švietimą dėl sveikos mitybos, reklamą žiniasklaidoje, žemės ūkio produktų gamybą ir maisto ženklinimą, ypač nurodant transriebiųjų rūgščių kiekį; ragina parengti Europos rodiklius, pvz., juosmens apimtį ir bet kuriuos kitus rizikos veiksnius, susijusius su nutukimu (ypač pilvo nutukimu); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų imtis vadovaujančio vaidmens formuojant bendrą metodą ir skatinant derinimą bei pažangiąją patirtį tarp valstybių narių; mano, kad svarbi Europos pridėtinė vertė gali būti sukurta taikant šias priemones: vartotojų informavimą, švietimą dėl sveikos mitybos, reklamą žiniasklaidoje, žemės ūkio produktų gamybą ir maisto ženklinimą, ypač nurodant transriebiųjų rūgščių kiekį; ragina parengti Europos rodiklius, pvz., juosmens apimtį ir bet kuriuos kitus rizikos veiksnius, susijusius su nutukimu (ypač pilvo nutukimu);

Mūsų prioritetas: vaikai

| 19. | ragina Komisiją ir visus veikėjus kovai su nutukimu nuo ankstyvo amžiaus suteikti pirmenybę, nepamirštant, kad vaikystėje įgyti mitybos įpročiai dažnai išlieka daug metų; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir visus veikėjus kovai su nutukimu nuo ankstyvo amžiaus suteikti pirmenybę, nepamirštant, kad vaikystėje įgyti mitybos įpročiai dažnai išlieka daug metų;

| 20. | ragina organizuoti informacijos kampanijas siekiant didinti nėščių moterų informuotumą apie subalansuotos ir sveikos mitybos bei optimalaus tam tikrų maistinių medžiagų vartojimo nėštumo metu, svarbą, taip pat siekiant, kad moterys ir jų partneriai suprastų maitinimo krūtimi svarbą; primena, kad maitinimas krūtimi, nenutraukiant jo, kol kūdikiui sueis šeši mėnesiai, vaikų pratinimas prie sveikų maisto produktų ir porcijų dydžių kontrolė gali padėti apsaugoti vaikus nuo antsvorio arba nutukimo; vis dėlto pažymi, kad maitinimas krūtimi yra ne vienintelė kovos su nutukimu priemonė ir kad sveikos mitybos įpročiai įgyjami per ilgą laiką; pabrėžia, kad informavimo kampanijos turėtų priminti, jog maitinimas krūtimi yra asmeninis reikalas, ir turėtų būti gerbiama moters laisva valia ir pasirinkimas; |
| --- | --- |

20.

ragina organizuoti informacijos kampanijas siekiant didinti nėščių moterų informuotumą apie subalansuotos ir sveikos mitybos bei optimalaus tam tikrų maistinių medžiagų vartojimo nėštumo metu, svarbą, taip pat siekiant, kad moterys ir jų partneriai suprastų maitinimo krūtimi svarbą; primena, kad maitinimas krūtimi, nenutraukiant jo, kol kūdikiui sueis šeši mėnesiai, vaikų pratinimas prie sveikų maisto produktų ir porcijų dydžių kontrolė gali padėti apsaugoti vaikus nuo antsvorio arba nutukimo; vis dėlto pažymi, kad maitinimas krūtimi yra ne vienintelė kovos su nutukimu priemonė ir kad sveikos mitybos įpročiai įgyjami per ilgą laiką; pabrėžia, kad informavimo kampanijos turėtų priminti, jog maitinimas krūtimi yra asmeninis reikalas, ir turėtų būti gerbiama moters laisva valia ir pasirinkimas;

| 21. | ragina valstybes nares atkreipti dėmesį į tai, kad nacionalinių sveikatos paslaugų srityje būtina skatinti konkrečias konsultavimo mitybos klausimais paslaugas nėščioms ir menopauzę išgyvenančioms moterims, nes tai du moters gyvenime svarbūs laikotarpiai, kai padidėja pavojus priaugti svorio; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares atkreipti dėmesį į tai, kad nacionalinių sveikatos paslaugų srityje būtina skatinti konkrečias konsultavimo mitybos klausimais paslaugas nėščioms ir menopauzę išgyvenančioms moterims, nes tai du moters gyvenime svarbūs laikotarpiai, kai padidėja pavojus priaugti svorio;

| 22. | ragina valstybes pasiūlyti ekspertų parengtas gaires, kaip padidinti fizinį aktyvumą jau ikimokykliniame amžiuje, ir jau šiame ankstyvame amžiuje skatinti švietimą apie sveiką mitybą; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes pasiūlyti ekspertų parengtas gaires, kaip padidinti fizinį aktyvumą jau ikimokykliniame amžiuje, ir jau šiame ankstyvame amžiuje skatinti švietimą apie sveiką mitybą;

| 23. | mano, kad norint užtikrinti, jog fizinis aktyvumas ir sveika mityba taptų vaiko elgesio dalimi, visų pirma veiksmų reikia imtis mokyklos lygmeniu; ragina Aukšto lygio grupę dėl mitybos ir fizinio aktyvumo parengti gaires dėl mitybos politikos krypčių mokykloje ir pomokykliniu laikotarpiu ir dėl švietimo apie sveiką mitybą skatinimo; ragina valstybes nares į mokyklų mokymo programas įtraukti temas apie sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo naudą; |
| --- | --- |

23.

mano, kad norint užtikrinti, jog fizinis aktyvumas ir sveika mityba taptų vaiko elgesio dalimi, visų pirma veiksmų reikia imtis mokyklos lygmeniu; ragina Aukšto lygio grupę dėl mitybos ir fizinio aktyvumo parengti gaires dėl mitybos politikos krypčių mokykloje ir pomokykliniu laikotarpiu ir dėl švietimo apie sveiką mitybą skatinimo; ragina valstybes nares į mokyklų mokymo programas įtraukti temas apie sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo naudą;

| 24. | taip pat ragina valstybes nares, vietos valdžios institucijas ir mokyklų vadovybę prižiūrėti ir gerinti maitinimo mokyklose ir vaikų darželiuose kokybę ir standartus, be kitų priemonių pasitelkus specialius mokymus ir gaires viešojo maitinimo personalui, maisto ir gėrimų tiekėjų kontrolę ir gaires dėl sveiko maisto valgyklose; pabrėžia, kad svarbu pritaikyti porcijų dydžius atsižvelgiant į poreikius ir įtraukti į valgiaraščius vaisius ir daržoves; ragina mokyklose daugiau šviesti sveikos mitybos klausimais ir atsisakyti pardavinėti daug riebalų, druskos ar cukraus turintį ir mažos maistinės vertės maistą ir gėrimus; ragina pardavimo taškuose verčiau pardavinėti šviežius vaisius ir daržoves; ragina valstybes nares užtikrinti, kad mokyklų programose bent trys pamokos per savaitę būtų skirtos fizinei veiklai, įgyvendinant pirmiau minėtoje Baltojoje knygoje dėl sporto užsibrėžtus tikslus, ir būtų parengti naujų viešųjų sporto centrų, kurie taip pat būtų prieinami ir neįgaliesiems, statybos planai, taip pat išlaikyti mokyklose jau esančius sporto centrus; džiaugiasi, kad ES teiks finansinę paramą galimai „Vaisiai mokykloms“ programai, panašiai į šiuo metu įgyvendinamą „Pienas mokykloms“ programą; ragina rasti sprendimą (kurio pareikalavo kelios valstybės narės), susijusį su nemokamu vaisių ir daržovių dalijimu mokyklose ir labdaros įstaigose 2008 m., kol nuo 2009 m. sausio 1 d. bus pradėtas įgyvendinti projektas, skatinantis vartoti vaisius mokyklose; |
| --- | --- |

24.

taip pat ragina valstybes nares, vietos valdžios institucijas ir mokyklų vadovybę prižiūrėti ir gerinti maitinimo mokyklose ir vaikų darželiuose kokybę ir standartus, be kitų priemonių pasitelkus specialius mokymus ir gaires viešojo maitinimo personalui, maisto ir gėrimų tiekėjų kontrolę ir gaires dėl sveiko maisto valgyklose; pabrėžia, kad svarbu pritaikyti porcijų dydžius atsižvelgiant į poreikius ir įtraukti į valgiaraščius vaisius ir daržoves; ragina mokyklose daugiau šviesti sveikos mitybos klausimais ir atsisakyti pardavinėti daug riebalų, druskos ar cukraus turintį ir mažos maistinės vertės maistą ir gėrimus; ragina pardavimo taškuose verčiau pardavinėti šviežius vaisius ir daržoves; ragina valstybes nares užtikrinti, kad mokyklų programose bent trys pamokos per savaitę būtų skirtos fizinei veiklai, įgyvendinant pirmiau minėtoje Baltojoje knygoje dėl sporto užsibrėžtus tikslus, ir būtų parengti naujų viešųjų sporto centrų, kurie taip pat būtų prieinami ir neįgaliesiems, statybos planai, taip pat išlaikyti mokyklose jau esančius sporto centrus; džiaugiasi, kad ES teiks finansinę paramą galimai „Vaisiai mokykloms“ programai, panašiai į šiuo metu įgyvendinamą „Pienas mokykloms“ programą; ragina rasti sprendimą (kurio pareikalavo kelios valstybės narės), susijusį su nemokamu vaisių ir daržovių dalijimu mokyklose ir labdaros įstaigose 2008 m., kol nuo 2009 m. sausio 1 d. bus pradėtas įgyvendinti projektas, skatinantis vartoti vaisius mokyklose;

| 25. | ragina valstybių narių vietos valdžios institucijas remti prieinamą ir įperkamą laisvalaikio infrastruktūrą ir vietinėje aplinkoje numatyti daugiau galimybių, kurios skatintų žmones laisvalaikiu užsiimti fizine veikla; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybių narių vietos valdžios institucijas remti prieinamą ir įperkamą laisvalaikio infrastruktūrą ir vietinėje aplinkoje numatyti daugiau galimybių, kurios skatintų žmones laisvalaikiu užsiimti fizine veikla;

| 26. | ragina valstybes nares, vietos įmones ir mokyklų vadovus užtikrinti, kad prekyba naudojant mokyklose maisto pardavimo automatus būtų suderinta su sveikos mitybos reikalavimais; mano, kad yra labai svarbu, jog bet koks mažos maistinės vertės vadinamųjų HSSF produktų (turinčių daug cukraus, druskos, riebalų) finansavimas ir reklamavimas mokyklų pastatuose būtų leidžiamas tik mokyklos vadovybės prašymu arba jai aiškiai sutikus ir stebimas mokinių ir tėvų draugijų; mano, kad sporto organizacijos ir komandos turėtų rodyti pavyzdį, kaip reikėtų tinkamai mankštintis ir maitintis, ir ragina visas sporto organizacijas ir komandas savanoriškai įsipareigoti skatinti sveiką mitybą ir fizinį aktyvumą, ypač tarp vaikų; mano, kad visos sporto organizacijos ir komados skatina sveiką mitybą ir fizinį aktyvumą; be to, pažymi, kad Europos sporto judėjimas neturėtų būti kaltinamas dėl antsvorio ir nutukimo Europoje; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares, vietos įmones ir mokyklų vadovus užtikrinti, kad prekyba naudojant mokyklose maisto pardavimo automatus būtų suderinta su sveikos mitybos reikalavimais; mano, kad yra labai svarbu, jog bet koks mažos maistinės vertės vadinamųjų HSSF produktų (turinčių daug cukraus, druskos, riebalų) finansavimas ir reklamavimas mokyklų pastatuose būtų leidžiamas tik mokyklos vadovybės prašymu arba jai aiškiai sutikus ir stebimas mokinių ir tėvų draugijų; mano, kad sporto organizacijos ir komandos turėtų rodyti pavyzdį, kaip reikėtų tinkamai mankštintis ir maitintis, ir ragina visas sporto organizacijas ir komandas savanoriškai įsipareigoti skatinti sveiką mitybą ir fizinį aktyvumą, ypač tarp vaikų; mano, kad visos sporto organizacijos ir komados skatina sveiką mitybą ir fizinį aktyvumą; be to, pažymi, kad Europos sporto judėjimas neturėtų būti kaltinamas dėl antsvorio ir nutukimo Europoje;

| 27. | džiaugiasi dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) bendrosios rinkos organizavimo reformos, dėl kurios mokykloms bus teikiama daugiau vaisių ir daržovių, su sąlyga, kad bus kontroliuojami šių produktų kokybė ir cheminis saugumas; |
| --- | --- |

27.

džiaugiasi dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) bendrosios rinkos organizavimo reformos, dėl kurios mokykloms bus teikiama daugiau vaisių ir daržovių, su sąlyga, kad bus kontroliuojami šių produktų kokybė ir cheminis saugumas;

| 28. | ragina ES ir ypač ECOFIN lanksčiai spręsti klausimus, susijusius su kai kurių valstybių narių paraiškomis dėl galimybės taikyti mažesnę PVM normą su socialinėmis, ekonominėmis, aplinkosaugos arba sveikatingumo reikmėmis susijusioms sritims; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, atsižvelgiant į suteikiantį joms šią teisę Bendrijos teisės aktą, sumažinti PVM vaisiams ir daržovėms; be to, ragina iš dalies pakeisti galiojančius Bendrijos teisės aktus taip, kad vaisiams ir daržovėms būtų taikoma ypač žema PVM norma (mažiau nei 5 proc.); |
| --- | --- |

28.

ragina ES ir ypač ECOFIN lanksčiai spręsti klausimus, susijusius su kai kurių valstybių narių paraiškomis dėl galimybės taikyti mažesnę PVM normą su socialinėmis, ekonominėmis, aplinkosaugos arba sveikatingumo reikmėmis susijusioms sritims; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, atsižvelgiant į suteikiantį joms šią teisę Bendrijos teisės aktą, sumažinti PVM vaisiams ir daržovėms; be to, ragina iš dalies pakeisti galiojančius Bendrijos teisės aktus taip, kad vaisiams ir daržovėms būtų taikoma ypač žema PVM norma (mažiau nei 5 proc.);

| 29. | džiaugiasi dėl ES iniciatyvų, pavyzdžiui, tinklavietės „ES mini virėjai“ sukūrimo ir 2007 m. lapkričio 8 d. paskelbimo ES sveikos mitybos ir sveiko maisto ruošimo diena; pataria organizuoti informavimo kampanijas, kurių metu būtų didinamas supratimas apie daug energijos teikiančių produktų ryšį su fizinio aktyvumo, kurio reikia sudeginti iš tokių produktų gautoms kalorijoms, trukme; |
| --- | --- |

29.

džiaugiasi dėl ES iniciatyvų, pavyzdžiui, tinklavietės „ES mini virėjai“ sukūrimo ir 2007 m. lapkričio 8 d. paskelbimo ES sveikos mitybos ir sveiko maisto ruošimo diena; pataria organizuoti informavimo kampanijas, kurių metu būtų didinamas supratimas apie daug energijos teikiančių produktų ryšį su fizinio aktyvumo, kurio reikia sudeginti iš tokių produktų gautoms kalorijoms, trukme;

Sąmoningas sveikų produktų pasirinkimas ir prieinamumas

| 30. | mano, kad veikla, susijusi su maisto produktų sudėties keitimu, – veiksminga priemonė, padėsianti sumažinti riebalų, cukraus ir druskos kiekį mūsų maiste, ir ragina maisto gamintojus labiau dalyvauti veikloje, susijusioje su maisto produktų sudėties keitimu, t. y. siekti, kad būtų sumažintas maiste esančių riebalų, druskos ir cukraus kiekis ir vietoj kaloringo mažai maistingų medžiagų turinčio maisto būtų gaminamas daug ląstelienos turintis maistas, be to, jo gamybai būtų naudojama daugiau vaisių ir daržovių; labai džiaugiasi dėl gamintojų savanoriškai prisiimtų įsipareigojimų maisto sudėtyje atsižvelgti į sveiko maisto kriterijų; |
| --- | --- |

30.

mano, kad veikla, susijusi su maisto produktų sudėties keitimu, – veiksminga priemonė, padėsianti sumažinti riebalų, cukraus ir druskos kiekį mūsų maiste, ir ragina maisto gamintojus labiau dalyvauti veikloje, susijusioje su maisto produktų sudėties keitimu, t. y. siekti, kad būtų sumažintas maiste esančių riebalų, druskos ir cukraus kiekis ir vietoj kaloringo mažai maistingų medžiagų turinčio maisto būtų gaminamas daug ląstelienos turintis maistas, be to, jo gamybai būtų naudojama daugiau vaisių ir daržovių; labai džiaugiasi dėl gamintojų savanoriškai prisiimtų įsipareigojimų maisto sudėtyje atsižvelgti į sveiko maisto kriterijų;

| 31. | pabrėžia, kad turi būti privaloma aiškiai ženklinti maisto medžiagas, kad vartotojams būtų sudaryta galimybė pasirinkti sveikesnį maistą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad turi būti privaloma aiškiai ženklinti maisto medžiagas, kad vartotojams būtų sudaryta galimybė pasirinkti sveikesnį maistą;

| 32. | ragina visoje ES uždrausti transriebalų rūgštis; ragina ES valstybes nares vadovautis pažangiąja patirtimi kontroliuojant maisto sudėtį (pavyzdžiui, druskos kiekį); be to, ragina Komisiją parengti keitimosi pažangiąja patirtimi valstybių narių lygmeniu programą; pažymi, kad turėtų būti suteiktos specialios išimtys nustatytos kilmės (angl. PDO) ir geografinių požymių turintiems (angl. PGI), ženklu „garantuotas tradicinis gaminys“ (TSG) ženklinamiems bei kitų rūšių tradiciniams produktams, siekiant išsaugoti originalius receptus; šiuo atžvilgiu daug tikisi iš būsimos Žaliosios knygos dėl žemės ūkiui skirtos kokybės strategijos, užtikrinančios geresnę kokybę ir PGI programų apsaugą; |
| --- | --- |

32.

ragina visoje ES uždrausti transriebalų rūgštis; ragina ES valstybes nares vadovautis pažangiąja patirtimi kontroliuojant maisto sudėtį (pavyzdžiui, druskos kiekį); be to, ragina Komisiją parengti keitimosi pažangiąja patirtimi valstybių narių lygmeniu programą; pažymi, kad turėtų būti suteiktos specialios išimtys nustatytos kilmės (angl. PDO) ir geografinių požymių turintiems (angl. PGI), ženklu „garantuotas tradicinis gaminys“ (TSG) ženklinamiems bei kitų rūšių tradiciniams produktams, siekiant išsaugoti originalius receptus; šiuo atžvilgiu daug tikisi iš būsimos Žaliosios knygos dėl žemės ūkiui skirtos kokybės strategijos, užtikrinančios geresnę kokybę ir PGI programų apsaugą;

| 33. | pabrėžia, kad dabartinės mokslo žinios rodo, jog dėl per didelio transriebalų rūgščių vartojimo (per 2 proc. bendro suvartojamo energijos kiekio) kyla didesnė širdies ir kraujagyslių ligų rizika; dėl to labai apgailestauja, kad šiuo metu tik keleto Europos šalių vyriausybės ėmėsi priemonių sumažinti Europos vartotojams poveikį, susijusį su transriebalų rūgščių ir sočiųjų riebalų rūgščių, esančių daugelyje perdirbtų mažos maistinės vertės produktų, kaupimusi; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad dabartinės mokslo žinios rodo, jog dėl per didelio transriebalų rūgščių vartojimo (per 2 proc. bendro suvartojamo energijos kiekio) kyla didesnė širdies ir kraujagyslių ligų rizika; dėl to labai apgailestauja, kad šiuo metu tik keleto Europos šalių vyriausybės ėmėsi priemonių sumažinti Europos vartotojams poveikį, susijusį su transriebalų rūgščių ir sočiųjų riebalų rūgščių, esančių daugelyje perdirbtų mažos maistinės vertės produktų, kaupimusi;

| 34. | pabrėžia, kad dirbtinės transriebalų rūgštys kelia didelį, plačiai dokumentais patvirtintą ir nereikalingą pavojų europiečių sveikatai; dėl to reikėtų parengti atitinkamą teisėkūros iniciatyvą, kurios tikslas – veiksmingai pašalinti pramoniniu būdu perdirbtas transriebalų rūgštis iš maisto produktų; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad dirbtinės transriebalų rūgštys kelia didelį, plačiai dokumentais patvirtintą ir nereikalingą pavojų europiečių sveikatai; dėl to reikėtų parengti atitinkamą teisėkūros iniciatyvą, kurios tikslas – veiksmingai pašalinti pramoniniu būdu perdirbtas transriebalų rūgštis iš maisto produktų;

| 35. | ragina ištirti dirbtinių aromato ir skonio stipriklių, pvz., glutamatų, guanilatų ir inozinatų, svarbą, visų pirma jau paruoštuose gaminiuose ir pramoniniu būdu pagamintuose maisto produktuose, siekiant nustatyti jų įtaką maisto vartojimo įpročiams; |
| --- | --- |

35.

ragina ištirti dirbtinių aromato ir skonio stipriklių, pvz., glutamatų, guanilatų ir inozinatų, svarbą, visų pirma jau paruoštuose gaminiuose ir pramoniniu būdu pagamintuose maisto produktuose, siekiant nustatyti jų įtaką maisto vartojimo įpročiams;

| 36. | ragina pramonę iš naujo nustatyti vienos porcijos dydžius, pasiūlant didesnį mažesnių porcijų pasirinkimą; |
| --- | --- |

36.

ragina pramonę iš naujo nustatyti vienos porcijos dydžius, pasiūlant didesnį mažesnių porcijų pasirinkimą;

| 37. | pritaria naujam Komisijos pasiūlymui dėl 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (2) persvarstymo; ragina užtikrinti, kad ženklinimas būtų pastebimas, aiškus ir lengvai suprantamas vartotojui; |
| --- | --- |

37.

pritaria naujam Komisijos pasiūlymui dėl 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (2) persvarstymo; ragina užtikrinti, kad ženklinimas būtų pastebimas, aiškus ir lengvai suprantamas vartotojui;

| 38. | be to, ragina Komisiją atlikti visapusišką BŽŪP įtakos sveikatos sričiai pakartotinį svarstymą ir įvertinti, ar galima būtų atlikti tokius politikos pakeitimus, dėl kurių būtų galima lengviau pagerinti mitybą visoje Europoje; |
| --- | --- |

38.

be to, ragina Komisiją atlikti visapusišką BŽŪP įtakos sveikatos sričiai pakartotinį svarstymą ir įvertinti, ar galima būtų atlikti tokius politikos pakeitimus, dėl kurių būtų galima lengviau pagerinti mitybą visoje Europoje;

Žiniasklaida ir reklama

| 39. | ragina žiniasklaidos sektoriaus veiklos vykdytojus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir sporto organizacijomis sudaryti papildomų paskatų daugiau užsiimti fizine veikla; be to, propaguoti sportinę veiklą visomis žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

39.

ragina žiniasklaidos sektoriaus veiklos vykdytojus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir sporto organizacijomis sudaryti papildomų paskatų daugiau užsiimti fizine veikla; be to, propaguoti sportinę veiklą visomis žiniasklaidos priemonėmis;

| 40. | primena žiniasklaidos reikšmę informuojant, šviečiant ir įtikinant laikytis sveikos ir suderintos mitybos, taip pat jos vaidmenį nustatant kūno formos stereotipus; mano, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje (3) naudojamas savanoriškumu grindžiamas metodas, susijęs su mažos maistinės vertės maisto reklamavimu vaikams specialia kontrole, – žingsnis tinkama linkme, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl griežtesnės kontrolės, jei iš 2010 m. pakartotinio svarstymo paaiškėtų, kad savanoriškumo principas nedavė rezultatų; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti žiniasklaidos paslaugų teikėjus kurti elgesio kodeksus dėl netinkamų komercinių garso ir vaizdo pranešimų apie maisto produktus ir gėrimus, taip pat ragina veiklos vykdytojus siūlyti konkrečias nacionalinio lygmens priemones, kurios padėtų įgyvendinti arba įtvirtinti šioje direktyvoje apibrėžtas nuostatas; |
| --- | --- |

40.

primena žiniasklaidos reikšmę informuojant, šviečiant ir įtikinant laikytis sveikos ir suderintos mitybos, taip pat jos vaidmenį nustatant kūno formos stereotipus; mano, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje (3) naudojamas savanoriškumu grindžiamas metodas, susijęs su mažos maistinės vertės maisto reklamavimu vaikams specialia kontrole, – žingsnis tinkama linkme, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl griežtesnės kontrolės, jei iš 2010 m. pakartotinio svarstymo paaiškėtų, kad savanoriškumo principas nedavė rezultatų; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti žiniasklaidos paslaugų teikėjus kurti elgesio kodeksus dėl netinkamų komercinių garso ir vaizdo pranešimų apie maisto produktus ir gėrimus, taip pat ragina veiklos vykdytojus siūlyti konkrečias nacionalinio lygmens priemones, kurios padėtų įgyvendinti arba įtvirtinti šioje direktyvoje apibrėžtas nuostatas;

| 41. | ragina pramonę atkreipti ypatingą dėmesį į maisto produktų reklamą, skirtą vaikams; ragina nesveiko maisto reklamai, skirtai vaikams, nustatyti draudžiamą laiką ir apribojimus; visi šie apribojimai taip pat turėtų būti taikomi naujoms žiniasklaidos formoms, pvz., internetiniams žaidimams, reklaminėms užsklandoms ir siunčiamoms į mobiliuosius telefonus teksto žinutėms; |
| --- | --- |

41.

ragina pramonę atkreipti ypatingą dėmesį į maisto produktų reklamą, skirtą vaikams; ragina nesveiko maisto reklamai, skirtai vaikams, nustatyti draudžiamą laiką ir apribojimus; visi šie apribojimai taip pat turėtų būti taikomi naujoms žiniasklaidos formoms, pvz., internetiniams žaidimams, reklaminėms užsklandoms ir siunčiamoms į mobiliuosius telefonus teksto žinutėms;

Sveikatos priežiūra ir moksliniai tyrimai

| 42. | pripažįsta, kad sveikatos specialistai, ypač pediatrai ir farmacininkai, turi būti informuojami apie jiems tenkantį pagrindinį ankstyvos diagnozės dėl gresiančio asmenims antsvorio ir širdies ir kraujagyslių ligų nustatymo vaidmenį, ir mano, kad šie gydytojai turėtų būti pagrindiniai veikėjai kovojant su nutukimo epidemija ir neužkrečiamomis ligomis; ragina Komisiją sukurti Europos antropometrinius rodiklius ir gaires dėl metabolinių širdies ligų rizikos veiksnių, susijusių su nutukimu; pabrėžia, kad ypač svarbu tikrinant sveikatą (siekiant nustatyti kitus metabolinius širdies ligų rizikos veiksnius) reguliariai rinkti įprastus duomenis, kad būtų galima įvertinti sergamumą, susijusį su antsvoriu ir (arba) nutukimu, pirminės sveikatos priežiūros lygmenyje; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, kad sveikatos specialistai, ypač pediatrai ir farmacininkai, turi būti informuojami apie jiems tenkantį pagrindinį ankstyvos diagnozės dėl gresiančio asmenims antsvorio ir širdies ir kraujagyslių ligų nustatymo vaidmenį, ir mano, kad šie gydytojai turėtų būti pagrindiniai veikėjai kovojant su nutukimo epidemija ir neužkrečiamomis ligomis; ragina Komisiją sukurti Europos antropometrinius rodiklius ir gaires dėl metabolinių širdies ligų rizikos veiksnių, susijusių su nutukimu; pabrėžia, kad ypač svarbu tikrinant sveikatą (siekiant nustatyti kitus metabolinius širdies ligų rizikos veiksnius) reguliariai rinkti įprastus duomenis, kad būtų galima įvertinti sergamumą, susijusį su antsvoriu ir (arba) nutukimu, pirminės sveikatos priežiūros lygmenyje;

| 43. | atkreipia dėmesį į problemą, susijusią su netinkama mityba, – būsena, kai nepakankama, perteklinė arba nesubalansuota mityba daro apčiuopiamą neigiamą poveikį audiniams, kūno formai ir kūno funkcijoms; pažymi, kad netinkama mityba – sunki našta asmens gerovei ir visuomenei, ypač sveikatos priežiūros sistemai, ir kad dėl netinkamos mitybos padidėja mirtingumas, pailgėja gydymo ligoninėse trukmė, daugėja komplikacijų ir blogėja pacientų gyvenimo kokybė; primena, kad papildomos dienos ligoninėje ir netinkamos mitybos komplikacijų gydymas kasmet praryja milijardus eurų iš valstybės biudžeto; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į problemą, susijusią su netinkama mityba, – būsena, kai nepakankama, perteklinė arba nesubalansuota mityba daro apčiuopiamą neigiamą poveikį audiniams, kūno formai ir kūno funkcijoms; pažymi, kad netinkama mityba – sunki našta asmens gerovei ir visuomenei, ypač sveikatos priežiūros sistemai, ir kad dėl netinkamos mitybos padidėja mirtingumas, pailgėja gydymo ligoninėse trukmė, daugėja komplikacijų ir blogėja pacientų gyvenimo kokybė; primena, kad papildomos dienos ligoninėje ir netinkamos mitybos komplikacijų gydymas kasmet praryja milijardus eurų iš valstybės biudžeto;

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad apytikriai apskaičiuota, jog 40 proc. ligoninėse slaugomų pacientų ir 40–80 proc. senyvo amžiaus žmonių slaugos namuose slaugomų asmenų yra nusilpę dėl prastos mitybos; ragina valstybes nares pagerinti kokybę ir kiekybę maisto, tiekiamo ligoninėse slaugomiems pacientams ir senyvo amžiaus žmonių slaugos namuose slaugomiems asmenims, nes dėl to sutrumpėtų buvimo ligoninėse laikas; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, kad apytikriai apskaičiuota, jog 40 proc. ligoninėse slaugomų pacientų ir 40–80 proc. senyvo amžiaus žmonių slaugos namuose slaugomų asmenų yra nusilpę dėl prastos mitybos; ragina valstybes nares pagerinti kokybę ir kiekybę maisto, tiekiamo ligoninėse slaugomiems pacientams ir senyvo amžiaus žmonių slaugos namuose slaugomiems asmenims, nes dėl to sutrumpėtų buvimo ligoninėse laikas;

| 45. | tvirtai įsitikinęs, kad būtina visapusiškai reglamentuoti medicinos profesines kvalifikacijas „klinikinis dietologas“ ir „mitybos specialistas“; |
| --- | --- |

45.

tvirtai įsitikinęs, kad būtina visapusiškai reglamentuoti medicinos profesines kvalifikacijas „klinikinis dietologas“ ir „mitybos specialistas“;

| 46. | ragina Komisiją propaguoti pažangiąją medicininę patirtį, pvz., naudojant ES sveikatos forumą, ir vykdyti informavimo kampanijas apie su nutukimu ir pilvo nutukimu susijusią riziką, ypatingą dėmesį skiriant širdies ir kraujagyslių ligų pavojui; ragina Komisiją teikti informaciją apie naminių dietų pavojus, ypač jei laikantis tokių dietų vartojami vaistai nuo nutukimo be gydytojo recepto; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti netinkamos mitybos, nepakankamos mitybos ir dehidratacijos problemoms; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją propaguoti pažangiąją medicininę patirtį, pvz., naudojant ES sveikatos forumą, ir vykdyti informavimo kampanijas apie su nutukimu ir pilvo nutukimu susijusią riziką, ypatingą dėmesį skiriant širdies ir kraujagyslių ligų pavojui; ragina Komisiją teikti informaciją apie naminių dietų pavojus, ypač jei laikantis tokių dietų vartojami vaistai nuo nutukimo be gydytojo recepto; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti netinkamos mitybos, nepakankamos mitybos ir dehidratacijos problemoms;

| 47. | ragina valstybes nares nuosekliai įgyvendinti 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (4); |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares nuosekliai įgyvendinti 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (4);

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti mokslo tyrimus, skirtus tarpusavio ryšiui tarp nutukimo ir lėtinių ligų, pvz., vėžio ir diabeto, ištirti, kadangi mokslinio epidemiologinio tyrimo tikslu reikia nustatyti veiksnius, labiausiai susijusius su nutukimo plitimo augimu, pvz., nustatyti kintamuosius biologinius žymeklius pogrupiuose, padėsiančius išaiškinti biologinius nutukimo mechanizmus; be to, ragina atlikti tyrimus, kuriuose būtų palyginti ir įvertinti įvairių intervencinių priemonių taikymo rezultatai, įskaitant psichologinius tyrimus; ragina valstybes nares sukurti sistemą, kuri sudarytų galimybę vykdyti priemones, skirtas su antsvoriu, nutukimu ir su šiais reiškiniais susijusių lėtinių ligų profilaktikai, nustatymui ir valdymui; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti mokslo tyrimus, skirtus tarpusavio ryšiui tarp nutukimo ir lėtinių ligų, pvz., vėžio ir diabeto, ištirti, kadangi mokslinio epidemiologinio tyrimo tikslu reikia nustatyti veiksnius, labiausiai susijusius su nutukimo plitimo augimu, pvz., nustatyti kintamuosius biologinius žymeklius pogrupiuose, padėsiančius išaiškinti biologinius nutukimo mechanizmus; be to, ragina atlikti tyrimus, kuriuose būtų palyginti ir įvertinti įvairių intervencinių priemonių taikymo rezultatai, įskaitant psichologinius tyrimus; ragina valstybes nares sukurti sistemą, kuri sudarytų galimybę vykdyti priemones, skirtas su antsvoriu, nutukimu ir su šiais reiškiniais susijusių lėtinių ligų profilaktikai, nustatymui ir valdymui;

| 49. | džiaugiasi, kad 7-ojoje pagrindų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programoje (BP7), skirtoje sveikatai, diabeto ir nutukimo klausimams suteikta pirmenybė; |
| --- | --- |

49.

džiaugiasi, kad 7-ojoje pagrindų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programoje (BP7), skirtoje sveikatai, diabeto ir nutukimo klausimams suteikta pirmenybė;

| 50. | ragina pagal BP7 tęsti pilvo nutukimo padarinių mokslinius tyrimus ir stebėseną; |
| --- | --- |

50.

ragina pagal BP7 tęsti pilvo nutukimo padarinių mokslinius tyrimus ir stebėseną;

| 51. | ragina Komisiją Europos lygmeniu vykdyti informavimo kampanijas apie su pilvo nutukimu susijusią riziką, kad visuomenė ir ypač sveikatos priežiūros specialistai geriau suvoktų, kokia rimta ši problema; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją Europos lygmeniu vykdyti informavimo kampanijas apie su pilvo nutukimu susijusią riziką, kad visuomenė ir ypač sveikatos priežiūros specialistai geriau suvoktų, kokia rimta ši problema;

| 52. | prašo, kad mitybos klausimui būtų skiriama derama vieta visoje ES politikoje ir veikloje. |
| --- | --- |

52.

prašo, kad mitybos klausimui būtų skiriama derama vieta visoje ES politikoje ir veikloje.

*

* *

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat šalims kandidatėms ir Pasaulio sveikatos organizacijai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat šalims kandidatėms ir Pasaulio sveikatos organizacijai.

---

(1)  OL C 250 E, 2007 10 25, p. 93.

(2)  OL L 276, 1990 10 6, p. 40.

(3)  2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/65/EB (OL L 332, 2007 12 18, p. 27).

(4)  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/105

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisKolektyvinis autorių teisių administravimas internetu

P6_TA(2008)0462

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje

2010/C 8 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos 2005 m. spalio 18 d. rekomendaciją 2005/737/EB dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje (1) (toliau – 2005 m. rekomendacija),

atsižvelgdamas į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 ir 151 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos II-77 ir II-82 straipsnius,

atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 97a straipsnį,

atsižvelgdamas į galiojančius tarptautinius susitarimus, taikomus muzikos teisių srityje, t. y. į 1961 m. spalio 26 d. Romos konvenciją dėl atlikėjų, fonogramų gamintojų ir transliuojančiųjų organizacijų apsaugos, Berno konvenciją dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos, Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (WIPO) 1996 m. gruodžio 20 d. autorių teisių sutartį, WIPO 1996 m. gruodžio 20 d. atlikimų ir fonogramų apsaugos sutartį ir 1994 m. balandžio 15 d. PPO susitarimą dėl su prekyba susijusių intelektinės nuosavybės teisių aspektų (TRIPS),

atsižvelgdamas į EB teisės aktus (acquis communautaire), susijusius su autorių teisėmis ir gretutinėmis teisėmis muzikos srityje, t. y. į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/115/EB dėl nuomos ir panaudos teisių bei tam tikrų teisių, gretutinių autorių teisėms, intelektinės nuosavybės srityje (2), 1993 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvą 93/83/EEB dėl tam tikrų autorių teisių ir gretutinių teisių taisyklių, taikomų palydoviniam transliavimui ir kabeliniam perdavimui, koordinavimo (3), 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų (4) ir 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (5),

atsižvelgdamas į 1995 m. liepos 19 d. Komisijos Žaliąją knygą dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacijos visuomenėje (COM(1995)0382),

atsižvelgdamas į savo 2003 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl garso ir vaizdo atlikėjų apsaugos (6),

atsižvelgdamas į savo 2004 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Bendrijos autorių teisių ir gretutinių teisių kolektyvinio valdymo bendrijų struktūros (7),

atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. balandžio 16 d. pranešimą dėl autorių teisių ir gretutinių teisių valdymo vidaus rinkoje (COM(2004)0261),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo: daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris (8),

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 3 d. Komisijos komunikatą dėl kūrinių platinimo prijungties režimu bendrojoje rinkoje (COM(2007)0836 galutinis),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl raiškos laisvės internete (9),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl 2005 m. spalio 18 d. Komisijos rekomendacijos dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje (2005/737/EB) (10),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl negriežtosios teisės (soft law) priemonių panaudojimo institucinės ir teisinės reikšmės (11),

atsižvelgdamas į sutrumpintą ataskaitą, pateikiančią 2005 m. rekomendacijos stebėsenos rezultatus (12),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje Parlamentas Komisiją paragino aiškiai nurodyti, kad 2005 m. rekomendacija taikoma išimtinai internetu vykdomai muzikos įrašų prekybai, ir, pasikonsultavus su visomis suinteresuotomis šalimis, kiek įmanoma greičiau pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kurią pagal bendro sprendimo procedūrą priimtų Parlamentas ir Taryba, siekiant reglamentuoti kolektyvinį autorių teisių ir gretutinių teisių administravimą internetu tarptautiniu mastu teikiamų muzikos paslaugų srityje, atsižvelgiant į skaitmeninio amžiaus ypatybes ir siekiant apsaugoti Europos kultūros įvairovę, mažas suinteresuotas šalis ir vietos kūrinius remiantis nediskriminuojančio vertinimo principu, |
| --- | --- |

A.

kadangi savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje Parlamentas Komisiją paragino aiškiai nurodyti, kad 2005 m. rekomendacija taikoma išimtinai internetu vykdomai muzikos įrašų prekybai, ir, pasikonsultavus su visomis suinteresuotomis šalimis, kiek įmanoma greičiau pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kurią pagal bendro sprendimo procedūrą priimtų Parlamentas ir Taryba, siekiant reglamentuoti kolektyvinį autorių teisių ir gretutinių teisių administravimą internetu tarptautiniu mastu teikiamų muzikos paslaugų srityje, atsižvelgiant į skaitmeninio amžiaus ypatybes ir siekiant apsaugoti Europos kultūros įvairovę, mažas suinteresuotas šalis ir vietos kūrinius remiantis nediskriminuojančio vertinimo principu,

| B. | kadangi savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje Parlamentas nurodė, kad, siekiant patenkinti autorių, o kartu – ir visos Europos kultūrinės įvairovės – interesus, būtų tikslinga nustatyti teisingą ir skaidrią konkurencijos sistemą, kuri nemažintų autorių pajamų, |
| --- | --- |

B.

kadangi savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje Parlamentas nurodė, kad, siekiant patenkinti autorių, o kartu – ir visos Europos kultūrinės įvairovės – interesus, būtų tikslinga nustatyti teisingą ir skaidrią konkurencijos sistemą, kuri nemažintų autorių pajamų,

| 1. | primena, kad atsižvelgiant į teritorinį autorių teisių pobūdį ir nepaisant to, kad egzistuoja Direktyva 2001/29/EB, kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje padėtis yra itin sudėtinga iš esmės dėl to, kad trūksta Europos licencijų; |
| --- | --- |

1.

primena, kad atsižvelgiant į teritorinį autorių teisių pobūdį ir nepaisant to, kad egzistuoja Direktyva 2001/29/EB, kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje padėtis yra itin sudėtinga iš esmės dėl to, kad trūksta Europos licencijų;

| 2. | mano, kad dėl to, jog buvo atsisakyta reglamentuoti šią sritį privalomais teisės aktais (nepaisant įvairių Europos Parlamento rezoliucijų) ir buvo priimtas sprendimas dėl šį sektorių reguliuojančios rekomendacijos, susidarė teisinio neaiškumo atmosfera, kurią jaučia teisių turėtojai ir vartotojai, ir ypač transliuotojai; |
| --- | --- |

2.

mano, kad dėl to, jog buvo atsisakyta reglamentuoti šią sritį privalomais teisės aktais (nepaisant įvairių Europos Parlamento rezoliucijų) ir buvo priimtas sprendimas dėl šį sektorių reguliuojančios rekomendacijos, susidarė teisinio neaiškumo atmosfera, kurią jaučia teisių turėtojai ir vartotojai, ir ypač transliuotojai;

| 3. | pabrėžia, kad, kita vertus, po to, kai vartotojai pateikė skundą, Komisijos Konkurencijos generalinis direktoratas pareiškė ieškinį Tarptautinei autorių ir kompozitorių organizacijų konfederacijai, kurios narėmis taip pat yra 24 Europos autorių teisių organizacijos; pabrėžia, kad šios bylos sprendimu siekiama užkirsti kelią suinteresuotų šalių bandymams veikti kartu siekiant rasti tinkamus sprendimus, pvz., dėl naudojimosi teisėmis sistemos Europos lygmeniu, ir sudaryti galimybes veikti kelių didelių autorių teisių organizacijų, kurios sudariusios išimtines sutartis su leidėjais tarptautiniu mastu, oligopolijai; mano, kad viso šio proceso rezultatas bus pasirinkimo apribojimas ir mažų autorių teisių organizacijų išnykimas, o dėl to nukentės mažumų kultūros; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad, kita vertus, po to, kai vartotojai pateikė skundą, Komisijos Konkurencijos generalinis direktoratas pareiškė ieškinį Tarptautinei autorių ir kompozitorių organizacijų konfederacijai, kurios narėmis taip pat yra 24 Europos autorių teisių organizacijos; pabrėžia, kad šios bylos sprendimu siekiama užkirsti kelią suinteresuotų šalių bandymams veikti kartu siekiant rasti tinkamus sprendimus, pvz., dėl naudojimosi teisėmis sistemos Europos lygmeniu, ir sudaryti galimybes veikti kelių didelių autorių teisių organizacijų, kurios sudariusios išimtines sutartis su leidėjais tarptautiniu mastu, oligopolijai; mano, kad viso šio proceso rezultatas bus pasirinkimo apribojimas ir mažų autorių teisių organizacijų išnykimas, o dėl to nukentės mažumų kultūros;

| 4. | mano, kad ataskaita, pateikianti 2005 m. rekomendacijos stebėsenos rezultatus, tiksliai neatspindi esamos padėties ir neatsižvelgia į Parlamento 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje pateiktą nuomonę; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ataskaita, pateikianti 2005 m. rekomendacijos stebėsenos rezultatus, tiksliai neatspindi esamos padėties ir neatsižvelgia į Parlamento 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje pateiktą nuomonę;

| 5. | mano, kad susidariusi padėtis rodo, kad Komisija nusprendė nekreipti dėmesio į Parlamento perspėjimus, visų pirma pateiktus 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje, kurioje taip pat pateikiami konkretūs pasiūlymai dėl kontroliuojamos konkurencijos, taip pat dėl mažumų kultūrų apsaugos ir paskatų Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

5.

mano, kad susidariusi padėtis rodo, kad Komisija nusprendė nekreipti dėmesio į Parlamento perspėjimus, visų pirma pateiktus 2007 m. kovo 13 d. rezoliucijoje, kurioje taip pat pateikiami konkretūs pasiūlymai dėl kontroliuojamos konkurencijos, taip pat dėl mažumų kultūrų apsaugos ir paskatų Europos Sąjungoje;

| 6. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas, kaip vienas iš teisės aktų leidėjų, aktyviai dalyvautų rengiant iniciatyvą dėl kūrinių platinimo prijungties režimu; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas, kaip vienas iš teisės aktų leidėjų, aktyviai dalyvautų rengiant iniciatyvą dėl kūrinių platinimo prijungties režimu;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai.

---

(1)  OL L 276, 2005 10 21, p. 54.

(2)  OL L 376, 2006 12 27, p. 28.

(3)  OL L 248, 1993 10 6, p. 15.

(4)  OL L 372, 2006 12 27, p. 12.

(5)  OL L 167, 2001 6 22, p. 10.

(6)  OL C 67 E, 2004 3 17, p. 293.

(7)  OL C 92 E, 2004 4 16, p. 425.

(8)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 640.

(9)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 879.

(10)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 64.

(11)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 75.

(12)  http://ec. europa. eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en. pdf.

---

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/108

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisEuropos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio pakeitimas

P6_TA(2008)0440

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio dėl ieškinių Teisingumo Teismui pakeitimo (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pirmininko 2007 m. rugsėjo mėn. 26 d. laišką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 201 ir 202 straipsnius,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0324/2008),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą;

| 2. | primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos mėnesinės sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos mėnesinės sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  121 straipsnio 3a dalis (nauja) |
| | 3a. | Pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia samprotavimus arba nusprendžia dalyvauti teisme nagrinėjamoje byloje
  .


  Jeigu Pirmininkas ketina nukrypti nuo atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai.




  Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar dalyvauti Teisingumo Teisme nagrinėjamoje byloje dėl Parlamento akto teisinės galios, klausimas nedelsiant keliamas per plenarinį posėdį.




  Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamo teismo nustatytų terminų, Pirmininkas gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais, šioje dalyje nurodoma procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė.




  Aiškinimas:




  Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją. |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

121 straipsnio 3a dalis (nauja)

3a.

Pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia samprotavimus arba nusprendžia dalyvauti teisme nagrinėjamoje byloje
  .

Jeigu Pirmininkas ketina nukrypti nuo atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai.

Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar dalyvauti Teisingumo Teisme nagrinėjamoje byloje dėl Parlamento akto teisinės galios, klausimas nedelsiant keliamas per plenarinį posėdį.

Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamo teismo nustatytų terminų, Pirmininkas gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais, šioje dalyje nurodoma procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė.

Aiškinimas:

Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją.

---

Europos Parlamentas

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/110

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisBendrijos statistika, susijusi su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis ***I

P6_TA(2008)0414

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95 (COM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0653),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0395/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A6-0267/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2007)0233

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

pasikonsultavę su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Statistinė informacija apie valstybių narių prekybos srautus su ES nepriklausančiomis šalimis yra labai svarbi Europos ekonomikos bei prekybos politikai ir atskirų prekių rinkos pokyčiams analizuoti. Reikėtų siekti, kad statistikos sistema būtų dar skaidresnė tam, kad ją pasitelkus būtų galima atsižvelgti į kintančią administracinę aplinką ir tenkinti naujus vartotojų poreikius. Todėl 1995 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1172/95 dėl statistinių duomenų apie Bendrijos ir jos valstybių narių prekybą su valstybėmis, kurios nėra narės (3), reikėtų pakeisti nauju reglamentu laikantis Sutarties 285 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

(1)

Statistinė informacija apie valstybių narių prekybos srautus su ES nepriklausančiomis šalimis yra labai svarbi Europos ekonomikos bei prekybos politikai ir atskirų prekių rinkos pokyčiams analizuoti. Reikėtų siekti, kad statistikos sistema būtų dar skaidresnė tam, kad ją pasitelkus būtų galima atsižvelgti į kintančią administracinę aplinką ir tenkinti naujus vartotojų poreikius. Todėl 1995 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1172/95 dėl statistinių duomenų apie Bendrijos ir jos valstybių narių prekybą su valstybėmis, kurios nėra narės (3), reikėtų pakeisti nauju reglamentu laikantis Sutarties 285 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų.

| (2) | Išorės prekybos statistika yra grindžiama muitinės deklaracijose pateiktais duomenimis, kaip numatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (4) (toliau – muitinės kodeksas). Atsižvelgiant į pažangą siekiant Europos integracijos ir į susijusius pokyčius atliekant muitinį įforminimą, įskaitant bendrųjų leidimų taikyti supaprastinto deklaravimo arba asmens pageidaujamoje vietoje įforminamą procedūrą naudojimą, taip pat centralizuotą muitinį įforminimą, kuris bus įdiegtas atnaujinus muitinės kodeksą, būtina keisti išorės prekybos statistikos rengimo būdą, persvarstyti importuojančiosios arba eksportuojančiosios valstybės narės sąvoką ir tiksliau apibrėžti duomenų šaltinį Bendrijos statistikai rengti. |
| --- | --- |

(2)

Išorės prekybos statistika yra grindžiama muitinės deklaracijose pateiktais duomenimis, kaip numatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (4) (toliau – muitinės kodeksas). Atsižvelgiant į pažangą siekiant Europos integracijos ir į susijusius pokyčius atliekant muitinį įforminimą, įskaitant bendrųjų leidimų taikyti supaprastinto deklaravimo arba asmens pageidaujamoje vietoje įforminamą procedūrą naudojimą, taip pat centralizuotą muitinį įforminimą, kuris bus įdiegtas atnaujinus muitinės kodeksą, būtina keisti išorės prekybos statistikos rengimo būdą, persvarstyti importuojančiosios arba eksportuojančiosios valstybės narės sąvoką ir tiksliau apibrėžti duomenų šaltinį Bendrijos statistikai rengti.

| (3) | Siekiant registruoti fizinius prekių prekybos srautus tarp valstybių narių ir nepriklausančių ES šalių bei užtikrinti, kad susijusioje valstybėje narėje būtų galima gauti duomenis apie importą ir eksportą, būtini tiksliai apibrėžti muitinės ir statistikos institucijų susitarimai. Tarp tokių susitarimų yra duomenų mainus tarp valstybių narių administracijų reglamentuojančios taisykles. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant registruoti fizinius prekių prekybos srautus tarp valstybių narių ir nepriklausančių ES šalių bei užtikrinti, kad susijusioje valstybėje narėje būtų galima gauti duomenis apie importą ir eksportą, būtini tiksliai apibrėžti muitinės ir statistikos institucijų susitarimai. Tarp tokių susitarimų yra duomenų mainus tarp valstybių narių administracijų reglamentuojančios taisykles.

| (4) | Siekiant ES eksportą ir importą priskirti konkrečiai valstybei narei, reikia rinkti duomenis apie „galutinės paskirties valstybę narę“ importo atveju ir „faktinio eksporto valstybę narę“ eksporto atveju. Per vidutinės trukmės laikotarpį išorės prekybos statistikai rengti tos valstybės narės turėtų tapti importuojančiomis ir eksportuojančiomis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant ES eksportą ir importą priskirti konkrečiai valstybei narei, reikia rinkti duomenis apie „galutinės paskirties valstybę narę“ importo atveju ir „faktinio eksporto valstybę narę“ eksporto atveju. Per vidutinės trukmės laikotarpį išorės prekybos statistikai rengti tos valstybės narės turėtų tapti importuojančiomis ir eksportuojančiomis valstybėmis narėmis.

| (5) | Šiame reglamente išorės prekybos prekės turėtų būti klasifikuojamos pagal 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (5) nustatytą Kombinuotąją nomenklatūrą (toliau – Kombinuotoji nomenklatūra). |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente išorės prekybos prekės turėtų būti klasifikuojamos pagal 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (5) nustatytą Kombinuotąją nomenklatūrą (toliau – Kombinuotoji nomenklatūra).

| (6) | Europos centriniam bankui ir Komisijai reikalinga informacija apie tarptautinės prekybos prekėmis dalį eurais, todėl importo ir eksporto sąskaitose faktūrose nurodoma valiuta turėtų būti pateikiama apibendrintu lygiu. |
| --- | --- |

(6)

Europos centriniam bankui ir Komisijai reikalinga informacija apie tarptautinės prekybos prekėmis dalį eurais, todėl importo ir eksporto sąskaitose faktūrose nurodoma valiuta turėtų būti pateikiama apibendrintu lygiu.

| (7) | Kad galėtų dalyvauti prekybos derybose ir valdyti vidaus rinką, Komisija turėtų gauti išsamią informaciją apie į ES importuojamoms prekėms taikomą tarifų režimą, taip pat informaciją apie kvotas. |
| --- | --- |

(7)

Kad galėtų dalyvauti prekybos derybose ir valdyti vidaus rinką, Komisija turėtų gauti išsamią informaciją apie į ES importuojamoms prekėms taikomą tarifų režimą, taip pat informaciją apie kvotas.

| (8) | Pasitelkus išorės prekybos statistiką gaunami duomenys mokėjimų balansui ir nacionalinėms sąskaitoms rengti. Rodikliai, kuriuos naudojant minėtus duomenis galima pritaikyti mokėjimo balanso tikslais, turėtų būti įtraukti į privalomų ir standartinių duomenų rinkinį. |
| --- | --- |

(8)

Pasitelkus išorės prekybos statistiką gaunami duomenys mokėjimų balansui ir nacionalinėms sąskaitoms rengti. Rodikliai, kuriuos naudojant minėtus duomenis galima pritaikyti mokėjimo balanso tikslais, turėtų būti įtraukti į privalomų ir standartinių duomenų rinkinį.

| (9) | Derinimo nuostatos netaikomos valstybių narių statistikai apie muitinių sandėlius ir laisvas zonas. Vis dėlto nacionaliniais tikslais šiuos statistinius duomenis ir toliau galima rinkti, nors tai neprivaloma. |
| --- | --- |

(9)

Derinimo nuostatos netaikomos valstybių narių statistikai apie muitinių sandėlius ir laisvas zonas. Vis dėlto nacionaliniais tikslais šiuos statistinius duomenis ir toliau galima rinkti, nors tai neprivaloma.

| (10) | Valstybės narės turėtų teikti Eurostatui metinius apibendrintus prekybos duomenis, išskaidytus pagal verslo charakteristikas, kuriais remiantis, be kita ko, būtų lengviau analizuoti, kaip Europos bendrovės veikia globalizacijos sąlygomis. Verslo ir prekybos statistikos sąsaja sukuriama sujungiant muitinės deklaracijoje
  pateiktus duomenis
  apie importuotoją ir eksportuotoją su
  duomenimis, reikalaujamais pagal 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 177/2008, nustatantį bendra verslo registrų sistemą statistikos tikslais

   (6) (toliau – verslo registrų teisės aktas). |
| --- | --- |

(10)

Valstybės narės turėtų teikti Eurostatui metinius apibendrintus prekybos duomenis, išskaidytus pagal verslo charakteristikas, kuriais remiantis, be kita ko, būtų lengviau analizuoti, kaip Europos bendrovės veikia globalizacijos sąlygomis. Verslo ir prekybos statistikos sąsaja sukuriama sujungiant muitinės deklaracijoje
  pateiktus duomenis
  apie importuotoją ir eksportuotoją su
  duomenimis, reikalaujamais pagal 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 177/2008, nustatantį bendra verslo registrų sistemą statistikos tikslais

   (6) (toliau – verslo registrų teisės aktas).

| (11) | 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (7) yra orientacinis šio reglamento nuostatų pagrindas. Tačiau dėl labai didelio informacijos apie prekybą prekėmis išsamumo, būtinos specialios konfidencialumo taisyklės siekiant užtikrinti šių statistinių duomenų aktualumą. |
| --- | --- |

(11)

1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (7) yra orientacinis šio reglamento nuostatų pagrindas. Tačiau dėl labai didelio informacijos apie prekybą prekėmis išsamumo, būtinos specialios konfidencialumo taisyklės siekiant užtikrinti šių statistinių duomenų aktualumą.

| (12) | Duomenų, kurie priskiriami konfidencialiems statistiniams duomenims, perdavimas reglamentuojamas taisyklėmis, nustatytomis Reglamentu (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistikos duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai

   (8).
  Priemonėmis, kurios taikomos vadovaujantis šiais reglamentais, užtikrinama fizinė ir loginė konfidencialių duomenų apsauga, taip pat užtikrinama, kad renkami ir platinami Bendrijos statistiniai duomenys nebūtų neteisėtai atskleidžiami ir naudojami ne statistikos reikmėms. |
| --- | --- |

(12)

Duomenų, kurie priskiriami konfidencialiems statistiniams duomenims, perdavimas reglamentuojamas taisyklėmis, nustatytomis Reglamentu (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistikos duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai

   (8).
  Priemonėmis, kurios taikomos vadovaujantis šiais reglamentais, užtikrinama fizinė ir loginė konfidencialių duomenų apsauga, taip pat užtikrinama, kad renkami ir platinami Bendrijos statistiniai duomenys nebūtų neteisėtai atskleidžiami ir naudojami ne statistikos reikmėms.

| (13) | Pagal šį reglamentą rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turėtų laikytis principų, nustatytų 2005 m. vasario 24 d. Statistikos programų komiteto priimtame Europos statistikos praktikos kodekse, pridėtame prie 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės. |
| --- | --- |

(13)

Pagal šį reglamentą rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turėtų laikytis principų, nustatytų 2005 m. vasario 24 d. Statistikos programų komiteto priimtame Europos statistikos praktikos kodekse, pridėtame prie 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės.

| (14) | Reikia parengti specialias nuostatas, kurios galiotų tol, kol įsigaliojus muitinės teisės aktams bus galima gauti papildomų duomenų iš muitinės deklaracijų, ir kol Bendrijos teisės aktais muitinių bus reikalaujama keistis duomenimis elektroniniu būdu. |
| --- | --- |

(14)

Reikia parengti specialias nuostatas, kurios galiotų tol, kol įsigaliojus muitinės teisės aktams bus galima gauti papildomų duomenų iš muitinės deklaracijų, ir kol Bendrijos teisės aktais muitinių bus reikalaujama keistis duomenimis elektroniniu būdu.

| (15) | Kadangi valstybės narės negali pasiekti šio reglamento tikslo, ir jį galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas yra reikalinga šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi valstybės narės negali pasiekti šio reglamento tikslo, ir jį galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas yra reikalinga šiam tikslui pasiekti.

| (16) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų priimti vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). |
| --- | --- |

(16)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų priimti vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

| (17) | Visų pirma,
  Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus koreguoti
  muitinės
  procedūrų arba muitinės sankcionuotų veiksmų ar įprastos tvarkos, pagal kurią
  išorės prekybos statistikos tikslais prekės ║ priskiriamos eksportui arba importui,
  sąrašą
  , priimti atskiras arba specialias taisykles, susijusias su prekėmis arba prekių gabenimu, kuriems dėl metodologinių priežasčių būtina taikyti specialias nuostatas,
  koreguoti prekių ir prekių gabenimo, neįtrauktų į prekybos statistiką, sąrašą, nustatyti kitus nei muitinės deklaracija duomenų šaltinius, naudojamus specifinių prekių ar prekių gabenimo importo ir eksporto registravimui,
  nurodyti statistinius duomenis,
  įskaitant naudotinus kodus; nustatyti reikalavimus duomenims, susijusiems su specifinėmis prekėmis ir jų gabenimu, nustatyti statistinių duomenų rinkimo reikalavimus; nurodyti imčių ypatybes; nustatyti ataskaitinį laikotarpį bei šalių partnerių, plataus vartojimo prekių ir valiutų apibendrinimo lygį, taip pat koreguoti statistikos pateikimo terminą, nustatyti jos turinį, aprėptį ir jau pateiktos statistikos peržiūros sąlygas bei nustatyti statistikos apie
  išsamiai
  apibūdintą
  prekybą pagal verslo charakteristikas ir
  statistikos apie prekybą, sugrupuotos
  pagal sąskaitose faktūrose nurodytą valiutą,
  pateikimo terminą
  . Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir ║ skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos
  turi
  būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, |
| --- | --- |

(17)

Visų pirma,
  Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus koreguoti
  muitinės
  procedūrų arba muitinės sankcionuotų veiksmų ar įprastos tvarkos, pagal kurią
  išorės prekybos statistikos tikslais prekės ║ priskiriamos eksportui arba importui,
  sąrašą
  , priimti atskiras arba specialias taisykles, susijusias su prekėmis arba prekių gabenimu, kuriems dėl metodologinių priežasčių būtina taikyti specialias nuostatas,
  koreguoti prekių ir prekių gabenimo, neįtrauktų į prekybos statistiką, sąrašą, nustatyti kitus nei muitinės deklaracija duomenų šaltinius, naudojamus specifinių prekių ar prekių gabenimo importo ir eksporto registravimui,
  nurodyti statistinius duomenis,
  įskaitant naudotinus kodus; nustatyti reikalavimus duomenims, susijusiems su specifinėmis prekėmis ir jų gabenimu, nustatyti statistinių duomenų rinkimo reikalavimus; nurodyti imčių ypatybes; nustatyti ataskaitinį laikotarpį bei šalių partnerių, plataus vartojimo prekių ir valiutų apibendrinimo lygį, taip pat koreguoti statistikos pateikimo terminą, nustatyti jos turinį, aprėptį ir jau pateiktos statistikos peržiūros sąlygas bei nustatyti statistikos apie
  išsamiai
  apibūdintą
  prekybą pagal verslo charakteristikas ir
  statistikos apie prekybą, sugrupuotos
  pagal sąskaitose faktūrose nurodytą valiutą,
  pateikimo terminą
  . Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir ║ skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos
  turi
  būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma bendra sistemingo Bendrijos statistinių duomenų, susijusių su prekybos prekėmis su ES nepriklausančiomis šalimis (išorės prekybos statistikos), rengimo sistema.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos šios sąvokų apibrėžtys:

| a) | „prekės“ – bet kuris kilnojamasis turtas, įskaitant elektrą; |
| --- | --- |

a)

„prekės“ – bet kuris kilnojamasis turtas, įskaitant elektrą;

| b) | „Bendrijos statistinė teritorija“ – Bendrijos muitų teritorija, kaip apibrėžta Muitinės kodekse, taip pat priskiriama Vokietijos Federacinės Respublikos teritorijai priklausanti Heligolendo sala; |
| --- | --- |

b)

„Bendrijos statistinė teritorija“ – Bendrijos muitų teritorija, kaip apibrėžta Muitinės kodekse, taip pat priskiriama Vokietijos Federacinės Respublikos teritorijai priklausanti Heligolendo sala;

| c) | „nacionalinės statistikos institucijos“ – nacionaliniai statistikos institutai ir kitos įstaigos, kurios kiekvienoje valstybėje narėje yra atsakingos už tai, kad būtų rengiami Bendrijos išorės prekybos statistiniai duomenys; |
| --- | --- |

c)

„nacionalinės statistikos institucijos“ – nacionaliniai statistikos institutai ir kitos įstaigos, kurios kiekvienoje valstybėje narėje yra atsakingos už tai, kad būtų rengiami Bendrijos išorės prekybos statistiniai duomenys;

| d) | „muitinė“ – muitinės kodekse apibrėžta muitinė; |
| --- | --- |

d)

„muitinė“ – muitinės kodekse apibrėžta muitinė;

| e) | „muitinės deklaracija“ – muitinės kodekse apibrėžta muitinės deklaracija; |
| --- | --- |

e)

„muitinės deklaracija“ – muitinės kodekse apibrėžta muitinės deklaracija;

| f) | „muitinės sprendimas“ – bet koks muitinės oficialus dokumentas, kuris yra susijęs su priimtomis muitinės deklaracijomis ir turi teisinę galią vienam ar daugiau asmenų. |
| --- | --- |

f)

„muitinės sprendimas“ – bet koks muitinės oficialus dokumentas, kuris yra susijęs su priimtomis muitinės deklaracijomis ir turi teisinę galią vienam ar daugiau asmenų.

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Rengiant išorės prekybos statistiką registruojami prekių importo ir eksporto duomenys.

Eksporto duomenis registruoja valstybės narės, kai prekės išvežamos iš Bendrijos statistinės teritorijos taikant vieną iš toliau išvardytų muitinės kodekse nustatytų muitinės procedūrų arba muitinės sankcionuotą veiksmą:

| a) | eksportas; |
| --- | --- |

a)

eksportas;

| b) | laikinasis išvežimas perdirbti; |
| --- | --- |

b)

laikinasis išvežimas perdirbti;

| c) | reeksportas po laikinojo įvežimo perdirbti arba muitinės prižiūrimo perdirbimo. |
| --- | --- |

c)

reeksportas po laikinojo įvežimo perdirbti arba muitinės prižiūrimo perdirbimo.

Importą registruoja valstybės narės, kai prekės įvežamos į Bendrijos statistinę teritoriją taikant vieną iš toliau išvardytų muitinės kodekse nustatytų muitinės procedūrų:

| d) | išleidimas į laisvą apyvartą; |
| --- | --- |

d)

išleidimas į laisvą apyvartą;

| e) | laikinasis įvežimas perdirbti; |
| --- | --- |

e)

laikinasis įvežimas perdirbti;

| f) | muitinės prižiūrimas perdirbimas. |
| --- | --- |

f)

muitinės prižiūrimas perdirbimas.

2.   
  Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas
  ,
  susijusias su 1 dalyje minimo muitinės procedūrų arba muitinės sankcionuotų veiksmų ar įprastos tvarkos sąrašo koregavimu, siekiant
  atsižvelgti į muitinės kodekso pakeitimus arba į nuostatas, susijusias su tarptautinėmis konvencijomis, ▐ tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   
  Dėl metodologinių priežasčių kai kurioms prekėms arba prekių gabenimui
  reikia
  numatyti specialias nuostatas
  (specifinės prekės arba prekių gabenimas).
  Šias nuostatas reikia numatyti pramonės įmonėms, laivams ir lėktuvams, jūros produktams, į laivus ir lėktuvus kraunamoms prekėms, abejotinoms siuntoms, karinėms prekėms arba prekėms, gabenamoms į jūros gręžinių platformas arba iš jų, erdvėlaiviams

  ,

  elektrai ir dujoms bei atliekoms.

Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant,
  susijusios su specifinėmis prekėmis ar prekių gabenimu ir su atskiromis arba specialiomis jiems taikomomis nuostatomis,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.   
  Dėl metodologinių priežasčių tam
  tikros prekės arba prekių gabenimas ▐ neįtraukiami į išorės prekybos statistiką.
  Tai taikoma piniginiam auksui ir teisėtoms mokėjimo priemonėms, prekėms, kurias numatoma naudoti diplomatiniu ar panašiu tikslu, prekių judėjimui tarp importuojančios ir eksportuojančios valstybės narės ir jų ginkluotųjų pajėgų, dislokuotų užsienyje, taip pat tam tikroms prekėms, kurias įsigijo ir realizavo užsienio ginkluotosios pajėgos, tam tikroms prekėms, kurios nėra prekybinių sandorių objektu, palydovų paleidimo įrenginių judėjimui prieš juos paleidžiant, prekėms, kurias reikia taisyti, ir pataisytoms prekėms, prekėms, skirtoms laikinai naudoti, arba laikinai panaudotoms prekėms, prekėms, kurios yra informacijos apie vartotoją ir parsisiųstos informacijos nešėjos, komercinės prigimties prekėms, jei jų vertė neviršija 1 000eurų arba 1 000 kg (statistiniams duomenims nustatyta riba), arba nekomercinės prigimties prekėms, apie kurias muitinė informuojama žodžiu. Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant,
  susijusios su prekių arba prekių gabenimo pašalinimu iš išorės prekybos statistikos
  , tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4 straipsnis

Duomenų šaltinis

1.   3 straipsnio 1 dalyje nurodyto prekių importo ir eksporto registruojamų duomenų šaltinis yra muitinės deklaracija, įskaitant galimus statistinių duomenų pakeitimus arba pasikeitimus, kuriuos lemia su jais susiję muitinės sprendimai.

Jei naudojama muitinės kodekse apibrėžta supaprastinta procedūra ir teikiama papildoma deklaracija, registruojamų duomenų šaltinis yra ši papildoma deklaracija.

▐

2.   
  3 straipsnio 3 dalyje nurodytoms specifinėms prekėms
  ar prekių
  gabenimui
  gali
  būti naudojami kiti duomenų šaltiniai
  nei muitinės deklaracija ▐.

Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant,
  susijusios su šių kitų duomenų šaltinių nurodymu,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.
     
  Iki bus pradėta taikyti abipusio keitimosi atitinkamais duomenimis panaudojant elektronines priemones sistema, kaip nurodyta 7 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės, rinkdamos kitus nei nurodyti 1 ir 2 dalyje nacionalinius statistinius duomenis, gali toliau naudotis kitais duomenų šaltiniais. Vis dėlto minėtaisiais kitais šaltiniais neturėtų būti grindžiami Bendrijos išorės prekybos statistiniai duomenys, renkami pagal 6 straipsnį.

5 straipsnis

Statistiniai duomenys

1.   Naudodamosi 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto importo ir eksporto duomenimis, valstybės narės surenka duomenis apie:

| a) | prekybos srautus (importą, eksportą); |
| --- | --- |

a)

prekybos srautus (importą, eksportą);

| b) | mėnesinį ataskaitinį laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

mėnesinį ataskaitinį laikotarpį;

| c) | statistinę prekių vertę prie importuojančiosios arba eksportuojančiosios valstybės narės valstybės sienos; |
| --- | --- |

c)

statistinę prekių vertę prie importuojančiosios arba eksportuojančiosios valstybės narės valstybės sienos;

| d) | kiekį neto mase ir papildomais vienetais, jei tai nurodyta muitinės deklaracijoje; |
| --- | --- |

d)

kiekį neto mase ir papildomais vienetais, jei tai nurodyta muitinės deklaracijoje;

| e) | prekybininką (importo atveju tai yra importuotojas (gavėjas), eksporto atveju – eksportuotojas (siuntėjas)); |
| --- | --- |

e)

prekybininką (importo atveju tai yra importuotojas (gavėjas), eksporto atveju – eksportuotojas (siuntėjas));

| f) | importuojančiąją arba eksportuojančiąją valstybę narę, kuri yra ta valstybė narė, kurioje teikiama muitinės deklaracija, ir kai nurodyta muitinės deklaracijoje:






  i) | importo atveju – galutinės paskirties valstybė narė; |
| --- | --- | --- |

f)

importuojančiąją arba eksportuojančiąją valstybę narę, kuri yra ta valstybė narė, kurioje teikiama muitinės deklaracija, ir kai nurodyta muitinės deklaracijoje:

i)

importo atveju – galutinės paskirties valstybė narė;

| ii) | eksporto atveju – faktinio eksporto valstybė narė; |
| --- | --- |

ii)

eksporto atveju – faktinio eksporto valstybė narė;

| g) | šalis partneres, t. y. importo atveju – kilmės šalis ir (siuntos arba) išsiuntimo šalis; eksporto atveju – paskirties šalis; |
| --- | --- |

g)

šalis partneres, t. y. importo atveju – kilmės šalis ir (siuntos arba) išsiuntimo šalis; eksporto atveju – paskirties šalis;

| h) | prekes pagal Kombinuotąją nomenklatūrą:






  i) | importo atveju – prekių Taric kodas; |
| --- | --- | --- |

h)

prekes pagal Kombinuotąją nomenklatūrą:

i)

importo atveju – prekių Taric kodas;

| ii) | eksporto atveju – prekių Kombinuotosios nomenklatūros kodas; |
| --- | --- |

ii)

eksporto atveju – prekių Kombinuotosios nomenklatūros kodas;

| i) | muitinės procedūrų kodus, naudotinus statistinei procedūrai nustatyti; |
| --- | --- |

i)

muitinės procedūrų kodus, naudotinus statistinei procedūrai nustatyti;

| j) | jei nurodyta muitinės deklaracijoje, ║ sandorio pobūdį; |
| --- | --- |

j)

jei nurodyta muitinės deklaracijoje, ║ sandorio pobūdį;

| k) | jei suteiktas, muitinės institucijų naudojamą importo tarifų režimą, t. y. lengvatinį kodą▐; |
| --- | --- |

k)

jei suteiktas, muitinės institucijų naudojamą importo tarifų režimą, t. y. lengvatinį kodą▐;

| l) | jei nurodyta muitinės deklaracijoje, sąskaitoje faktūroje nurodytą valiutą ║; |
| --- | --- |

l)

jei nurodyta muitinės deklaracijoje, sąskaitoje faktūroje nurodytą valiutą ║;

| m) | transporto rūšį, išsamiai nurodant:






  i) | transporto rūšį pasienyje; |
| --- | --- | --- |

m)

transporto rūšį, išsamiai nurodant:

i)

transporto rūšį pasienyje;

| ii) | vidaus transporto rūšį; |
| --- | --- |

ii)

vidaus transporto rūšį;

| iii) | konteinerį. |
| --- | --- |

iii)

konteinerį.

2.   
  Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas ▐ jį papildant,
  susijusios su papildomais reikalavimais 1 dalyje nurodytiems duomenims, įskaitant naudotinus kodus
  , tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Jei kitaip nenurodyta, nepažeidžiant muitų teisės aktų, duomenys turi būti pateikti muitinės deklaracijoje.

4.   
  3 straipsnio 3 dalyje nurodytoms specifinėms prekėms

  ar prekių
  gabenimui
  gali
  būti reikalaujama pateikti ribotus duomenų rinkinius
  .

Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, ║ jį papildant,
  susijusios su šiais ribotais duomenų rinkiniais,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

6 straipsnis

Išorės prekybos statistikos rengimas

1.   Valstybės narės rengia kiekvieno mėnesinio ataskaitinio laikotarpio prekių importo ir eksporto vertės ir kiekybės išraiška statistinius duomenis pagal:

| a) | prekę; |
| --- | --- |

a)

prekę;

| b) | importuojančias ir (arba) eksportuojančias valstybės nares; |
| --- | --- |

b)

importuojančias ir (arba) eksportuojančias valstybės nares;

| c) | šalis partneres; |
| --- | --- |

c)

šalis partneres;

| d) | statistinę procedūrą; |
| --- | --- |

d)

statistinę procedūrą;

| e) | sandorio pobūdį; |
| --- | --- |

e)

sandorio pobūdį;

| f) | tarifų režimą importuojant; |
| --- | --- |

f)

tarifų režimą importuojant;

| g) | transporto rūšį. |
| --- | --- |

g)

transporto rūšį.

Statistikos rengimo įgyvendinimo nuostatas Komisija gali nustatyti pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

2.   Valstybės narės rengia metinę prekybos statistiką pagal verslo charakteristikas,
  būtent apie ekonominę įmonių veiklą pagal bendro ekonominės veiklos Europos bendrijoje statistinio klasifikatoriaus (NACE) skirsnį ar dviejų skaitmenų lygį ir dydžio klasę, nustatomą pagal darbuotojų skaičių.

Statistika rengiama susiejant duomenis apie verslo charakteristikas, registruojamus pagal verslo registrų teisės aktus, su importo ir eksporto duomenimis, registruojamais pagal šio reglamento 5 straipsnio 1 dalį.
  Šiuo tikslu nacionalinės muitinių institucijos pateikia nacionalinėms statistikos institucijoms atitinkamų prekybininkų identifikavimo numerį.

Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, ▐ jį papildant,
  susijusios su šių duomenų susiejimu ir šios statistikos rinkimu,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Kas dvejus metus valstybės narės rengia prekybos statistiką, išskaidytą pagal sąskaitose faktūrose nurodytą valiutą.

Valstybės narės rengia statistiką naudodamos tipišką importo ir eksporto įrašų, pateiktų muitinės deklaracijose, kuriose yra duomenys apie sąskaitose faktūrose nurodytą valiutą, imtį. Jei muitinės deklaracijoje nėra nurodyta eksporto sąskaitoje faktūroje nurodoma valiuta, reikalingiems duomenims rinkti organizuojamas tyrimas.

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas,

  inter alia

  , jį papildant, susijusios su imties charakteristikomis, ataskaitiniu laikotarpiu
  ir šalių partnerių, prekių ir valiutų apibendrinimo
  lygiu,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.   Gali būti nuspręsta, kad ▐ nacionaliniais tikslais valstybės narės rinks papildomus statistinius duomenis, jei tokie duomenys yra pateikiami muitinės deklaracijoje.

▐

5.   Valstybė narė neprivalo rengti ir perduoti Komisijai (Eurostatui) išorės prekybos statistikos, susijusios su statistiniais duomenimis, kurie pagal muitinės kodeksą arba nacionalines taisykles kol kas
  neregistruojami
  jos muitinei teikiamose muitinės deklaracijose
  ir negali būti tiesiogiai apskaičiuojami naudojantis kitais deklaracijų duomenimis. Valstybės narės šių statistinių duomenų perduoti neprivalo
  . Tai yra šie duomenys:

| a) | galutinės paskirties valstybė narė importo atveju; |
| --- | --- |

a)

galutinės paskirties valstybė narė importo atveju;

| b) | faktinio eksporto valstybė narė eksporto atveju; |
| --- | --- |

b)

faktinio eksporto valstybė narė eksporto atveju;

| c) | sandorio pobūdis. |
| --- | --- |

c)

sandorio pobūdis.

7 straipsnis

Duomenų mainai

1.   Nacionalinės statistikos institucijos gauna iš nacionalinių muitinės institucijų joms pateiktomis ar pristatytomis deklaracijomis grindžiamus importo ir eksporto duomenis nedelsiant, vėliausiai per mėnesį pasibaigus muitinės deklaracijų priėmimui arba priėmus su jomis susijusius muitinės sprendimus.

Šie duomenys yra bent tie 5 straipsnyje išvardyti statistiniai duomenys, kurie pagal muitinės kodeksą arba nacionalines taisykles nurodomi muitinės deklaracijoje.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionalinėms muitinių institucijoms pateiktų muitinės deklaracijų importo ir eksporto įrašų
  duomenis minėtosios muitinės institucijos nedelsiant persiųstų muitinės institucijai

  toje valstybėje narėje, kuri pagal tuos įrašus yra:

| a) | galutinės paskirties valstybė narė importo atveju; |
| --- | --- |

a)

galutinės paskirties valstybė narė importo atveju;

| b) | faktinio eksporto valstybė narė eksporto atveju. |
| --- | --- |

b)

faktinio eksporto valstybė narė eksporto atveju.

Valstybės narės viduje duomenys, kuriuos gavo nacionalinė muitinės institucija, perduodami nacionalinei statistikos institucijai, kaip numatyta 1 dalyje.

3.   Pagal 2 dalį valstybė narė neprivalo ║ perduoti importo ir eksporto duomenų kitai valstybei narei, kol tų valstybių narių muitinės nėra nustačiusios abipusio duomenų mainų elektroninėmis priemonėmis mechanizmo.

4.   Tokio duomenų perdavimo įgyvendinimo nuostatas Komisija gali nustatyti pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

5.
     
  Jei taikydama kelias supaprastintas procedūras, numatytas 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 450/2008, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas)

   (10)

  ir 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 70/2008/EB dėl kompiuterizuotos muitinės ir prekybos aplinkos

   (11)

  , nacionalinė muitinės institucija negali pateikti nacionalinei statistikos institucijai visų reikiamų duomenų, nurodytų 5 straipsnio 1 dalyje, nacionalinė statistikos institucija neturi privalėti pateikti Komisijai (Eurostatui) tuos duomenis, kurių ji negali gauti iš nacionalinės muitinės institucijos.

8 straipsnis

Išorės prekybos statistikos perdavimas Komisijai (Eurostatui)

1.   Ne vėliau kaip per 40 dienų nuo kiekvieno mėnesinio ataskaitinio laikotarpio pabaigos valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus statistinius duomenis.

Valstybės narės užtikrina, kad į statistinius duomens būtų įtraukta informacija apie visą importą ir eksportą tiriamuoju ataskaitiniu laikotarpiu ir, jei nėra duomenų, atliktų koregavimus.

Valstybės narės perduoda atnaujintus statistinius duomenis, jei perduoti statistiniai duomenys buvo tikslinami.

Valstybės narės į Komisijai (Eurostatui) siųstinus rezultatus įtraukia visus konfidencialius statistinius duomenis.

Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant,
  susijusios su statistikos pateikimo terminu, turiniu, aprėptimi ir tikslinimu,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   
  Priemonės
  , skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, ▐ jį papildant,
  susijusios su terminu, iki kurio turi būti perduota 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta prekybos pagal verslo charakteristikas statistika ir 6 straipsnio 3 dalyje nurodyta prekybos statistika, sugrupuota pagal sąskaitos faktūros valiutą,

  tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Valstybės narės, vadovaudamosi keitimosi standartu, duomenis perduoda elektronine forma. Praktinė rezultatų perdavimo procedūra gali būti nustatyta pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

9 straipsnis

Kokybės vertinimas

1.   Šiame reglamente taikomi tokie perduodamų duomenų kokybės vertinimo kriterijai:

| — | „reikalingumas“ reiškia statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį; |
| --- | --- |

—

„reikalingumas“ reiškia statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį;

| — | „tikslumas“ reiškia įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms; |
| --- | --- |

—

„tikslumas“ reiškia įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms;

| — | „savalaikiškumas“ ir „punktualumas“ reiškia trukmę tarp galimybės pasinaudoti informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina; |
| --- | --- |

—

„savalaikiškumas“ ir „punktualumas“ reiškia trukmę tarp galimybės pasinaudoti informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina;

| — | „prieinamumas“ ir „aiškumas“ reiškia sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti duomenis; |
| --- | --- |

—

„prieinamumas“ ir „aiškumas“ reiškia sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti duomenis;

| — | „palyginamumas“ reiškia galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu ar sektorių aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir procedūrų skirtumus ir jų poveikį; |
| --- | --- |

—

„palyginamumas“ reiškia galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu ar sektorių aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir procedūrų skirtumus ir jų poveikį;

| — | „suderinamumas“ – reiškia galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms. |
| --- | --- |

—

„suderinamumas“ – reiškia galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms.

2.   Valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teikia kasmet perduodamų ║ duomenų kokybės ataskaitą.

3.   Taikant 1 dalyje išdėstytus kokybės kriterijus šio reglamento reguliuojamiems ║ duomenims, ║ kokybės ataskaitų teikimo būdai
  ir
  struktūra ▐ apibrėžiami pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

Komisija (Eurostatas) vertina perduotų ║ duomenų kokybę.

10 straipsnis

Išorės prekybos statistikos platinimas

1.   Pagal 6 straipsnio 1 dalį rengiamus ir valstybių narių perduodamus išorės prekybos statistinius duomenis ║ Komisija
  (Eurostatas) Bendrijos lygmeniu
  platina bent pagal Kombinuotosios nomenklatūros subpozicijas.

Tik jei importuotojas arba eksportuotojas paprašo, konkrečios valstybės narės nacionalinės valdžios institucijos sprendžia, ar platinti tokius valstybės narės statistinius duomenis, kuriais remiantis galima nustatyti minėtą importuotoją arba eksportuotoją, ar iš dalies tokius duomenis keisti taip, kad juos platinant nebūtų pažeistas statistikos konfidencialumas.

2.   
  Nepažeisdama duomenų platinimo nacionaliniu lygmeniu nuostatų, Komisija (Eurostatas) neplatina detalių statistinių duomenų, suskirstytų pagal Taric kodą, lengvatas ir kvotas, jei jų atskleidimas pakenktų viešųjų interesų Bendrijos prekybos ir žemės ūkio politikos srityse apsaugai.

▐

11 straipsnis

Komiteto darbo tvarka

1.   Komisijai padeda Išorės prekybos statistikos komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

12 straipsnis

Panaikinimas

Nuo

  2010 m. sausio 1 d.

  panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1172/95.

Jis toliau taikomas duomenims, susijusiems su ataskaitiniais laikotarpiais iki
  2010 m. sausio 1 d.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo
  2010 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║ ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 70, 2008 3 15, p. 1.

1

(2)  2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  OL L 118, 1995 5 25, p. 10. ║.

3

(4)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. ║.

4

(5)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1. ║.

5

(6)  

  OL L 61, 2008 3 5, p. 6.

6

OL L 61, 2008 3 5, p. 6.

(7)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1. ║.

7

(8)  

  OL L 151, 1990 6 15, p. 1.

8

OL L 151, 1990 6 15, p. 1.

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

9

(10)  

  OL L 145, 2008 6 4, p. 1.

10

OL L 145, 2008 6 4, p. 1.

(11)  

  OL L 23, 2008 1 26, p. 21.

11

OL L 23, 2008 1 26, p. 21.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/120

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisLaukinės faunos ir floros rūšių apsauga kontroliuojant jų prekybą ***I

P6_TA(2008)0415

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą dėl Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (COM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0104),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 175 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0087/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6-0314/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/121

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisKrovinių vežimo keliais statistinės ataskaitos ***I

P6_TA(2008)0416

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0778),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 285 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0451/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0258/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2007)0269

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. .../2009.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/122

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisEuropos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.) ***I

P6_TA(2008)0417

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.) (COM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0159),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį bei į 149 ir 150 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0151/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A6-0319/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0064

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2008/EB dėl Europos kūrybiškumo ir novatoriškumo metų (2009 m.)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 1350/2008/EB.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/123

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisEuropos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijos, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų nuostatos *

P6_TA(2008)0418

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kurioms taikomos Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 12 straipsnio, 13 straipsnio antrosios pastraipos ir 14 straipsnio nuostatos (COM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0305),

atsižvelgdamas į EB sutarties 291 straipsnį,

atsižvelgdamas į Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, ypač į jo 16 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0214/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0339/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/123

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisTaisomojo biudžeto projektas Nr. 6/2008 – vykdomosios įstaigos

P6_TA(2008)0419

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 6/2008, III skirsnis – Komisija (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1) (toliau – Finansinis reglamentas), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2007 m. gruodžio 13 d. (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto projektą Nr. 6/2008, kurį Komisija pateikė 2008 m. liepos 1 d. (COM(2008)0429),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto projektą Nr. 6/2008, kurį Taryba sudarė 2008 m. rugsėjo 15 d. (12984/2008 – C6-0317/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0353/2008),

| A. | kadangi 2008 m. taisomojo biudžeto Nr. 6 projekte aptariami šie klausimai:






  — | dėl būtinų biudžeto pataisymų (personalo planas), susijusių su trijų vykdomųjų agentūrų įgaliojimų pratęsimu: Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (EACEA), Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos (PHEA) ir Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios agentūros (TEN-T EA); |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. taisomojo biudžeto Nr. 6 projekte aptariami šie klausimai:

—

dėl būtinų biudžeto pataisymų (personalo planas), susijusių su trijų vykdomųjų agentūrų įgaliojimų pratęsimu: Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (EACEA), Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos (PHEA) ir Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios agentūros (TEN-T EA);

| — | dėl biudžeto sistemos, kurios reikia Kuro elementų ir vandenilio bendrajai įmonei (KEV BĮ) finansuoti, sukūrimo bei atitinkamų asignavimų įsipareigojimams vykdyti suteikimo; |
| --- | --- |

—

dėl biudžeto sistemos, kurios reikia Kuro elementų ir vandenilio bendrajai įmonei (KEV BĮ) finansuoti, sukūrimo bei atitinkamų asignavimų įsipareigojimams vykdyti suteikimo;

| — | dėl 2 200 000 EUR padidėjusių įsipareigojimų asignavimų, kuriais turima iš dalies padengti naujo EUROJUSTO pastato išlaidas; |
| --- | --- |

—

dėl 2 200 000 EUR padidėjusių įsipareigojimų asignavimų, kuriais turima iš dalies padengti naujo EUROJUSTO pastato išlaidas;

| — | dėl 3 900 000 EUR padidėjusių įsipareigojimų asignavimų Konkurencingumo ir inovacijų programai (CIP) – Verslininkystė ir inovacijos; |
| --- | --- |

—

dėl 3 900 000 EUR padidėjusių įsipareigojimų asignavimų Konkurencingumo ir inovacijų programai (CIP) – Verslininkystė ir inovacijos;

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 6/2008 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2008 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 6/2008 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2008 m. biudžetą,

| 1. | primena, kad bendrosioms įmonėms skirti asignavimai mokami iš atitinkamos programos veiklos biudžeto; |
| --- | --- |

1.

primena, kad bendrosioms įmonėms skirti asignavimai mokami iš atitinkamos programos veiklos biudžeto;

| 2. | pažymi, kad pagal Finansinio reglamento 179 straipsnio 3 dalį Europos Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucijos dalis, turėjo būti informuotas apie EUROJUSTO naujojo pastato nuomą, nes tai turėjo rimtų finansinių padarinių biudžetui; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad pagal Finansinio reglamento 179 straipsnio 3 dalį Europos Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucijos dalis, turėjo būti informuotas apie EUROJUSTO naujojo pastato nuomą, nes tai turėjo rimtų finansinių padarinių biudžetui;

| 3. | pageidauja, kad ateityje, jei atsirastų naujų pastatų poreikis, Komisija suteiktų panašią informaciją, kad biudžeto valdymo institucija galėtų pateikti nuomonę pagal Finansinio reglamento 179 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

3.

pageidauja, kad ateityje, jei atsirastų naujų pastatų poreikis, Komisija suteiktų panašią informaciją, kad biudžeto valdymo institucija galėtų pateikti nuomonę pagal Finansinio reglamento 179 straipsnio 3 dalį;

| 4. | priima Taisomojo biudžeto projektą Nr. 6/2008 be pakeitimų; |
| --- | --- |

4.

priima Taisomojo biudžeto projektą Nr. 6/2008 be pakeitimų;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 71, 2008 3 14, p. 1.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/125

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisReglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatų, susijusių su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, pakeitimas ***I

P6_TA(2008)0427

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0053),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 154 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0054/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6-0279/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0030

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 220/2009.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/126

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisAtliekų statistika ***I

P6_TA(2008)0428

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (COM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0777),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0456/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6-0282/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | ragina Komisiją kuo skubiau paskelbti Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 8 straipsnio 1 dalyje minimą pranešimą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją kuo skubiau paskelbti Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 8 straipsnio 1 dalyje minimą pranešimą;

| 4. | ragina Komisiją kuo skubiau pateikti Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 8 straipsnio 2 dalyje minimą pasiūlymą siekiant panaikinti sutampančias pareigas atsiskaityti; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją kuo skubiau pateikti Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 8 straipsnio 2 dalyje minimą pasiūlymą siekiant panaikinti sutampančias pareigas atsiskaityti;

| 5. | ragina Komisiją pagal Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 8 straipsnio 3 dalį paskelbus pranešimus ir pasiūlymus kuo skubiau pateikti kitus pranešimus ir pasiūlymus dėl pažangos, padarytos atliekant šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje minimus bandomuosius tyrimus; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją pagal Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 8 straipsnio 3 dalį paskelbus pranešimus ir pasiūlymus kuo skubiau pateikti kitus pranešimus ir pasiūlymus dėl pažangos, padarytos atliekant šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje minimus bandomuosius tyrimus;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2007)0271

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 221/2009.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/127

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisKai kurių teisės aktų suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu, „Omnibuso“ reglamento antroji dalis ***I

P6_TA(2008)0429

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB. Antroji dalis (COM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0824),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 37 straipsnį, 44 straipsnio 1 dalį, 71 straipsnį, 80 straipsnio 2 dalį, 95 straipsnį, 152 straipsnio 4 dalies b punktą, 175 straipsnio 1 dalį, 179 ir 285 straipsnius, kuriais remdamasi Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0476/2007),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2008 m. rugsėjo 17 d. laiške paskelbtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais, kaip numatyta EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmoje įtraukoje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos, Transporto ir turizmo, Žemės ūkio ir kaimo plėtros bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetų nuomones (A6-0100/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2007)0293

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB – Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Antroji dalis

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 219/2009.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/128

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisNatūralaus mineralinio vandens naudojimas ir prekyba (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2008)0430

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl natūralaus mineralinio vandens naudojimo ir prekybos (nauja redakcija) (COM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0858),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0005/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2008 m. rugsėjo 17 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais, kaip numatyta EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmoje įtraukoje,

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0298/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2007)0292

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl natūralaus mineralinio vandens naudojimo ir pateikimo į rinką (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą .../EB.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/129

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisDažikliai, kuriuos galima dėti į vaistus (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2008)0431

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dažiklių, kuriuos galima dėti į vaistus (nauja redakcija) (COM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0001),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0026/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo laiške prisiimtus įsipareigojimus priimti pasiūlymą remiantis EB sutarties 251 straipsnio 2 dalimi ir atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas,

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0280/2008),

| A. | kadangi konsultacinės darbo grupės, sudarytos iš Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovų, nuomone, svarstomame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus atitinkamai nurodytus pasiūlyme, ir, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtuosius pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi konsultacinės darbo grupės, sudarytos iš Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovų, nuomone, svarstomame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus atitinkamai nurodytus pasiūlyme, ir, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtuosius pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijomis;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/130

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisSpecialios paskirties maisto produktai (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2008)0432

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl specialios paskirties maisto produktų (nauja redakcija) (COM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0003),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0030/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2008 m. rugsėjo 17 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą priimti pasiūlymą su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmosios įtraukos nuostatas,

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0295/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0003

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl specialios mitybinės paskirties maisto produktų (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/39/EB.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/131

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisMotorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninė apžiūra (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2008)0433

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (nauja redakcija) (COM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0100),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 71 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0094/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2008 m. rugsėjo 3 d. laiške paskelbtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais, kaip numatyta EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmoje įtraukoje,

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6-0299/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0044

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/40/EB.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/132

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisMaisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojami ekstrahentai (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2008)0434

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija) (COM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0154),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0150/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2008 m. rugsėjo 17 d. laiške paskelbtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais, kaip numatyta EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmoje įtraukoje,

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0284/2008),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0060

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/32/EB.)

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/133

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisKova su terorizmu *

P6_TA(2008)0435

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo, iš dalies keičiančio Pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (COM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2007)0650),

atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. balandžio 18 d. patvirtintą bendrą požiūrį (8707/2008),

atsižvelgdamas į ES sutarties 29 straipsnį, 31 straipsnio 1 dalies e punktą ir 34 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0466/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0323/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | ragina Tarybą ir Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teikti pirmenybę bet kokiems būsimiems pasiūlymams, kuriais siekiama iš dalies pakeisti šį tekstą remiantis Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris turi būti pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir su ja susijusios Deklaracijos Nr. 50, 10 straipsniu; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą ir Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teikti pirmenybę bet kokiems būsimiems pasiūlymams, kuriais siekiama iš dalies pakeisti šį tekstą remiantis Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris turi būti pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir su ja susijusios Deklaracijos Nr. 50, 10 straipsniu;

| 6. | pareiškia esąs pasiruošęs, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, jei reikės, skubos tvarka, glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionaliniais parlamentais, išnagrinėti šį pasiūlymą; jei naujas pasiūlymas atitiks šios nuomonės turinį, galės būti taikoma procedūra, numatyta Tarpinstituciniame susitarime dėl kodifikavimo; |
| --- | --- |

6.

pareiškia esąs pasiruošęs, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, jei reikės, skubos tvarka, glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionaliniais parlamentais, išnagrinėti šį pasiūlymą; jei naujas pasiūlymas atitiks šios nuomonės turinį, galės būti taikoma procedūra, numatyta Tarpinstituciniame susitarime dėl kodifikavimo;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas


  6 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (6a) | Europos Sąjungos veiksmai kovos su terorizmu srityje turėtų būti vykdomi glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, kurios turi atlikti pagrindinį vaidmenį, ypač prevencijos srityje, kadangi teroristinių išpuolių autoriai ir organizatoriai gyvena vietos bendruomenėse, kartu su gyventojais, su kuriais jie sąveikauja ir kurių paslaugomis bei demokratijos priemonėmis jie naudojasi. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(6a)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Šiame pasiūlyme numatoma baudžiamoji atsakomybė už su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, kad mažinant informacijos,
  galinčios
  paskatinti asmenis įvykdyti teroristinį išpuolį, sklaidą, būtų galima pasiekti bendresnį politinį terorizmo prevencijos tikslą. |
| --- | --- |

(7)

Šiame pasiūlyme numatoma baudžiamoji atsakomybė už su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, kad mažinant informacijos,
  galinčios
  paskatinti asmenis įvykdyti teroristinį išpuolį, sklaidą, būtų galima pasiekti bendresnį politinį terorizmo prevencijos tikslą.

| (7) | Šiame pasiūlyme numatoma baudžiamoji atsakomybė už su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, kad mažinant informacijos,
  kurią skleidžiant ketinama ir kuri gali
  paskatinti asmenis įvykdyti teroristinį išpuolį, sklaidą, būtų galima pasiekti bendresnį politinį terorizmo prevencijos tikslą. |
| --- | --- |

(7)

Šiame pasiūlyme numatoma baudžiamoji atsakomybė už su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, kad mažinant informacijos,
  kurią skleidžiant ketinama ir kuri gali
  paskatinti asmenis įvykdyti teroristinį išpuolį, sklaidą, būtų galima pasiekti bendresnį politinį terorizmo prevencijos tikslą.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Visose valstybėse narėse turėtų būti toliau derinama teroristinių nusikaltimų, įskaitant ir su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, apibrėžtis, kad į ją patektų viešas
  kurstymas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas, jei ši veika buvo tyčinė. |
| --- | --- |

(10)

Visose valstybėse narėse turėtų būti toliau derinama teroristinių nusikaltimų, įskaitant ir su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, apibrėžtis, kad į ją patektų viešas
  kurstymas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas, jei ši veika buvo tyčinė.

| (10) | Visose valstybėse narėse turėtų būti toliau derinama teroristinių nusikaltimų, įskaitant ir su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, apibrėžtis, kad į ją patektų viešas
  raginimas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas, jei ši veika buvo tyčinė.

  (Šis pakeitimas taikomas visam svarstomam teisės akto tekstui, išskyrus 9 konstatuojamąją dalį.) |
| --- | --- |

(10)

Visose valstybėse narėse turėtų būti toliau derinama teroristinių nusikaltimų, įskaitant ir su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, apibrėžtis, kad į ją patektų viešas
  raginimas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas, jei ši veika buvo tyčinė.

(Šis pakeitimas taikomas visam svarstomam teisės akto tekstui, išskyrus 9 konstatuojamąją dalį.)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Fiziniams ir juridiniams asmenims, viešai kursčiusiems vykdyti teroristinius nusikaltimus, verbavusiems ir rengusiems teroristus
  arba atsakingiems už tokią veiką
  , turėtų būti numatytos bausmės ir sankcijos, jei tokia veika buvo tyčinė. Už tokias veikos formas visose valstybėse narėse turėtų būti numatoma vienoda atsakomybė, neatsižvelgiant į tai, ar veiksmai buvo atlikti internetu. |
| --- | --- |

(11)

Fiziniams ir juridiniams asmenims, viešai kursčiusiems vykdyti teroristinius nusikaltimus, verbavusiems ir rengusiems teroristus
  arba atsakingiems už tokią veiką
  , turėtų būti numatytos bausmės ir sankcijos, jei tokia veika buvo tyčinė. Už tokias veikos formas visose valstybėse narėse turėtų būti numatoma vienoda atsakomybė, neatsižvelgiant į tai, ar veiksmai buvo atlikti internetu.

| (11) | Fiziniams ir juridiniams asmenims, viešai
  raginusiems
  vykdyti teroristinius nusikaltimus, verbavusiems ir rengusiems teroristus, turėtų būti numatytos bausmės ir sankcijos, jei tokia veika buvo tyčinė. Už tokias veikos formas visose valstybėse narėse turėtų būti numatoma vienoda atsakomybė, neatsižvelgiant į tai, ar veiksmai buvo atlikti internetu. |
| --- | --- |

(11)

Fiziniams ir juridiniams asmenims, viešai
  raginusiems
  vykdyti teroristinius nusikaltimus, verbavusiems ir rengusiems teroristus, turėtų būti numatytos bausmės ir sankcijos, jei tokia veika buvo tyčinė. Už tokias veikos formas visose valstybėse narėse turėtų būti numatoma vienoda atsakomybė, neatsižvelgiant į tai, ar veiksmai buvo atlikti internetu.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11a) | Tai, kad Tarybai nepavyko susitarti dėl procedūrinių teisių baudžiamojo teismo procese, trukdo Europos teisminių institucijų bendradarbiavimui; būtina skubiai rasti išeitį iš šios padėties. |
| --- | --- |

(11a)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | Reikėtų priimti papildomas jurisdikcijos taisykles, siekiant užtikrinti, kad viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas galėtų būti veiksmingai persekiojamas baudžiamąja tvarka, jeigu tokios veikos tikslas ar rezultatas yra teroristinio nusikaltimo, kuris patenka į valstybės narės jurisdikciją, įvykdymas
  . |
| --- | --- |

(12)

Reikėtų priimti papildomas jurisdikcijos taisykles, siekiant užtikrinti, kad viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas galėtų būti veiksmingai persekiojamas baudžiamąja tvarka, jeigu tokios veikos tikslas ar rezultatas yra teroristinio nusikaltimo, kuris patenka į valstybės narės jurisdikciją, įvykdymas
  .

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12a) | Šiame Pamatiniame sprendime pateikiami pakeitimai papildo 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos, taigi būtina, kad įsigaliojus šiam Pamatiniam sprendimui valstybės narės kuo greičiau ratifikuotų minėtąją konvenciją. |
| --- | --- |

(12a)

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | ES laikosi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalimi pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos II ir VI skyriuose, įtvirtintų principų. Nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti ar riboti pagrindines teises ar laisves, kaip antai saviraiškos, susirinkimų arba asociacijos laisvę, teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, įskaitant teisę į susirašinėjimo slaptumą. |
| --- | --- |

(14)

ES laikosi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalimi pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos II ir VI skyriuose, įtvirtintų principų. Nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti ar riboti pagrindines teises ar laisves, kaip antai saviraiškos, susirinkimų arba asociacijos laisvę, teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, įskaitant teisę į susirašinėjimo slaptumą.

| (14) | ES laikosi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalimi pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos II ir VI skyriuose, įtvirtintų principų. Nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti ar riboti pagrindines teises ar laisves, kaip antai saviraiškos, susirinkimų arba asociacijos laisvę,
  spaudos laisvę ir kitų žiniasklaidos priemonių raiškos laisvę
  , teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, įskaitant teisę į susirašinėjimo
  (taip pat elektroninių laiškų ir kitų rūšių elektroninės korespondencijos)
  slaptumą. |
| --- | --- |

(14)

ES laikosi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalimi pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos II ir VI skyriuose, įtvirtintų principų. Nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti ar riboti pagrindines teises ar laisves, kaip antai saviraiškos, susirinkimų arba asociacijos laisvę,
  spaudos laisvę ir kitų žiniasklaidos priemonių raiškos laisvę
  , teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, įskaitant teisę į susirašinėjimo
  (taip pat elektroninių laiškų ir kitų rūšių elektroninės korespondencijos)
  slaptumą.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Viešas
  kurstymas
  vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimas ir rengimas yra tyčiniai nusikaltimai. Todėl nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti arba riboti informacijos sklaidą moksliniams, tiriamiesiems arba informavimo tikslams. Radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais, įskaitant terorizmą, nepatenka į šio pamatinio sprendimo taikymo sritį, o visų pirma į viešo kurstymo vykdyti teroristinius nusikaltimus apibrėžtį, |
| --- | --- |

(15)

Viešas
  kurstymas
  vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimas ir rengimas yra tyčiniai nusikaltimai. Todėl nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti arba riboti informacijos sklaidą moksliniams, tiriamiesiems arba informavimo tikslams. Radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais, įskaitant terorizmą, nepatenka į šio pamatinio sprendimo taikymo sritį, o visų pirma į viešo kurstymo vykdyti teroristinius nusikaltimus apibrėžtį,

| (15) | Viešas
  raginimas
  vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimas ir rengimas yra tyčiniai nusikaltimai. Todėl nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti arba riboti informacijos sklaidą moksliniais, tiriamaisiais, meno arba informavimo tikslais. Radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais, įskaitant terorizmą, nepatenka į šio pamatinio sprendimo taikymo sritį, o visų pirma į viešo
  raginimo
  vykdyti teroristinius nusikaltimus apibrėžtį, |
| --- | --- |

(15)

Viešas
  raginimas
  vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimas ir rengimas yra tyčiniai nusikaltimai. Todėl nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti arba riboti informacijos sklaidą moksliniais, tiriamaisiais, meno arba informavimo tikslais. Radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais, įskaitant terorizmą, nepatenka į šio pamatinio sprendimo taikymo sritį, o visų pirma į viešo
  raginimo
  vykdyti teroristinius nusikaltimus apibrėžtį,

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Šiame pamatiniame sprendime numatyta baudžiamoji atsakomybė už išvardytas veikas turėtų būti taikoma laikantis proporcingumo siekiamiems teisėtiems tikslams principo, nes jis būtinas ir tinkamas demokratinėje ir nediskriminacinėje visuomenėje; visų pirma turėtų būti laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatų. |
| --- | --- |

(15a)

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 punktas (naujas)

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

1 straipsnio 2 dalis

| (-1) | 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:


  2.   Šis Pamatinis sprendimas negali paveikti Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje įtvirtintos prievolės gerbti Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje įrašytas pagrindines teises ir pagrindinius teisės principus, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas. |
| --- | --- |

(-1)

2.   Šis Pamatinis sprendimas negali paveikti Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje įtvirtintos prievolės gerbti Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje įrašytas pagrindines teises ir pagrindinius teisės principus, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | „viešas
  kurstymas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą“ – viešas pareiškimo paskelbimas arba kitoks visuomenės informavimas,
  siekiant paraginti
  įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose išvardytų veikų, jeigu tokia veika,
  neatsižvelgiant į tai, ar ja tiesiogiai propaguojami teroristiniai nusikaltimai
  , kelia pavojų, kad gali būti įvykdytas vienas ar keletas tokių nusikaltimų; |
| --- | --- |

a)

„viešas
  kurstymas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą“ – viešas pareiškimo paskelbimas arba kitoks visuomenės informavimas,
  siekiant paraginti
  įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose išvardytų veikų, jeigu tokia veika,
  neatsižvelgiant į tai, ar ja tiesiogiai propaguojami teroristiniai nusikaltimai
  , kelia pavojų, kad gali būti įvykdytas vienas ar keletas tokių nusikaltimų;

| a) | „viešas
  raginimas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą“ – viešas pareiškimo paskelbimas arba kitoks visuomenės informavimas,
  aiškiai ir tyčia propaguojant
  įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose išvardytų
  nusikaltimų
  , jeigu tokia veika kelia
  realų
  pavojų, kad gali būti įvykdytas vienas ar keletas tokių nusikaltimų; |
| --- | --- |

a)

„viešas
  raginimas
  įvykdyti teroristinį nusikaltimą“ – viešas pareiškimo paskelbimas arba kitoks visuomenės informavimas,
  aiškiai ir tyčia propaguojant
  įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose išvardytų
  nusikaltimų
  , jeigu tokia veika kelia
  realų
  pavojų, kad gali būti įvykdytas vienas ar keletas tokių nusikaltimų;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 1 dalies b punktas

| (b) | „teroristų verbavimas“ – asmens skatinimas įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalyje
  arba 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų
  veikų
  ; |
| --- | --- |

(b)

„teroristų verbavimas“ – asmens skatinimas įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalyje
  arba 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų
  veikų
  ;

| (b) | „teroristų verbavimas“ –
  tyčinis
  asmens skatinimas įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalies a-h punktuose
  arba 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų
  nusikaltimų
  ; |
| --- | --- |

(b)

„teroristų verbavimas“ –
  tyčinis
  asmens skatinimas įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalies a-h punktuose
  arba 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų
  nusikaltimų
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | „teroristų rengimas“ – mokymas pasigaminti arba naudoti sprogmenis, šaunamuosius arba kitokius ginklus, kenksmingas arba pavojingas medžiagas arba taikyti kitus specialius metodus ar būdus, siekiant įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalyje
  išvardytų
  veikų
  ir žinant, kad formuojami įgūdžiai bus šiam tikslui panaudoti. |
| --- | --- |

c)

„teroristų rengimas“ – mokymas pasigaminti arba naudoti sprogmenis, šaunamuosius arba kitokius ginklus, kenksmingas arba pavojingas medžiagas arba taikyti kitus specialius metodus ar būdus, siekiant įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalyje
  išvardytų
  veikų
  ir žinant, kad formuojami įgūdžiai bus šiam tikslui panaudoti.

| c) | „teroristų rengimas“ – mokymas pasigaminti arba naudoti sprogmenis, šaunamuosius arba kitokius ginklus, kenksmingas arba pavojingas medžiagas arba taikyti kitus specialius metodus ar būdus, siekiant įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalies a-h punktuose
  išvardytų
  nusikaltimų
  ir žinant, kad formuojami įgūdžiai bus šiam tikslui panaudoti. |
| --- | --- |

c)

„teroristų rengimas“ – mokymas pasigaminti arba naudoti sprogmenis, šaunamuosius arba kitokius ginklus, kenksmingas arba pavojingas medžiagas arba taikyti kitus specialius metodus ar būdus, siekiant įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1
  dalies a-h punktuose
  išvardytų
  nusikaltimų
  ir žinant, kad formuojami įgūdžiai bus šiam tikslui panaudoti.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| d) | vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  veikų
  ; |
| --- | --- |

d)

vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  veikų
  ;

| d) | vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  nusikaltimų
  ; |
| --- | --- |

d)

vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  nusikaltimų
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 2 dalies e punktas

| e) | turto prievartavimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  veikų
  ; |
| --- | --- |

e)

turto prievartavimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  veikų
  ;

| e) | turto prievartavimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  nusikaltimų
  ; |
| --- | --- |

e)

turto prievartavimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų
  nusikaltimų
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 2 dalies f punktas

| f) | suklastotų administracinių dokumentų rengimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose ir 2 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytų
  veikų
  . |
| --- | --- |

f)

suklastotų administracinių dokumentų rengimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose ir 2 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytų
  veikų
  .

| f) | suklastotų administracinių dokumentų rengimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose ir 2 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytų
  nusikaltimų
  . |
| --- | --- |

f)

suklastotų administracinių dokumentų rengimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a-h punktuose ir 2 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytų
  nusikaltimų
  .

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad baudžiamoji atsakomybė už veikas, nurodytas šio straipsnio 2 dalies a-c punktuose, būtų taikoma laikantis atitinkamų valstybių įsipareigojimų, susijusių su žodžio laisve ir asociacijų laisve, ypač susijusių su spaudos laisve ir kitų žiniasklaidos priemonių laisve, ir deramai užtikrinant susirašinėjimo, įskaitant elektroninius laiškus ir kitų rūšių elektroninę korespondenciją, slaptumą. Baudžiamoji atsakomybė už veikas, nurodytas 2 dalies


  a-c punktuose neturi būti taikoma taip, kad būtų mažinama arba ribojama informacijos sklaida moksliniais, akademiniais, meno arba informavimo tikslais, taip pat radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politikos klausimais, įskaitant terorizmą.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

3 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b.
     
  Valstybės narės taip pat užtikrina kad atsakomybė už veikas, numatytas šio straipsnio 2 dalies a-c punktuose, būtų proporcinga nusikaltimo pobūdžiui ir aplinkybėms, atsižvelgiant į siekiamus teisėtus tikslus ir jų būtinybę demokratinėje visuomenėje, taip pat kad nebūtų jokios formos savivalės, diskriminacijos ar rasizmo.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl pamatinio sprendimo – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Pamatinis sprendimas 2002/475/TVR

9 straipsnio 1 a dalis

1a.   
  Kiekviena
  valstybė narė
  nustato savo jurisdikciją
  3 straipsnio 2 dalies a-c punktuose nurodytoms veikoms
  , jeigu tokios veikos tikslas arba rezultatas buvo 1 straipsnyje nurodyto nusikaltimo, kuris, remiantis šio straipsnio 1 dalies a-e punktuose išvardytais kriterijais, patenka į valstybės narės jurisdikciją, įvykdymas.

1a.   Valstybė narė, 3 straipsnio 2 dalies a-c punktuose nurodytoms veikoms
  ir 4 straipsnyje nurodytoms veikoms, jei jos susijusios su veikomis, nurodytomis 3 straipsnio 2 dalies a-c punktuose, gali nuspręsti netaikyti jurisdikcijos nuostatų, numatytų 1 dalies d ir e punktuose, arba taikyti jas tik specialiais atvejais ir aplinkybėmis.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/138

---

2008 m. rugsėjo 23 d., antradienisAsmens duomenų apsauga *

P6_TA(2008)0436

2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos projekto (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Konsultavimosi procedūra. Pakartotinis konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (16069/2007),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2005)0475),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 27 d. poziciją (1),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. poziciją (2),

atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0010/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93, 51 straipsnius ir 55 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0322/2008),

| 1. | pritaria Tarybos projektui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti dokumento tekstą pagal EB sutarties 250 straipsnio antrą pastraipą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti dokumento tekstą pagal EB sutarties 250 straipsnio antrą pastraipą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti pasiūlymą;

| 5. | ragina Tarybą ir Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teikti pirmenybę bet kokiems būsimiems pasiūlymams, kuriais siekiama iš dalies pakeisti šį tekstą remiantis Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris turi būti pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir su ja susijusios Deklaracijos Nr. 50, 10 straipsniu, visų pirma atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo jurisdikciją; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą ir Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teikti pirmenybę bet kokiems būsimiems pasiūlymams, kuriais siekiama iš dalies pakeisti šį tekstą remiantis Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris turi būti pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir su ja susijusios Deklaracijos Nr. 50, 10 straipsniu, visų pirma atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo jurisdikciją;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms.

| TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Tarybos pamatinio sprendimo projektas


  4 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | 4a. | Pagal sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį, kuris įvedamas Lisabonos sutartyje, bus leidžiama griežtinti duomenų apsaugos taisykles vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose
  . |

TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

4a.

Pagal sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį, kuris įvedamas Lisabonos sutartyje, bus leidžiama griežtinti duomenų apsaugos taisykles vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose
  .

Pakeitimas 2

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Keitimasis asmens duomenimis vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, ypač laikantis Hagos programoje nustatyto galimybės naudotis informacija principo, turėtų būti reglamentuojamas aiškiomis (...) taisyklėmis, kuriomis būtų didinamas kompetentingų institucijų tarpusavio pasitikėjimas ir užtikrinama atitinkamos informacijos apsauga tokiu būdu, kad
  nebūtų jokios diskriminacijos valstybių narių bendradarbiavimo atžvilgiu ir
  būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės asmenų teisės.
  Esamų priemonių Europos lygiu nepakanka. 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo netaikoma asmens duomenų tvarkymui, kai vykdoma į Bendrijos teisės taikymo sritį nepatenkanti veikla, pavyzdžiui, Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje numatyta veikla, arba, bet kuriuo atveju, duomenų tvarkymo operacijoms, susijusioms su visuomenės saugumu, gynyba, nacionaliniu saugumu ir valstybės veiksmais baudžiamosios teisės srityse. |
| --- | --- |

(5)

Keitimasis asmens duomenimis vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, ypač laikantis Hagos programoje nustatyto galimybės naudotis informacija principo, turėtų būti reglamentuojamas aiškiomis (...) taisyklėmis, kuriomis būtų didinamas kompetentingų institucijų tarpusavio pasitikėjimas ir užtikrinama atitinkamos informacijos apsauga tokiu būdu, kad
  nebūtų jokios diskriminacijos valstybių narių bendradarbiavimo atžvilgiu ir
  būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės asmenų teisės.
  Esamų priemonių Europos lygiu nepakanka. 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo netaikoma asmens duomenų tvarkymui, kai vykdoma į Bendrijos teisės taikymo sritį nepatenkanti veikla, pavyzdžiui, Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje numatyta veikla, arba, bet kuriuo atveju, duomenų tvarkymo operacijoms, susijusioms su visuomenės saugumu, gynyba, nacionaliniu saugumu ir valstybės veiksmais baudžiamosios teisės srityse.

| (5) | Keitimasis asmens duomenimis vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, ypač laikantis Hagos programoje nustatyto galimybės naudotis informacija principo, turėtų būti reglamentuojamas aiškiomis (...) taisyklėmis, kuriomis būtų didinamas kompetentingų institucijų tarpusavio pasitikėjimas ir užtikrinama atitinkamos informacijos apsauga tokiu būdu, kad būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės asmenų teisės. |
| --- | --- |

(5)

Keitimasis asmens duomenimis vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, ypač laikantis Hagos programoje nustatyto galimybės naudotis informacija principo, turėtų būti reglamentuojamas aiškiomis (...) taisyklėmis, kuriomis būtų didinamas kompetentingų institucijų tarpusavio pasitikėjimas ir užtikrinama atitinkamos informacijos apsauga tokiu būdu, kad būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės asmenų teisės.

Pakeitimas 3

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

5a konstatuojamoji dalis

| (5a) | Pamatinis sprendimas taikomas tik baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais kompetentingų institucijų surinktiems ar tvarkomiems duomenims.
  Pamatiniame sprendime valstybėms narėms paliekama galimybė nacionaliniu lygiu tiksliau nustatyti, kurie kiti tikslai nelaikomi nesuderinamais su tikslais, kuriais iš pradžių buvo renkami asmens duomenys.
  Iš esmės, tolesnis duomenų tvarkymas istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais nėra nesuderinamas su pirminiu jų tvarkymo tikslu. |
| --- | --- |

(5a)

Pamatinis sprendimas taikomas tik baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais kompetentingų institucijų surinktiems ar tvarkomiems duomenims.
  Pamatiniame sprendime valstybėms narėms paliekama galimybė nacionaliniu lygiu tiksliau nustatyti, kurie kiti tikslai nelaikomi nesuderinamais su tikslais, kuriais iš pradžių buvo renkami asmens duomenys.
  Iš esmės, tolesnis duomenų tvarkymas istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais nėra nesuderinamas su pirminiu jų tvarkymo tikslu.

| (5a) | Pamatinis sprendimas taikomas tik baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais kompetentingų institucijų surinktiems ar tvarkomiems duomenims. Iš esmės, tolesnis duomenų tvarkymas istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais nėra nesuderinamas su pirminiu jų tvarkymo tikslu. |
| --- | --- |

(5a)

Pamatinis sprendimas taikomas tik baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais kompetentingų institucijų surinktiems ar tvarkomiems duomenims. Iš esmės, tolesnis duomenų tvarkymas istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais nėra nesuderinamas su pirminiu jų tvarkymo tikslu.

Pakeitimas 4

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

6 b konstatuojamoji dalis

| (6b) | Šis pamatinis sprendimas netaikomas asmens duomenims, kuriuos valstybė narė gavo pagal šį pamatinį sprendimą ir kurių kilmės šalis yra ta valstybė narė. |
| --- | --- |

(6b)

Išbraukta.

Pakeitimas 5

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Dėl valstybių narių įstatymų suderinimo neturėtų susilpnėti duomenų apsauga, priešingai, suderinimas turėtų užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(7)

Dėl valstybių narių įstatymų suderinimo neturėtų susilpnėti duomenų apsauga, priešingai, suderinimas turėtų užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį Europos Sąjungoje.

| (7) | Dėl valstybių narių įstatymų suderinimo neturėtų susilpnėti duomenų apsauga, priešingai, suderinimas turėtų užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį Europos Sąjungoje
  laikantis Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi automatiškai (toliau vadinama Konvencija Nr. 108)
  . |
| --- | --- |

(7)

Dėl valstybių narių įstatymų suderinimo neturėtų susilpnėti duomenų apsauga, priešingai, suderinimas turėtų užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį Europos Sąjungoje
  laikantis Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi automatiškai (toliau vadinama Konvencija Nr. 108)
  .

Pakeitimas 6

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

8b konstatuojamoji dalis

| (8b) | Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais leidžiama tik tada, jei duomenys nebereikalingi ir nebenaudojami baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais taip pat leidžiama, jei suarchyvuoti duomenys saugomi duomenų bazėje kartu su kitais duomenimis taip, kad jų nebegalima būtų panaudoti baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Tinkamo archyvavimo laikotarpio pasirinkimas priklauso nuo archyvavimo tikslų ir duomenų subjektų teisėtų interesų.
  Archyvuojant istoriniais tikslais gali būti numatomas ir labai ilgas laikotarpis. |
| --- | --- |

(8b)

Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais leidžiama tik tada, jei duomenys nebereikalingi ir nebenaudojami baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais taip pat leidžiama, jei suarchyvuoti duomenys saugomi duomenų bazėje kartu su kitais duomenimis taip, kad jų nebegalima būtų panaudoti baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Tinkamo archyvavimo laikotarpio pasirinkimas priklauso nuo archyvavimo tikslų ir duomenų subjektų teisėtų interesų.
  Archyvuojant istoriniais tikslais gali būti numatomas ir labai ilgas laikotarpis.

| (8b) | Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais leidžiama tik tada, jei duomenys nebereikalingi ir nebenaudojami baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais taip pat leidžiama, jei suarchyvuoti duomenys saugomi duomenų bazėje kartu su kitais duomenimis taip, kad jų nebegalima būtų panaudoti baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Tinkamo archyvavimo laikotarpio pasirinkimas priklauso nuo archyvavimo tikslų ir duomenų subjektų teisėtų interesų. |
| --- | --- |

(8b)

Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais leidžiama tik tada, jei duomenys nebereikalingi ir nebenaudojami baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Archyvuoti atskirais duomenų rinkiniais taip pat leidžiama, jei suarchyvuoti duomenys saugomi duomenų bazėje kartu su kitais duomenimis taip, kad jų nebegalima būtų panaudoti baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Tinkamo archyvavimo laikotarpio pasirinkimas priklauso nuo archyvavimo tikslų ir duomenų subjektų teisėtų interesų.

Pakeitimas 7

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

11a konstatuojamoji dalis

| (11a) | Kai asmens duomenys gali būti toliau tvarkomi gavus valstybės narės, iš kurios buvo gauti duomenys, sutikimą, kiekviena valstybė narė gali nustatyti tokio sutikimo suteikimo tvarką
  , įskaitant, pavyzdžiui, bendrą sutikimą dėl tam tikrų rūšių informacijos ar tolesnio duomenų tvarkymo kategorijų
  . |
| --- | --- |

(11a)

Kai asmens duomenys gali būti toliau tvarkomi gavus valstybės narės, iš kurios buvo gauti duomenys, sutikimą, kiekviena valstybė narė gali nustatyti tokio sutikimo suteikimo tvarką
  , įskaitant, pavyzdžiui, bendrą sutikimą dėl tam tikrų rūšių informacijos ar tolesnio duomenų tvarkymo kategorijų
  .

| (11a) | Kai asmens duomenys gali būti toliau tvarkomi gavus valstybės narės, iš kurios buvo gauti duomenys, sutikimą, kiekviena valstybė narė gali nustatyti tokio sutikimo suteikimo tvarką. |
| --- | --- |

(11a)

Kai asmens duomenys gali būti toliau tvarkomi gavus valstybės narės, iš kurios buvo gauti duomenys, sutikimą, kiekviena valstybė narė gali nustatyti tokio sutikimo suteikimo tvarką.

Pakeitimas 8

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

13a konstatuojamoji dalis

| (13a) | Valstybė narės turėtų užtikrinti, kad duomenų subjektas būtų informuotas apie tai, kad asmens duomenys gali būti renkami ar yra renkami, tvarkomi arba perduodami kitai valstybei narei nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Duomenų subjekto galimybės pasinaudoti teise būti informuotam ir taikomos išimtys nustatomos pagal nacionalinę teisę. Tai gali būti atliekama įprasta tvarka, pvz., pasitelkiant teisę arba paskelbiant duomenų tvarkymo operacijų sąrašą. |
| --- | --- |

(13a)

Valstybė narės turėtų užtikrinti, kad duomenų subjektas būtų informuotas apie tai, kad asmens duomenys gali būti renkami ar yra renkami, tvarkomi arba perduodami kitai valstybei narei nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Duomenų subjekto galimybės pasinaudoti teise būti informuotam ir taikomos išimtys nustatomos pagal nacionalinę teisę. Tai gali būti atliekama įprasta tvarka, pvz., pasitelkiant teisę arba paskelbiant duomenų tvarkymo operacijų sąrašą.

| (13a) | Valstybė narės turėtų užtikrinti, kad duomenų subjektas būtų informuotas apie tai, kad asmens duomenys gali būti renkami ar yra renkami, tvarkomi arba perduodami kitai valstybei narei,
  trečiajai šaliai arba privačiam subjektui
  nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Duomenų subjekto galimybės pasinaudoti teise būti informuotam ir taikomos išimtys nustatomos pagal nacionalinę teisę. Tai gali būti atliekama įprasta tvarka, pvz., pasitelkiant teisę arba paskelbiant duomenų tvarkymo operacijų sąrašą. |
| --- | --- |

(13a)

Valstybė narės turėtų užtikrinti, kad duomenų subjektas būtų informuotas apie tai, kad asmens duomenys gali būti renkami ar yra renkami, tvarkomi arba perduodami kitai valstybei narei,
  trečiajai šaliai arba privačiam subjektui
  nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais. Duomenų subjekto galimybės pasinaudoti teise būti informuotam ir taikomos išimtys nustatomos pagal nacionalinę teisę. Tai gali būti atliekama įprasta tvarka, pvz., pasitelkiant teisę arba paskelbiant duomenų tvarkymo operacijų sąrašą.

Pakeitimas 9

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

1 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| ca) | yra tvarkomi nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

ca)

Pakeitimas 10

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

1 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Šis pamatinis sprendimas nepažeidžia esminių nacionalinio saugumo interesų ar konkrečios žvalgybos veiklos nacionalinio saugumo srityje.

Išbraukta.

Pakeitimas 11

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

2 straipsnio l punktas

| l) | „padaryti anoniminiais“ – pakeisti asmens duomenis taip, kad asmeninės ar materialinės padėties duomenys nebegalėtų būti priskiriami asmeniui, kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta
  , arba galėtų būti jam priskiriami tik įdėjus pernelyg daug laiko, lėšų ir darbo
  . |
| --- | --- |

l)

„padaryti anoniminiais“ – pakeisti asmens duomenis taip, kad asmeninės ar materialinės padėties duomenys nebegalėtų būti priskiriami asmeniui, kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta
  , arba galėtų būti jam priskiriami tik įdėjus pernelyg daug laiko, lėšų ir darbo
  .

| l) | „padaryti anoniminiais“ – pakeisti asmens duomenis taip, kad asmeninės ar materialinės padėties duomenys nebegalėtų būti priskiriami asmeniui, kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta. |
| --- | --- |

l)

„padaryti anoniminiais“ – pakeisti asmens duomenis taip, kad asmeninės ar materialinės padėties duomenys nebegalėtų būti priskiriami asmeniui, kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta.

Pakeitimas 12

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

7 straipsnis

Asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę ar etninę kilmę, politinius, religinius ar filosofinius įsitikinimus, priklausymą profesinėms sąjungoms, taip pat duomenis apie asmens sveikatą ar intymų gyvenimą
  leidžiama tvarkyti tik tais atvejais, kai tai yra tikrai būtina ir kai nacionaliniuose įstatymuose numatytos tinkamos apsaugos priemonės
  .

1)
     
  Draudžiama tvarkyti
  asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę ar etninę kilmę, politinius, religinius ar filosofinius įsitikinimus, priklausymą profesinėms sąjungoms, taip pat duomenis apie asmens sveikatą ar intymų gyvenimą.

2)
     
  Išimties atveju minėtuosius duomenis leidžiama tvarkyti:

| — | jei tai numatyta įstatyme gavus konkrečiu atveju išankstinį kompetentingos teisminės institucijos leidimą ir jei tai absoliučiai būtina užkardant, tiriant ir nustatant teroristų išpuolius ir kitas sunkias nusikalstamas veikas bei traukiant už juos baudžiamojon atsakomybėn, |
| --- | --- |

—

jei tai numatyta įstatyme gavus konkrečiu atveju išankstinį kompetentingos teisminės institucijos leidimą ir jei tai absoliučiai būtina užkardant, tiriant ir nustatant teroristų išpuolius ir kitas sunkias nusikalstamas veikas bei traukiant už juos baudžiamojon atsakomybėn,

| — | jei valstybės narės nustato tinkamas konkrečias apsaugos priemones, pvz., prieiga prie šių duomenų suteikiama tik tiems asmenims, kurie atsakingi už įstatyme nustatytos pareigos, pateisinančios duomenų tvarkymą, įvykdymą. |
| --- | --- |

—

jei valstybės narės nustato tinkamas konkrečias apsaugos priemones, pvz., prieiga prie šių duomenų suteikiama tik tiems asmenims, kurie atsakingi už įstatyme nustatytos pareigos, pateisinančios duomenų tvarkymą, įvykdymą.

Šie ypatingų kategorijų duomenys negali būti tvarkomi automatiškai, nebent valstybės narės įstatymuose numatytos tinkamos apsaugos priemonės. Ta pati išlyga taip pat taikoma su teistumu susijusiems asmens duomenims.

Pakeitimas 13

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

11 straipsnio 1 dalis

1.   Visi persiųsti asmens duomenys turi būti registruojami ar dokumentuojami duomenų tvarkymo teisėtumo patikrinimo, taip pat savistabos ir deramo duomenų vientisumo ir saugumo užtikrinimo tikslais.

1.   Visi persiųsti asmens duomenys
  , prieiga ir vėlesnis jų tvarkymas
  turi būti registruojami ar dokumentuojami duomenų tvarkymo teisėtumo patikrinimo, taip pat savistabos ir deramo duomenų vientisumo ir saugumo užtikrinimo tikslais.

Pakeitimas 14

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

12 straipsnio 1 dalies įvadinė dalis

1.   Iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gauti asmens duomenys ar asmens duomenys, kuriais naudotis ji sudarė galimybę, pagal 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus gali būti toliau tvarkomi tik šiais tikslais, išskyrus tikslus, kuriais jie buvo persiųsti arba kuriais buvo sudaryta galimybė jais naudotis:

1.   Iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gauti asmens duomenys ar asmens duomenys, kuriais naudotis ji sudarė galimybę, pagal 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus
  prireikus
  gali būti toliau tvarkomi šiais tikslais, išskyrus tikslus, kuriais jie buvo persiųsti arba kuriais buvo sudaryta galimybė jais naudotis:

Pakeitimas 15

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

12 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | visais kitais tikslais tik iš anksto gavus persiunčiančiosios valstybės narės sutikimą arba duomenų subjekto sutikimą, duotą pagal nacionalinės teisės nuostatas. |
| --- | --- |

d)

visais kitais tikslais tik iš anksto gavus persiunčiančiosios valstybės narės sutikimą arba duomenų subjekto sutikimą, duotą pagal nacionalinės teisės nuostatas.

| d) | visais kitais
  įvardytais
  tikslais
  , jei tai numatyta įstatymuose ir būtina demokratinėje visuomenėje apsaugant vieną iš interesų, numatytų Konvencijos Nr. 108 9 straipsnyje, bet
  tik iš anksto gavus persiunčiančiosios valstybės narės sutikimą arba duomenų subjekto sutikimą, duotą pagal nacionalinės teisės nuostatas. |
| --- | --- |

d)

visais kitais
  įvardytais
  tikslais
  , jei tai numatyta įstatymuose ir būtina demokratinėje visuomenėje apsaugant vieną iš interesų, numatytų Konvencijos Nr. 108 9 straipsnyje, bet
  tik iš anksto gavus persiunčiančiosios valstybės narės sutikimą arba duomenų subjekto sutikimą, duotą pagal nacionalinės teisės nuostatas.

Pakeitimas 16

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14 straipsnio 1 dalies įvadinė dalis

1.   Valstybės narės numato, kad kitos valstybės narės kompetentingos institucijos persiųsti asmens duomenys arba asmens duomenys, kuriais naudotis ji sudarė galimybę, gali būti perduodami trečiosioms valstybėms arba tarptautiniams organams, arba organizacijoms, įsteigtoms pagal tarptautinius susitarimus arba paskelbtoms tarptautiniais organais, tik jeigu:

1.   Valstybės narės numato, kad kitos valstybės narės kompetentingos institucijos
  konkrečiu atveju
  persiųsti asmens duomenys arba asmens duomenys, kuriais naudotis ji sudarė galimybę, gali būti perduodami trečiosioms valstybėms arba tarptautiniams organams, arba organizacijoms, įsteigtoms pagal tarptautinius susitarimus arba paskelbtoms tarptautiniais organais, tik jeigu:

Pakeitimas 17

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | trečioji valstybė arba atitinkamas tarptautinis organas užtikrina tinkamą ketinamo atlikti duomenų tvarkymo apsaugos lygį. |
| --- | --- |

d)

trečioji valstybė arba atitinkamas tarptautinis organas užtikrina tinkamą ketinamo atlikti duomenų tvarkymo apsaugos lygį.

| d) | trečioji valstybė arba atitinkamas tarptautinis organas užtikrina ketinamo atlikti duomenų tvarkymo apsaugos lygį,
  atitinkantį numatytą Konvencijos Nr. 108 papildomo protokolo 2 straipsnyje ir atitinkamą teismų praktiką pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnyje
  . |
| --- | --- |

d)

trečioji valstybė arba atitinkamas tarptautinis organas užtikrina ketinamo atlikti duomenų tvarkymo apsaugos lygį,
  atitinkantį numatytą Konvencijos Nr. 108 papildomo protokolo 2 straipsnyje ir atitinkamą teismų praktiką pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnyje
  .

Pakeitimas 18

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14 straipsnio 2 dalis

2.   Perdavimas iš anksto negavus sutikimo pagal 1 dalies c punktą leidžiamas, tik jeigu perduoti duomenis yra būtina tiesioginės ir rimtos grėsmės valstybės narės ar trečiosios valstybės visuomenės saugumui ar svarbiems valstybės narės interesams prevencijos tikslais, o išankstinio sutikimo neįmanoma gauti laiku. Institucija, kurios sutikimą reikia gauti, informuojama nedelsiant.

2.   Perdavimas iš anksto negavus sutikimo pagal 1 dalies c punktą leidžiamas, tik jeigu perduoti duomenis yra būtina tiesioginės ir rimtos grėsmės valstybės narės ar trečiosios valstybės visuomenės saugumui ar svarbiems valstybės narės interesams prevencijos tikslais, o išankstinio sutikimo neįmanoma gauti laiku.
  Šiuo atveju asmens duomenis juos gavusi šalis gali tvarkyti tik jei tai neabejotinai būtina siekiant konkretaus tikslo, kuriuo duomenys buvo perduoti.
  Institucija, kurios sutikimą reikia gauti, informuojama nedelsiant.
  Apie tokius perdavimus pranešama kompetentingai priežiūros institucijai.

Pakeitimas 19

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14 straipsnio 3 dalis

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies d punkto, asmens duomenis galima perduoti, jeigu:

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies d punkto, asmens duomenis galima
  išskirtinai
  perduoti, jeigu:

| a) | tai numatoma duomenis perduodančios valstybės narės nacionalinėje teisėje dėl: |
| --- | --- |

a)

tai numatoma duomenis perduodančios valstybės narės nacionalinėje teisėje dėl:

| a) | tai numatoma duomenis perduodančios valstybės narės nacionalinėje teisėje dėl: |
| --- | --- |

a)

tai numatoma duomenis perduodančios valstybės narės nacionalinėje teisėje dėl:

| i. | duomenų subjekto konkrečių teisėtų interesų arba |
| --- | --- |

i.

duomenų subjekto konkrečių teisėtų interesų arba

| i. | duomenų subjekto konkrečių teisėtų interesų arba |
| --- | --- |

i.

duomenų subjekto konkrečių teisėtų interesų arba

| ii. | vyraujančių teisėtų interesų, visų pirma
  svarbių viešųjų interesų, arba |
| --- | --- |

ii.

vyraujančių teisėtų interesų, visų pirma
  svarbių viešųjų interesų, arba

| ii. | vyraujančių teisėtų interesų, visų pirma
  neatidėliotinų ir pagrindinių valstybės narės interesų arba siekiant išvengti gresiančio rimto akivaizdaus pavojaus, keliančio grėsmę visuomenės saugumui
  ,
  ir |
| --- | --- |

ii.

vyraujančių teisėtų interesų, visų pirma
  neatidėliotinų ir pagrindinių valstybės narės interesų arba siekiant išvengti gresiančio rimto akivaizdaus pavojaus, keliančio grėsmę visuomenės saugumui
  ,
  ir

| b) | trečioji valstybė arba gaunantysis tarptautinis organas ar organizacija nustato apsaugos priemones,
  kurias
  atitinkama valstybė narė pagal savo nacionalinę teisę
  laiko tinkamomis
  . |
| --- | --- |

b)

trečioji valstybė arba gaunantysis tarptautinis organas ar organizacija nustato apsaugos priemones,
  kurias
  atitinkama valstybė narė pagal savo nacionalinę teisę
  laiko tinkamomis
  .

| b) | trečioji valstybė arba gaunantysis tarptautinis organas ar organizacija nustato apsaugos priemones,
  kurios, kaip užtikrina
  atitinkama valstybė narė pagal savo nacionalinę teisę,
  yra tinkamos
  . |
| --- | --- |

b)

trečioji valstybė arba gaunantysis tarptautinis organas ar organizacija nustato apsaugos priemones,
  kurios, kaip užtikrina
  atitinkama valstybė narė pagal savo nacionalinę teisę,
  yra tinkamos
  .

| (ba) | Valstybės narės turi pasirūpinti, kad tokie duomenų persiuntimo atvejai būtų registruojami ir pareikalavus pateikiami nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms. |
| --- | --- |

(ba)

Pakeitimas 20

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14 straipsnio 4 dalis

4.   1 dalies d punkte nurodyto apsaugos lygio
  tinkamumas įvertinamas atsižvelgiant
  į visas duomenų perdavimo operacijos ar duomenų perdavimo operacijų aplinkybes. Ypatingas dėmesys skiriamas duomenų pobūdžiui, siūlomos tvarkymo operacijos ar operacijų tikslui ir trukmei, duomenų kilmės valstybei bei galutinės duomenų paskirties valstybei ar tarptautinei organizacijai, bendrosioms ir atskiriems sektoriams taikomoms teisės normoms, galiojančioms toje trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje, taip pat profesinėms taisyklėms ir saugumo priemonėms, kurių laikomasi toje valstybėje ar organizacijoje.

4.   1 dalies d punkte nurodyto apsaugos lygio
  tinkamumą įvertina nepriklausoma institucija atsižvelgdama
  į visas duomenų perdavimo operacijos ar duomenų perdavimo operacijų aplinkybes. Ypatingas dėmesys skiriamas duomenų pobūdžiui, siūlomos tvarkymo operacijos ar operacijų tikslui ir trukmei, duomenų kilmės valstybei bei galutinės duomenų paskirties valstybei ar tarptautinei organizacijai, bendrosioms ir atskiriems sektoriams taikomoms teisės normoms, galiojančioms toje trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje, taip pat profesinėms taisyklėms ir saugumo priemonėms, kurių laikomasi toje valstybėje ar organizacijoje.

Pakeitimas 21

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14a straipsnio pavadinimas

Persiuntimas privačioms šalims valstybėse narėse

Persiuntimas privačioms šalims
  ir prieiga prie privačių šalių gautų duomenų
  valstybėse narėse

Pakeitimas 22

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14a straipsnio 1 dalies įvadinė dalis

1.   Valstybės narės numato, kad iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gauti asmens duomenys ar asmens duomenys, kuriais naudotis ji sudarė galimybę, gali būti persiunčiami privačioms šalims, tik jeigu:

1.   Valstybės narės numato, kad iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos
  konkrečiu atveju
  gauti asmens duomenys ar asmens duomenys, kuriais naudotis ji sudarė galimybę, gali būti persiunčiami privačioms šalims, tik jeigu:

Pakeitimas 23

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14a straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Valstybės narės numato, kad atitinkamos kompetentingos institucijos gali turėti prieigą prie privačių asmenų valdomų asmens duomenų ir juos tvarkyti tik pavieniais atvejais, esant nustatytoms aplinkybėms, konkrečiu tikslu ir valstybėms narėms teisiškai prižiūrint šį procesą.

Pakeitimas 24

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

14a straipsnio 2 b dalis (nauja)

2b.
     
  Savo nacionaliniuose teisės aktuose valstybės narės nustato, kad jei privatūs asmenys, atlikdami su viešosiomis paslaugomis susijusias užduotis, gauna ir tvarko duomenis, jie privalo laikytis įsipareigojimų, kurie yra bent jau tokie patys arba griežtesni, nei taikomi kompetentingoms institucijoms.

Pakeitimas 25

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

17 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | duomenų valdytojo arba nacionalinės priežiūros institucijos patvirtinimą, kad buvo
  perduoti arba sudaryta galimybė naudotis
  su juo
  susijusiais duomenimis
  arba jie nebuvo
  perduoti ir jais nesudaryta galimybė naudotis
  bei informaciją apie gavėjus, kuriems duomenys buvo atskleisti, arba tokių gavėjų kategorijas ir pranešimų apie vykdomą duomenų tvarkymą
  ; arba |
| --- | --- |

a)

duomenų valdytojo arba nacionalinės priežiūros institucijos patvirtinimą, kad buvo
  perduoti arba sudaryta galimybė naudotis
  su juo
  susijusiais duomenimis
  arba jie nebuvo
  perduoti ir jais nesudaryta galimybė naudotis
  bei informaciją apie gavėjus, kuriems duomenys buvo atskleisti, arba tokių gavėjų kategorijas ir pranešimų apie vykdomą duomenų tvarkymą
  ; arba

| a) | duomenų valdytojo arba nacionalinės priežiūros institucijos patvirtinimą, kad buvo
  tvarkomi
  su juo
  susiję duomenys
  arba jie nebuvo
  tvarkomi
  bei informaciją apie
  tvarkymo tikslus,
  gavėjus, kuriems duomenys buvo atskleisti, arba tokių gavėjų kategorijas ir pranešimus apie vykdomą duomenų tvarkymą
  bei paaiškinimą apie automatizuotų sprendimų logiką, |
| --- | --- |

a)

duomenų valdytojo arba nacionalinės priežiūros institucijos patvirtinimą, kad buvo
  tvarkomi
  su juo
  susiję duomenys
  arba jie nebuvo
  tvarkomi
  bei informaciją apie
  tvarkymo tikslus,
  gavėjus, kuriems duomenys buvo atskleisti, arba tokių gavėjų kategorijas ir pranešimus apie vykdomą duomenų tvarkymą
  bei paaiškinimą apie automatizuotų sprendimų logiką,

Pakeitimas 26

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

22 straipsnio 2 dalies h punktas

| (h) | užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui arba ištrynimui asmens duomenų perdavimo metu arba duomenų laikmenos gabenimo metu (gabenimo kontrolė); |
| --- | --- |

(h)

užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui arba ištrynimui asmens duomenų perdavimo metu arba duomenų laikmenos gabenimo metu (gabenimo kontrolė);

| (h) | būtų užkirstas kelias neleistinam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar ištrynimui perkeliant asmens duomenis arba gabenant duomenų laikmenas,
  įskaitant ir tai, kai naudojamasi atitinkamais šifravimo metodais
  (gabenimo kontrolė); |
| --- | --- |

(h)

būtų užkirstas kelias neleistinam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar ištrynimui perkeliant asmens duomenis arba gabenant duomenų laikmenas,
  įskaitant ir tai, kai naudojamasi atitinkamais šifravimo metodais
  (gabenimo kontrolė);

Pakeitimas 27

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

22 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

| (ja) | būtų stebimas šioje dalyje nurodytų saugumo priemonių veiksmingumas ir būtų imamasi būtinų organizacinių priemonių, susijusių su vidaus stebėsena, siekiant užtikrinti atitiktį šiam sprendimui (savikontrolė). |
| --- | --- |

(ja)

Pakeitimas 28

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

24 straipsnis

Valstybės narės patvirtina tinkamas priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų įgyvendintos visos šio pamatinio sprendimo nuostatos, visų pirma nustato veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, taikomas pažeidus pagal šį pamatinį sprendimą priimtas nuostatas.

Valstybės narės priima tinkamas priemones užtikrinti, kad šio pamatinio sprendimo nuostatos būtų visiškai įgyvendintos, ir būtinai nustato veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas,
  įskaitant pagal nacionalinius įstatymus numatytas administracines ir (arba) baudžiamąsias sankcijas,
  kurios būtų taikomos pažeidus pagal šį pamatinį sprendimą priimtas nuostatas.

Pakeitimas 29

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad rengiant administracines priemones arba teisės aktus, susijusius su asmens teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslu, būtų konsultuojamasi su priežiūros institucijomis.

Pakeitimas 30

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

25 a straipsnis (naujas)

25a straipsnis

Darbo grupė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu

1.
     
  Įsteigiama darbo grupė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu (toliau – darbo grupė). Ji turi patariamąjį statusą ir veikia nepriklausomai.

2.
     
  Darbo grupę sudaro kiekvienos valstybės narės paskirtos priežiūros institucijos ar institucijų atstovas, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno įgaliotas atstovas ir Komisijos atstovas.

Kiekvieną darbo grupės narį skiria jo atstovaujama institucija arba institucijos. Jeigu valstybė narė paskiria daugiau nei vieną priežiūros instituciją, pastarosios išrenka vieną bendrą atstovą.

Pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinės dalies nuostatas įsteigtų bendrų priežiūros institucijų pirmininkai turi teisę dalyvauti darbo grupės posėdžiuose arba būti juose atstovaujami. Islandijos, Norvegijos ir Šveicarijos paskirta priežiūros institucija arba institucijos turi teisę būti atstovaujamos darbo grupės posėdžiuose, kai nagrinėjami su Šengeno teisynu susiję klausimai.

3.
     
  Darbo grupė priima sprendimus paprasta priežiūros institucijų atstovų balsų dauguma.

4.
     
  Darbo grupė išsirenka savo pirmininką. Pirmininko kadencija yra dveji metai. Jis gali būti perrinktas.

5.
     
  Darbo grupei sekretoriatą skiria Komisija.

6.
     
  Darbo grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.

7.
     
  Darbo grupė svarsto klausimus, kuriuos į jos darbotvarkę įtraukia pirmininkas savo iniciatyva arba priežiūros institucijų atstovo, Komisijos, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno arba bendrų priežiūros institucijų pirmininkų prašymu.

Pakeitimas 31

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

25 b straipsnis (naujas)

25b straipsnis

Užduotys

1.
     
  Darbo grupė:

| a) | teikia nuomonę apie nacionalines priemones, jei būtina užtikrinti, kad duomenų apsaugos standartai, taikomi tvarkant duomenis šalies viduje, atitinka standartus, numatytus šiame pamatiniame sprendime, |
| --- | --- |

a)

teikia nuomonę apie nacionalines priemones, jei būtina užtikrinti, kad duomenų apsaugos standartai, taikomi tvarkant duomenis šalies viduje, atitinka standartus, numatytus šiame pamatiniame sprendime,

| b) | teikia nuomonę apie duomenų apsaugos lygį tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių bei tarptautinių organizacijų siekiant garantuoti, kad asmens duomenys trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms, kurios užtikrina reikiamą duomenų apsaugą, būtų perduodami laikantis šio pamatinio sprendimo 14 straipsnio nuostatų, |
| --- | --- |

b)

teikia nuomonę apie duomenų apsaugos lygį tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių bei tarptautinių organizacijų siekiant garantuoti, kad asmens duomenys trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms, kurios užtikrina reikiamą duomenų apsaugą, būtų perduodami laikantis šio pamatinio sprendimo 14 straipsnio nuostatų,

| c) | praneša Komisijai ir valstybėms narėms apie bet kokius siūlomus šio pamatinio sprendimo pakeitimus arba bet kokias papildomas arba specialias priemones siekiant apsaugoti fizinių asmenų teises ir laisves tvarkant asmens duomenis baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo arba patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu, taip pat apie bet kokias kitas siūlomas priemones, darančias poveikį šioms teisėms ir laisvėms. |
| --- | --- |

c)

praneša Komisijai ir valstybėms narėms apie bet kokius siūlomus šio pamatinio sprendimo pakeitimus arba bet kokias papildomas arba specialias priemones siekiant apsaugoti fizinių asmenų teises ir laisves tvarkant asmens duomenis baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo arba patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu, taip pat apie bet kokias kitas siūlomas priemones, darančias poveikį šioms teisėms ir laisvėms.

2.
     
  Jeigu darbo grupė išsiaiškina, kad yra skirtumų tarp įvairių valstybių narių įstatymų ar praktinių metodų, kurie gali turėti įtakos asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis lygiavertiškumui Europos Sąjungoje, ji apie tai praneša Tarybai ir Komisijai.

3.
     
  Darbo grupė gali savo, Komisijos arba Tarybos iniciatyva pateikti rekomendacijas visais klausimais, susijusiais su asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis Europos Sąjungoje baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo arba patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu.

4.
     
  Darbo grupės nuomonės ir rekomendacijos perduodamos Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

5.
     
  Komisija, remdamasi valstybių narių pateikta informacija, pateikia darbo grupei veiksmų, kurių ji ėmėsi reaguodama į darbo grupės pastabas ir rekomendacijas, ataskaitą. Ši ataskaita skelbiama viešai ir perduodama Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Valstybės narės praneša darbo grupei apie bet kokius veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal šio straipsnio 1 dalį.

6.
     
  Darbo grupė parengia metinę ataskaitą apie susidariusią fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo arba patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu, situaciją Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse. Ši ataskaita skelbiama viešai ir perduodama Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai
  .

Pakeitimas 32

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

27a straipsnio 1 dalis

1.   Praėjus trejiems metams nuo 28 straipsnio 1 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos, valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalines priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užtikrinti, jog būtų visapusiškai laikomasi šio pamatinio sprendimo, visų pirma dėl tų nuostatų, kurios duomenų rinkimo metu jau turi būti įvykdytos. Komisija išnagrinėja visų pirma 1 straipsnio 2
  dalyje pateiktos nuostatos dėl taikymo srities įgyvendinimo poveikį
  .

1.   Praėjus trejiems metams nuo 28 straipsnio 1 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos, valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalines priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užtikrinti, jog būtų visapusiškai laikomasi šio pamatinio sprendimo, visų pirma dėl tų nuostatų, kurios duomenų rinkimo metu jau turi būti įvykdytos. Komisija išnagrinėja visų pirma 1 straipsnio 2
  dalies taikymą.

Pakeitimas 33

Tarybos pamatinio sprendimo projektas

27a straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Tuo tikslu Komisija atsižvelgia į valstybių narių vyriausybių ir parlamentų, Europos Parlamento, remiantis Direktyvos 95/46/EB 29 straipsniu įsteigtos darbo grupės, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir pagal šio pamatinio sprendimo 25a straipsnį įsteigtos darbo grupės perduotas pastabas.

---

(1)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 263.

(2)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 154.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/150

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisPerėjimas į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) *

P6_TA(2008)0441

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12059/1/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0196),

atsižvelgdamas į EB sutarties 30 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktus ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0188/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0351/2008),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, dėl kurio ji konsultavosi; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, dėl kurio ji konsultavosi;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| TARYBOS SPRENDIMO PROJEKTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Tarybos sprendimo projektas


  11 A a straipsnis (naujas) |
| | 11Aa straipsnis


  Ataskaitos



  Kiekvieną kartą baigiantis pusmečiui, o pirmąjį kartą baigiantis pirmajam 2009 m. pusmečiui Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pažangos ataskaitą, susijusią su sistemos SIS II kūrimu ir perėjimu iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). |
| Pakeitimas 2 |
| Tarybos sprendimo projektas


  12 straipsnis |
| Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį. | Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios nuo Tarybos, veikiančios pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį, nustatytos datos

  ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d. |

TARYBOS SPRENDIMO PROJEKTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Tarybos sprendimo projektas

11 A a straipsnis (naujas)

11Aa straipsnis

Ataskaitos

Kiekvieną kartą baigiantis pusmečiui, o pirmąjį kartą baigiantis pirmajam 2009 m. pusmečiui Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pažangos ataskaitą, susijusią su sistemos SIS II kūrimu ir perėjimu iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II).

Pakeitimas 2

Tarybos sprendimo projektas

12 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios nuo Tarybos, veikiančios pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį, nustatytos datos

  ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/151

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisPerėjimas į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) *

P6_TA(2008)0442

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (11925/2/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0197),

atsižvelgdamas į EB sutarties 66 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0189/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0352/2008),

| 1. | pritaria Tarybos reglamento projektui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos reglamento projektui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, dėl kurio ji konsultavosi; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, dėl kurio ji konsultavosi;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| TARYBOS REGLAMENTO PROJEKTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Tarybos sprendimo projektas


  11 A a straipsnis (naujas) |
| | 11Aa straipsnis


  Ataskaitos



  Kiekvieną kartą baigiantis pusmečiui, o pirmąjį kartą baigiantis pirmajam 2009 m. pusmečiui Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pažangos ataskaitą, susijusią su sistemos SIS II kūrimu ir perėjimu iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). |
| Pakeitimas 2 |
| Tarybos sprendimo projektas


  12 straipsnio 1 pastraipa |
| Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį. | Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį,
  tačiau bet kokiu atveju ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d. |

TARYBOS REGLAMENTO PROJEKTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Tarybos sprendimo projektas

11 A a straipsnis (naujas)

11Aa straipsnis

Ataskaitos

Kiekvieną kartą baigiantis pusmečiui, o pirmąjį kartą baigiantis pirmajam 2009 m. pusmečiui Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pažangos ataskaitą, susijusią su sistemos SIS II kūrimu ir perėjimu iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II).

Pakeitimas 2

Tarybos sprendimo projektas

12 straipsnio 1 pastraipa

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį.

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį,
  tačiau bet kokiu atveju ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/152

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisBendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema ***II

P6_TA(2008)0443

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (5719/3/2008 – C6-0225/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0589) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0334/2008),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 1.

(2)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 533.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2005)0239

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Priimdama Direktyvą 2002/59/EB (4), Europos Sąjunga sustiprino savo gebėjimus užkirsti kelią situacijoms, keliančioms pavojų žmonių gyvybės saugumui jūroje ir jūrų aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(1)

Priimdama Direktyvą 2002/59/EB (4), Europos Sąjunga sustiprino savo gebėjimus užkirsti kelią situacijoms, keliančioms pavojų žmonių gyvybės saugumui jūroje ir jūrų aplinkos apsaugai.

| (2) | Kadangi ši Direktyva susijusi su Direktyvos 2002/59/EB daliniu pakeitimu, dauguma joje išdėstytų įpareigojimų nebus taikomi valstybėms narėms, neturinčioms jūros pakrančių ir jūrų uostų. Taigi vieninteliai įpareigojimai, kurie bus taikomi Austrijai, Čekijai, Vengrijai, Liuksemburgui arba Slovakijai, yra įpareigojimai, susiję su laivais, plaukiojančiais su tų valstybių narių vėliavomis, neapribojant valstybių narių pareigos bendradarbiauti siekiant užtikrinti jūrų transporto ir kitų rūšių transporto valdymo paslaugų, visų pirma upių informacijos paslaugų, tęstinumą. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi ši Direktyva susijusi su Direktyvos 2002/59/EB daliniu pakeitimu, dauguma joje išdėstytų įpareigojimų nebus taikomi valstybėms narėms, neturinčioms jūros pakrančių ir jūrų uostų. Taigi vieninteliai įpareigojimai, kurie bus taikomi Austrijai, Čekijai, Vengrijai, Liuksemburgui arba Slovakijai, yra įpareigojimai, susiję su laivais, plaukiojančiais su tų valstybių narių vėliavomis, neapribojant valstybių narių pareigos bendradarbiauti siekiant užtikrinti jūrų transporto ir kitų rūšių transporto valdymo paslaugų, visų pirma upių informacijos paslaugų, tęstinumą.

| (3) | Pagal šią direktyvą valstybėms narėms, kurios yra pakrantės valstybės, turėtų būti suteikiama galimybė keistis informacija, sukaupta jūrų eismo stebėjimo misijų, atliekamų jų kompetencijai priklausančiose zonose, metu. Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema SafeSeaNet (║ SafeSeaNet), sukurta Komisijos valstybėms narėms pritarus, yra kartu ir keitimosi duomenimis tinklas, ir pagrindinės turimos informacijos apie laivus ir jų krovinius (išankstinių pranešimų ir ataskaitų) standartizavimo sistema. Ja naudojantis galima iš pirminių šaltinių gauti ir visoms institucijoms perduoti tikslią ir naujausią informaciją apie Europos vandenyse esančius laivus, jų judėjimą, gabenamus pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius, taip pat apie incidentus jūroje. |
| --- | --- |

(3)

Pagal šią direktyvą valstybėms narėms, kurios yra pakrantės valstybės, turėtų būti suteikiama galimybė keistis informacija, sukaupta jūrų eismo stebėjimo misijų, atliekamų jų kompetencijai priklausančiose zonose, metu. Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema SafeSeaNet (║ SafeSeaNet), sukurta Komisijos valstybėms narėms pritarus, yra kartu ir keitimosi duomenimis tinklas, ir pagrindinės turimos informacijos apie laivus ir jų krovinius (išankstinių pranešimų ir ataskaitų) standartizavimo sistema. Ja naudojantis galima iš pirminių šaltinių gauti ir visoms institucijoms perduoti tikslią ir naujausią informaciją apie Europos vandenyse esančius laivus, jų judėjimą, gabenamus pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius, taip pat apie incidentus jūroje.

| (4) | Todėl, siekiant užtikrinti šiuo būdu gautos informacijos operatyvinį naudojimą, būtina, kad šioje direktyvoje nurodytam ir nacionalinių administracinių institucijų įgyvendinamam duomenų rinkimui ir keitimuisi jais būtina infrastruktūra būtų integruota į SafeSeaNet. |
| --- | --- |

(4)

Todėl, siekiant užtikrinti šiuo būdu gautos informacijos operatyvinį naudojimą, būtina, kad šioje direktyvoje nurodytam ir nacionalinių administracinių institucijų įgyvendinamam duomenų rinkimui ir keitimuisi jais būtina infrastruktūra būtų integruota į SafeSeaNet.

| (5) | Iš informacijos, kuri perduodama ir kuria keičiamasi pagal Direktyvą 2002/59/EB, ypač svarbi yra informacija, susijusi su jūra gabenamų pavojingų arba aplinką teršiančių prekių tiksliomis charakteristikomis. Todėl, atsižvelgiant į pastarojo meto avarijas jūroje, pakrantės tarnyboms turėtų būti sudaromos geresnės sąlygos gauti jūra gabenamų angliavandenilių charakteristikas, nes tai yra itin svarbus veiksnys renkantis tinkamiausias kontrolės priemones, o avarinėje situacijoje šioms tarnyboms turėtų būti užtikrinamas tiesioginis ryšys su ūkio subjektais, kurie turi daugiausia žinių apie gabenamas prekes. |
| --- | --- |

(5)

Iš informacijos, kuri perduodama ir kuria keičiamasi pagal Direktyvą 2002/59/EB, ypač svarbi yra informacija, susijusi su jūra gabenamų pavojingų arba aplinką teršiančių prekių tiksliomis charakteristikomis. Todėl, atsižvelgiant į pastarojo meto avarijas jūroje, pakrantės tarnyboms turėtų būti sudaromos geresnės sąlygos gauti jūra gabenamų angliavandenilių charakteristikas, nes tai yra itin svarbus veiksnys renkantis tinkamiausias kontrolės priemones, o avarinėje situacijoje šioms tarnyboms turėtų būti užtikrinamas tiesioginis ryšys su ūkio subjektais, kurie turi daugiausia žinių apie gabenamas prekes.

| (6) | 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvencija) nurodytos automatinio laivų identifikavimo sistemos (║ AIS – automatinio identifikavimo sistema) ne tik sudaro sąlygas pagerinti šių laivų stebėsenos galimybes, bet, svarbiausia, užtikrinti didesnį jų saugumą tais atvejais, kai laivai plaukioja arti vieni kitų. Todėl AIS buvo įtrauktos į Direktyvos 2002/59/EB dėstomąją dalį. Atsižvelgiant į didelį žvejybos laivų susidūrimų su prekybos laivais, kurie akivaizdžiai jų nepastebi arba kurių nepastebi netoliese esantys žvejybos laivai, skaičių, labai pageidautina, kad tos priemonės taikymas būtų išplėstas, taikant ją ilgesniems nei 15 metrų žvejybos laivams. Vykdant Europos žuvininkystės fondo veiklą finansinė pagalba gali būti teikiama saugumo įrangos, pavyzdžiui, AIS, įrengimui žvejybos laivuose.
  Tarptautinė jūrų organizacija (TJO) pripažino, kad iš laivų perduotų AIS duomenų paskelbimas komerciniais tikslais internete ar kitur gali kelti grėsmę laivų ir uostų saugai ir saugumui, ir primygtinai ragina, jog valstybių narių vyriausybės, taikydamos nacionalinės teisės nuostatas, imtųsi priemonių ir užkirstų kelią asmenų, teikiančių AIS duomenis trečiosioms šalims, kad jie būtų skelbiami internete arba kitur, veiklai. Be to, AIS informacijos apie laivų maršrutus ir krovinius teikimas neturėtų kelti grėsmės sąžiningai laivybos pramonės veikėjų konkurencijai. |
| --- | --- |

(6)

1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvencija) nurodytos automatinio laivų identifikavimo sistemos (║ AIS – automatinio identifikavimo sistema) ne tik sudaro sąlygas pagerinti šių laivų stebėsenos galimybes, bet, svarbiausia, užtikrinti didesnį jų saugumą tais atvejais, kai laivai plaukioja arti vieni kitų. Todėl AIS buvo įtrauktos į Direktyvos 2002/59/EB dėstomąją dalį. Atsižvelgiant į didelį žvejybos laivų susidūrimų su prekybos laivais, kurie akivaizdžiai jų nepastebi arba kurių nepastebi netoliese esantys žvejybos laivai, skaičių, labai pageidautina, kad tos priemonės taikymas būtų išplėstas, taikant ją ilgesniems nei 15 metrų žvejybos laivams. Vykdant Europos žuvininkystės fondo veiklą finansinė pagalba gali būti teikiama saugumo įrangos, pavyzdžiui, AIS, įrengimui žvejybos laivuose.
  Tarptautinė jūrų organizacija (TJO) pripažino, kad iš laivų perduotų AIS duomenų paskelbimas komerciniais tikslais internete ar kitur gali kelti grėsmę laivų ir uostų saugai ir saugumui, ir primygtinai ragina, jog valstybių narių vyriausybės, taikydamos nacionalinės teisės nuostatas, imtųsi priemonių ir užkirstų kelią asmenų, teikiančių AIS duomenis trečiosioms šalims, kad jie būtų skelbiami internete arba kitur, veiklai. Be to, AIS informacijos apie laivų maršrutus ir krovinius teikimas neturėtų kelti grėsmės sąžiningai laivybos pramonės veikėjų konkurencijai.

| (7) | Pareiga įrengti AIS taip pat turėtų būti suprantama kaip reikalavimas, kad AIS turi veikti nuolat, išskyrus atvejus, kai tarptautinėse taisyklėse ar standartuose numatyta navigacijos informacijos apsauga. |
| --- | --- |

(7)

Pareiga įrengti AIS taip pat turėtų būti suprantama kaip reikalavimas, kad AIS turi veikti nuolat, išskyrus atvejus, kai tarptautinėse taisyklėse ar standartuose numatyta navigacijos informacijos apsauga.

| (8) | Komisijos užsakymu atlikti tyrimai aiškiai parodo, kad AIS įtraukimas į padėties nustatymo bei ryšio sistemas, naudojamas įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką, nebūtų nei naudingas, nei įgyvendinamas. |
| --- | --- |

(8)

Komisijos užsakymu atlikti tyrimai aiškiai parodo, kad AIS įtraukimas į padėties nustatymo bei ryšio sistemas, naudojamas įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką, nebūtų nei naudingas, nei įgyvendinamas.

| (9) | Pagal Direktyvą 2002/59/EB valstybė narė, jei pageidauja, turi teisę prašyti kitos valstybės narės pateikti informaciją apie laivą ir jo gabenamą pavojingą arba aplinką teršiantį krovinį. Reikėtų pabrėžti, kad tai nereiškia, jog valstybės narės gali sistemingai prašyti viena kitos suteikti tokią informaciją, tačiau reiškia, kad tokios informacijos gali būti prašoma tik jūrų saugumo ar laivybos apsaugos, ar jūrų aplinkos apsaugos tikslais. |
| --- | --- |

(9)

Pagal Direktyvą 2002/59/EB valstybė narė, jei pageidauja, turi teisę prašyti kitos valstybės narės pateikti informaciją apie laivą ir jo gabenamą pavojingą arba aplinką teršiantį krovinį. Reikėtų pabrėžti, kad tai nereiškia, jog valstybės narės gali sistemingai prašyti viena kitos suteikti tokią informaciją, tačiau reiškia, kad tokios informacijos gali būti prašoma tik jūrų saugumo ar laivybos apsaugos, ar jūrų aplinkos apsaugos tikslais.

| (10) | Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi patvirtinti specialias priemones laivams, dėl savo elgesio ar būklės galintiems kelti pavojų. Todėl atrodo pageidautina, kad į šių laivų sąrašą būtų įtraukti laivai, neturintys pakankamo draudimo ar finansinių garantijų, arba laivai, apie kuriuos locmanai arba uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai. |
| --- | --- |

(10)

Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi patvirtinti specialias priemones laivams, dėl savo elgesio ar būklės galintiems kelti pavojų. Todėl atrodo pageidautina, kad į šių laivų sąrašą būtų įtraukti laivai, neturintys pakankamo draudimo ar finansinių garantijų, arba laivai, apie kuriuos locmanai arba uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai.

| (11) | Pagal Direktyvą 2002/59/EB atrodo būtina dėl pavojaus, kuris kyla dėl ypač nepalankių oro sąlygų, atsižvelgti į galimą pavojų, kurį laivybai gali kelti ledo formavimasis. Todėl kai valstybės narės paskirta kompetentinga institucija, remdamasi kompetentingos meteorologinės informacijos tarnybos pateikta ledo būklės prognoze, nusprendžia, kad plaukiojimo sąlygos kelia rimtą pavojų žmonių gyvybės saugumui arba rimtą taršos pavojų, ji turėtų apie tai pranešti kapitonams, kurių laivai yra jos kompetencijos zonoje arba ketina įplaukti į toje zonoje esantį (-čius) uostą (-us) ar iš jo (jų) išplaukti. Šiai institucijai turėtų būti suteiktos galimybės imtis visų reikiamų priemonių siekiant užtikrinti žmonių gyvybės saugumą jūroje ir apsaugoti aplinką.
  Pagal SOLAS konvencijos II-1 skyriaus A-1 dalies 3.1 taisyklę valstybės narės yra atsakingos už tai, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai būtų suprojektuoti, pastatyti ir prižiūrimi laikantis laivų konstrukcijos, mechaninės ir elektros įrangos reikalavimų, kuriuos nustatė jų administracijų pripažintos klasifikavimo bendrovės. Todėl valstybės narės, remdamosi pagal 1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyvą 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (5) pripažintų organizacijų nustatytais reikalavimais arba lygiaverčiais nacionaliniais standartais, turėtų nustatyti laivybos užšąlančiuose vandenyse reikalavimus. Valstybės narės turėtų galėti patikrinti, ar laive yra reikalingi dokumentai, įrodantys, kad laivas atitinka atsparumo ir pajėgumo reikalavimus, būtinus atsižvelgiant į ledo būklę atitinkamoje zonoje. |
| --- | --- |

(11)

Pagal Direktyvą 2002/59/EB atrodo būtina dėl pavojaus, kuris kyla dėl ypač nepalankių oro sąlygų, atsižvelgti į galimą pavojų, kurį laivybai gali kelti ledo formavimasis. Todėl kai valstybės narės paskirta kompetentinga institucija, remdamasi kompetentingos meteorologinės informacijos tarnybos pateikta ledo būklės prognoze, nusprendžia, kad plaukiojimo sąlygos kelia rimtą pavojų žmonių gyvybės saugumui arba rimtą taršos pavojų, ji turėtų apie tai pranešti kapitonams, kurių laivai yra jos kompetencijos zonoje arba ketina įplaukti į toje zonoje esantį (-čius) uostą (-us) ar iš jo (jų) išplaukti. Šiai institucijai turėtų būti suteiktos galimybės imtis visų reikiamų priemonių siekiant užtikrinti žmonių gyvybės saugumą jūroje ir apsaugoti aplinką.
  Pagal SOLAS konvencijos II-1 skyriaus A-1 dalies 3.1 taisyklę valstybės narės yra atsakingos už tai, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai būtų suprojektuoti, pastatyti ir prižiūrimi laikantis laivų konstrukcijos, mechaninės ir elektros įrangos reikalavimų, kuriuos nustatė jų administracijų pripažintos klasifikavimo bendrovės. Todėl valstybės narės, remdamosi pagal 1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyvą 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (5) pripažintų organizacijų nustatytais reikalavimais arba lygiaverčiais nacionaliniais standartais, turėtų nustatyti laivybos užšąlančiuose vandenyse reikalavimus. Valstybės narės turėtų galėti patikrinti, ar laive yra reikalingi dokumentai, įrodantys, kad laivas atitinka atsparumo ir pajėgumo reikalavimus, būtinus atsižvelgiant į ledo būklę atitinkamoje zonoje.

| (12) | Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi parengti planus, pagal kuriuos prireikus jos galėtų į savo uostus arba į kitą saugią vietą geriausiomis įmanomomis sąlygomis priimti nelaimės ištiktus laivus ir taip sumažinti avarijų jūroje padarinius. Tačiau, atsižvelgiant į prie 2003 m. gruodžio 13 d. Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucijos A.949(23) pridėtas Gaires dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos (║ TJO rezoliucija A.949(23)), ║ priimtas po ║ Direktyvos 2002/59/EB priėmimo ir ║ mininčias laivus, kuriems reikia pagalbos, ▐ o ne nelaimės ištiktus laivus, ta direktyva turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.
  Kai kyla pavojus žmonių gyvybei, ši direktyva nenukrypsta nuo gelbėjimo operacijoms taikomų nuostatų, pvz., 1979 m. Tarptautinės jūrų paieškos ir gelbėjimo konvencijos nuostatų. Taigi ir toliau taikomos visos šios konvencijos nuostatos. |
| --- | --- |

(12)

Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi parengti planus, pagal kuriuos prireikus jos galėtų į savo uostus arba į kitą saugią vietą geriausiomis įmanomomis sąlygomis priimti nelaimės ištiktus laivus ir taip sumažinti avarijų jūroje padarinius. Tačiau, atsižvelgiant į prie 2003 m. gruodžio 13 d. Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucijos A.949(23) pridėtas Gaires dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos (║ TJO rezoliucija A.949(23)), ║ priimtas po ║ Direktyvos 2002/59/EB priėmimo ir ║ mininčias laivus, kuriems reikia pagalbos, ▐ o ne nelaimės ištiktus laivus, ta direktyva turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.
  Kai kyla pavojus žmonių gyvybei, ši direktyva nenukrypsta nuo gelbėjimo operacijoms taikomų nuostatų, pvz., 1979 m. Tarptautinės jūrų paieškos ir gelbėjimo konvencijos nuostatų. Taigi ir toliau taikomos visos šios konvencijos nuostatos.

| (13) | Remiantis TJO rezoliucija A.949(23) ir tęsiant Komisijos, Europos jūrų saugumo agentūros (║ Agentūra) ir valstybių narių bendrą darbą, būtina nustatyti pagrindines nuostatas, kurios turėtų būti įtraukiamos į laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planus, kad būtų užtikrintas suderintas bei veiksmingas šios priemonės įgyvendinimas ir nustatytas valstybėms narėms tenkančių įpareigojimų mastas. |
| --- | --- |

(13)

Remiantis TJO rezoliucija A.949(23) ir tęsiant Komisijos, Europos jūrų saugumo agentūros (║ Agentūra) ir valstybių narių bendrą darbą, būtina nustatyti pagrindines nuostatas, kurios turėtų būti įtraukiamos į laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planus, kad būtų užtikrintas suderintas bei veiksmingas šios priemonės įgyvendinimas ir nustatytas valstybėms narėms tenkančių įpareigojimų mastas.

| (14) | Rengdamos planus, skirtus veiksmingai reaguoti laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju, valstybės narės turi remtis TJO rezoliucija A.949(23). Tačiau vertindamos su tokiais pavojais susijusią riziką valstybės narės, paisydamos savo konkrečių aplinkybių, gali atsižvelgti į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į jūros vandens panaudojimą geriamam vandeniui ir elektros energijai gaminti. |
| --- | --- |

(14)

Rengdamos planus, skirtus veiksmingai reaguoti laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju, valstybės narės turi remtis TJO rezoliucija A.949(23). Tačiau vertindamos su tokiais pavojais susijusią riziką valstybės narės, paisydamos savo konkrečių aplinkybių, gali atsižvelgti į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į jūros vandens panaudojimą geriamam vandeniui ir elektros energijai gaminti.

| (15) | Siekiant aktyvaus laivų kapitonų ir įgulos bendradarbiavimo ir jų pasitikėjimo, reikia užtikrinti, kad nelaimės ištiktų laivų kapitonai ir įgula galėtų pasikliauti tinkamu ir sąžiningu atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų elgesiu. Siekiant šio tikslo, pageidautina, kad valstybės narės, laikydamosi nacionalinių teisės aktų, taikytų atitinkamas TJO Sąžiningo elgesio su jūrininkais nelaimių jūroje metu gairių nuostatas. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant aktyvaus laivų kapitonų ir įgulos bendradarbiavimo ir jų pasitikėjimo, reikia užtikrinti, kad nelaimės ištiktų laivų kapitonai ir įgula galėtų pasikliauti tinkamu ir sąžiningu atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų elgesiu. Siekiant šio tikslo, pageidautina, kad valstybės narės, laikydamosi nacionalinių teisės aktų, taikytų atitinkamas TJO Sąžiningo elgesio su jūrininkais nelaimių jūroje metu gairių nuostatas.

| (16) | Laivo, kuriam reikia pagalbos, atveju gali reikėti priimti sprendimą dėl to laivo priėmimo į prieglobsčio vietą.
  Tai itin svarbu, kai įvyksta nelaimė jūroje, t. y. kai iškyla aplinkybės, kurios gali lemti laivo sudužimą arba pavojų aplinkai ar laivybai. Visais šiais atvejais būtina galimybė kreiptis į nepriklausomą kiekvienos valstybės narės arba regiono – atsižvelgiant į valstybės narės vidaus struktūrą – kompetentingą instituciją, kuri turėtų atitinkamus įgaliojimus ir kompetenciją priimti reikiamus sprendimus ir padėti nelaimės ištiktiems laivams, siekiant apsaugoti žmonių gyvybes ir aplinką bei kuo labiau sumažinti finansinę žalą. Pageidautina, kad ši kompetentinga institucija būtų nuolatinė. Visų pirma minėtai institucijai reikėtų suteikti įgaliojimus savarankiškai priimti sprendimą dėl nelaimės ištikto laivo priėmimo į prieglobsčio vietą.
  Šiuo tikslu
  ji
  turėtų atlikti preliminarų padėties įvertinimą remdamasi atitinkamame laivų priėmimo į prieglobsčio vietą plane pateikiama informacija. |
| --- | --- |

(16)

Laivo, kuriam reikia pagalbos, atveju gali reikėti priimti sprendimą dėl to laivo priėmimo į prieglobsčio vietą.
  Tai itin svarbu, kai įvyksta nelaimė jūroje, t. y. kai iškyla aplinkybės, kurios gali lemti laivo sudužimą arba pavojų aplinkai ar laivybai. Visais šiais atvejais būtina galimybė kreiptis į nepriklausomą kiekvienos valstybės narės arba regiono – atsižvelgiant į valstybės narės vidaus struktūrą – kompetentingą instituciją, kuri turėtų atitinkamus įgaliojimus ir kompetenciją priimti reikiamus sprendimus ir padėti nelaimės ištiktiems laivams, siekiant apsaugoti žmonių gyvybes ir aplinką bei kuo labiau sumažinti finansinę žalą. Pageidautina, kad ši kompetentinga institucija būtų nuolatinė. Visų pirma minėtai institucijai reikėtų suteikti įgaliojimus savarankiškai priimti sprendimą dėl nelaimės ištikto laivo priėmimo į prieglobsčio vietą.
  Šiuo tikslu
  ji
  turėtų atlikti preliminarų padėties įvertinimą remdamasi atitinkamame laivų priėmimo į prieglobsčio vietą plane pateikiama informacija.

| (17) | Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose turėtų būti tiksliai aprašytas sprendimų priėmimo procesas, susijęs su pranešimu apie šias situacijas ir jų keliamomis problemomis. Turėtų būti aiškiai apibūdintos atitinkamos institucijos ir jų kompetencija, taip pat suinteresuotųjų šalių ryšio priemonės. Taikoma tvarka turėtų užtikrinti, kad
  tais atvejais, kai galima tikėtis rimtų žalingų pasekmių,
  tinkamas sprendimas galėtų būti priimtas greitai, remiantis
  specialiomis laivybos ekspertų

  žiniomis ir kompetentingos institucijos turima reikiama informacija. |
| --- | --- |

(17)

Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose turėtų būti tiksliai aprašytas sprendimų priėmimo procesas, susijęs su pranešimu apie šias situacijas ir jų keliamomis problemomis. Turėtų būti aiškiai apibūdintos atitinkamos institucijos ir jų kompetencija, taip pat suinteresuotųjų šalių ryšio priemonės. Taikoma tvarka turėtų užtikrinti, kad
  tais atvejais, kai galima tikėtis rimtų žalingų pasekmių,
  tinkamas sprendimas galėtų būti priimtas greitai, remiantis
  specialiomis laivybos ekspertų

  žiniomis ir kompetentingos institucijos turima reikiama informacija.

| (18) | Rengdamos planus, valstybės narės turėtų rinkti informaciją apie pakrantėje esančias galimas prieglobsčio vietas, kad kompetentinga institucija avarijos ar incidento jūroje atveju galėtų aiškiai ir greitai nustatyti tinkamiausias vietas laivams, kuriems reikia pagalbos, priimti. Ši reikiama informacija turėtų apimti tam tikrų atitinkamų vietų savybių ir turimos technikos bei įrengimų, kurie palengvintų laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimą arba kovą su avarijos ar taršos padariniais, aprašymą. |
| --- | --- |

(18)

Rengdamos planus, valstybės narės turėtų rinkti informaciją apie pakrantėje esančias galimas prieglobsčio vietas, kad kompetentinga institucija avarijos ar incidento jūroje atveju galėtų aiškiai ir greitai nustatyti tinkamiausias vietas laivams, kuriems reikia pagalbos, priimti. Ši reikiama informacija turėtų apimti tam tikrų atitinkamų vietų savybių ir turimos technikos bei įrengimų, kurie palengvintų laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimą arba kovą su avarijos ar taršos padariniais, aprašymą.

| (19) | Svarbu, kad kompetentingų institucijų, priimančių sprendimą dėl laivo priėmimo į prieglobsčio vietą, ir atsakingų institucijų, kurios priima pavojaus signalus ir į juos reaguoja, sąrašai būtų tinkamai paskelbti. Šalims, dalyvaujančioms vykdant pagalbos jūroje operacijas, įskaitant pagalbos ir buksyravimo paslaugų bendroves bei kaimyninių valstybių narių institucijas, kurioms gali turėti įtakos nelaimė jūroje, taip pat gali būti naudinga turėti galimybę naudotis atitinkama informacija. |
| --- | --- |

(19)

Svarbu, kad kompetentingų institucijų, priimančių sprendimą dėl laivo priėmimo į prieglobsčio vietą, ir atsakingų institucijų, kurios priima pavojaus signalus ir į juos reaguoja, sąrašai būtų tinkamai paskelbti. Šalims, dalyvaujančioms vykdant pagalbos jūroje operacijas, įskaitant pagalbos ir buksyravimo paslaugų bendroves bei kaimyninių valstybių narių institucijas, kurioms gali turėti įtakos nelaimė jūroje, taip pat gali būti naudinga turėti galimybę naudotis atitinkama informacija.

| (20) | Finansinių garantijų arba draudimo neturėjimas neatleidžia valstybės narės nuo pareigos padėti nelaimės ištiktam laivui ir priimti jį į prieglobsčio vietą, jei taip gali būti sumažintas pavojus įgulai ir aplinkai. Nors kompetentingos institucijos gali patikrinti, ar laivas yra apdraustas arba ar turi kokią kitą finansinę garantiją, kuria galima pasinaudoti ir tinkamai kompensuoti su laivo priėmimu į prieglobsčio vietą susijusias išlaidas ir žalą, tačiau gelbėjimo darbai dėl šios informacijos užklausos neturi būti vilkinami. |
| --- | --- |

(20)

Finansinių garantijų arba draudimo neturėjimas neatleidžia valstybės narės nuo pareigos padėti nelaimės ištiktam laivui ir priimti jį į prieglobsčio vietą, jei taip gali būti sumažintas pavojus įgulai ir aplinkai. Nors kompetentingos institucijos gali patikrinti, ar laivas yra apdraustas arba ar turi kokią kitą finansinę garantiją, kuria galima pasinaudoti ir tinkamai kompensuoti su laivo priėmimu į prieglobsčio vietą susijusias išlaidas ir žalą, tačiau gelbėjimo darbai dėl šios informacijos užklausos neturi būti vilkinami.

| (21) | Turi būti užtikrinama, kad laivus, kuriems reikia pagalbos, priimančių uostų išlaidos ir bet kokie su gelbėjimo operacija susiję nuostoliai būtų greitai kompensuoti. Atsižvelgiant į tai, svarbu, kad būtų taikomos ne tik Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/.../EB ... [dėl laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų] (6) ir tarptautinių taršos nafta padarytos žalos kompensavimo fondų taisyklės, bet ir 1996 m. Tarptautinės konvencija dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir potencialiai kenksmingų medžiagų vežimu jūra, 2001 m. Tarptautinės konvencija dėl civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą ir 2007 m. Laivų nuolaužų pašalinimo konvencija. Taigi valstybės narės turėtų kuo skubiau ratifikuoti šias konvencijas. Ypatingais atvejais uosto išlaidų ir ekonominių nuostolių, patirtų priimant laivą, kompensavimą turėtų užtikrinti valstybės narės, ypač jeigu laivo savininkų finansinės garantijos netaikomos tokioms išlaidoms ir ekonominiams nuostoliams ir nėra galimybės taikyti kitų esamų kompensavimo priemonių. |
| --- | --- |

(21)

Turi būti užtikrinama, kad laivus, kuriems reikia pagalbos, priimančių uostų išlaidos ir bet kokie su gelbėjimo operacija susiję nuostoliai būtų greitai kompensuoti. Atsižvelgiant į tai, svarbu, kad būtų taikomos ne tik Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/.../EB ... [dėl laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų] (6) ir tarptautinių taršos nafta padarytos žalos kompensavimo fondų taisyklės, bet ir 1996 m. Tarptautinės konvencija dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir potencialiai kenksmingų medžiagų vežimu jūra, 2001 m. Tarptautinės konvencija dėl civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą ir 2007 m. Laivų nuolaužų pašalinimo konvencija. Taigi valstybės narės turėtų kuo skubiau ratifikuoti šias konvencijas. Ypatingais atvejais uosto išlaidų ir ekonominių nuostolių, patirtų priimant laivą, kompensavimą turėtų užtikrinti valstybės narės, ypač jeigu laivo savininkų finansinės garantijos netaikomos tokioms išlaidoms ir ekonominiams nuostoliams ir nėra galimybės taikyti kitų esamų kompensavimo priemonių.

| (22) | Laivų eismo stebėsenos ir laivų maršrutų parinkimo priemonėms būdinga funkcija yra suteikti valstybėms narėms galimybę gauti tikrų žinių apie laivus, plaukiojančius jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ir taip, jei būtina, veiksmingiau imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią galimam pavojui. Keitimasis surinkta informacija padeda gerinti jos kokybę ir ją yra lengviau tvarkyti. |
| --- | --- |

(22)

Laivų eismo stebėsenos ir laivų maršrutų parinkimo priemonėms būdinga funkcija yra suteikti valstybėms narėms galimybę gauti tikrų žinių apie laivus, plaukiojančius jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ir taip, jei būtina, veiksmingiau imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią galimam pavojui. Keitimasis surinkta informacija padeda gerinti jos kokybę ir ją yra lengviau tvarkyti.

| (23) | Laikydamosi Direktyvos 2002/59/EB, valstybės narės ir Komisija padarė didelę pažangą derindamos elektroninį keitimąsi duomenimis ║, ypač susijusiais su pavojingų arba aplinką teršiančių prekių gabenimu. SafeSeaNet, plėtojama nuo 2002 m., šiandien turėtų būti laikoma Bendrijos lygio pavyzdiniu tinklu.
  Svarbu užtikrinti, kad dėl SafeSeaNet nepadidėtų sektoriui tenkanti administracinė našta arba išlaidos, būtų užtikrinta darna su tarptautinėmis taisyklėmis ir būtų atsižvelgiama į konfidencialumą, susijusį su visais galimais komerciniais aspektais. |
| --- | --- |

(23)

Laikydamosi Direktyvos 2002/59/EB, valstybės narės ir Komisija padarė didelę pažangą derindamos elektroninį keitimąsi duomenimis ║, ypač susijusiais su pavojingų arba aplinką teršiančių prekių gabenimu. SafeSeaNet, plėtojama nuo 2002 m., šiandien turėtų būti laikoma Bendrijos lygio pavyzdiniu tinklu.
  Svarbu užtikrinti, kad dėl SafeSeaNet nepadidėtų sektoriui tenkanti administracinė našta arba išlaidos, būtų užtikrinta darna su tarptautinėmis taisyklėmis ir būtų atsižvelgiama į konfidencialumą, susijusį su visais galimais komerciniais aspektais.

| (24) | Pažanga naujųjų technologijų srityje, ypač jas taikant palydovinėse sistemose, pvz., laivų stebėsenos sistemose, kuriose naudojami
  palydovai
  , vaizdo gavimo sistemose arba
  sistemoje Galileo
  , šiandien suteikia galimybę stebėti laivų eismą dar toliau nuo kranto ir taip aprėpti didesnę ║Europos vandenų dalį.
  Be to, TJO, siekdama plėtoti visuotinę tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) sistemas ir atsižvelgdama į pokyčius jūrų saugumo, laivybos apsaugos ir jūrų aplinkos apsaugos srityse, iš dalies pakeitė SOLAS konvenciją. Atsižvelgiant į TJO patvirtintą struktūrą ir numatant galimybę sukurti regioninius LRIT duomenų centrus, taip pat atsižvelgiant į patirtį, sukauptą vykdant SafeSeaNet, LRIT Europos duomenų centrai turėtų būti steigiami siekiant kaupti ir valdyti LRIT sistemos informaciją. Kad gautų LRIT duomenis, valstybės narės turės susisiekti su LRIT Europos duomenų centru
  . |
| --- | --- |

(24)

Pažanga naujųjų technologijų srityje, ypač jas taikant palydovinėse sistemose, pvz., laivų stebėsenos sistemose, kuriose naudojami
  palydovai
  , vaizdo gavimo sistemose arba
  sistemoje Galileo
  , šiandien suteikia galimybę stebėti laivų eismą dar toliau nuo kranto ir taip aprėpti didesnę ║Europos vandenų dalį.
  Be to, TJO, siekdama plėtoti visuotinę tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) sistemas ir atsižvelgdama į pokyčius jūrų saugumo, laivybos apsaugos ir jūrų aplinkos apsaugos srityse, iš dalies pakeitė SOLAS konvenciją. Atsižvelgiant į TJO patvirtintą struktūrą ir numatant galimybę sukurti regioninius LRIT duomenų centrus, taip pat atsižvelgiant į patirtį, sukauptą vykdant SafeSeaNet, LRIT Europos duomenų centrai turėtų būti steigiami siekiant kaupti ir valdyti LRIT sistemos informaciją. Kad gautų LRIT duomenis, valstybės narės turės susisiekti su LRIT Europos duomenų centru
  .

| (25) | Siekiant sutaupyti lėšų ir išvengti bereikalingo įrangos montavimo laivuose, kurie plaukioja AIS stebėjimo stočių aptarnaujamose jūrų teritorijose, AIS duomenys turėtų būti integruoti į LRIT sistemą. Šiuo tikslu valstybės narės ir Komisija turėtų imtis atitinkamų iniciatyvų, visų pirma TJO. |
| --- | --- |

(25)

Siekiant sutaupyti lėšų ir išvengti bereikalingo įrangos montavimo laivuose, kurie plaukioja AIS stebėjimo stočių aptarnaujamose jūrų teritorijose, AIS duomenys turėtų būti integruoti į LRIT sistemą. Šiuo tikslu valstybės narės ir Komisija turėtų imtis atitinkamų iniciatyvų, visų pirma TJO.

| (26) | Siekiant garantuoti, kad pagal Direktyvą 2002/59/EB surinkta informacija dėl saugios laivybos būtų naudojama geriausiai ir suderinus Bendrijos lygiu, Komisija turėtų turėti galimybę prireikus tvarkyti šiuos duomenis, juos naudoti ir platinti valstybių narių paskirtoms institucijoms. |
| --- | --- |

(26)

Siekiant garantuoti, kad pagal Direktyvą 2002/59/EB surinkta informacija dėl saugios laivybos būtų naudojama geriausiai ir suderinus Bendrijos lygiu, Komisija turėtų turėti galimybę prireikus tvarkyti šiuos duomenis, juos naudoti ir platinti valstybių narių paskirtoms institucijoms.

| (27) | Šiomis aplinkybėmis Equasis sistemos sukūrimas parodė, kaip svarbu skatinti saugios laivybos kultūrą, ypač tarp jūrų transporto operatorių. Komisija turėtų turėti galimybę prisidėti prie informacijos, susijusios su saugia laivyba, platinimo, visų pirma naudojantis šia sistema. |
| --- | --- |

(27)

Šiomis aplinkybėmis Equasis sistemos sukūrimas parodė, kaip svarbu skatinti saugios laivybos kultūrą, ypač tarp jūrų transporto operatorių. Komisija turėtų turėti galimybę prisidėti prie informacijos, susijusios su saugia laivyba, platinimo, visų pirma naudojantis šia sistema.

| (28) | Pagal šią direktyvą surinkta informacija gali būti skleidžiama ir naudojama tik siekiant užkirsti kelią pavojų žmonių gyvybei jūroje keliančioms situacijoms ir apsaugoti jūrų aplinką. Todėl pageidautina, kad Komisija ištirtų, kaip ji galėtų išspręsti tinklų ir informacijos saugumo problemas. |
| --- | --- |

(28)

Pagal šią direktyvą surinkta informacija gali būti skleidžiama ir naudojama tik siekiant užkirsti kelią pavojų žmonių gyvybei jūroje keliančioms situacijoms ir apsaugoti jūrų aplinką. Todėl pageidautina, kad Komisija ištirtų, kaip ji galėtų išspręsti tinklų ir informacijos saugumo problemas.

| (29) | 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančiu Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (7), centralizuojami komitetų, įsteigtų pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus dėl saugios laivybos, teršimo iš laivų prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose apsaugos, uždaviniai. Todėl dabartinį komitetą turėtų pakeisti COSS. |
| --- | --- |

(29)

2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančiu Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (7), centralizuojami komitetų, įsteigtų pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus dėl saugios laivybos, teršimo iš laivų prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose apsaugos, uždaviniai. Todėl dabartinį komitetą turėtų pakeisti COSS.

| (30) | Taip pat reikėtų atsižvelgti į nurodytų tarptautinių dokumentų dalinius pakeitimus. |
| --- | --- |

(30)

Taip pat reikėtų atsižvelgti į nurodytų tarptautinių dokumentų dalinius pakeitimus.

| (31) | Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8). |
| --- | --- |

(31)

Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).

| (32) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti Direktyvą 2002/59/EB tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms
  , iš dalies pakeisti, atsižvelgiant į įgytą patirtį, I, III ir IV priedus, išdėstyti LRIT įrangos montavimo laivuose, plaukiojančiuose valstybių narių AIS stacionarinių stočių aptarnaujamose teritorijose, reikalavimus ir nustatyti taisykles ir principus, reglamentuojančius prieigą prie LRIT Europos duomenų centre saugomos informacijos, ir iš dalies pakeisti apibrėžtis, nuorodas arba priedus, siekiant juos suderinti su Bendrijos arba tarptautinės teise
  . Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines tos direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(32)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti Direktyvą 2002/59/EB tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms
  , iš dalies pakeisti, atsižvelgiant į įgytą patirtį, I, III ir IV priedus, išdėstyti LRIT įrangos montavimo laivuose, plaukiojančiuose valstybių narių AIS stacionarinių stočių aptarnaujamose teritorijose, reikalavimus ir nustatyti taisykles ir principus, reglamentuojančius prieigą prie LRIT Europos duomenų centre saugomos informacijos, ir iš dalies pakeisti apibrėžtis, nuorodas arba priedus, siekiant juos suderinti su Bendrijos arba tarptautinės teise
  . Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines tos direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (33) | Pagal 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (9), Agentūra teikia Komisijai ir valstybėms narėms Direktyvai 2002/59/EB įgyvendinti būtiną paramą.
  ▐ |
| --- | --- |

(33)

Pagal 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (9), Agentūra teikia Komisijai ir valstybėms narėms Direktyvai 2002/59/EB įgyvendinti būtiną paramą.

▐

| (34) | Todėl Direktyva 2002/59/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(34)

Todėl Direktyva 2002/59/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Pakeitimai

Direktyva 2002/59/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

1)

pavadinimas pakeičiamas taip:

| 2) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:










  a) | pirma dalis pakeičiama taip:


  „
  Šios direktyvos tikslas – įdiegti Bendrijoje tokią laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, kuri pagerintų jūrų laivų judėjimo saugumą bei efektyvumą, padidintų uostų ir laivybos saugumą, o tarnybos galėtų tinkamiau reaguoti į incidentus, avarijas ar potencialiai pavojingas situacijas jūroje, įskaitant paieškos ir gelbėjimo operacijas, kad būtų gerinama prevencija ir geriau aptinkama tarša iš laivų.
  “ |
| --- | --- | --- |

2)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

a)

pirma dalis pakeičiama taip:

„
  Šios direktyvos tikslas – įdiegti Bendrijoje tokią laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, kuri pagerintų jūrų laivų judėjimo saugumą bei efektyvumą, padidintų uostų ir laivybos saugumą, o tarnybos galėtų tinkamiau reaguoti į incidentus, avarijas ar potencialiai pavojingas situacijas jūroje, įskaitant paieškos ir gelbėjimo operacijas, kad būtų gerinama prevencija ir geriau aptinkama tarša iš laivų.
  “

| b) | įterpiama ši pastraipa:


  „
  Šioje direktyvoje taip pat nustatomos kai kuriems jūrų transporto sistemos dalyvių civilinės atsakomybės įsipareigojimų aspektams taikomos taisyklės ir numatoma likimo valiai paliktų jūrininkų finansinė apsauga.
  “ |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši pastraipa:

„
  Šioje direktyvoje taip pat nustatomos kai kuriems jūrų transporto sistemos dalyvių civilinės atsakomybės įsipareigojimų aspektams taikomos taisyklės ir numatoma likimo valiai paliktų jūrininkų finansinė apsauga.
  “

| 3) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:


  „
  1.
     
  Ši direktyva taikoma:








  — | ne mažesnio kaip 300 tonų bendrojo įregistruoto tonažo laivams, jei nenustatyta kitaip, ir |
| --- | --- | --- | --- |

3)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„
  1.
     
  Ši direktyva taikoma:

—

ne mažesnio kaip 300 tonų bendrojo įregistruoto tonažo laivams, jei nenustatyta kitaip, ir

| — | pagal tarptautinę teisę valstybių narių jurisdikcijai priklausančioms jūrų zonoms.
  “ |
| --- | --- |

—

pagal tarptautinę teisę valstybių narių jurisdikcijai priklausančioms jūrų zonoms.
  “

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:








  i) | įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „Jei nenustatyta kitaip, ši direktyva netaikoma:“ |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

i)

įvadinė frazė pakeičiama taip:

„Jei nenustatyta kitaip, ši direktyva netaikoma:“

| ii) | c punktas pakeičiamas taip:








  „
  c) | laivuose naudojamos laivų saugyklos ir įranga.
  “ |
| --- | --- | --- |

ii)

c punktas pakeičiamas taip:

„
  c)

laivuose naudojamos laivų saugyklos ir įranga.
  “

| 4) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas iš dalies keičiamas taip:






  i) | įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „ „Svarbūs tarptautiniai dokumentai“ – šių teisės aktų naujausia redakcija;“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas iš dalies keičiamas taip:

i)

įvadinė frazė pakeičiama taip:

„ „Svarbūs tarptautiniai dokumentai“ – šių teisės aktų naujausia redakcija;“

| ii) | po ketvirtos įtraukos įterpiama ši įtrauka:








  „— | „1996 m. Konvencija“ – tai TJO 1976 m. Konvencijos dėl atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus ribojimo, su pakeitimais, padarytais 1996 m. protokolu, suvestinis tekstas;
  “ |
| --- | --- | --- |

ii)

po ketvirtos įtraukos įterpiama ši įtrauka:

„—

„1996 m. Konvencija“ – tai TJO 1976 m. Konvencijos dėl atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus ribojimo, su pakeitimais, padarytais 1996 m. protokolu, suvestinis tekstas;
  “

| iii) | papildoma šia įtraukomis:






  „— | TJO rezoliucija A.917(22) – tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 917(22) „Gairės dėl AIS naudojimo laivuose“, su pakeitimais, padarytais TJO rezoliucija A.956(23); |
| --- | --- | --- |

iii)

papildoma šia įtraukomis:

„—

TJO rezoliucija A.917(22) – tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 917(22) „Gairės dėl AIS naudojimo laivuose“, su pakeitimais, padarytais TJO rezoliucija A.956(23);

| — | „TJO rezoliucija A.930(22)“ – tai TJO asamblėjos ir Tarptautinės darbo tarnybos valdybos rezoliucija pavadinimu „Gairės dėl finansinės garantijos suteikimo likimo valiai paliktų jūrininkų atveju“; |
| --- | --- |

—

„TJO rezoliucija A.930(22)“ – tai TJO asamblėjos ir Tarptautinės darbo tarnybos valdybos rezoliucija pavadinimu „Gairės dėl finansinės garantijos suteikimo likimo valiai paliktų jūrininkų atveju“;

| — | TJO rezoliucija A.949(23) – tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 949(23) „Gairės dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos“; |
| --- | --- |

—

TJO rezoliucija A.949(23) – tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 949(23) „Gairės dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos“;

| — | TJO rezoliucija A.950(23) – tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 950(23) „Pagalbos jūroje tarnybos (MAS)“; |
| --- | --- |

—

TJO rezoliucija A.950(23) – tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 950(23) „Pagalbos jūroje tarnybos (MAS)“;

| — | „TJO sąžiningo elgesio su jūrininkais nelaimės jūroje atveju gairės“ – tai gairės, pridėtos prie 2006 m. balandžio 27 d. TJO Teisės komiteto ir Tarptautinės darbo organizacijos valdybos rezoliucijos LEG. 3(91);
  “ |
| --- | --- |

—

„TJO sąžiningo elgesio su jūrininkais nelaimės jūroje atveju gairės“ – tai gairės, pridėtos prie 2006 m. balandžio 27 d. TJO Teisės komiteto ir Tarptautinės darbo organizacijos valdybos rezoliucijos LEG. 3(91);
  “

| b) | k punktas pakeičiamas taip:






  „k) | „kompetentingos institucijos“ – institucijos ir organizacijos, valstybių narių paskirtos vykdyti funkcijas pagal šią direktyvą;“ |
| --- | --- | --- |

b)

k punktas pakeičiamas taip:

„k)

„kompetentingos institucijos“ – institucijos ir organizacijos, valstybių narių paskirtos vykdyti funkcijas pagal šią direktyvą;“

| c) | įterpiamas šis punktas:








  „
  ka) | „laivo savininkas“ – tai laivo savininkas arba bet kuri kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas arba laivo be įgulos frachtuotojas, kurį laivo savininkas įgaliojo eksploatuoti laivą ir kuris, prisiimdamas tokią atsakomybę, sutiko prisiimti visas su laivu susijusias pareigas bei įsipareigojimus;
  “ |
| --- | --- | --- |

c)

įterpiamas šis punktas:

„
  ka)

„laivo savininkas“ – tai laivo savininkas arba bet kuri kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas arba laivo be įgulos frachtuotojas, kurį laivo savininkas įgaliojo eksploatuoti laivą ir kuris, prisiimdamas tokią atsakomybę, sutiko prisiimti visas su laivu susijusias pareigas bei įsipareigojimus;
  “

| d) | papildoma šiais punktais:






  „s) | „SafeSeaNet“ – Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema, Komisijos sukurta bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktų įgyvendinimas; |
| --- | --- | --- |

d)

papildoma šiais punktais:

„s)

„SafeSeaNet“ – Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema, Komisijos sukurta bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktų įgyvendinimas;

| t) | „reguliarios paslaugos“ – laivų reisai, organizuojami taip, kad būtų vykdomas eismas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, ir vykstantys pagal paskelbtą tvarkaraštį arba taip reguliariai ar dažnai, kad jie sudaro atpažįstamą reisų sistemą; |
| --- | --- |

t)

„reguliarios paslaugos“ – laivų reisai, organizuojami taip, kad būtų vykdomas eismas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, ir vykstantys pagal paskelbtą tvarkaraštį arba taip reguliariai ar dažnai, kad jie sudaro atpažįstamą reisų sistemą;

| u) | „žvejybos laivas“ – bet koks laivas su įranga, skirta versliniam gyvųjų vandens išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

u)

„žvejybos laivas“ – bet koks laivas su įranga, skirta versliniam gyvųjų vandens išteklių naudojimui;

| v) | „laivas, kuriam reikia pagalbos“ – laivas, esantis tokioje padėtyje, dėl kurios jis gali būti prarastas arba gali kilti pavojus aplinkai ar laivybai.
  Kai būtina, laive esančių žmonių gelbėjimą reglamentuoja Tarptautinė jūrų paieškos ir gelbėjimo konvencija, kuri turi viršenybę prieš šios direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

v)

„laivas, kuriam reikia pagalbos“ – laivas, esantis tokioje padėtyje, dėl kurios jis gali būti prarastas arba gali kilti pavojus aplinkai ar laivybai.
  Kai būtina, laive esančių žmonių gelbėjimą reglamentuoja Tarptautinė jūrų paieškos ir gelbėjimo konvencija, kuri turi viršenybę prieš šios direktyvos nuostatas;

| w) | „civilinė atsakomybė“ – 1996 m. Konvencijos tikslais yra atsakomybė, kurios pagrindu trečiasis asmuo jūrų transporto veiksme, dėl kurio kaltės buvo padaryta žala, turi teisę į reikalavimą, laikantis tos konvencijos 2 straipsnyje numatyto apribojimo, išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../2008 [dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės nelaimingų atsitikimų atveju] (10) numatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

w)

„civilinė atsakomybė“ – 1996 m. Konvencijos tikslais yra atsakomybė, kurios pagrindu trečiasis asmuo jūrų transporto veiksme, dėl kurio kaltės buvo padaryta žala, turi teisę į reikalavimą, laikantis tos konvencijos 2 straipsnyje numatyto apribojimo, išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../2008 [dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės nelaimingų atsitikimų atveju] (10) numatytus reikalavimus;

| x) | „LRIT“ – tai sistema, kuri pagal SOLAS konvencijos dėl jūrų saugos ir saugumo bei jūrų aplinkos apsaugos V skyriaus 19 taisyklę automatiškai perduoda tolimojo identifikavimo ir sekimo informaciją laivybos saugos ir saugumo bei jūrų aplinkos apsaugos tikslais. |
| --- | --- |

x)

„LRIT“ – tai sistema, kuri pagal SOLAS konvencijos dėl jūrų saugos ir saugumo bei jūrų aplinkos apsaugos V skyriaus 19 taisyklę automatiškai perduoda tolimojo identifikavimo ir sekimo informaciją laivybos saugos ir saugumo bei jūrų aplinkos apsaugos tikslais.

| 5) | įterpiamas šis straipsnis:


  „4a straipsnis


  Išimtys



  1.
     
  Valstybės narės gali atleisti nuo 4 straipsnyje nurodyto reikalavimo laivus, teikiančius reguliarias paslaugas tarp jų teritorijoje esančių uostų, jeigu laikomasi šių sąlygų:










  a) | bendrovė, teikianti reguliarias paslaugas, rengia ir atnaujina tokių laivų sąrašą ir tą sąrašą nusiunčia reikiamai kompetentingai institucijai; |
| --- | --- | --- |

5)

įterpiamas šis straipsnis:

„4a straipsnis

Išimtys

1.
     
  Valstybės narės gali atleisti nuo 4 straipsnyje nurodyto reikalavimo laivus, teikiančius reguliarias paslaugas tarp jų teritorijoje esančių uostų, jeigu laikomasi šių sąlygų:

a)

bendrovė, teikianti reguliarias paslaugas, rengia ir atnaujina tokių laivų sąrašą ir tą sąrašą nusiunčia reikiamai kompetentingai institucijai;

| b) | I priedo 1 punkte nurodyta informacija apie kiekvieną atliktą reisą pateikiama kompetentingos institucijos reikalavimu. Bendrovė nustato vidaus sistemą, užtikrinančią, kad gavus prašymą ši informacija būtų elektroniniu būdu išsiųsta kompetentingai institucijai bet kuriuo paros metu ir nedelsiant, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

b)

I priedo 1 punkte nurodyta informacija apie kiekvieną atliktą reisą pateikiama kompetentingos institucijos reikalavimu. Bendrovė nustato vidaus sistemą, užtikrinančią, kad gavus prašymą ši informacija būtų elektroniniu būdu išsiųsta kompetentingai institucijai bet kuriuo paros metu ir nedelsiant, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje;

| c) | kaip nurodyta 4 straipsnyje, paskirties uostui pranešama, jei nuo tikėtino atvykimo į paskirties uostą ar į locmanų punktą laiko nukrypstama 6 valandas arba daugiau; |
| --- | --- |

c)

kaip nurodyta 4 straipsnyje, paskirties uostui pranešama, jei nuo tikėtino atvykimo į paskirties uostą ar į locmanų punktą laiko nukrypstama 6 valandas arba daugiau;

| d) | nuo minėtojo reikalavimo atleidžiami tik atskiri laivai, teikiantys konkrečią paslaugą; |
| --- | --- |

d)

nuo minėtojo reikalavimo atleidžiami tik atskiri laivai, teikiantys konkrečią paslaugą;

| e) | paslauga laikoma reguliaria tik tada, jei numatyta ją teikti ne mažiau kaip mėnesį; |
| --- | --- |

e)

paslauga laikoma reguliaria tik tada, jei numatyta ją teikti ne mažiau kaip mėnesį;

| f) | nuo 4 straipsnyje numatytų reikalavimų atleidžiama tik tada, kai numatomi ne ilgesni kaip 12 valandų reisai. |
| --- | --- |

f)

nuo 4 straipsnyje numatytų reikalavimų atleidžiama tik tada, kai numatomi ne ilgesni kaip 12 valandų reisai.

2.
     
  Kai tarptautinė reguliari paslauga teikiama tarp dviejų ar daugiau valstybių, iš kurių bent viena yra valstybė narė, bet kuri iš dalyvaujančių valstybių narių gali prašyti kitų valstybių narių suteikti tai paslaugai išimtį. Visos dalyvaujančios valstybės narės, įskaitant suinteresuotas pakrantės valstybes, bendradarbiauja siekdamos išimtį atitinkamai paslaugai suteikti 1 dalyje nustatytomis sąlygomis.

3.
     
  Valstybės narės periodiškai tikrina, ar laikomasi 1 ir 2 dalyse nurodytų sąlygų Kai nebesilaikoma bent vienos iš šių sąlygų, valstybės narės nedelsdamos panaikina atitinkamai bendrovei suteiktą išimtį
  .

4.
     
  Valstybės narės perduoda Komisijai bendrovių ir laivų, kuriems suteikta išimtis pagal šį straipsnį, sąrašą ir bet kokius to sąrašo pakeitimus.
  “

| 6) | įterpiamas šie straipsniai:
  „6a straipsnis


  Automatinio identifikavimo sistemų (AIS) naudojimas žvejybos laivuose

  Visuose žvejybos laivuose, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, plaukiojančiuose su bet kurios valstybės narės vėliava ir įregistruotuose Bendrijoje arba žvejojančiuose bet kurios valstybės narės vidaus vandenyse ar teritoriniuose vandenyse, arba iškraunančiuose laimikį bet kurios valstybės narės uoste, laikantis II priedo I dalies 3 punkte pateikto tvarkaraščio, įrengiamos AIS (A klasės), atitinkanti TJO parengtus veikimo standartus.
  Žvejybos laivuose esančios AIS privalo veikti nuolat. Išimtinėmis aplinkybėmis AIS gali būti išjungtos, kai, kapitono manymu, tai yra būtina jo laivo saugai ar saugumui užtikrinti. ║

  6b straipsnis


  Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) sistemos naudojimas



  1.
     
  Vadovaujantis SOLAS konvencijos V skyriaus 19 taisykle ir TJO patvirtintais veikimo standartais bei funkciniais reikalavimais, tarptautiniais maršrutais plaukiojančiuose laivuose, įplaukiančiuose į valstybės narės uostą, įdiegiama LRIT sistema.




  Komisija, veikdama pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato LRIT įrangos montavimo laivuose, kurie plaukioja valstybių narių AIS stacionarinių stočių aptarnaujamuose vandenyse, sąlygas ir reikalavimus bei visas atitinkamas priemones pateikia TJO.




  2.
     
  Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, siekdamos įsteigti LRIT Europos duomenų centrą, kuriam būtų pavesta tvarkyti tolimojo identifikavimo ir sekimo informaciją.




  LRIT Europos duomenų centras yra sudedamoji Europos laivybos informacijos ir keitimosi sistemos SafeSeaNet dalis. Valstybės dengia išlaidas, susijusias su nacionalinių SafeSeaNet sistemos elementų keitimu siekiant įtraukti LRIT informaciją.




  Valstybės narės užmezga ryšį su LRIT Europos duomenų centru ir jį palaiko.




  3.
     
  Komisija nustato prieigos prie LRIT Europos duomenų centro saugomos informacijos tvarką ir principus pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šie straipsniai:

„6a straipsnis

Automatinio identifikavimo sistemų (AIS) naudojimas žvejybos laivuose

Visuose žvejybos laivuose, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, plaukiojančiuose su bet kurios valstybės narės vėliava ir įregistruotuose Bendrijoje arba žvejojančiuose bet kurios valstybės narės vidaus vandenyse ar teritoriniuose vandenyse, arba iškraunančiuose laimikį bet kurios valstybės narės uoste, laikantis II priedo I dalies 3 punkte pateikto tvarkaraščio, įrengiamos AIS (A klasės), atitinkanti TJO parengtus veikimo standartus.

Žvejybos laivuose esančios AIS privalo veikti nuolat. Išimtinėmis aplinkybėmis AIS gali būti išjungtos, kai, kapitono manymu, tai yra būtina jo laivo saugai ar saugumui užtikrinti. ║

6b straipsnis

Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) sistemos naudojimas

1.
     
  Vadovaujantis SOLAS konvencijos V skyriaus 19 taisykle ir TJO patvirtintais veikimo standartais bei funkciniais reikalavimais, tarptautiniais maršrutais plaukiojančiuose laivuose, įplaukiančiuose į valstybės narės uostą, įdiegiama LRIT sistema.

Komisija, veikdama pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato LRIT įrangos montavimo laivuose, kurie plaukioja valstybių narių AIS stacionarinių stočių aptarnaujamuose vandenyse, sąlygas ir reikalavimus bei visas atitinkamas priemones pateikia TJO.

2.
     
  Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, siekdamos įsteigti LRIT Europos duomenų centrą, kuriam būtų pavesta tvarkyti tolimojo identifikavimo ir sekimo informaciją.

LRIT Europos duomenų centras yra sudedamoji Europos laivybos informacijos ir keitimosi sistemos SafeSeaNet dalis. Valstybės dengia išlaidas, susijusias su nacionalinių SafeSeaNet sistemos elementų keitimu siekiant įtraukti LRIT informaciją.

Valstybės narės užmezga ryšį su LRIT Europos duomenų centru ir jį palaiko.

3.
     
  Komisija nustato prieigos prie LRIT Europos duomenų centro saugomos informacijos tvarką ir principus pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 7) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis


  Krovinio siuntėjo įsipareigojimai



  1.
     
  Krovinio siuntėjai,

  valstybės narės uoste
  siūlantys
  vežti ▐ pavojingas ar aplinką teršiančias prekes,
  prieš tai, kai kroviniai pakraunami į laivą, laivo
  kapitonui ar valdytojui
  , nepriklausomai nuo laivo dydžio, pateikia
  deklaraciją, kurioje yra ši informacija:






  a) | I priedo 2 punkte išvardyta informacija; |
| --- | --- | --- |

7)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Krovinio siuntėjo įsipareigojimai

1.
     
  Krovinio siuntėjai,

  valstybės narės uoste
  siūlantys
  vežti ▐ pavojingas ar aplinką teršiančias prekes,
  prieš tai, kai kroviniai pakraunami į laivą, laivo
  kapitonui ar valdytojui
  , nepriklausomai nuo laivo dydžio, pateikia
  deklaraciją, kurioje yra ši informacija:

a)

I priedo 2 punkte išvardyta informacija;

| b) | MARPOL konvencijos I priede nurodytų medžiagų atveju – saugos duomenų lapas, kuriame išsamiai išdėstytos produktų fizinės ir cheminės savybės,
  (kai taikoma)
  , įskaitant klampumą, išreikštą cSt 50 °C temperatūroje, ir tankį 15 °C temperatūroje
  bei kitus duomenis, pateikiamus saugos duomenų lape pagal TJO rezoliuciją MSC.150(77)
  ; |
| --- | --- |

b)

MARPOL konvencijos I priede nurodytų medžiagų atveju – saugos duomenų lapas, kuriame išsamiai išdėstytos produktų fizinės ir cheminės savybės,
  (kai taikoma)
  , įskaitant klampumą, išreikštą cSt 50 °C temperatūroje, ir tankį 15 °C temperatūroje
  bei kitus duomenis, pateikiamus saugos duomenų lape pagal TJO rezoliuciją MSC.150(77)
  ;

| c) | kontaktiniai numeriai, kuriais kritiškos padėties atveju būtų galima susisiekti su krovinio siuntėju arba kitu asmeniu ar įstaiga, turinčiais informacijos apie fizines bei chemines produktų savybes ir apie veiksmus, kurių reikia imtis kritiškos padėties atveju. |
| --- | --- |

c)

kontaktiniai numeriai, kuriais kritiškos padėties atveju būtų galima susisiekti su krovinio siuntėju arba kitu asmeniu ar įstaiga, turinčiais informacijos apie fizines bei chemines produktų savybes ir apie veiksmus, kurių reikia imtis kritiškos padėties atveju.

2.
     
  Laivuose, kurie atplaukia iš trečiosios šalies uosto, plaukia į valstybių narių uostą ar valstybės narės teritoriniuose vandenyse esančią stovėjimo vietą ir veža pavojingas ar aplinką teršiančias prekes, turi būti krovinio siuntėjo deklaracija su šia informacija:

| a) | I priedo 3 skirsnyje nurodyta informacija; |
| --- | --- |

a)

I priedo 3 skirsnyje nurodyta informacija;

| b) | informacija, kurią reikia pateikti pagal šio straipsnio 1 dalies b ir c punktus. |
| --- | --- |

b)

informacija, kurią reikia pateikti pagal šio straipsnio 1 dalies b ir c punktus.

3.
     Krovinio siuntėjas privalo ▐ užtikrinti
  ir nešti atsakomybę už tai
  , kad siūlomas vežti krovinys iš tikrųjų būtų tas, kuris buvo deklaruotas pagal
  1 ir 2 dalių
  nuostatas.“

| 8) | 14 straipsnio 2 pastraipos c punktas pakeičiamas taip:








  „
  c) | paprašius visos valstybės narės turi galėti SafeSeaNet tinklu nedelsdamos persiųsti informaciją apie laivą ir jo vežamą pavojingą arba aplinką teršiantį krovinį kitos valstybės narės nacionalinėms ir vietos kompetentingoms institucijoms, jei tai labai reikalinga jūrų saugumo, laivybos apsaugos ir jūrų aplinkos apsaugos tikslais.
  “ |
| --- | --- | --- |

8)

14 straipsnio 2 pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

„
  c)

paprašius visos valstybės narės turi galėti SafeSeaNet tinklu nedelsdamos persiųsti informaciją apie laivą ir jo vežamą pavojingą arba aplinką teršiantį krovinį kitos valstybės narės nacionalinėms ir vietos kompetentingoms institucijoms, jei tai labai reikalinga jūrų saugumo, laivybos apsaugos ir jūrų aplinkos apsaugos tikslais.
  “

| 9) | 16 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais:






  „d) | laivai, apie kurių draudimo pažymėjimą arba finansines garantijas, reikalingas pagal
  šią direktyvą
  ir tarptautines taisykles, nebuvo pranešta arba kurie jų neturi; |
| --- | --- | --- |

9)

16 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais:

„d)

laivai, apie kurių draudimo pažymėjimą arba finansines garantijas, reikalingas pagal
  šią direktyvą
  ir tarptautines taisykles, nebuvo pranešta arba kurie jų neturi;

| e) | laivai, apie kuriuos locmanai ar uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai.“ |
| --- | --- |

e)

laivai, apie kuriuos locmanai ar uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai.“

| 10) | įterpiamas šis straipsnis:
  „18a straipsnis


  Priemonės ledo keliamo pavojaus atveju

  1.   Kai kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į ledo būklę, nusprendžia, kad esama rimto pavojaus žmonių gyvybei jūroje arba tos valstybės narės laivybos ar pakrančių zonų, arba kitų valstybių laivybos ar pakrančių zonų apsaugai:






  a) | jos perduoda reikiamą informaciją apie ledo būklę, rekomenduojamus kursus ir ledlaužio paslaugas jų kompetencijos zonoje kapitonams, kurių laivai yra tų institucijų kompetencijos zonose arba ketina įplaukti į vieną iš jų uostų arba iš jo išplaukti; |
| --- | --- | --- |

10)

įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Priemonės ledo keliamo pavojaus atveju

1.   Kai kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į ledo būklę, nusprendžia, kad esama rimto pavojaus žmonių gyvybei jūroje arba tos valstybės narės laivybos ar pakrančių zonų, arba kitų valstybių laivybos ar pakrančių zonų apsaugai:

a)

jos perduoda reikiamą informaciją apie ledo būklę, rekomenduojamus kursus ir ledlaužio paslaugas jų kompetencijos zonoje kapitonams, kurių laivai yra tų institucijų kompetencijos zonose arba ketina įplaukti į vieną iš jų uostų arba iš jo išplaukti;

| b) | neapribojant pareigos teikti pagalbą laivams, kuriems reikia pagalbos, ir kitų pareigų pagal atitinkamas tarptautines taisykles, jos gali pareikalauti, kad laivas, esantis atitinkamoje zonoje ir ketinantis įplaukti į uostą ar terminalą, išplaukti iš jų arba išplaukti iš stovėjimo rajono,
  pateiktų dokumentą, įrodantį, kad jis atitinka
  atsparumo ir pajėgumo reikalavimus, būtinus atsižvelgiant į su ledu susijusią padėtį atitinkamame rajone. |
| --- | --- |

b)

neapribojant pareigos teikti pagalbą laivams, kuriems reikia pagalbos, ir kitų pareigų pagal atitinkamas tarptautines taisykles, jos gali pareikalauti, kad laivas, esantis atitinkamoje zonoje ir ketinantis įplaukti į uostą ar terminalą, išplaukti iš jų arba išplaukti iš stovėjimo rajono,
  pateiktų dokumentą, įrodantį, kad jis atitinka
  atsparumo ir pajėgumo reikalavimus, būtinus atsižvelgiant į su ledu susijusią padėtį atitinkamame rajone.

2.   Priemonės, kurių imamasi pagal 1 dalies nuostatas, susijusios su duomenimis apie ledo būklę, grindžiamos valstybės narės pripažintos kompetentingos meteorologinės informacijos tarnybos pateiktomis ledo būklės ir oro prognozėmis.“

| 11) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:







  a) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Šiuo tikslu jie kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu pateikia joms 12 straipsnyje nurodytą informaciją.“ |
| --- | --- | --- |

11)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

a)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Šiuo tikslu jie kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu pateikia joms 12 straipsnyje nurodytą informaciją.“

| b) | įterpiama tokia dalis:


  „
  3a.
     
  Pagal savo nacionalinius teisės aktus valstybės narės laikosi atitinkamų TJO sąžiningo elgesio su jūrininkais nelaimės jūroje atveju gairių nuostatų, ypač tų, kurios susijusios su jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse plaukiojančio laivo, kuriam reikia pagalbos, kapitonu arba įgula.
  “ |
| --- | --- |

b)

įterpiama tokia dalis:

„
  3a.
     
  Pagal savo nacionalinius teisės aktus valstybės narės laikosi atitinkamų TJO sąžiningo elgesio su jūrininkais nelaimės jūroje atveju gairių nuostatų, ypač tų, kurios susijusios su jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse plaukiojančio laivo, kuriam reikia pagalbos, kapitonu arba įgula.
  “

| 12) | Įterpiamas šis straipsnis:


  „19a straipsnis


  Laivus, kuriems reikia pagalbos, priimanti kompetentinga institucija:



  1.
     
  Kiekviena valstybė narė paskiria reikiamą kompetenciją turinčią kompetentingą instituciją, kuri būtų savarankiška tuo požiūriu, kad gelbėjimo operacijos metu turėtų įgaliojimus savo iniciatyva priimti sprendimus dėl laivų priėmimo siekiant:








  — | išsaugoti žmonių gyvybes, |
| --- | --- | --- |

12)

Įterpiamas šis straipsnis:

„19a straipsnis

Laivus, kuriems reikia pagalbos, priimanti kompetentinga institucija:

1.
     
  Kiekviena valstybė narė paskiria reikiamą kompetenciją turinčią kompetentingą instituciją, kuri būtų savarankiška tuo požiūriu, kad gelbėjimo operacijos metu turėtų įgaliojimus savo iniciatyva priimti sprendimus dėl laivų priėmimo siekiant:

—

išsaugoti žmonių gyvybes,

| — | apsaugoti pakrantę, |
| --- | --- |

—

apsaugoti pakrantę,

| — | apsaugoti jūrų aplinką, |
| --- | --- |

—

apsaugoti jūrų aplinką,

| — | užtikrinti saugą jūroje, |
| --- | --- |

—

užtikrinti saugą jūroje,

| — | sumažinti ekonominius nuostolius. |
| --- | --- |

—

sumažinti ekonominius nuostolius.

2.
     
  1 dalyje nurodyta institucija prisiima atsakomybę už 20a straipsnyje nurodytų planų vykdymą.

3.
     
  1 dalyje nurodyta institucija, inter alia, gali:

| a) | apriboti laivo judėjimą ar nurodyti jam laikytis tam tikro kurso. Toks reikalavimas nepanaikina laivo kapitono atsakomybės už saugų savo laivo valdymą; |
| --- | --- |

a)

apriboti laivo judėjimą ar nurodyti jam laikytis tam tikro kurso. Toks reikalavimas nepanaikina laivo kapitono atsakomybės už saugų savo laivo valdymą;

| b) | išsiųsti oficialų pranešimą laivo kapitonui pašalinti grėsmę aplinkai ir laivybos saugai; |
| --- | --- |

b)

išsiųsti oficialų pranešimą laivo kapitonui pašalinti grėsmę aplinkai ir laivybos saugai;

| c) | atvykti į laivą arba nusiųsti į jį vertinimo grupę laivui padarytos žalos dydžiui ir pavojui įvertinti, padėti kapitonui pagerinti padėtį ir pranešti apie tai kompetentingai pakrantės stočiai; |
| --- | --- |

c)

atvykti į laivą arba nusiųsti į jį vertinimo grupę laivui padarytos žalos dydžiui ir pavojui įvertinti, padėti kapitonui pagerinti padėtį ir pranešti apie tai kompetentingai pakrantės stočiai;

| d) | prireikus pačiai iškviesti ir nusiųsti gelbėtojus; |
| --- | --- |

d)

prireikus pačiai iškviesti ir nusiųsti gelbėtojus;

| e) | palydėti arba nutempti laivą.
  “ |
| --- | --- |

e)

palydėti arba nutempti laivą.
  “

| 13) | 20 straipsnis pakeičiamas taip:
  „20 straipsnis


  Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimas į prieglobsčio vietas

  1.   
  19a straipsnyje nurodyta institucija nusprendžia, ar priimti laivą į prieglobsčio vietą. Ta įstaiga užtikrina, kad dėl avarinėje padėtyje atsidūrusio laivo būtų sprendžiama
  tik prieš tai atlikus padėties įvertinimą remiantis 20a straipsnyje nurodytais planais

  , o laivas būtų priimamas į prieglobsčio vietą tais atvejais, kai yra galimybė sumažinti susijusį pavojų arba jo išvengti
  .
  2.   1 dalyje nurodytos institucijos rengia reguliarius susitikimus, kad pasikeistų žiniomis ir pagerintų pagal šį straipsnį taikomas priemones. Jos gali susitikti bet kuriuo metu, atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes.“ |
| --- | --- |

13)

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimas į prieglobsčio vietas

1.   
  19a straipsnyje nurodyta institucija nusprendžia, ar priimti laivą į prieglobsčio vietą. Ta įstaiga užtikrina, kad dėl avarinėje padėtyje atsidūrusio laivo būtų sprendžiama
  tik prieš tai atlikus padėties įvertinimą remiantis 20a straipsnyje nurodytais planais

  , o laivas būtų priimamas į prieglobsčio vietą tais atvejais, kai yra galimybė sumažinti susijusį pavojų arba jo išvengti
  .

2.   1 dalyje nurodytos institucijos rengia reguliarius susitikimus, kad pasikeistų žiniomis ir pagerintų pagal šį straipsnį taikomas priemones. Jos gali susitikti bet kuriuo metu, atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes.“

| 14) | įterpiamas šis straipsnis:
  „20a straipsnis


  Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planai

  1.   Valstybės narės parengia planus, ║ išdėstančius veiksmus jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse esančio laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju
  ir užtikrinančius laivų priėmimą bei žmonių gyvybių gelbėjimą
  .
  2.   1 dalyje nurodyti planai parengiami po konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, remiantis TJO rezoliucijomis A.949(23) ir A.950(23) ir juose pateikiama bent ši informacija:






  a) | institucijos (-ų), atsakingos (-ų) už pavojaus signalų gavimą ir reagavimą į juos, identifikaciniai duomenys; |
| --- | --- | --- |

14)

įterpiamas šis straipsnis:

„20a straipsnis

Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planai

1.   Valstybės narės parengia planus, ║ išdėstančius veiksmus jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse esančio laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju
  ir užtikrinančius laivų priėmimą bei žmonių gyvybių gelbėjimą
  .

2.   1 dalyje nurodyti planai parengiami po konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, remiantis TJO rezoliucijomis A.949(23) ir A.950(23) ir juose pateikiama bent ši informacija:

a)

institucijos (-ų), atsakingos (-ų) už pavojaus signalų gavimą ir reagavimą į juos, identifikaciniai duomenys;

| b) | kompetentingos institucijos, kuriai pavesta įvertinti padėtį ir priimti sprendimą dėl laivo, kuriam reikia pagalbos, priėmimo arba atsisakymo priimti į pasirinktą prieglobsčio vietą, identifikaciniai duomenys; |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos, kuriai pavesta įvertinti padėtį ir priimti sprendimą dėl laivo, kuriam reikia pagalbos, priėmimo arba atsisakymo priimti į pasirinktą prieglobsčio vietą, identifikaciniai duomenys;

| c) | informacija apie valstybių narių pakrantę
  ir duomenys
  ,
  kurie padėtų greitai
  įvertinti laivą, kuriam reikia pagalbos
  , ir nedelsiant priimti sprendimą dėl
  prieglobsčio
  vietos
  , įskaitant aplinkos, ekonominių ir socialinių veiksnių bei gamtos sąlygų aprašymą; |
| --- | --- |

c)

informacija apie valstybių narių pakrantę
  ir duomenys
  ,
  kurie padėtų greitai
  įvertinti laivą, kuriam reikia pagalbos
  , ir nedelsiant priimti sprendimą dėl
  prieglobsčio
  vietos
  , įskaitant aplinkos, ekonominių ir socialinių veiksnių bei gamtos sąlygų aprašymą;

| d) | įvertinimo procedūros, skirtos priimti ar atsisakyti priimti į prieglobsčio vietą laivą, kuriam reikia pagalbos; |
| --- | --- |

d)

įvertinimo procedūros, skirtos priimti ar atsisakyti priimti į prieglobsčio vietą laivą, kuriam reikia pagalbos;

| e) | pagalbai, gelbėjimo darbams ir kovai su tarša tinkami ištekliai ir įrengimai; |
| --- | --- |

e)

pagalbai, gelbėjimo darbams ir kovai su tarša tinkami ištekliai ir įrengimai;

| f) | tarptautinio koordinavimo ir sprendimų priėmimo procedūros; |
| --- | --- |

f)

tarptautinio koordinavimo ir sprendimų priėmimo procedūros;

| g) | finansinių garantijų ir atsakomybės procedūros, skirtos laivams, priimtiems į prieglobsčio vietą. |
| --- | --- |

g)

finansinių garantijų ir atsakomybės procedūros, skirtos laivams, priimtiems į prieglobsčio vietą.

3.   Valstybės narės paskelbia
  19a straipsnyje
  nurodytos kompetentingos institucijos ir institucijų, paskirtų priimti pavojaus signalus ir į juos reaguoti, pavadinimus
  ir adresus
  .

Gavusios prašymą, valstybės narės kaimyninėms valstybėms narėms pateikia reikiamą informaciją apie planus.

Įgyvendindamos laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose numatytas procedūras, valstybės narės užtikrina, kad visa reikiama informacija būtų prieinama operacijose dalyvaujančioms šalims.

Jei valstybės narės to prašo, asmenys, gavę informaciją pagal antrą ir trečią pastraipas, turi laikytis konfidencialumo.

4.   Valstybės narės iki ... (11) informuoja Komisiją apie priemones, kurių imtasi taikant šį straipsnį. ║

20b straipsnis

Civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų sistema

1.
     
  Valstybės narės nustato laivų savininkų civilinės atsakomybės sistemą ir užtikrina, kad laivų savininkų teisę riboti atsakomybę reglamentuotų visos 1996 m. Konvencijos nuostatos.

2.
     
  Valstybė narės imasi reikalingų priemonių, kad visi su jų vėliava plaukiojančių laivų savininkai teiktų finansinę civilinės atsakomybės garantiją 1996 m. konvencijoje nustatytose ribose
  .

3.
     
  Valstybės narės imasi reikalingų priemonių, kad kiekvienas su trečiosios šalies vėliava plaukiojančio laivo savininkas teiktų finansinę garantiją pagal 2 dalies reikalavimus tuo metu, kai toks laivas įplaukia į tų valstybių narių išskirtinę ekonominę arba jai lygiavertę zoną. Tokia finansinė garantija turi galioti ne mažiau kaip tris mėnesius nuo tos dienos, kai ji tampa būtina
  .

20c straipsnis

Finansinė garantija likimo valiai paliktų jūrininkų atveju

1.
     
  Valstybės narės imasi reikalingų priemonių, kad kiekvieno su jų vėliava plaukiojančio laivo savininkas teiktų finansinę garantiją, apsaugančią tame laive įdarbintus ar pasamdytus jūrininkus jų palikimo likimo valiai atveju pagal TJO rezoliuciją A 930(22).

2.
     
  Valstybės narės imasi reikalingų priemonių, kad kiekvieno su trečiosios šalies vėliava plaukiojančio laivo savininkas teiktų finansinę garantiją pagal 1 dalies reikalavimus tuo metu, kai toks laivas įplaukia į tų valstybių narių jurisdikcijai priklausantį uostą ar jūros terminalą arba nuleidžia inkarą jų jurisdikcijoje esančioje zonoje.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad finansinės garantijos sistema likimo valiai paliktų jūrininkų atveju būtų įmanoma pasinaudoti pagal TJO rezoliuciją A 930(22).

20d straipsnis

Finansinės garantijos pažymėjimas

1.
     
  20b ir 20c straipsniuose numatytos finansinės garantijos buvimas ir galiojimo laikas turi būti patvirtinti vienu ar keliais pažymėjimais.

2.
     
  Pažymėjimus išduoda kompetentingos valstybių narių institucijos, įsitikinusios, kad laivo savininkas atitinka šios direktyvos reikalavimus. Be to, išduodamos pažymėjimus, kompetentingos institucijos turi atsižvelgti ir į tai, ar garantiją teikiantis asmuo turi verslo buveinę Europos Sąjungoje.

Kai laivas įregistruotas valstybėje narėje, pažymėjimus išduoda arba patvirtina valstybės, kurioje įregistruotas laivas, kompetentinga institucija.

Kai laivas įregistruotas trečiojoje šalyje, pažymėjimus gali išduoti arba patvirtinti bet kurios valstybės narės kompetentinga institucija.

3.
     
  Komisija nustato pažymėjimų išdavimo ir galiojimo sąlygas, ypač jų išdavimo kriterijus ir tvarką, taip pat priemones, susijusias su finansinių garantijų teikėjais. Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant, tvirtinamos pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.
     
  Pažymėjimuose nurodoma tokia informacija:

| a) | laivo pavadinimas ir įregistravimo uostas; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas ir įregistravimo uostas;

| b) | laivo savininko pavadinimas ir pagrindinė veiklos vykdymo vieta; |
| --- | --- |

b)

laivo savininko pavadinimas ir pagrindinė veiklos vykdymo vieta;

| c) | garantijos tipas; |
| --- | --- |

c)

garantijos tipas;

| d) | draudiko ar kito garantiją suteikiančio subjekto pavadinimas ir pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir, jei reikia, veiklos vykdymo vieta, kurioje buvo įgytas draudimas arba garantija; |
| --- | --- |

d)

draudiko ar kito garantiją suteikiančio subjekto pavadinimas ir pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir, jei reikia, veiklos vykdymo vieta, kurioje buvo įgytas draudimas arba garantija;

| e) | pažymėjimo galiojimo laikotarpis, kuris negali būti ilgesnis už draudimo ar garantijos galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

e)

pažymėjimo galiojimo laikotarpis, kuris negali būti ilgesnis už draudimo ar garantijos galiojimo laikotarpį.

5.
     
  Pažymėjimai išduodami išduodančiosios valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis). Jei vartojama ne anglų ar prancūzų kalba, pateikiamas vertimas į vieną iš šių kalbų.

20e straipsnis

Pranešimas apie finansinės garantijos pažymėjimą

1.
     
  Pažymėjimas turi būti laikomas laive, o jo kopija perduodama laivų registrą tvarkančiai institucijai arba, jei laivas registruotas ne valstybėje narėje, valstybės, išdavusios ar patvirtinusios pažymėjimą, institucijai. Atitinkama institucija perduoda pažymėjimo išdavimo bylos kopiją 20i straipsnyje numatytam Bendrijos biurui, kad pastarasis įtrauktų ją į registrą.

2.
     
  Į valstybės narės išimtinę ekonominę ar jai lygiavertę zoną įplaukiančio laivo valdytojas, atstovas arba kapitonas 20b straipsnyje nurodytais atvejais praneša tos valstybės narės institucijoms apie laive esantį finansinės garantijos pažymėjimą
  .

3.
     
  Į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą ar jūros terminalą įplaukiančio arba jos jurisdikcijoje esančioje zonoje inkarą nuleidžiančio laivo valdytojas, atstovas arba kapitonas 20c straipsnyje nurodytais atvejais praneša tos valstybės narės institucijoms apie laive esantį finansinės garantijos pažymėjimą.

4.
     
  Valstybių narių kompetentingos institucijos gali keistis 1 dalyje nurodyta informacija, naudodamosi SafeSeaNet.

20f straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje numatytų taisyklių, ir numato sankcijas už šių taisyklių pažeidimus. Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

20g straipsnis

Abipusis finansinių garantijų pažymėjimų pripažinimas valstybėse narėse

Šios direktyvos tikslais valstybės narės pripažįsta kitos valstybės narės 20d straipsnio pagrindu išduotus arba patvirtintus pažymėjimus ir laiko juos lygiaverčiais savo pačių išduotiems arba patvirtintiems pažymėjimams net ir tais atvejais, kai laivas nėra registruotas valstybėje narėje.

Valstybė narė gali bet kada paprašyti pažymėjimą išdavusios ar patvirtinusios valstybės pasikeisti nuomonėmis, jei mano, kad draudikas ar pažymėjime nurodytas garantas yra finansiškai nepajėgus įvykdyti šioje direktyvoje nustatytas pareigas.

20h straipsnis

Tiesioginis reikalavimas civilinės atsakomybės finansinės garantijos teikėjui

Bet kuris prašymas atlyginti laivo padarytą žalą gali būti pateikiamas tiesiogiai laivo savininko civilinės atsakomybės finansinę garantiją suteikusiam subjektui.

Finansinės garantijos teikėjas gali naudotis visomis tomis pačiomis gynybos priemonėmis kaip ir laivo savininkas, išskyrus bankroto ir laivo savininko likvidavimo priemones.

Finansinės garantijos teikėjas taip pat gali pasinaudoti faktu, kad nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl tyčinio laivo savininko veiksmo ar neveikimo. Tačiau jis negali pasinaudoti jokiomis gynybos priemonėmis, kuriomis jis galėtų pasinaudoti, jei reikalavimą jam pareikštų laivo savininkas.

Finansinės garantijos teikėjas visada gali reikalauti laivo savininko įtraukimo į procesą.

20i straipsnis

Bendrijos biuras

Įkuriamas Bendrijos biuras, kuris tvarko išsamų išduodamų pažymėjimų registrą, prižiūri ir atnaujina šių pažymėjimų galiojimą ir tikrina trečiųjų šalių įregistruotų garantijų tikrumą.

20j straipsnis

Finansinė garantija ir kompensacija

1.
     
  Draudimo pažymėjimo ar finansinės garantijos nebuvimas neatleidžia valstybių narių nuo pareigos atlikti išankstinį padėties vertinimą ir priimti 20 straipsnyje nurodytą sprendimą ir pats savaime nelaikomas pakankama priežastimi valstybei narei atsisakyti priimti laivą į prieglobsčio vietą.

2.
     
  Nepažeisdama 1 dalies nuostatų, prieš priimdama laivą į prieglobsčio vietą, valstybė narė gali pareikalauti, kad laivo valdytojas, atstovas arba kapitonas pateiktų draudimo pažymėjimą arba finansinę garantiją, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, apimančius to laivo valdytojo, atstovo arba kapitono atsakomybės už laivo padarytą žalą atlyginimą. Nelaimės ištikto laivo priėmimas dėl reikalavimo pateikti šį pažymėjimą negali būti atidėtas.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina išlaidų ir galimų ekonominių nuostolių, kuriuos uostas patyrė priėmus sprendimą pagal 20 straipsnio 1 punktą, kompensavimą, jei šių išlaidų arba nuostolių pagal šią direktyvą ir galiojančius tarptautinius kompensavimo mechanizmus per pagrįstą laikotarpį nekompensuoja laivo savininkas arba valdytojas.
  “

| 15) | įterpiamas šis straipsnis:
  „22a straipsnis


  SafeSeaNet

  1.   Valstybės narės nacionaliniu arba vietos lygiu sukuria laivybos informacijos tvarkymo sistemas, skirtas šioje direktyvoje nurodytai informacijai apdoroti.
  2.   Pagal 1 dalį sukurtos sistemos suteikia galimybę operatyviai naudoti surinktą informaciją ir pirmiausia atitinka 14 straipsnyje nustatytas sąlygas.
  3.   Norėdamos garantuoti veiksmingą keitimąsi šioje direktyvoje nurodyta informacija valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės arba vietos sistemos, sukurtos tokiai informacijai kaupti, apdoroti ir saugoti, galėtų būti sujungtos su SafeSeaNet. Komisija užtikrina, kad SafeSeaNet veiktų visą parą.
  Pagrindiniai sistemos SafeSeaNet principai yra nurodyti III priede.




  4.
     
  Veikdamos regioninių susitarimų arba tarpvalstybinių, tarpregioninių ir tarptautinių projektų rėmuose, valstybės narės užtikrina, kad plėtojamos informacijos sistemos ir tinklai atitiktų šios direktyvos reikalavimus, būtų suderinti ir sujungti su SafeSeaNet.
  “ |
| --- | --- |

15)

įterpiamas šis straipsnis:

„22a straipsnis

SafeSeaNet

1.   Valstybės narės nacionaliniu arba vietos lygiu sukuria laivybos informacijos tvarkymo sistemas, skirtas šioje direktyvoje nurodytai informacijai apdoroti.

2.   Pagal 1 dalį sukurtos sistemos suteikia galimybę operatyviai naudoti surinktą informaciją ir pirmiausia atitinka 14 straipsnyje nustatytas sąlygas.

3.   Norėdamos garantuoti veiksmingą keitimąsi šioje direktyvoje nurodyta informacija valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės arba vietos sistemos, sukurtos tokiai informacijai kaupti, apdoroti ir saugoti, galėtų būti sujungtos su SafeSeaNet. Komisija užtikrina, kad SafeSeaNet veiktų visą parą.
  Pagrindiniai sistemos SafeSeaNet principai yra nurodyti III priede.

4.
     
  Veikdamos regioninių susitarimų arba tarpvalstybinių, tarpregioninių ir tarptautinių projektų rėmuose, valstybės narės užtikrina, kad plėtojamos informacijos sistemos ir tinklai atitiktų šios direktyvos reikalavimus, būtų suderinti ir sujungti su SafeSeaNet.
  “

| 16) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | atsižvelgiant į informacinių ir ryšių technologijų raidą, plėsti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemos aprėptį ir (arba) šią sistemą atnaujinti, kad laivai būtų geriau identifikuojami ir stebimi. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija kartu prireikus kuria privalomąsias pranešimų sistemas, privalomąsias laivų eismo tarnybas ir atitinkamas laivų maršrutų parinkimo sistemas bei teikia jas tvirtinti TJO. Jos taip pat bendradarbiauja atitinkamuose regioniniuose arba tarptautiniuose organuose kurdamos tolimojo laivų identifikavimo ir sekimo sistemas;“ |
| --- | --- | --- | --- |

16)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

atsižvelgiant į informacinių ir ryšių technologijų raidą, plėsti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemos aprėptį ir (arba) šią sistemą atnaujinti, kad laivai būtų geriau identifikuojami ir stebimi. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija kartu prireikus kuria privalomąsias pranešimų sistemas, privalomąsias laivų eismo tarnybas ir atitinkamas laivų maršrutų parinkimo sistemas bei teikia jas tvirtinti TJO. Jos taip pat bendradarbiauja atitinkamuose regioniniuose arba tarptautiniuose organuose kurdamos tolimojo laivų identifikavimo ir sekimo sistemas;“

| b) | papildoma šiuo punktu:






  „e) | užtikrinti nacionalinių sistemų, naudojamų I priede nurodytai informacijai tvarkyti ir SafeSeaNet plėtoti bei atnaujinti, sujungimą ir sąveiką.“ |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiuo punktu:

„e)

užtikrinti nacionalinių sistemų, naudojamų I priede nurodytai informacijai tvarkyti ir SafeSeaNet plėtoti bei atnaujinti, sujungimą ir sąveiką.“

| 17) | įterpiamas šis straipsnis:
  „23a straipsnis


  Laivybos saugumo informacijos apdorojimas ir tvarkymas

  1.   Komisija užtikrina, kad, kai būtina, pagal šią direktyvą surinkta informacija būtų apdorojama, naudojama ir platinama valstybių narių paskirtoms institucijoms.
  2.   Atitinkamais atvejais Komisija prisideda prie su laivybos saugumu susijusių duomenų rinkimo ir platinimo sistemų kūrimo bei veikimo, visų pirma naudodamasi Equasis sistema arba kita lygiaverte vieša sistema.“ |
| --- | --- |

17)

įterpiamas šis straipsnis:

„23a straipsnis

Laivybos saugumo informacijos apdorojimas ir tvarkymas

1.   Komisija užtikrina, kad, kai būtina, pagal šią direktyvą surinkta informacija būtų apdorojama, naudojama ir platinama valstybių narių paskirtoms institucijoms.

2.   Atitinkamais atvejais Komisija prisideda prie su laivybos saugumu susijusių duomenų rinkimo ir platinimo sistemų kūrimo bei veikimo, visų pirma naudodamasi Equasis sistema arba kita lygiaverte vieša sistema.“

| 18) | 24 straipsnis papildomas šiomis pastraipomis:


  „
  Valstybės narės, vadovaudamosi savo nacionaliniais teisės aktais, patikrina, kad dėl iš laivų perduodamų AIS ir NIST duomenų nekiltų pavojus saugai, saugumui ir aplinkos apsaugai arba nebūtų daromas poveikis laivų valdytojų konkurencijai. Ypač jos neleidžia viešai platinti informacijos apie krovinio ypatumus arba laive esančius asmenis, nebent su tuo sutinka laivo kapitonas arba valdytojas.




  Komisija tiria, kokių problemų tinklų ir informacijos saugumo srityje gali kilti taikant šioje Direktyvoje ir ypač jos 6, 6a, 14 ir 22a straipsniuose numatytas priemones, ir, siekdama padidinti tinklo apsaugą, siūlo atitinkamus III priedo pakeitimus.
  “ |
| --- | --- |

18)

24 straipsnis papildomas šiomis pastraipomis:

„
  Valstybės narės, vadovaudamosi savo nacionaliniais teisės aktais, patikrina, kad dėl iš laivų perduodamų AIS ir NIST duomenų nekiltų pavojus saugai, saugumui ir aplinkos apsaugai arba nebūtų daromas poveikis laivų valdytojų konkurencijai. Ypač jos neleidžia viešai platinti informacijos apie krovinio ypatumus arba laive esančius asmenis, nebent su tuo sutinka laivo kapitonas arba valdytojas.

Komisija tiria, kokių problemų tinklų ir informacijos saugumo srityje gali kilti taikant šioje Direktyvoje ir ypač jos 6, 6a, 14 ir 22a straipsniuose numatytas priemones, ir, siekdama padidinti tinklo apsaugą, siūlo atitinkamus III priedo pakeitimus.
  “

| 19) | 27 ir 28 straipsniai

  pakeičiami taip:
  „27 straipsnis


  Pakeitimo procedūra



  1.
     
  3 straipsnio apibrėžtys, nuorodos į Bendrijos ir TJO priemones bei priedai, siekiant suderinti juos su priimta, pakeista ir įsigaliojusia Bendrijos ir tarptautine teise, gali būti iš dalies keičiami pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, jei dėl šių pakeitimų neišplečiama šios direktyvos taikymo sritis.




  2.
     
  Be to, šios direktyvos I, III ir IV priedai, atsižvelgiant į šios direktyvos taikymo metu įgytą patirtį, gali būti iš dalies keičiami pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, jei dėl šių pakeitimų neišplečiama šios direktyvos taikymo sritis.



  28 straipsnis



  Komiteto procedūra


  1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 (12).
  2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. |
| --- | --- |

19)

27 ir 28 straipsniai

  pakeičiami taip:

„27 straipsnis

Pakeitimo procedūra

1.
     
  3 straipsnio apibrėžtys, nuorodos į Bendrijos ir TJO priemones bei priedai, siekiant suderinti juos su priimta, pakeista ir įsigaliojusia Bendrijos ir tarptautine teise, gali būti iš dalies keičiami pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, jei dėl šių pakeitimų neišplečiama šios direktyvos taikymo sritis.

2.
     
  Be to, šios direktyvos I, III ir IV priedai, atsižvelgiant į šios direktyvos taikymo metu įgytą patirtį, gali būti iš dalies keičiami pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, jei dėl šių pakeitimų neišplečiama šios direktyvos taikymo sritis.

28 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 (12).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

| 20) | I priedo 4 punkto X įtrauka pakeičiama taip:








  „— | X. Kitos nuostatos: |
| --- | --- | --- |

20)

I priedo 4 punkto X įtrauka pakeičiama taip:

„—

X. Kitos nuostatos:

| — | nustatytas bunkerinio mazuto kiekis ir jo ypatybės visiems jį gabenantiems laivams, |
| --- | --- |

—

nustatytas bunkerinio mazuto kiekis ir jo ypatybės visiems jį gabenantiems laivams,

| — | navigacinė padėtis.
  “ |
| --- | --- |

—

navigacinė padėtis.
  “

| 21) | II priedo I dalis papildoma tokiu punktu:






  „3. | Žvejybos laivai
  Žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, privalo pradėti laikytis 6a straipsnyje nustatyto reikalavimo pagal tokį tvarkaraštį:






  — | žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 24 metrai ar daugiau, bet mažiau nei 45 metrai: ne vėliau kaip ... (13); |
| --- | --- | --- | --- |

21)

II priedo I dalis papildoma tokiu punktu:

„3.

Žvejybos laivai

Žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, privalo pradėti laikytis 6a straipsnyje nustatyto reikalavimo pagal tokį tvarkaraštį:

—

žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 24 metrai ar daugiau, bet mažiau nei 45 metrai: ne vėliau kaip ... (13);

| — | žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 18 metrų ar daugiau, bet mažiau nei 24 metrai: ne vėliau kaip... (14) OL: 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.; |
| --- | --- |

—

žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 18 metrų ar daugiau, bet mažiau nei 24 metrai: ne vėliau kaip... (14) OL: 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.;

| — | žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, bet mažiau nei 18 metrų: ne vėliau kaip ... (15). |
| --- | --- |

—

žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, bet mažiau nei 18 metrų: ne vėliau kaip ... (15).

Naujai pastatyti žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, privalo pradėti laikytis 6a straipsnyje nustatyto reikalavimo nuo ... (16).

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ▐ priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šiai direktyvai įgyvendinti,
  ne vėliau kaip iki ...

   (17). Jos ▐ perduoda Komisijai tų nuostatų tekstus
  bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, jose daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja trečią dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 533), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 184 E, 2008 7 22, p. 1) ir 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

3

pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 533)

2008 m. birželio 6 d.

(OL C 184 E, 2008 7 22, p. 1)

2008 m. rugsėjo 24 d.

(4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

4

(5)  

  OL L 319, 1994 12 12, p. 20.

5

OL L 319, 1994 12 12, p. 20.

(6)  
  OL L ...

6

OL L ...

(7)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. ║.

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

8

(9)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. ║.

9

(10)  
  OL L ...
  “

10

OL L ...

(11)  OL: 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos.

11

OL: 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos

(12)  
  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. ║;“

12

OL L 324, 2002 11 29, p. 1. ║;“

(13)  OL: 3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

13

(14)  OL: 4 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

14

(15)  OL: 5 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

15

(16)  OL: 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.“

16

(17)  OL:

  12 mėnesių

  nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

17

OL:

12 mėnesių

nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/171

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisAvarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimai ***II

P6_TA(2008)0444

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (5721/5/2008 – C6-0226/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0590) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0332/2008),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 23.

(2)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 546.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2005)0240

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2008/.../EB, nustatančią pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Reikėtų, kad būtų palaikomas aukštas bendras saugumo lygis Europos jūrų transporto sektoriuje ir kad būtų imtasi visapusiškų pastangų siekiant sumažinti jūrų laivų avarijų ir incidentų skaičių. |
| --- | --- |

(1)

Reikėtų, kad būtų palaikomas aukštas bendras saugumo lygis Europos jūrų transporto sektoriuje ir kad būtų imtasi visapusiškų pastangų siekiant sumažinti jūrų laivų avarijų ir incidentų skaičių.

| (2) | Operatyviai atliekami techniniai jūrų laivų avarijų tyrimai pagerina jūrų saugumą ║, nes jie padeda išvengti tokių avarijų, sukeliančių žmonių žūtis, laivų praradimą ir jūrų aplinkos užteršimą, pasikartojimo. |
| --- | --- |

(2)

Operatyviai atliekami techniniai jūrų laivų avarijų tyrimai pagerina jūrų saugumą ║, nes jie padeda išvengti tokių avarijų, sukeliančių žmonių žūtis, laivų praradimą ir jūrų aplinkos užteršimą, pasikartojimo.

| (3) | Europos Parlamentas 2004 m. balandžio 21 d. rezoliucijoje dėl saugumo jūroje pagerinimo (4) paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl avarijų laivyboje tyrimo. |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamentas 2004 m. balandžio 21 d. rezoliucijoje dėl saugumo jūroje pagerinimo (4) paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl avarijų laivyboje tyrimo.

| (4) | 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos (║ UNCLOS) 2 straipsnyje pakrančių valstybėms suteikiama teisė tirti visų jūrų laivų avarijų, įvykusių jų teritoriniuose vandenyse priežastis, jei tokios avarijos gali sukelti pavojų gyvybei arba aplinkai, įtraukti pakrantės valstybės paieškos ir gelbėjimo tarnybas arba kitaip paveikti pakrantės valstybę. |
| --- | --- |

(4)

1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos (║ UNCLOS) 2 straipsnyje pakrančių valstybėms suteikiama teisė tirti visų jūrų laivų avarijų, įvykusių jų teritoriniuose vandenyse priežastis, jei tokios avarijos gali sukelti pavojų gyvybei arba aplinkai, įtraukti pakrantės valstybės paieškos ir gelbėjimo tarnybas arba kitaip paveikti pakrantės valstybę.

| (5) | UNCLOS 94 straipsnyje nustatyta, kad laivo vėliavos valstybės privalo reikalauti, kad tinkamai kvalifikuotas asmuo (kvalifikuoti asmenys) atliktų atviroje jūroje įvykusių konkrečių avarijų arba incidentų tyrimą arba kad toks tyrimas būtų atliktas jam (jiems) stebint. |
| --- | --- |

(5)

UNCLOS 94 straipsnyje nustatyta, kad laivo vėliavos valstybės privalo reikalauti, kad tinkamai kvalifikuotas asmuo (kvalifikuoti asmenys) atliktų atviroje jūroje įvykusių konkrečių avarijų arba incidentų tyrimą arba kad toks tyrimas būtų atliktas jam (jiems) stebint.

| (6) | 1974 m. lapkričio 1 d.Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje taisyklėje I/21 (║ SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl teršimo iš laivų prevencijos nustatyta laivo vėliavos valstybės atsakomybė atlikti avarijos tyrimą ir gautą susijusią informaciją pateikti Tarptautinei jūrų organizacijai (║ TJO). |
| --- | --- |

(6)

1974 m. lapkričio 1 d.Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje taisyklėje I/21 (║ SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl teršimo iš laivų prevencijos nustatyta laivo vėliavos valstybės atsakomybė atlikti avarijos tyrimą ir gautą susijusią informaciją pateikti Tarptautinei jūrų organizacijai (║ TJO).

| (7) | Kodekse dėl privalomų TJO priemonių įgyvendinimo, pridėtame prie 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.973(24) laivo vėliavos valstybėms primenama apie jų pareigą užtikrinti, kad jūrų laivų saugumo tyrimus atliktų tinkamai kvalifikuoti tyrėjai, kompetentingi jūrų laivų avarijų ir incidentų klausimais. Tame Kodekse taip pat reikalaujama, kad laivo vėliavos valstybės būtų pasirengusios paskirti kvalifikuotus tyrėjus tokiam tikslui, nepriklausomai nuo to, kurioje vietoje įvyko avarija ar incidentas. |
| --- | --- |

(7)

Kodekse dėl privalomų TJO priemonių įgyvendinimo, pridėtame prie 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.973(24) laivo vėliavos valstybėms primenama apie jų pareigą užtikrinti, kad jūrų laivų saugumo tyrimus atliktų tinkamai kvalifikuoti tyrėjai, kompetentingi jūrų laivų avarijų ir incidentų klausimais. Tame Kodekse taip pat reikalaujama, kad laivo vėliavos valstybės būtų pasirengusios paskirti kvalifikuotus tyrėjus tokiam tikslui, nepriklausomai nuo to, kurioje vietoje įvyko avarija ar incidentas.

| (8) | Reikėtų atsižvelgti į prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėtą Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksą (║ TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas), kuriame numatomas bendros metodologijos dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų saugumo tyrimo įgyvendinimas ir valstybių bendradarbiavimas nustatant jūrų laivo avariją ar incidentą sukėlusius veiksnius. Taip pat reikėtų atsižvelgti į 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliuciją A.861(20) ir 2004 m. gegužės 17 d. TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliuciją MSC.163(78), kuriose pateikta reiso duomenų registravimo sąvokos apibrėžtis. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų atsižvelgti į prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėtą Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksą (║ TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas), kuriame numatomas bendros metodologijos dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų saugumo tyrimo įgyvendinimas ir valstybių bendradarbiavimas nustatant jūrų laivo avariją ar incidentą sukėlusius veiksnius. Taip pat reikėtų atsižvelgti į 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliuciją A.861(20) ir 2004 m. gegužės 17 d. TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliuciją MSC.163(78), kuriose pateikta reiso duomenų registravimo sąvokos apibrėžtis.

| (9) | Atlikdamos jūrų laivų avarijų ir incidentų saugumo tyrimus, valstybės narės turėtų atsižvelgti į Sąžiningo elgesio su jūrininkais įvykus jūrų laivo avarijai gaires, pridėtas prie 2006 m. balandžio 27 d. TJO Teisės reikalų komiteto ir ║ Tarptautinės darbo organizacijos vadovaujančios institucijos Rezoliucijos LEG.3(91)▐. |
| --- | --- |

(9)

Atlikdamos jūrų laivų avarijų ir incidentų saugumo tyrimus, valstybės narės turėtų atsižvelgti į Sąžiningo elgesio su jūrininkais įvykus jūrų laivo avarijai gaires, pridėtas prie 2006 m. balandžio 27 d. TJO Teisės reikalų komiteto ir ║ Tarptautinės darbo organizacijos vadovaujančios institucijos Rezoliucijos LEG.3(91)▐.

| (10) | 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (5) reikalaujama, kad valstybės narės atitinkamose savo teisės sistemose apibrėžtų teisinį statusą, suteikiantį joms ir kiekvienai kitai iš esmės suinteresuotai valstybei narei teisę dalyvauti, bendradarbiauti atliekant arba, jeigu numatyta TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse, atlikti jūrų laivo avarijos ar incidento, ištikusio ro-ro keltą arba greitaeigį keleivinį laivą, tyrimą. |
| --- | --- |

(10)

1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (5) reikalaujama, kad valstybės narės atitinkamose savo teisės sistemose apibrėžtų teisinį statusą, suteikiantį joms ir kiekvienai kitai iš esmės suinteresuotai valstybei narei teisę dalyvauti, bendradarbiauti atliekant arba, jeigu numatyta TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse, atlikti jūrų laivo avarijos ar incidento, ištikusio ro-ro keltą arba greitaeigį keleivinį laivą, tyrimą.

| (11) | 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB, įdiegiančioje Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso nuostatų bei užtikrintų, kad tyrimo rezultatai būtų kuo greičiau paskelbti. |
| --- | --- |

(11)

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB, įdiegiančioje Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso nuostatų bei užtikrintų, kad tyrimo rezultatai būtų kuo greičiau paskelbti.

| (12) | Tam, kad būtų veiksmingai nustatytos avarijų ar incidentų aplinkybės ir priežastys, labai svarbu, kad tokių avarijų arba incidentų, susijusių su jūrų laivais arba kitais laivais uostuose arba kitose apribotose jūrų teritorijose, saugumo tyrimai būtų atliekami nešališkai. Todėl, siekiant išvengti interesų konflikto, tokius tyrimus turėtų atlikti kvalifikuoti tyrėjai, kontroliuojami nepriklausomos įstaigos,
  kuriai suteikti nuolatiniai įgaliojimai priimti sprendimus, arba tokio subjekto
  . |
| --- | --- |

(12)

Tam, kad būtų veiksmingai nustatytos avarijų ar incidentų aplinkybės ir priežastys, labai svarbu, kad tokių avarijų arba incidentų, susijusių su jūrų laivais arba kitais laivais uostuose arba kitose apribotose jūrų teritorijose, saugumo tyrimai būtų atliekami nešališkai. Todėl, siekiant išvengti interesų konflikto, tokius tyrimus turėtų atlikti kvalifikuoti tyrėjai, kontroliuojami nepriklausomos įstaigos,
  kuriai suteikti nuolatiniai įgaliojimai priimti sprendimus, arba tokio subjekto
  .

| (13) | Valstybės narės, laikydamosi savo teisės aktų, reglamentuojančių už teisminį tyrimą atsakingų valdžios institucijų įgaliojimus ir prireikus bendradarbiaudamos su šiomis institucijomis, turėtų užtikrinti, kad už techninį tyrimą atsakingiems subjektams jiems pavestas užduotis būtų leidžiama vykdyti kuo geresnėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(13)

Valstybės narės, laikydamosi savo teisės aktų, reglamentuojančių už teisminį tyrimą atsakingų valdžios institucijų įgaliojimus ir prireikus bendradarbiaudamos su šiomis institucijomis, turėtų užtikrinti, kad už techninį tyrimą atsakingiems subjektams jiems pavestas užduotis būtų leidžiama vykdyti kuo geresnėmis sąlygomis.

| (14) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų teisės sistemos leistų joms ir visoms kitoms iš esmės suinteresuotoms valstybėms narėms dalyvauti arba bendradarbiauti atliekant saugumo tyrimus arba pačioms juos atlikti remiantis TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksu. |
| --- | --- |

(14)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų teisės sistemos leistų joms ir visoms kitoms iš esmės suinteresuotoms valstybėms narėms dalyvauti arba bendradarbiauti atliekant saugumo tyrimus arba pačioms juos atlikti remiantis TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksu.

| (15) | Valstybė narė gali kitai valstybei narei perleisti vadovavimo jūrų laivo avarijos ar incidento saugumo tyrimui (║ saugumo tyrimas) užduotį arba konkrečias tokio tyrimo užduotis, jei abi valstybės narės dėl to susitaria. |
| --- | --- |

(15)

Valstybė narė gali kitai valstybei narei perleisti vadovavimo jūrų laivo avarijos ar incidento saugumo tyrimui (║ saugumo tyrimas) užduotį arba konkrečias tokio tyrimo užduotis, jei abi valstybės narės dėl to susitaria.

| (16) | Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad nebūtų reikalaujama apmokėti išlaidų, susijusių su parama, kurios buvo paprašyta atliekant saugumo tyrimus, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių. Jeigu paprašoma valstybės narės, kuri nedalyvauja atliekant saugumo tyrimą, paramos, valstybės narės turėtų susitarti dėl patirtų išlaidų kompensavimo. |
| --- | --- |

(16)

Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad nebūtų reikalaujama apmokėti išlaidų, susijusių su parama, kurios buvo paprašyta atliekant saugumo tyrimus, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių. Jeigu paprašoma valstybės narės, kuri nedalyvauja atliekant saugumo tyrimą, paramos, valstybės narės turėtų susitarti dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

| (17) | SOLAS 74 taisyklėje V/20 reikalaujama, kad keleiviniuose laivuose ir kituose laivuose, kurių bendroji talpa yra 3 000 tonų ir daugiau, pastatytuose 2002 m. liepos 1 d. arba vėliau, turi būti reiso duomenų registravimo sistema, kuria būtų galima remtis tiriant avarijas. Atsižvelgiant į tokios sistemos svarbą formuojant laivų avarijų prevencijos politiką, turėtų būti sistemingai reikalaujama, kad tokia įranga būtų nacionaliniais arba tarptautiniais reisais plaukiojančiuose laivuose, kurie atplaukia į Bendrijos uostus. |
| --- | --- |

(17)

SOLAS 74 taisyklėje V/20 reikalaujama, kad keleiviniuose laivuose ir kituose laivuose, kurių bendroji talpa yra 3 000 tonų ir daugiau, pastatytuose 2002 m. liepos 1 d. arba vėliau, turi būti reiso duomenų registravimo sistema, kuria būtų galima remtis tiriant avarijas. Atsižvelgiant į tokios sistemos svarbą formuojant laivų avarijų prevencijos politiką, turėtų būti sistemingai reikalaujama, kad tokia įranga būtų nacionaliniais arba tarptautiniais reisais plaukiojančiuose laivuose, kurie atplaukia į Bendrijos uostus.

| (18) | Reiso duomenų registravimo sistemos ir kitų elektroninių prietaisų duomenys gali būti naudojami po jūrų laivo avarijos arba incidento, tiriant jų priežastis, taip pat ir prevenciniais tikslais – siekiant įgyti patirties apie aplinkybes, kurios gali sukelti tokius įvykius. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, jei tokių duomenų yra, jie būtų tinkamai naudojami abiem tikslais. |
| --- | --- |

(18)

Reiso duomenų registravimo sistemos ir kitų elektroninių prietaisų duomenys gali būti naudojami po jūrų laivo avarijos arba incidento, tiriant jų priežastis, taip pat ir prevenciniais tikslais – siekiant įgyti patirties apie aplinkybes, kurios gali sukelti tokius įvykius. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, jei tokių duomenų yra, jie būtų tinkamai naudojami abiem tikslais.

| (19) | Reikėtų tirti ar kitaip nagrinėti iš laivo pasiųstus pavojaus signalus arba iš bet kokio kito šaltinio gautą informaciją apie tai, kad laivas arba laive esantys asmenys ar asmenys iš laivo yra pavojuje, arba, kad atsirado rimtas galimas pavojus, jog asmenys patirs sužalojimų, bus padaryta žala laivo konstrukcijai arba aplinkai dėl laivo eksploatavimo metu įvykusio įvykio. |
| --- | --- |

(19)

Reikėtų tirti ar kitaip nagrinėti iš laivo pasiųstus pavojaus signalus arba iš bet kokio kito šaltinio gautą informaciją apie tai, kad laivas arba laive esantys asmenys ar asmenys iš laivo yra pavojuje, arba, kad atsirado rimtas galimas pavojus, jog asmenys patirs sužalojimų, bus padaryta žala laivo konstrukcijai arba aplinkai dėl laivo eksploatavimo metu įvykusio įvykio.

| (20) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1406/2002 (7) reikalaujama, kad Europos jūrų saugumo agentūra (║ Agentūra) kartu su valstybėmis narėmis ieškotų techninių sprendimų Bendrijos teisės aktams įgyvendinti ir teiktų techninę pagalbą juos įgyvendinant. Saugumo tyrimų srityje Agentūrai skirtas specifinis uždavinys – tinkamai atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas, palengvinti valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą rengiant bendrąją jūrų laivų avarijų tyrimo ║ metodiką pagal sutartus tarptautinius principus. |
| --- | --- |

(20)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1406/2002 (7) reikalaujama, kad Europos jūrų saugumo agentūra (║ Agentūra) kartu su valstybėmis narėmis ieškotų techninių sprendimų Bendrijos teisės aktams įgyvendinti ir teiktų techninę pagalbą juos įgyvendinant. Saugumo tyrimų srityje Agentūrai skirtas specifinis uždavinys – tinkamai atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas, palengvinti valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą rengiant bendrąją jūrų laivų avarijų tyrimo ║ metodiką pagal sutartus tarptautinius principus.

| (21) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 Agentūra palengvina bendradarbiavimą teikdama paramą valstybėms narėms veikloje, susijusioje su tyrimais, ir padėdama joms analizuoti turimas avarijų tyrimo ataskaitas. |
| --- | --- |

(21)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 Agentūra palengvina bendradarbiavimą teikdama paramą valstybėms narėms veikloje, susijusioje su tyrimais, ir padėdama joms analizuoti turimas avarijų tyrimo ataskaitas.

| (22) | Tobulinant ar keičiant bendrąją jūrų laivų avarijų tyrimo metodiką turėtų būti atsižvelgta į visas išvadas, kurios gautos išanalizavus turimas avarijų tyrimo ataskaitas ir kurios gali būti naudingos siekiant ateityje išvengti avarijų ir gerinti jūrų saugumą Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(22)

Tobulinant ar keičiant bendrąją jūrų laivų avarijų tyrimo metodiką turėtų būti atsižvelgta į visas išvadas, kurios gautos išanalizavus turimas avarijų tyrimo ataskaitas ir kurios gali būti naudingos siekiant ateityje išvengti avarijų ir gerinti jūrų saugumą Europos Sąjungoje.

| (23) | Valstybės narės
  ir Bendrija
  turėtų tinkamai atsižvelgti į saugumo rekomendacijas, kurios buvo parengtos remiantis saugumo tyrimu. |
| --- | --- |

(23)

Valstybės narės
  ir Bendrija
  turėtų tinkamai atsižvelgti į saugumo rekomendacijas, kurios buvo parengtos remiantis saugumo tyrimu.

| (24) | Kadangi ║ saugumo tyrimo tikslas – išvengti jūrų laivų avarijų ir incidentų, tyrimo išvadomis ir saugumo rekomendacijomis niekada neturėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti atsakomybę arba kaltę. |
| --- | --- |

(24)

Kadangi ║ saugumo tyrimo tikslas – išvengti jūrų laivų avarijų ir incidentų, tyrimo išvadomis ir saugumo rekomendacijomis niekada neturėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti atsakomybę arba kaltę.

| (25) | Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra pagerinti jūrų saugumą Bendrijoje ir taip sumažinti jūrų laivų avarijų pavojų ateityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ║ ir kadangi dėl šios direktyvos masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra pagerinti jūrų saugumą Bendrijoje ir taip sumažinti jūrų laivų avarijų pavojų ateityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ║ ir kadangi dėl šios direktyvos masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (26) | Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8). |
| --- | --- |

(26)

Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).

| (27) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šią direktyvą tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms ir patvirtinti ar iš dalies pakeisti bendrąją jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodiką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu,
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šią direktyvą tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms ir patvirtinti ar iš dalies pakeisti bendrąją jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodiką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu,

▐

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šios direktyvos tikslas – pagerinti jūrų ║ saugumą bei užkristi kelią taršai iš laivų ir taip sumažinti jūrų laivų avarijų pavojų ateityje taikant šias priemones:

| a) | teikiant pagalbą operatyviai atliekamiems saugumo tyrimams ir tinkamai analizuojant jūrų laivų avarijas ir incidentus siekiant nustatyti jų priežastis; ir |
| --- | --- |

a)

teikiant pagalbą operatyviai atliekamiems saugumo tyrimams ir tinkamai analizuojant jūrų laivų avarijas ir incidentus siekiant nustatyti jų priežastis; ir

| b) | užtikrinant, kad saugumo tyrimų ataskaita ir pasiūlymai, kaip ištaisyti susidariusią padėtį, būtų tikslūs ir pateikiami laiku. |
| --- | --- |

b)

užtikrinant, kad saugumo tyrimų ataskaita ir pasiūlymai, kaip ištaisyti susidariusią padėtį, būtų tikslūs ir pateikiami laiku.

2.   Pagal šią direktyvą atliekamais saugumo tyrimais nesiekiama nustatyti atsakomybės ar kaltės. Tačiau valstybės narės užtikrina, kad tyrimą vykdanti įstaiga ar subjektas (║ tyrimo įstaiga) neatsisakytų pranešti apie avarijos ar incidento priežastis, jeigu remiantis rezultatais galima daryti išvadą dėl kaltės ar atsakomybės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma jūrų laivų avarijoms, incidentams
  ir pavojaus signalams
  , kurie:

| a) | yra susiję su laivais, plaukiojančiais su vienos iš valstybių narių vėliava; |
| --- | --- |

a)

yra susiję su laivais, plaukiojančiais su vienos iš valstybių narių vėliava;

| b) | įvyksta valstybių narių teritorinėje jūroje arba vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS; arba |
| --- | --- |

b)

įvyksta valstybių narių teritorinėje jūroje arba vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS; arba

| c) | yra susiję su kitais svarbiais valstybių narių interesais. |
| --- | --- |

c)

yra susiję su kitais svarbiais valstybių narių interesais.

2.   Ši direktyva netaikoma jūrų laivų avarijoms, incidentams
  ir pavojaus signalams
  , kurie yra susiję tik su:

| a) | karo laivais ir karinių pajėgų laivais bei kitais valstybei narei priklausančiais arba jos valdomais laivais, kurie naudojami tik vyriausybės nekomerciniais tikslais; |
| --- | --- |

a)

karo laivais ir karinių pajėgų laivais bei kitais valstybei narei priklausančiais arba jos valdomais laivais, kurie naudojami tik vyriausybės nekomerciniais tikslais;

| b) | ne mechaniniu būdu varomais laivais, mediniais primityvios konstrukcijos laivais, pramoginėmis jachtomis ir pramoginiais laivais, kuriais nevykdoma prekyba, nebent juose būtų įgula ir daugiau kaip 12 keleivių, plukdomų komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

b)

ne mechaniniu būdu varomais laivais, mediniais primityvios konstrukcijos laivais, pramoginėmis jachtomis ir pramoginiais laivais, kuriais nevykdoma prekyba, nebent juose būtų įgula ir daugiau kaip 12 keleivių, plukdomų komerciniais tikslais;

| c) | vidaus vandenų keliais plaukiojančiais ir tam pritaikytais laivais; |
| --- | --- |

c)

vidaus vandenų keliais plaukiojančiais ir tam pritaikytais laivais;

| d) | trumpesniais nei 15 metrų žvejybos laivais; |
| --- | --- |

d)

trumpesniais nei 15 metrų žvejybos laivais;

| e) | pritvirtintomis jūrų gręžimo platformomis. |
| --- | --- |

e)

pritvirtintomis jūrų gręžimo platformomis.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| 1) | „TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas“ – prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėto Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso naujausia redakcija. |
| --- | --- |

1)

„TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas“ – prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėto Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso naujausia redakcija.

| 2) | Toliau esančios sąvokos suprantamos taip, kaip jos yra apibrėžtos TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse:






  a) | „jūrų laivo avarija“; |
| --- | --- | --- |

2)

Toliau esančios sąvokos suprantamos taip, kaip jos yra apibrėžtos TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse:

a)

„jūrų laivo avarija“;

| b) | „labai sunki avarija“; |
| --- | --- |

b)

„labai sunki avarija“;

| c) | „incidentas jūroje“; |
| --- | --- |

c)

„incidentas jūroje“;

| d) | „jūrų laivo avarijos arba incidento saugumo tyrimas“; |
| --- | --- |

d)

„jūrų laivo avarijos arba incidento saugumo tyrimas“;

| e) | „tyrimui vadovaujanti valstybė“; |
| --- | --- |

e)

„tyrimui vadovaujanti valstybė“;

| f) | „iš esmės suinteresuota valstybė“. |
| --- | --- |

f)

„iš esmės suinteresuota valstybė“.

| 3) | Sąvokos „sunki avarija“ ir „nelabai sunki avarija“ suprantamos taip, kaip jos yra naujai apibrėžtos TJO Jūrų saugumo komiteto 953 aplinkraštyje. |
| --- | --- |

3)

Sąvokos „sunki avarija“ ir „nelabai sunki avarija“ suprantamos taip, kaip jos yra naujai apibrėžtos TJO Jūrų saugumo komiteto 953 aplinkraštyje.

| 4) | Sąvokos„ro-ro keltas“ ir „greitaeigis keleivinis laivas“ suprantami taip, kaip jie yra apibrėžti Direktyvos 1999/35/EB 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

4)

Sąvokos„ro-ro keltas“ ir „greitaeigis keleivinis laivas“ suprantami taip, kaip jie yra apibrėžti Direktyvos 1999/35/EB 2 straipsnyje.

| 5) | „Reiso duomenų registravimo sistema“ (║ RDR sistema) suprantama taip, kaip ji yra apibrėžta TJO Asamblėjos rezoliucijoje A.861(20) ir TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliucijoje MSC.163(78). |
| --- | --- |

5)

„Reiso duomenų registravimo sistema“ (║ RDR sistema) suprantama taip, kaip ji yra apibrėžta TJO Asamblėjos rezoliucijoje A.861(20) ir TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliucijoje MSC.163(78).

| 6) | „Pavojaus signalas“ – iš laivo pasiųstas signalas arba iš kito šaltinio gauta informacija, nurodantys, kad laivas arba laive esantys asmenys ar asmenys iš laivo yra pavojuje jūroje. |
| --- | --- |

6)

„Pavojaus signalas“ – iš laivo pasiųstas signalas arba iš kito šaltinio gauta informacija, nurodantys, kad laivas arba laive esantys asmenys ar asmenys iš laivo yra pavojuje jūroje.

| 7) | „Saugumo rekomendacija“ – pasiūlymas,
  įskaitant registravimo ir kontrolės srities pasiūlymus,
  kurį pateikia:






  a) | saugumo tyrimą atliekančios valstybės arba tokiam tyrimui vadovaujančios valstybės tyrimo įstaiga, remdamasi tokio tyrimo metu gauta informacija; arba prireikus |
| --- | --- | --- |

7)

„Saugumo rekomendacija“ – pasiūlymas,
  įskaitant registravimo ir kontrolės srities pasiūlymus,
  kurį pateikia:

a)

saugumo tyrimą atliekančios valstybės arba tokiam tyrimui vadovaujančios valstybės tyrimo įstaiga, remdamasi tokio tyrimo metu gauta informacija; arba prireikus

| b) | Komisija,
  padedama Agentūros ir
  remdamasi abstrakčia duomenų analize
  bei visų atliktų saugumo tyrimų rezultatais
  . |
| --- | --- |

b)

Komisija,
  padedama Agentūros ir
  remdamasi abstrakčia duomenų analize
  bei visų atliktų saugumo tyrimų rezultatais
  .

4 straipsnis

Saugumo tyrimų statusas

1.   Valstybės narės pagal savo teisės sistemas saugumo tyrimų teisinį statusą nustato taip, kad jie galėtų būti atliekami kuo veiksmingiau ir greičiau.

Valstybės narės, vadovaudamosi savo teisės aktais ir prireikus bendradarbiaudamos su valdžios institucijomis, atsakingomis už teisminį tyrimą, užtikrina, kad:

| a) | saugumo tyrimai būtų nepriklausomi nuo kriminalinių arba kitų lygiagrečiai atliekamų tyrimų, kuriais siekiama nustatyti atsakomybę arba kaltę,
  ir suteiktų galimybę atliekant teisminius tyrimus naudoti tik pagal šią direktyvą atliekamų saugumo tyrimų išvadas arba rekomendacijas
  ; ir |
| --- | --- |

a)

saugumo tyrimai būtų nepriklausomi nuo kriminalinių arba kitų lygiagrečiai atliekamų tyrimų, kuriais siekiama nustatyti atsakomybę arba kaltę,
  ir suteiktų galimybę atliekant teisminius tyrimus naudoti tik pagal šią direktyvą atliekamų saugumo tyrimų išvadas arba rekomendacijas
  ; ir

| b) | saugumo tyrimų netrukdytų, nestabdytų ir nevėlintų tokie tyrimai. |
| --- | --- |

b)

saugumo tyrimų netrukdytų, nestabdytų ir nevėlintų tokie tyrimai.

2.   Atsižvelgiant į 10 straipsnyje nurodytą nuolatinio bendradarbiavimo sistemą, valstybių narių nustatytinose taisyklėse numatomos nuostatos, leidžiančios:

| a) | bendradarbiauti ir teikti abipusę pagalbą atliekant saugumo tyrimus, kuriems vadovauja kitos valstybės narės, arba remiantis 7 straipsniu vadovavimą tokiam tyrimui perleisti kitai valstybei narei; ir |
| --- | --- |

a)

bendradarbiauti ir teikti abipusę pagalbą atliekant saugumo tyrimus, kuriems vadovauja kitos valstybės narės, arba remiantis 7 straipsniu vadovavimą tokiam tyrimui perleisti kitai valstybei narei; ir

| b) | koordinuoti atitinkamų tyrimo įstaigų veiklą tiek, kiek tai reikalinga šios direktyvos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

b)

koordinuoti atitinkamų tyrimo įstaigų veiklą tiek, kiek tai reikalinga šios direktyvos tikslui pasiekti.

5 straipsnis

Pareiga atlikti tyrimą

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad įvykus
  sunkiai arba
  labai sunkiai jūrų laivo avarijai, saugumo tyrimą atliktų 8 straipsnyje nurodyta tyrimo įstaiga:

| a) | jei laivas plaukioja su tos valstybės narės vėliava, nepriklausomai nuo avarijos vietos; |
| --- | --- |

a)

jei laivas plaukioja su tos valstybės narės vėliava, nepriklausomai nuo avarijos vietos;

| b) | jei avarija įvyksta jos teritorinėje jūroje ir vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS, nepriklausomai nuo avariją patyrusio laivo ar patyrusių laivų vėliavos; arba |
| --- | --- |

b)

jei avarija įvyksta jos teritorinėje jūroje ir vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS, nepriklausomai nuo avariją patyrusio laivo ar patyrusių laivų vėliavos; arba

| c) | jei ta valstybė narė yra iš esmės suinteresuota, nepriklausomai nuo avarijos vietos ir nuo avariją patyrusio laivo ar patyrusių laivų vėliavos. |
| --- | --- |

c)

jei ta valstybė narė yra iš esmės suinteresuota, nepriklausomai nuo avarijos vietos ir nuo avariją patyrusio laivo ar patyrusių laivų vėliavos.

2.   
  8 straipsnyje nurodyta
  tyrimo įstaiga
  ne tik tiria sunkias ir labai sunkias avarijas, bet ir nustačiusi įvykio pradinius faktus
  nusprendžia, ar atlikti
  nelabai sunkių
  avarijų, incidentų
  jūroje ar pavojaus signalų
  saugumo tyrimą.

Priimdama sprendimą, tyrimo įstaiga atsižvelgia į avarijos ar incidento sunkumą,
  su pavojaus signalu
  susijusio laivo ir (arba) krovinio rūšį bei
  į visus paieškos ir gelbėjimo tarnybų prašymus
  .

3.   Tyrimui vadovaujančios valstybės narės tyrimo įstaiga, bendradarbiaudama su lygiavertėmis kitų iš esmės suinteresuotų valstybių tyrimo įstaigomis, nustato saugumo tyrimo apimtį ir praktinę atlikimo tvarką taip, kad tai, tos tyrimo įstaigos nuomone, geriausiai padėtų pasiekti šios direktyvos tikslą ir kad būtų užkirstas kelias avarijoms ir incidentams ateityje.

4.   Saugumo tyrimai atliekami laikantis bendrosios jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodikos, kuri buvo parengta remiantis Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2 straipsnio e punktu ▐. Šios direktyvos tikslais Komisija patvirtina ar pakeičia šią metodiką.

Ta priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant, tvirtinama pagal 19 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Komisija,
  keisdama
  bendrąją metodiką,
  atsižvelgia į avarijų tyrimų ataskaitų išvadas ir jose pateikiamas saugumo rekomendacijas
  ▐.

5.   Saugumo tyrimas pradedamas iškart, kai tik tai įmanoma, įvykus jūrų laivo avarijai arba incidentui,
  ir jokiu būdu ne vėliau kaip po dviejų mėnesių nuo avarijos arba incidento datos
  .

6 straipsnis

Įsipareigojimas pranešti

Valstybė narė pagal savo teisės sistemą reikalauja, kad atsakingosios institucijos arba suinteresuotosios šalys nedelsiant praneštų jos tyrimo įstaigai apie visas avarijas, incidentus
  ir pavojaus signalus
  , kuriems taikoma ši direktyva.

7 straipsnis

Vadovavimas saugumo tyrimams ir dalyvavimas atliekant saugumo tyrimus

1.   ▐Kai
  įvyksta sunkių ar labai sunkių avarijų, dėl kurių yra iš esmės suinteresuotos
  dvi ar daugiau valstybių narių, šios valstybės narės ▐ greitai
  susitaria
  , kuri jų bus tyrimui vadovaujanti valstybė narė.
  Jei joms nepavyktų susitarti, kuri jų bus tyrimui vadovaujanti valstybė narė, Komisija, atsižvelgdama į Agentūros nuomonę, priima šiuo klausimu sprendimą, kuris turi būti įgyvendinamas nedelsiant
  .

▐

2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, kiekviena valstybė narė toliau atsako už saugumo tyrimą ir derinimą su kitomis iš esmės suinteresuotomis valstybėmis narėmis tol, kol
  jos susitars arba kol Komisija priims sprendimą
  dėl to, kuri jų bus tyrimui vadovaujanti valstybė.

3.   Nepažeisdama savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą ir tarptautinę teisę, valstybė narė, spręsdama kiekvienu atveju atskirai, abipusiu susitarimu gali kitai valstybei narei perleisti vadovavimo saugumo tyrimui užduotį arba konkrečias tokio tyrimo atlikimo užduotis.

4.   Kai ro-ro keltas arba greitaeigis keleivinis laivas patiria jūrų laivo avariją, incidentą ar
  yra susijęs su pavojaus signalu
  , saugumo tyrimą pradeda ta valstybė narė, kurios teritorinėje jūroje arba vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS, įvyko ta avarija, incidentas arba pasiųstas pavojaus signalas, o jeigu tai įvyksta kituose vandenyse – paskutinė valstybė narė, kurioje tas keltas ar laivas lankėsi. Ši valstybė narė toliau atsako už saugumo tyrimą ir derinimą su kitomis iš esmės suinteresuotomis valstybėmis narėmis tol, kol
  jos susitars arba kol Komisija priims sprendimą
  dėl to, kuri jų bus tyrimui vadovaujanti valstybė.

8 straipsnis

Tyrimo įstaigos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad už saugumo tyrimus būtų atsakinga nešališka nuolatinė tyrimo įstaiga,
  kuriai suteikti būtini įgaliojimai ir kurios tyrėjai būtų
  tinkamai kvalifikuoti ▐ jūrų laivų avarijų ir incidentų klausimais,
  arba toks subjektas
  .

Tyrimo
  įstaiga
  veiklos požiūriu yra nepriklausoma, ypač nuo nacionalinių institucijų, kurios yra atsakingos už tinkamumo plaukioti nustatymą, sertifikatų išdavimą, tikrinimą, laivo įgulos komplektavimą, saugų plaukiojimą, laivų priežiūrą, jūrų eismo valdymą, uosto valstybės kontrolės vykdymą bei jūrų uostų darbą, ir nuo įstaigų, vykdančių tyrimus siekiant nustatyti atsakomybę arba užtikrinti teisėsaugos institucijų darbą, ir apskritai
  nuo jokios
  kitos
  šalies, kurios interesai galėtų prieštarauti jai pavestai užduočiai.

Priėjimo prie jūros neturinčios valstybės narės, kurios neturi laivų nei su jų vėliava plaukiojančių laivų, nustato nepriklausomus centrus, bendradarbiausiančius atliekant saugumo tyrimą pagal 5 straipsnio 1 dalies c punktą.

2.   Tyrimo įstaiga užtikrina, kad atskiri tyrėjai turėtų profesinių žinių ir praktinės patirties su jų įprastomis tyrimo pareigomis susijusiose srityse. Be to, tyrimo įstaiga užtikrina galimybę prireikus gauti konkrečią profesinę informaciją.

3.   Tyrimo įstaigai patikėta veikla gali būti išplėsta suteikiant teisę rinkti ir analizuoti su jūrų saugumu ║ susijusius duomenis, ypač prevenciniais tikslais, jei tokia veikla nekenkia tokios įstaigos nepriklausomumui ir nenumato atsakomybės reglamentavimo, administraciniuose arba standartizavimo reikaluose.

4.   Valstybės narės, veikdamos pagal savo atitinkamas teisės sistemas, užtikrina, kad jų ar kitų tyrimo įstaigų, kurioms jos yra perdavusios saugumo tyrimo užduotį, tyrėjai, prireikus bendradarbiaudami su teisminį tyrimą vykdančiomis valdžios institucijomis, turėtų teisę:

| a) | laisvai patekti į visas susijusias teritorijas arba avarijos vietą bei į visus laivus, jų nuolaužas arba konstrukcijas, taip pat apžiūrėti krovinį, įrangą arba jų liekanas; |
| --- | --- |

a)

laisvai patekti į visas susijusias teritorijas arba avarijos vietą bei į visus laivus, jų nuolaužas arba konstrukcijas, taip pat apžiūrėti krovinį, įrangą arba jų liekanas;

| b) | užtikrinti, kad įrodymai būtų nedelsiant surinkti ir būtų atlikta kontroliuojama nuolaužų, liekanų arba kitų sudėtinių dalių ar medžiagų paieška ir surinkimas siekiant juos apžiūrėti arba ištirti; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad įrodymai būtų nedelsiant surinkti ir būtų atlikta kontroliuojama nuolaužų, liekanų arba kitų sudėtinių dalių ar medžiagų paieška ir surinkimas siekiant juos apžiūrėti arba ištirti;

| c) | reikalauti, kad būtų apžiūrėti arba ištirti b punkte nurodyti daiktai ir turėti teisę laisvai susipažinti su tokios apžiūros arba tyrimo rezultatais; |
| --- | --- |

c)

reikalauti, kad būtų apžiūrėti arba ištirti b punkte nurodyti daiktai ir turėti teisę laisvai susipažinti su tokios apžiūros arba tyrimo rezultatais;

| d) | laisvai susipažinti su visa susijusia informacija ir užregistruotais duomenimis, tarp jų RDR sistemos duomenimis, apie laivą, reisą, krovinį, įgulą ir visus kitus asmenis, objektus, sąlygas ar aplinkybes, juos kopijuoti ir jais naudotis; |
| --- | --- |

d)

laisvai susipažinti su visa susijusia informacija ir užregistruotais duomenimis, tarp jų RDR sistemos duomenimis, apie laivą, reisą, krovinį, įgulą ir visus kitus asmenis, objektus, sąlygas ar aplinkybes, juos kopijuoti ir jais naudotis;

| e) | laisvai susipažinti su aukų kūnų apžiūros rezultatais arba iš aukų kūnų paimtų mėginių tyrimų rezultatais; |
| --- | --- |

e)

laisvai susipažinti su aukų kūnų apžiūros rezultatais arba iš aukų kūnų paimtų mėginių tyrimų rezultatais;

| f) | reikalauti žmonių, dalyvavusių laivo valdyme, arba visų kitų susijusių asmenų apžiūros rezultatų ar iš tokių asmenų paimtų mėginių tyrimų rezultatų ir laisvai susipažinti su jais; |
| --- | --- |

f)

reikalauti žmonių, dalyvavusių laivo valdyme, arba visų kitų susijusių asmenų apžiūros rezultatų ar iš tokių asmenų paimtų mėginių tyrimų rezultatų ir laisvai susipažinti su jais;

| g) | apklausti liudytojus nedalyvaujant asmeniui, jei galima daryti prielaidą, kad to asmens interesai kertasi su saugumo tyrimu; |
| --- | --- |

g)

apklausti liudytojus nedalyvaujant asmeniui, jei galima daryti prielaidą, kad to asmens interesai kertasi su saugumo tyrimu;

| h) | gauti laivo vėliavos valstybės, savininkų, klasifikacinių bendrovių arba kitų susijusių šalių, jei jos arba jų atstovai yra įsisteigę valstybėje narėje, turimus apžiūros dokumentus ir susijusią informaciją; |
| --- | --- |

h)

gauti laivo vėliavos valstybės, savininkų, klasifikacinių bendrovių arba kitų susijusių šalių, jei jos arba jų atstovai yra įsisteigę valstybėje narėje, turimus apžiūros dokumentus ir susijusią informaciją;

| i) | prašyti atitinkamų valstybių valdžios institucijų, tarp jų laivo vėliavos ir uosto valstybės inspektorių, pakrantės pareigūnų, laivų eismo tarnybos operatorių, paieškos ir gelbėjimo komandų, laivavedžių arba kito uoste ar jūroje dirbančio personalo pagalbos. |
| --- | --- |

i)

prašyti atitinkamų valstybių valdžios institucijų, tarp jų laivo vėliavos ir uosto valstybės inspektorių, pakrantės pareigūnų, laivų eismo tarnybos operatorių, paieškos ir gelbėjimo komandų, laivavedžių arba kito uoste ar jūroje dirbančio personalo pagalbos.

5.   Tyrimo įstaigai sudaromos sąlygos bet kuriuo laiku gavus pranešimą apie avariją nedelsiant reaguoti ir surasti reikiamus išteklius savo funkcijoms atlikti nepriklausomai. Jos tyrėjams suteikiamas nepriklausomumą garantuojantis statusas.

6.   Tyrimo įstaiga gali derinti šioje direktyvoje jai numatytas užduotis su ║ ne jūrų laivų avarijų tyrimais, jei tai netrukdo jos nepriklausomumui.

9 straipsnis

Dokumentų konfidencialumas

Valstybės narės, veikdamos pagal savo teisės sistemas, užtikrina, kad toliau nurodyti dokumentai būtų naudojami tik saugumo tyrimo tikslais ▐:

| a) | visi tyrimo įstaigos saugumo tyrimo metu sudaryti arba pateikti liudytojų parodymai ir kiti pareiškimai, pasakojimai ir užrašai; |
| --- | --- |

a)

visi tyrimo įstaigos saugumo tyrimo metu sudaryti arba pateikti liudytojų parodymai ir kiti pareiškimai, pasakojimai ir užrašai;

| b) | dokumentai, atskleidžiantys asmenų, davusių parodymus saugumo tyrimo metu, tapatybę; |
| --- | --- |

b)

dokumentai, atskleidžiantys asmenų, davusių parodymus saugumo tyrimo metu, tapatybę;

| c) | medicininė arba privati informacija apie asmenis, kurie yra susiję su avarija arba incidentu. |
| --- | --- |

c)

medicininė arba privati informacija apie asmenis, kurie yra susiję su avarija arba incidentu.

Be to, valstybės narės užtikrina, kad atliekant saugumo tyrimus liudytojų pateiktų pareiškimų ir kitos jų suteiktos informacijos negautų trečiųjų šalių valdžios institucijos, siekiant užkirsti kelią tam, kad tokie pareiškimai ir informacija būtų naudojami atliekant kriminalinius tyrimus šiose šalyse.

10 straipsnis

Nuolatinio bendradarbiavimo sistema

1.   Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, sukuria nuolatinio bendradarbiavimo sistemą, kuri sudaro sąlygas jų atitinkamoms tyrimo įstaigoms bendradarbiauti tarpusavyje tiek, kiek tai reikalinga siekiant šios direktyvos tikslo.

2.   Dėl nuolatinio bendradarbiavimo sistemos darbo tvarkos taisyklių ir dėl reikalingos organizacinės tvarkos sprendžiama pagal 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

3.   Dalyvaudamos nuolatinio bendradarbiavimo sistemoje valstybių narių tyrimo įstaigos visų pirma susitaria dėl geriausios bendradarbiavimo tvarkos siekiant:

| a) | tyrimo įstaigoms sudaryti sąlygas dalytis įrenginiais, priemonėmis ir įranga techniniam nuolaužų ir laivo įrangos bei kitų su saugumo tyrimu susijusių objektų tyrimui, tarp jų informacijos iš RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų išgavimui ir įvertinimui; |
| --- | --- |

a)

tyrimo įstaigoms sudaryti sąlygas dalytis įrenginiais, priemonėmis ir įranga techniniam nuolaužų ir laivo įrangos bei kitų su saugumo tyrimu susijusių objektų tyrimui, tarp jų informacijos iš RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų išgavimui ir įvertinimui;

| b) | bendradarbiauti techniniais klausimais arba dalytis patirtimi, kurios reikia vykdant specifines užduotis; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauti techniniais klausimais arba dalytis patirtimi, kurios reikia vykdant specifines užduotis;

| c) | rinkti informaciją, kuri yra susijusi su avarijos duomenų analize, ir dalytis ja bei teikti atitinkamas saugumo rekomendacijas Bendrijos lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

rinkti informaciją, kuri yra susijusi su avarijos duomenų analize, ir dalytis ja bei teikti atitinkamas saugumo rekomendacijas Bendrijos lygmeniu;

| d) | parengti bendrus saugumo rekomendacijų laikymosi ir tyrimo metodų pritaikymo atsižvelgiant į techninę ir mokslinę pažangą principus; |
| --- | --- |

d)

parengti bendrus saugumo rekomendacijų laikymosi ir tyrimo metodų pritaikymo atsižvelgiant į techninę ir mokslinę pažangą principus;

| e) | numatyti skubaus įspėjimo priemones jūrų laivo avarijos arba incidento atveju; |
| --- | --- |

e)

numatyti skubaus įspėjimo priemones jūrų laivo avarijos arba incidento atveju;

| f) | atsižvelgiant į nacionalines taisykles nustatyti konfidencialumo taisykles dėl dalijimosi liudytojų parodymais ir dėl 9 straipsnyje nurodytų duomenų ir kitų dokumentų tvarkymo ▐; |
| --- | --- |

f)

atsižvelgiant į nacionalines taisykles nustatyti konfidencialumo taisykles dėl dalijimosi liudytojų parodymais ir dėl 9 straipsnyje nurodytų duomenų ir kitų dokumentų tvarkymo ▐;

| g) | prireikus atskiriems tyrėjams organizuoti atitinkamus mokymus; |
| --- | --- |

g)

prireikus atskiriems tyrėjams organizuoti atitinkamus mokymus;

| h) | skatinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių tyrimo įstaigomis bei su tarptautinėmis jūrų laivų avarijų tyrimo organizacijomis šioje direktyvoje aptariamose srityse.
  ▐ |
| --- | --- |

h)

skatinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių tyrimo įstaigomis bei su tarptautinėmis jūrų laivų avarijų tyrimo organizacijomis šioje direktyvoje aptariamose srityse.

▐

4.
     
  Valstybė narė, kurios infrastruktūra arba paslaugomis naudojosi arba įprastomis sąlygomis būtų naudojęsis laivas iki avarijos ar incidento ir kuri turi su saugumo tyrimu susijusios informacijos, pateikia šią informaciją tą tyrimą atliekančiai tyrimo įstaigai.

11 straipsnis

Išlaidos

1.   Jeigu atliekant saugumo tyrimus dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių, atitinkama veikla vykdoma nemokamai.

2.   Jeigu valstybės narės, kuri nedalyvauja saugumo tyrime, paprašoma suteikti paramą, valstybės narės susitaria dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

12 straipsnis

Bendradarbiavimas su iš esmės suinteresuotomis trečiosiomis šalimis

1.   Valstybės narės, atlikdamos saugumo tyrimus, kiek įmanoma bendradarbiauja su iš esmės suinteresuotomis trečiosiomis šalimis.

2.   Remiantis šia direktyva, abipusiai susitarus, iš esmės suinteresuotoms trečiosioms šalims leidžiama ║ prisijungti prie valstybės narės vadovaujamo saugumo tyrimo bet kuriame tyrimo etape.

3.   Valstybės narės bendradarbiavimas iš esmės suinteresuotos trečiosios šalies atliekamame saugumo tyrime nepažeidžia šioje direktyvoje nurodytų saugumo tyrimų atlikimo ir su jais susijusios ataskaitos pateikimo reikalavimų. Kai iš esmės suinteresuota trečioji šalis vadovauja saugumo tyrimui, kuriame dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių, valstybės narės gali nuspręsti nevykdyti lygiagretaus saugumo tyrimo, jeigu trečiosios šalies vadovaujamas saugumo tyrimas atliekamas pagal TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksą.

13 straipsnis

Įrodymų saugojimas

Valstybės narės tvirtina priemones, kuriomis užtikrinama, kad šalys, susijusios su šios direktyvos taikymo sričiai priskiriamomis avarijomis ir incidentais, dėtų visas pastangas siekdamos:

| a) | išsaugoti visą jūrlapių, žurnalų, elektroninių ir magnetinių įrašų ir vaizdo juostų informaciją, taip pat RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų informaciją, susijusią su laikotarpiu iki avarijos, jos metu ir po jos; |
| --- | --- |

a)

išsaugoti visą jūrlapių, žurnalų, elektroninių ir magnetinių įrašų ir vaizdo juostų informaciją, taip pat RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų informaciją, susijusią su laikotarpiu iki avarijos, jos metu ir po jos;

| b) | užkirsti kelią tokios informacijos perrašymui ar kitokiam pakeitimui; |
| --- | --- |

b)

užkirsti kelią tokios informacijos perrašymui ar kitokiam pakeitimui;

| c) | užkirsti kelią bet kokiam kitos įrangos, kuri pagrįstai gali būti laikoma svarbia avarijos saugumo tyrimui, pakenkimui; |
| --- | --- |

c)

užkirsti kelią bet kokiam kitos įrangos, kuri pagrįstai gali būti laikoma svarbia avarijos saugumo tyrimui, pakenkimui;

| d) | operatyviai rinkti ir saugoti visus įrodymus saugumo tyrimo tikslais. |
| --- | --- |

d)

operatyviai rinkti ir saugoti visus įrodymus saugumo tyrimo tikslais.

14 straipsnis

Avarijų tyrimų ataskaitos

1.   Atlikus saugumo tyrimą pagal šią direktyvą, skelbiama ataskaita pagal kompetentingos tyrimo įstaigos nustatytą formą ir pagal atitinkamus I priedo skirsnius.

Tyrimo įstaigos gali nuspręsti, kad dėl saugumo tyrimo, kuris nesusijęs su jūrų laivo
  sunkia arba
  labai sunkia avarija ir kurio išvadomis remiantis nesuteikiamos galimybės išvengti avarijų ir incidentų ateityje, būtų skelbiama supaprastinta ataskaita.

2.   Tyrimo įstaigos visokeriopai stengiasi, kad 1 dalyje nurodyta ataskaita per 12 mėnesių nuo avarijos dienos būtų paskelbta visuomenei,
  ypač visam jūrų transporto sektoriui, kuriam prireikus teikiamos specialios išvados ir rekomendacijos
  . Jei galutinės ataskaitos neįmanoma pateikti laiku, per 12 mėnesių nuo avarijos dienos paskelbiama laikinoji ataskaita.

3.   Tyrimui vadovaujančios valstybės narės tyrimo įstaiga siunčia galutinės, supaprastintos arba laikinosios ataskaitos kopiją Komisijai. Tyrimo įstaiga atsižvelgia į galimas Komisijos pastabas ▐, kad
  ataskaitos
  kokybė būtų pagerinta taip, kaip būtų geriausia siekiant šios direktyvos tikslo.

4.
     
  Kas trejus metus Komisija teikia Europos Parlamentui ataskaitą, kurioje pateikiama informacija apie tai, kokiu mastu buvo įgyvendintos šios direktyvos nuostatos ir kokiu mastu jų laikomasi, taip pat nurodomi visi tolesni veiksmai, kurių, jos nuomone, reikia imtis atsižvelgiant į toje ataskaitoje pateikiamas rekomendacijas.

15 straipsnis

Saugumo rekomendacijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad konkretūs subjektai, kuriems tyrimo įstaigos pateikė saugumo rekomendacijas, tinkamai atsižvelgtų į jas ir prireikus imtųsi atitinkamų tolesnių veiksmų pagal Bendrijos ir tarptautinę teisę.

2.   Prireikus tyrimo įstaiga arba Komisija,
  padedama Agentūros
  , teikia saugumo rekomendacijas remdamasi abstrakčia duomenų analize
  ir visų atliktų saugumo tyrimų rezultatais
  .

3.   Saugumo rekomendacija jokiomis aplinkybėmis nenustatoma atsakomybė arba kaltė dėl avarijos.

16 straipsnis

Išankstinio perspėjimo sistema

Nepažeidžiant valstybės narės tyrimo įstaigos teisės duoti išankstinį perspėjimą, jei, jos nuomone, reikia imtis skubių veiksmų Bendrijos lygiu siekiant išvengti naujų avarijų pavojaus, ji bet kuriuo saugumo tyrimo etapu nedelsdama informuoja Komisiją, kad reikia duoti išankstinį perspėjimą.

Jei būtina, Komisija visų kitų valstybių narių atsakingosioms institucijoms, laivybos pramonei ir visoms kitoms susijusioms šalims pateikia įspėjamąjį raštą.

17 straipsnis

Europos jūrų laivų avarijų ║ duomenų bazė

1.   Duomenys apie jūrų laivų avarijas ir incidentus saugomi Europos elektroninėje duomenų bazėje „Europos informacinė bazė apie jūrų laivų avarijas“ (║ EMCIP), kurią sukurs Komisija, ir analizuojami naudojantis ja.

2.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie institucijas, kurios turi teisę naudotis duomenų baze.

3.   Valstybių narių tyrimo įstaigos praneša Komisijai apie jūrų laivų avarijas ir incidentus naudodamos II priedo formą. Jos taip pat pateikia Komisijai duomenis, gautus atliekant saugumo tyrimus, naudodamos EMCIP duomenų bazės struktūrą.

4.   Komisija ir valstybės narės kuria duomenų bazės struktūrą ir duomenų pranešimo per atitinkamą laiką metodą.

18 straipsnis

Sąžiningas elgesys su jūrininkais

Valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinės teisės aktų, taiko atitinkamas TJO Sąžiningo elgesio su jūrininkais įvykus jūrų laivo avarijai gairių nuostatas.

19 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2099/2002 (9).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

20 straipsnis

Teisė daryti pakeitimus

Atsižvelgdama į šios direktyvos apribojimus, Komisija gali keisti šioje direktyvoje naudojamas sąvokų apibrėžtis ir nuorodas į Bendrijos aktus ir TJO priemones siekdama suderinti jas su įsigaliojusiomis Bendrijos arba TJO priemonėmis.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant, tvirtinamos pagal 19 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Laikydamasi tokios pačios tvarkos, Komisija taip pat gali iš dalies keisti priedus.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsnį šiai direktyvai gali būti netaikomi TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso pakeitimai.

21 straipsnis

Papildomos priemonės

Šioje direktyvoje nėra nieko, kas draustų valstybei narei imtis papildomų, joje nenurodytų priemonių dėl jūrų saugumo ║, jei tokios priemonės nepažeidžia šios direktyvos ar kokiu kitu būdu nedaro neigiamos įtakos jos tikslo
  arba Europos Sąjungos tikslų
  įgyvendinimui.

22 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas pagal šią direktyvą, ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

23 straipsnis

Galiojančių teisės aktų pakeitimai

1.   Direktyvos 1999/35/EB 12 straipsnis išbraukiamas.

2.   Direktyvos 2002/59/EB 11 straipsnis išbraukiamas.

24 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti iki ...
   (10).
  Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstą ir jų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Valstybės narės, tvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

25 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

26 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 546), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 184 E, 2008 7 22, p. 23) ir 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

3

pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 546), 2008 m. birželio 6 d.

(OL C 184 E, 2008 7 22, p. 23)

2008 m. rugsėjo 24 d.

(4)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 730.

4

(5)  OL L 138, 1999 6 1, p. 1. ║.

5

(6)  OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

6

(7)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. ║.

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

8

(9)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. ║.

9

(10)  OL: 24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

10

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisI PRIEDAS

SAUGUMO TYRIMO ATASKAITOS TURINYS

Įvadas

Ataskaitoje nurodomas pagrindinis saugumo tyrimo tikslas, t. y., kad saugumo rekomendacija jokiais atvejais nesukuria prezumpcijos dėl atsakomybės ar kaltės ir, kad nei ataskaitos turiniu, nei stiliumi nebuvo siekiama, kad ją būtų galima naudoti teismo procese.

(Ataskaitoje neturėtų būti jokių nuorodų į liudytojų parodymus; nei vienas iš joje nurodytų asmenų neturėtų būti siejamas su asmeniu, kuris davė parodymus saugumo tyrimo metu).

1.   Trumpas įvykio aprašymas

Šioje dalyje apibūdinami jūrų laivo avarijos arba incidento pagrindiniai faktai: kas atsitiko, kada, kur ir kaip tai įvyko; joje taip pat nurodoma, ar dėl to kas žuvo ar susižeidė, ar buvo padaryta žala laivui, kroviniui, trečiajai šaliai ar aplinkai.

2.   Faktinė informacija

Šioje dalyje yra keli atskiri skirsniai, kuriuose pateikiama išsami informacija – ją tyrimo įstaiga laiko faktine ir naudojasi atlikdama analizę bei siekdama geriau suprasti situaciją.

Tuose skirsniuose nurodoma visų pirma tokia informacija:

2.1   Duomenys apie laivą

Vėliava ir (arba) registracija;

Identifikaciniai duomenys;

Pagrindinės charakteristikos;

Savininkai ir operatoriai;

Informacija apie laivo pastatymą;

Minimalus saugus įgulos narių skaičius;

Leistinas krovinys.

2.2   Reiso duomenys

Įplaukimo uostai;

Reiso rūšis;

Informacija apie krovinį;

Įgula.

2.3   Informacija apie jūrų laivo avariją arba incidentą

Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis;

Data ir laikas;

Jūrų laivo avarijos arba incidento padėtis ir vieta;

Išorės ir vidaus aplinka;

Laivo eksploatavimas ir reiso segmentas;

Vieta laive;

Informacija apie žmogiškuosius faktorius;

Pasekmės (žmonėms, laivui, kroviniui, aplinkai, kitiems).

2.4   Kranto administracijos veikla ir reakcija įvykus nelaimei

Dalyvavę subjektai;

Naudotos priemonės;

Reagavimo greitis;

Veiksmai, kurių imtasi;

Pasiekti rezultatai.

3.   Aplinkybės

Šioje dalyje atkuriama jūrų laivo avarijos arba incidento chronologiška veiksmų seka iki avarijos arba incidento, per avariją arba incidentą ir po avarijos ar incidento, apibūdinama kiekvieno veikėjo (t. y. asmenų, medžiagos, aplinkos, įrangos arba išorės veiksnių) įtaka. Šioje dalyje aptariamas laikotarpis priklauso nuo tų konkrečių avarinių įvykių, kurie turėjo tiesioginės įtakos jūrų laivo avarijai arba incidentui, laiko. Taip pat šioje dalyje pateikiama susijusi išsami informacija apie vykdytą saugumo tyrimą, įskaitant apžiūrų ar tyrimų rezultatus.

4.   Analizė

Šioje dalyje esančiuose skirsniuose pateikiama kiekvieno avarinio įvykio analizė su visų susijusių tyrimo metu atliktų apžiūrų ar saugumo tyrimų rezultatų komentarais ir visų saugumo veiksmų, kurių galbūt jau buvo imtasi siekiant išvengti jūrų laivų avarijų, komentarai.

Tokiuose skirsniuose aptariami šie klausimai:

| — | avarinio įvykio kontekstas ir aplinka; |
| --- | --- |

—

avarinio įvykio kontekstas ir aplinka;

| — | asmenų klaidingi veiksmai ir neveikimas, įvykiai susiję su pavojinga medžiaga, poveikiu aplinkai, įrangos gedimu ir išorės veiksniais; |
| --- | --- |

—

asmenų klaidingi veiksmai ir neveikimas, įvykiai susiję su pavojinga medžiaga, poveikiu aplinkai, įrangos gedimu ir išorės veiksniais;

| — | papildomi veiksniai, susiję su asmenų atliekamomis funkcijomis, laivo valdymu, pakrantės vadovybe arba teisės aktais. |
| --- | --- |

—

papildomi veiksniai, susiję su asmenų atliekamomis funkcijomis, laivo valdymu, pakrantės vadovybe arba teisės aktais.

Pasinaudojant analize ir komentarais, ataskaitoje pateikiamos loginės išvados, kuriose nustatomi visi prie avarijos prisidėję, taip pat rizikos aspektą turintys veiksniai, kuriems taikomi barjerai siekiant išvengti avarinio įvykio ir (arba) siekiant panaikinti arba sumažinti tokios rizikos pasekmes yra laikomi netinkamais arba laikoma, kad jų nėra.

5.   Išvadų apibendrinimas

Šioje dalyje apibendrinami nustatyti prie avarijos prisidėję veiksniai, barjerų (esminių, funkcinių, simbolinių arba procedūrinių) nebuvimas ar nepakankamumas; tokių veiksnių atžvilgiu turėtų būti sukurti saugumo veiksmai, kurie padėtų išvengti jūrų laivų avarijų.

6.   Saugumo rekomendacijos

Prireikus, šioje ataskaitos dalyje pateikiamos saugumo rekomendacijos, sukurtos remiantis atlikta analize ir padarytomis išvadomis bei susijusios su konkrečiomis temomis, pavyzdžiui, su teisės aktais, konstrukcija, procedūromis, tikrinimu, valdymu, sveikata ir sauga darbe, mokymais, remonto darbais, priežiūra, kranto paslaugomis ir reagavimu nelaimės atveju.

Saugumo rekomendacijos skirtos tiems, kas galėtų geriausiai jas įgyvendinti, pavyzdžiui, laivų savininkams, valdytojams, pripažintoms organizacijoms, jūrų valdymo institucijoms, laivų eismo tarnyboms, įstaigoms, teikiančioms pagalbą nelaimės atveju, tarptautinėms jūrų organizacijoms ir Europos institucijoms, siekiant išvengti jūrų laivų avarijų.

Šioje dalyje taip pat pateikiamos laikinos saugumo rekomendacijos, jei jos buvo pateiktos saugumo tyrimo metu, arba saugumo tyrimo metu taikyti saugumo veiksmai.

7.   Priedėliai

Prireikus, prie ataskaitos popierinėje ir (arba) elektroninėje formoje pateikiamas šis nebaigtinis informacijos sąrašas:

| — | fotografijos, filmuota medžiaga, garso įrašai, žemėlapiai, brėžiniai; |
| --- | --- |

—

fotografijos, filmuota medžiaga, garso įrašai, žemėlapiai, brėžiniai;

| — | taikomi standartai; |
| --- | --- |

—

taikomi standartai;

| — | naudojamos techninės sąvokos ir sutrumpinimai; |
| --- | --- |

—

naudojamos techninės sąvokos ir sutrumpinimai;

| — | specialūs saugumo tyrimai; |
| --- | --- |

—

specialūs saugumo tyrimai;

| — | papildoma informacija. |
| --- | --- |

—

papildoma informacija.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisII PRIEDAS

PRANEŠIMO APIE JŪRŲ LAIVO AVARIJĄ ARBA INCIDENTĄ DUOMENYS

(sudaro Europos informacinės bazės apie jūrų laivų avarijas dalį)

Pastaba: Jei punkto numeris yra paryškintas, reikia pateikti informaciją apie kiekvieną laivą (jei tą pačią avariją patyrė arba tame pačiame incidente dalyvavo daugiau kaip vienas laivas).

| 01. | Atsakingoji valstybė narė ir (arba) kontaktinis asmuo |
| --- | --- |

01.

Atsakingoji valstybė narė ir (arba) kontaktinis asmuo

| 02. | Tyrimą atliekanti valstybė narė |
| --- | --- |

02.

Tyrimą atliekanti valstybė narė

| 03. | Valstybės narės vaidmuo |
| --- | --- |

03.

Valstybės narės vaidmuo

| 04. | Susijusi pakrantės valstybė |
| --- | --- |

04.

Susijusi pakrantės valstybė

| 05. | Iš esmės suinteresuotų valstybių skaičius |
| --- | --- |

05.

Iš esmės suinteresuotų valstybių skaičius

| 06. | Iš esmės suinteresuotos valstybės |
| --- | --- |

06.

Iš esmės suinteresuotos valstybės

| 07. | Pranešimą pateikianti organizacija |
| --- | --- |

07.

Pranešimą pateikianti organizacija

| 08. | Pranešimo pateikimo laikas |
| --- | --- |

08.

Pranešimo pateikimo laikas

| 09. | Pranešimo data |
| --- | --- |

09.

Pranešimo data

| 10. | Laivo pavadinimas |
| --- | --- |

10.

Laivo pavadinimas

| 11. | TJO numeris ir (arba) šaukiniai |
| --- | --- |

11.

TJO numeris ir (arba) šaukiniai

| 12. | Laivo vėliava |
| --- | --- |

12.

Laivo vėliava

| 13. | Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis |
| --- | --- |

13.

Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis

| 14. | Laivo tipas |
| --- | --- |

14.

Laivo tipas

| 15. | Jūrų laivo avarijos arba incidento data |
| --- | --- |

15.

Jūrų laivo avarijos arba incidento data

| 16. | Jūrų laivo avarijos arba incidento laikas |
| --- | --- |

16.

Jūrų laivo avarijos arba incidento laikas

| 17. | Pozicija: platuma |
| --- | --- |

17.

Pozicija: platuma

| 18. | Pozicija: ilguma |
| --- | --- |

18.

Pozicija: ilguma

| 19. | Jūrų laivo avarijos arba incidento vieta |
| --- | --- |

19.

Jūrų laivo avarijos arba incidento vieta

| 20. | Išvykimo uostas |
| --- | --- |

20.

Išvykimo uostas

| 21. | Paskirties uostas |
| --- | --- |

21.

Paskirties uostas

| 22. | Laivų eismo sistema |
| --- | --- |

22.

Laivų eismo sistema

| 23. | Reiso segmentas |
| --- | --- |

23.

Reiso segmentas

| 24. | Laivo valdymas |
| --- | --- |

24.

Laivo valdymas

| 25. | Vieta laive |
| --- | --- |

25.

Vieta laive

| 26. | Žuvusiųjų skaičius:






  — | Įgula |
| --- | --- | --- |

26.

Žuvusiųjų skaičius:

—

Įgula

| — | Keleiviai |
| --- | --- |

—

Keleiviai

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

| 27. | Sunkūs sužalojimai:






  — | Įgula |
| --- | --- | --- |

27.

Sunkūs sužalojimai:

—

Įgula

| — | Keleiviai |
| --- | --- |

—

Keleiviai

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

| 28. | Tarša |
| --- | --- |

28.

Tarša

| 29. | Žala laivui |
| --- | --- |

29.

Žala laivui

| 30. | Žala kroviniui |
| --- | --- |

30.

Žala kroviniui

| 31. | Kita žala |
| --- | --- |

31.

Kita žala

| 32. | Trumpas jūrų laivo avarijos arba incidento apibūdinimas |
| --- | --- |

32.

Trumpas jūrų laivo avarijos arba incidento apibūdinimas

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/188

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisKeleivių vežėjų jūra atsakomybė avarijų atveju ***II

P6_TA(2008)0445

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (6389/2/2008 – C6-0227/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0592) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2007)0645),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0333/2008),

| 1. | pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 190 E, 2008 7 29, p. 17.

(2)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 562.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2005)0241

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijos atveju

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Pagal bendrą transporto politiką reikia priimti papildomas priemones jūrų transporto saugumui užtikrinti. Šios priemonės apima atsakomybės už keleiviams padarytą žalą taisykles, nes yra svarbu vežimo jūra metu į avarijas patekusiems keleiviams užtikrinti deramą kompensacijos lygį. |
| --- | --- |

(1)

Pagal bendrą transporto politiką reikia priimti papildomas priemones jūrų transporto saugumui užtikrinti. Šios priemonės apima atsakomybės už keleiviams padarytą žalą taisykles, nes yra svarbu vežimo jūra metu į avarijas patekusiems keleiviams užtikrinti deramą kompensacijos lygį.

| (2) | 2002 m. lapkričio 1 d. Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sistemoje buvo priimtas 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolas. Bendrija ir jos valstybės narės šiuo metu sprendžia, ar prisijungti prie to protokolo, ar jį ratifikuoti. |
| --- | --- |

(2)

2002 m. lapkričio 1 d. Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sistemoje buvo priimtas 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolas. Bendrija ir jos valstybės narės šiuo metu sprendžia, ar prisijungti prie to protokolo, ar jį ratifikuoti.

| (3) | 1974 m. Atėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra ║ su pakeitimais, padarytais 2002 m. protokolu (║ Atėnų konvencija), taikoma tik tarptautiniam transportui. Vežimo jūra paslaugų vidaus rinkoje nacionalinio ir tarptautinio transporto atskyrimas buvo panaikintas; todėl Bendrijoje tikslinga užtikrinti vienodą atsakomybės lygį ir jos pobūdį tarptautinio ir nacionalinio transporto srityse. |
| --- | --- |

(3)

1974 m. Atėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra ║ su pakeitimais, padarytais 2002 m. protokolu (║ Atėnų konvencija), taikoma tik tarptautiniam transportui. Vežimo jūra paslaugų vidaus rinkoje nacionalinio ir tarptautinio transporto atskyrimas buvo panaikintas; todėl Bendrijoje tikslinga užtikrinti vienodą atsakomybės lygį ir jos pobūdį tarptautinio ir nacionalinio transporto srityse.

| (4) | Atėnų konvencijoje nustatytos draudimo sutartys turi atitikti laivų savininkų ir draudimo įmonių finansinius išteklius. Laivų savininkai turi turėti galimybę tvarkyti savo draudimo sutartis taip, kad jos būtų jiems ekonomiškai priimtinos, o, ypač mažų laivybos įmonių, kurios teikia nacionalinio transporto paslaugas, atveju, būtina atsižvelgti į jų veiklos sezoniškumą. Pereinamasis laikotarpis, kuris numatytas siekiant taikyti šį reglamentą, turi būti pakankamai ilgas, kad Atėnų konvencijoje numatytą privalomą draudimą būtų galima įgyvendinti nedarant poveikio esamoms draudimo sistemoms. |
| --- | --- |

(4)

Atėnų konvencijoje nustatytos draudimo sutartys turi atitikti laivų savininkų ir draudimo įmonių finansinius išteklius. Laivų savininkai turi turėti galimybę tvarkyti savo draudimo sutartis taip, kad jos būtų jiems ekonomiškai priimtinos, o, ypač mažų laivybos įmonių, kurios teikia nacionalinio transporto paslaugas, atveju, būtina atsižvelgti į jų veiklos sezoniškumą. Pereinamasis laikotarpis, kuris numatytas siekiant taikyti šį reglamentą, turi būti pakankamai ilgas, kad Atėnų konvencijoje numatytą privalomą draudimą būtų galima įgyvendinti nedarant poveikio esamoms draudimo sistemoms.

| (5) | Tikslinga įpareigoti vežėją atlikti išankstinį mokėjimą keleivio mirties arba kūno sužalojimo atveju, tačiau išankstinis mokėjimas nereiškia, kad pripažįstama atsakomybė. |
| --- | --- |

(5)

Tikslinga įpareigoti vežėją atlikti išankstinį mokėjimą keleivio mirties arba kūno sužalojimo atveju, tačiau išankstinis mokėjimas nereiškia, kad pripažįstama atsakomybė.

| (6) | Prieš kelionę keleiviams turėtų būti suteikiama tinkama, išsami ir suprantama informacija apie naujas keleivių teises. |
| --- | --- |

(6)

Prieš kelionę keleiviams turėtų būti suteikiama tinkama, išsami ir suprantama informacija apie naujas keleivių teises.

| (7) | Bet koks Atėnų konvencijos pakeitimas bus įtrauktas į Bendrijos teisės aktus, išskyrus atvejus, kai toks pakeitimas netaikomas laikantis tvarkos, numatytos 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančio Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS)

   (4)

  , 5 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(7)

Bet koks Atėnų konvencijos pakeitimas bus įtrauktas į Bendrijos teisės aktus, išskyrus atvejus, kai toks pakeitimas netaikomas laikantis tvarkos, numatytos 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančio Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS)

   (4)

  , 5 straipsnio 2 dalyje.

| (8) | TJO teisės komitetas 2006 m. spalio 19 d. priėmė TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo išlygą ir gaires (║ TJO gairės), kad būtų sprendžiami kai kurie Atėnų konvencijos klausimai, pavyzdžiui, visų pirma kompensacija už žalą, susijusią su terorizmu. ║ TJO gairės atitinkamai gali būti laikomos lex specialis. |
| --- | --- |

(8)

TJO teisės komitetas 2006 m. spalio 19 d. priėmė TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo išlygą ir gaires (║ TJO gairės), kad būtų sprendžiami kai kurie Atėnų konvencijos klausimai, pavyzdžiui, visų pirma kompensacija už žalą, susijusią su terorizmu. ║ TJO gairės atitinkamai gali būti laikomos lex specialis.

| (9) | Į šį reglamentą įtraukiamos TJO gairių dalys ir jos tampa privalomos. Tuo tikslu ║ TJO gairėse vartojamas veiksmažodis „turėtų“visų pirma turėtų būti suprantamas kaip „turi“. |
| --- | --- |

(9)

Į šį reglamentą įtraukiamos TJO gairių dalys ir jos tampa privalomos. Tuo tikslu ║ TJO gairėse vartojamas veiksmažodis „turėtų“visų pirma turėtų būti suprantamas kaip „turi“.

| (10) | Atėnų konvencijos (I priedas) ir TJO gairių (II priedas) nuostatos turėtų būti traktuojamos, mutatis mutandis, atsižvelgiant į Bendrijos teisės aktus. |
| --- | --- |

(10)

Atėnų konvencijos (I priedas) ir TJO gairių (II priedas) nuostatos turėtų būti traktuojamos, mutatis mutandis, atsižvelgiant į Bendrijos teisės aktus.

| (11) | Klausimai, kuriems taikomi Atėnų konvencijos 17 ir 17a straipsniai, tenka Bendrijos išimtinei kompetencijai, jei tie straipsniai turi įtakos 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (5) nustatytoms taisyklėms. Tuo požiūriu tie straipsniai sudarys Bendrijos teisinės sistemos dalį Bendrijai prisijungus prie Atėnų konvencijos. |
| --- | --- |

(11)

Klausimai, kuriems taikomi Atėnų konvencijos 17 ir 17a straipsniai, tenka Bendrijos išimtinei kompetencijai, jei tie straipsniai turi įtakos 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (5) nustatytoms taisyklėms. Tuo požiūriu tie straipsniai sudarys Bendrijos teisinės sistemos dalį Bendrijai prisijungus prie Atėnų konvencijos.

| (12) | Šiame reglamente frazė „arba yra joje įregistruotas“ turėtų būti aiškinama taip, kad, kalbant apie laivo be įgulos frachtavimo registravimą, vėliavos valstybė reikštų valstybę narę arba Atėnų konvencijos Susitariančiąją Šalį. Valstybės narės ir Komisija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad paragintų TJO parengti gaires dėl laivo be įgulos frachtavimo registravimo sąvokos. |
| --- | --- |

(12)

Šiame reglamente frazė „arba yra joje įregistruotas“ turėtų būti aiškinama taip, kad, kalbant apie laivo be įgulos frachtavimo registravimą, vėliavos valstybė reikštų valstybę narę arba Atėnų konvencijos Susitariančiąją Šalį. Valstybės narės ir Komisija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad paragintų TJO parengti gaires dėl laivo be įgulos frachtavimo registravimo sąvokos.

| (13) | Šiame reglamente „judėjimui skirta įranga“ neturėtų būti laikoma nei bagažu, nei transporto priemonėmis pagal Atėnų konvencijos 8 straipsnį. |
| --- | --- |

(13)

Šiame reglamente „judėjimui skirta įranga“ neturėtų būti laikoma nei bagažu, nei transporto priemonėmis pagal Atėnų konvencijos 8 straipsnį.

| (14) | Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
| --- | --- |

(14)

Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).

| (15) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies keisti šį reglamentą tam, kad būtų galima taikyti vėlesnius su juo susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(15)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies keisti šį reglamentą tam, kad būtų galima taikyti vėlesnius su juo susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (16) | Europos jūrų saugumo agentūra (Agentūra), įsteigta 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (7), turėtų padėti Komisijai rengiant pažangos ataskaitą dėl naujų taisyklių veikimo. |
| --- | --- |

(16)

Europos jūrų saugumo agentūra (Agentūra), įsteigta 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (7), turėtų padėti Komisijai rengiant pažangos ataskaitą dėl naujų taisyklių veikimo.

| (17) | Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės turi daugiau tarpusavyje konsultuotis jūrų saugumo klausimais, būtina iš naujo įvertinti Agentūros kompetenciją ir galbūt suteikti jai daugiau įgaliojimų. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės turi daugiau tarpusavyje konsultuotis jūrų saugumo klausimais, būtina iš naujo įvertinti Agentūros kompetenciją ir galbūt suteikti jai daugiau įgaliojimų.

| (18) | Nacionalinės valdžios institucijos, ypač uostų vadovybė, atlieka esminį ir labai svarbų vaidmenį nustatant ir valdant įvairaus pobūdžio pavojus, susijusius su jūrų saugumu
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Nacionalinės valdžios institucijos, ypač uostų vadovybė, atlieka esminį ir labai svarbų vaidmenį nustatant ir valdant įvairaus pobūdžio pavojus, susijusius su jūrų saugumu
  .

▐

| (19) | Kadangi šio reglamento tikslo, tai yra sukurti bendrą taisyklių, reglamentuojančių vežėjų jūra ir jų keleivių teises avarijos atveju, rinkinį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi būtina užtikrinti vienodas atsakomybės ribas avarijų atveju visose valstybėse narėse, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(19)

Kadangi šio reglamento tikslo, tai yra sukurti bendrą taisyklių, reglamentuojančių vežėjų jūra ir jų keleivių teises avarijos atveju, rinkinį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi būtina užtikrinti vienodas atsakomybės ribas avarijų atveju visose valstybėse narėse, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomas Bendrijos režimas, susijęs su atsakomybe ir draudimu vežant keleivius jūra, kaip nustatyta atitinkamose tokių dokumentų nuostatose:

| a) | 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra su pakeitimais, padarytais 2002 m. protokolu (║ Atėnų konvencija), nuostatos, kaip nustatyta I priede; ir |
| --- | --- |

a)

1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra su pakeitimais, padarytais 2002 m. protokolu (║ Atėnų konvencija), nuostatos, kaip nustatyta I priede; ir

| b) | TJO teisės komiteto 2006 m. spalio 19 d. priimtų TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo išlygos ir gairių (║ TJO gairės) nuostatos, kaip nustatyta II priede.
  Be to, šiuo reglamentu tos nuostatos pradedamos taikyti keleivių vežimui jūra vienoje valstybėje narėje ▐ ir nustatomi tam tikri papildomi reikalavimai. |
| --- | --- |

b)

TJO teisės komiteto 2006 m. spalio 19 d. priimtų TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo išlygos ir gairių (║ TJO gairės) nuostatos, kaip nustatyta II priede.

Be to, šiuo reglamentu tos nuostatos pradedamos taikyti keleivių vežimui jūra vienoje valstybėje narėje ▐ ir nustatomi tam tikri papildomi reikalavimai.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas tarptautiniam vežimui, kaip apibrėžta Atėnų konvencijos 1 straipsnio 9 dalyje, ir vežimui jūra vienoje valstybėje narėje ▐, jeigu:

| a) | laivas plaukioja su valstybės narės vėliava arba yra joje įregistruotas; ║ |
| --- | --- |

a)

laivas plaukioja su valstybės narės vėliava arba yra joje įregistruotas; ║

| b) | vežimo sutartis yra sudaryta valstybėje narėje; arba |
| --- | --- |

b)

vežimo sutartis yra sudaryta valstybėje narėje; arba

| c) | išvykimo arba paskirties vieta pagal vežimo sutartį yra valstybėje narėje.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

išvykimo arba paskirties vieta pagal vežimo sutartį yra valstybėje narėje.

▐

3 straipsnis

Atsakomybė ir draudimas

1.   Atsakomybė už keleivius, jų bagažą bei ║ transporto priemones ir taisyklės dėl draudimo arba kitos finansinės garantijos reglamentuojamos šiame reglamente ir Atėnų konvencijos 1 ir 1a straipsniuose, 2 straipsnio 2 dalyje, 3–16
  straipsniuose, išskyrus 7 straipsnio 2 dalį,
  ir 18, 20 bei 21 straipsniuose, išdėstytuose I priede, bei TJO gairių nuostatomis, išdėstytomis II priede.

Atėnų konvencijos 7 straipsnio 2 dalis netaikoma keleivių vežimui, kuriam taikomas šis reglamentas, nebent Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, šiuo tikslu iš dalies pakeistų šį reglamentą.

2.   II priede išdėstytos TJO gairės yra privalomos.

4 straipsnis

Kompensacija, susijusi su judėjimui skirta įranga ir kita specialia įranga

Jeigu judėjimo negalią turinčio keleivio naudojama judėjimui skirta įranga arba kita speciali įranga prarandama arba sugadinama, vežėjo atsakomybė reglamentuojama Atėnų konvencijos 3 straipsnio 3 dalyje. Kompensacija atitinka atitinkamos įrangos pakeitimo kainą arba, jei tinka, su taisymu susijusias išlaidas.

▐

5 straipsnis

Išankstinis mokėjimas

Jeigu keleivio mirtį ar kūno sužalojimą sukėlė laivybos įvykis ▐, vežėjas, kuris faktiškai įvykdė
  visą ar dalį vežimo
  , kurio metu įvyko laivybos įvykis, per 15 dienų po to, kai buvo nustatyta asmens, turinčio teisę gauti žalos atlyginimą, tapatybė, proporcingai patirtai žalai atlieka išankstinį mokėjimą, kurio pakanka skubiems ekonominiams poreikiams patenkinti.
  Keleivio mirties arba visiškos nuolatinės negalios arba 75 proc. ar didesnės keleivio kūno dalies sužalojimo, kuris klinikiniu požiūriu laikomas labai sunkiu,
  atveju šis mokėjimas turi būti ne mažesnis nei 21 000 EUR.

Šis straipsnis taikomas ir tada, kai vežėjas yra įsisteigęs Bendrijoje.

Išankstinis mokėjimas nelaikomas atsakomybės pripažinimu. Jis gali būti atskaitytas iš kitų sumų, vėliau sumokamų pagal šį reglamentą, bet negali būti grąžintas, išskyrus atvejus, nurodytus Atėnų konvencijos 3 straipsnio 1 dalyje bei 6 straipsnyje ir TJO gairių A priedėlyje, arba jeigu asmuo, kuris gavo išankstinį mokėjimą, nėra asmuo, turintis teisę gauti žalos atlyginimą.

Atitinkamai išmokėjęs ar gavęs išankstinį mokėjimą vežėjas, vykdomasis vežėjas arba keleivis gali pradėti teisminį procesą siekiant nustatyti atsakomybę ir kaltę.

6 straipsnis

Informacija keleiviams

Vežėjas ir (arba) vykdomasis vežėjas užtikrina, kad keleiviams būtų pateikta tinkama
  , išsami
  ir suprantama informacija apie jų teises pagal šį reglamentą
  prieš jiems
  išvykstant. Jei šią informaciją pateikė vežėjas arba vykdomasis vežėjas, kitas neprivalo teikti informacijos.
  Informacija pateikiama tinkamai, išsamiai ir suprantamai, o kelionių organizavimo paslaugų teikėjai informaciją pateikia vadovaudamiesi 1990 birželio 13 d. Tarybos direktyvos 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų

   (8)

  4 straipsniu.

Vežėjas ir vykdomasis vežėjas, siekdami laikytis šio informavimo reikalavimo, gali panaudoti Komisijos parengtą ir viešai paskelbtą šio reglamento nuostatų santrauką.

7 straipsnis

Ataskaita

Iki ...
   (9) Komisija parengia ataskaitą apie šio reglamento taikymą, kurioje, inter alia, atsižvelgiama į ekonominius pokyčius ir pokyčius tarptautiniuose forumuose.

Ši ataskaita gali būti pateikta kartu su pasiūlymu dėl šio reglamento keitimo arba su pasiūlymu dėl Bendrijos pareiškimo pateikimo susijusiuose tarptautiniuose forumuose

8 straipsnis

Procedūra

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, susijusias su Atėnų konvencijos 3 straipsnio 1 dalyje, 4a straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje ir 8 straipsnyje nustatytų ribų ║ pakeitimų įtraukimu, siekiant atsižvelgti į sprendimus, priimtus pagal Atėnų konvencijos 23 straipsnį, ir atitinkamas I priedo atnaujinimas tvirtinami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, susijusias su II priede išdėstytų TJO gairių nuostatų ║ pakeitimų įtraukimu, tvirtinamos pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

9 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 ║ įsteigtas Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

10 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Vežimui jūra vienoje valstybėje narėje ▐ valstybės narės gali atidėti šio reglamento taikymą
  iki dvejų metų nuo datos, kai jis buvo pradėtas taikyti vežimui reguliaraus susisiekimo keltų linijomis, ir
  iki ketverių metų nuo datos, kai jis buvo pradėtas taikyti
  vežimui reguliaraus susisiekimo keltų linijomis regionuose, kuriems taikoma Sutarties 299 straipsnio 2 dalis
  .

11 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja ║ jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo Atėnų konvencijos įsigaliojimo Bendrijai dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 562), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 190 E, 2008 7 29, p. 17) ir 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija ║.

3

pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 562)

2008 m. birželio 6 d.

(OL C 190 E, 2008 7 29, p. 17)

2008 m. rugsėjo 24 d.

(4)  

  OL L 324, 2002 11 29, p. 1.

4

OL L 324, 2002 11 29, p. 1.

(5)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1. ║.

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

6

(7)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. ║.

7

(8)  

  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

8

OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

(9)  Treji metai po datos, kai buvo pradėtas taikyti šis reglamentas.

9

Treji metai po datos, kai buvo pradėtas taikyti šis reglamentas.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisI PRIEDAS

ATĖNŲ KONVENCIJOS DĖL KELEIVIŲ IR JŲ BAGAŽO VEŽIMO JŪRA ATITINKAMOS NUOSTATOS, SKIRTOS ŠIO REGLAMENTO TAIKYMUI

(1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra ir 2002 m. Konvencijos protokolo suvestinis tekstas)

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje Konvencijoje yra naudojamos šios sąvokos:

| 1) | a) | „vežėjas“ – asmuo, kuris yra sudaręs vežimo sutartį arba kurio vardu yra sudaryta vežimo sutartis, neatsižvelgiant į tai, ar faktiškai veža jis pats, ar vykdomasis vežėjas; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

„vežėjas“ – asmuo, kuris yra sudaręs vežimo sutartį arba kurio vardu yra sudaryta vežimo sutartis, neatsižvelgiant į tai, ar faktiškai veža jis pats, ar vykdomasis vežėjas;

| b) | „vykdomasis vežėjas“ – asmuo, išskyrus vežėją, kuris yra laivo savininkas, frachtuotojas ar operatorius, kuris faktiškai vykdo visą vežimą arba jo dalį; ir |
| --- | --- |

b)

„vykdomasis vežėjas“ – asmuo, išskyrus vežėją, kuris yra laivo savininkas, frachtuotojas ar operatorius, kuris faktiškai vykdo visą vežimą arba jo dalį; ir

| c) | „vežėjas, kuris faktiškai vykdo visą vežimą arba jo dalį“ – vykdomasis vežėjas arba, jei vežėjas faktiškai vykdo vežimą, vežėjas; |
| --- | --- |

c)

„vežėjas, kuris faktiškai vykdo visą vežimą arba jo dalį“ – vykdomasis vežėjas arba, jei vežėjas faktiškai vykdo vežimą, vežėjas;

| 2) | „vežimo sutartis“ – vežėjo arba jo vardu sudaryta sutartis vežti jūra keleivį arba keleivį ir jo bagažą, atsižvelgiant į aplinkybes; |
| --- | --- |

2)

„vežimo sutartis“ – vežėjo arba jo vardu sudaryta sutartis vežti jūra keleivį arba keleivį ir jo bagažą, atsižvelgiant į aplinkybes;

| 3) | „laivas“ – tik jūrų laivas, išskyrus transporto priemonę su oro pagalve; |
| --- | --- |

3)

„laivas“ – tik jūrų laivas, išskyrus transporto priemonę su oro pagalve;

| 4) | „keleivis“ – laivu vežamas asmuo:






  a) | pagal vežimo sutartį; arba |
| --- | --- | --- |

4)

„keleivis“ – laivu vežamas asmuo:

a)

pagal vežimo sutartį; arba

| b) | kuris vežėjo sutikimu lydi transporto priemonę ar gyvus gyvūnus, kuriems taikoma šia Konvencija nereglamentuojamų krovinių vežimo sutartis; |
| --- | --- |

b)

kuris vežėjo sutikimu lydi transporto priemonę ar gyvus gyvūnus, kuriems taikoma šia Konvencija nereglamentuojamų krovinių vežimo sutartis;

| 5) | „bagažas“ – daiktas ar transporto priemonė, vežėjo vežami pagal vežimo sutartį, išskyrus:






  a) | daiktus ir transporto priemones, vežamus pagal frachtavimo sutartį, važtaraštį arba kitą sutartį, visų pirma susijusią su krovinių vežimu; ir |
| --- | --- | --- |

5)

„bagažas“ – daiktas ar transporto priemonė, vežėjo vežami pagal vežimo sutartį, išskyrus:

a)

daiktus ir transporto priemones, vežamus pagal frachtavimo sutartį, važtaraštį arba kitą sutartį, visų pirma susijusią su krovinių vežimu; ir

| b) | gyvus gyvūnus; |
| --- | --- |

b)

gyvus gyvūnus;

| 6) | „rankinis bagažas“ – keleivio kajutėje esantis bagažas arba kitokiu būdu keleivio turimas, saugomas ar prižiūrimas bagažas. Išskyrus tuos atvejus, kai taikoma šio straipsnio 8 dalis ir 8 straipsnis, rankiniam bagažui priskiriamas ir bagažas, kurį keleivis laiko transporto priemonėje ar ant jos; |
| --- | --- |

6)

„rankinis bagažas“ – keleivio kajutėje esantis bagažas arba kitokiu būdu keleivio turimas, saugomas ar prižiūrimas bagažas. Išskyrus tuos atvejus, kai taikoma šio straipsnio 8 dalis ir 8 straipsnis, rankiniam bagažui priskiriamas ir bagažas, kurį keleivis laiko transporto priemonėje ar ant jos;

| 7) | „bagažo praradimas ar sugadinimas“ apima materialinius nuostolius, kuriuos patiria keleivis dėl to, kad bagažas nebuvo jam per pagrįstą laiką atiduotas atvykus laivui, kuriuo bagažas buvo vežamas arba turėjo būti vežamas, bet neapima vėlavimų dėl darbo ginčų; |
| --- | --- |

7)

„bagažo praradimas ar sugadinimas“ apima materialinius nuostolius, kuriuos patiria keleivis dėl to, kad bagažas nebuvo jam per pagrįstą laiką atiduotas atvykus laivui, kuriuo bagažas buvo vežamas arba turėjo būti vežamas, bet neapima vėlavimų dėl darbo ginčų;

| 8) | „vežimas“ apima šiuos laikotarpius:






  a) | keleivio ir jo rankinio bagažo atžvilgiu – keleivio ir (arba) jo rankinio bagažo buvimo laive arba įlipimo į laivą ar išlipimo iš laivo laikotarpį ir laikotarpį, per kurį keleivis bei jo rankinis bagažas vandens keliu yra vežami vandeniu nuo sausumos iki laivo ar atvirkščiai, jeigu mokestis už tokį pervežimą įtrauktas į bilieto kainą arba jeigu laivą, naudojamą šiam pagalbiniam vežimui, keleiviui suteikė vežėjas. Tačiau keleivio atžvilgiu vežimas neapima laikotarpio, kurį keleivis praleidžia jūrų terminale arba stotyje ar ant krantinės arba kuriame nors kitame uosto įrenginyje; |
| --- | --- | --- |

8)

„vežimas“ apima šiuos laikotarpius:

a)

keleivio ir jo rankinio bagažo atžvilgiu – keleivio ir (arba) jo rankinio bagažo buvimo laive arba įlipimo į laivą ar išlipimo iš laivo laikotarpį ir laikotarpį, per kurį keleivis bei jo rankinis bagažas vandens keliu yra vežami vandeniu nuo sausumos iki laivo ar atvirkščiai, jeigu mokestis už tokį pervežimą įtrauktas į bilieto kainą arba jeigu laivą, naudojamą šiam pagalbiniam vežimui, keleiviui suteikė vežėjas. Tačiau keleivio atžvilgiu vežimas neapima laikotarpio, kurį keleivis praleidžia jūrų terminale arba stotyje ar ant krantinės arba kuriame nors kitame uosto įrenginyje;

| b) | rankinio bagažo atžvilgiu – taip pat laikotarpį, kurį keleivis praleidžia jūrų terminale arba stotyje ar ant krantinės arba kuriame nors kitame uosto įrenginyje, jeigu tuo metu rankinis bagažas buvo perimtas vežėjo arba jam pavaldaus ar jo įgalioto asmens ir nebuvo atiduotas keleiviui; |
| --- | --- |

b)

rankinio bagažo atžvilgiu – taip pat laikotarpį, kurį keleivis praleidžia jūrų terminale arba stotyje ar ant krantinės arba kuriame nors kitame uosto įrenginyje, jeigu tuo metu rankinis bagažas buvo perimtas vežėjo arba jam pavaldaus ar jo įgalioto asmens ir nebuvo atiduotas keleiviui;

| c) | kito bagažo, išskyrus rankinį, atžvilgiu – laikotarpį nuo to momento, kai krante ar laive bagažą perima vežėjas arba jam pavaldus ar jo įgaliotas asmuo, iki momento, kai vežėjas arba jam pavaldus ar jo įgaliotas asmuo jį atiduoda; |
| --- | --- |

c)

kito bagažo, išskyrus rankinį, atžvilgiu – laikotarpį nuo to momento, kai krante ar laive bagažą perima vežėjas arba jam pavaldus ar jo įgaliotas asmuo, iki momento, kai vežėjas arba jam pavaldus ar jo įgaliotas asmuo jį atiduoda;

| 9) | „tarptautinis vežimas“ – vežimas, kai pagal vežimo sutartį išvykimo vieta ir paskirties vieta yra dviejose skirtingose valstybėse arba vienoje valstybėje, jeigu pagal vežimo sutartį arba numatytą maršrutą tarpinis įplaukimo uostas yra kitoje valstybėje; |
| --- | --- |

9)

„tarptautinis vežimas“ – vežimas, kai pagal vežimo sutartį išvykimo vieta ir paskirties vieta yra dviejose skirtingose valstybėse arba vienoje valstybėje, jeigu pagal vežimo sutartį arba numatytą maršrutą tarpinis įplaukimo uostas yra kitoje valstybėje;

| 10) | „Organizacija“ – Tarptautinė jūrų organizacija; |
| --- | --- |

10)

„Organizacija“ – Tarptautinė jūrų organizacija;

| 11) | „Generalinis sekretorius“ – Organizacijos generalinis sekretorius. |
| --- | --- |

11)

„Generalinis sekretorius“ – Organizacijos generalinis sekretorius.

1a straipsnis

Priedas

Šios Konvencijos priedas yra neatsiejama Konvencijos dalis.

2 straipsnis

Taikymas

1.   [...] (1)

2.   Nepaisant šio straipsnio 1 dalies nuostatų, ši Konvencija netaikoma, kai pagal kurią nors kitą tarptautinę konvenciją dėl keleivių ar bagažo vežimo kitokia transporto rūšimi yra taikomas civilinės atsakomybės režimas, grindžiamas tokios konvencijos nuostatomis, jei tos nuostatos yra privalomos vežimui jūra.

3 straipsnis

Vežėjo atsakomybė

1.   Už nuostolius, patirtus dėl laivybos įvykio sukeltos keleivio mirties ar kūno sužalojimo, vežėjas atsako tokiu mastu, kad tokie nuostoliai tam keleiviui kiekvienu atskiru atveju neviršija 250 000 atsiskaitymo vienetų, jeigu vežėjas neįrodo, kad įvykis:

| a) | įvyko dėl karo veiksmų, priešiškų veiksmų, pilietinio karo, sukilimo ar išskirtinio, neišvengiamo ir neįveikiamo pobūdžio gamtos reiškinio; arba |
| --- | --- |

a)

įvyko dėl karo veiksmų, priešiškų veiksmų, pilietinio karo, sukilimo ar išskirtinio, neišvengiamo ir neįveikiamo pobūdžio gamtos reiškinio; arba

| b) | įvyko tik dėl trečiosios šalies veiksmo ar neveikimo tyčia siekiant, kad tas įvykis įvyktų. |
| --- | --- |

b)

įvyko tik dėl trečiosios šalies veiksmo ar neveikimo tyčia siekiant, kad tas įvykis įvyktų.

Vežėjas atsako ir už nuostolius, viršijančius pirmiau nustatytą ribą, jei neįrodo, kad tas nuostolius sukėlęs įvykis įvyko ne dėl vežėjo kaltės ar aplaidumo.

2.   Už nuostolius, patirtus dėl keleivio mirties ar kūno sužalojimo ne dėl laivybos įvykio, vežėjas atsako, jei įvykis, dėl kurio buvo patirti nuostoliai, įvyko dėl vežėjo kaltės ar aplaidumo. Kaltės ar aplaidumo įrodinėjimo pareiga tenka ieškovui.

3.   Už nuostolius, patirtus dėl rankinio bagažo praradimo ar sugadinimo, vežėjas atsako, jei įvykis, dėl kurio buvo patirti nuostoliai, įvyko dėl vežėjo kaltės ar aplaidumo. Preziumuojama, kad nuostoliai dėl laivybos įvykio padaryti dėl vežėjo kaltės ar aplaidumo.

4.   Už nuostolius, patirtus dėl kito bagažo, išskyrus rankinį, praradimo ar sugadinimo, atsako vežėjas, jei vežėjas neįrodo, kad nuostolius sukėlęs įvykis įvyko ne dėl vežėjo kaltės ar aplaidumo.

5.   Šiame straipsnyje:

| a) | „laivybos įvykis“ – laivo sudužimas, apsivertimas, susidūrimas ar užplaukimas ant seklumos, sprogimas ar gaisras laive arba laivo gedimas; |
| --- | --- |

a)

„laivybos įvykis“ – laivo sudužimas, apsivertimas, susidūrimas ar užplaukimas ant seklumos, sprogimas ar gaisras laive arba laivo gedimas;

| b) | „vežėjo kaltė ar aplaidumas“ apima ir vežėjui pavaldžių asmenų, veikiančių einant tarnybos pareigas, kaltę ar aplaidumą; |
| --- | --- |

b)

„vežėjo kaltė ar aplaidumas“ apima ir vežėjui pavaldžių asmenų, veikiančių einant tarnybos pareigas, kaltę ar aplaidumą;

| c) | „laivo gedimas“ – laivo veikimo sutrikimas, laivo daliai ar jo įrangai taikytinų saugos nuostatų nesilaikymas, kai jos naudojamos keleiviams gelbėti, evakuoti, įlaipinti ar išlaipinti; arba kai jos naudojamos laivo eigai, valdymui užtikrinti, saugiai laivybai, švartavimuisi, inkarui nuleisti ar pakelti, atvykti į prieplauką ar inkaravimo vietą arba išvykti iš jos, ar nuostolių kontrolei užliejimo atveju; arba kai jos naudojamos žmonių gelbėjimo priemonėms ant vandens nuleisti; ir |
| --- | --- |

c)

„laivo gedimas“ – laivo veikimo sutrikimas, laivo daliai ar jo įrangai taikytinų saugos nuostatų nesilaikymas, kai jos naudojamos keleiviams gelbėti, evakuoti, įlaipinti ar išlaipinti; arba kai jos naudojamos laivo eigai, valdymui užtikrinti, saugiai laivybai, švartavimuisi, inkarui nuleisti ar pakelti, atvykti į prieplauką ar inkaravimo vietą arba išvykti iš jos, ar nuostolių kontrolei užliejimo atveju; arba kai jos naudojamos žmonių gelbėjimo priemonėms ant vandens nuleisti; ir

| d) | „nuostoliai“ neapima baudinių nuostolių. |
| --- | --- |

d)

„nuostoliai“ neapima baudinių nuostolių.

6.   Vežėjo atsakomybė pagal šį straipsnį yra susijusi tik su nuostoliais, atsirandančiais dėl įvykių, įvykusių vežimo metu. Įrodinėjimo, kad įvykis, dėl kurio atsirado nuostoliai, įvyko vežimo metu, ir įrodinėjimo dėl nuostolių dydžio pareiga tenka ieškovui.

7.   Jokia šios Konvencijos nuostata nepažeidžia vežėjo teisės pareikšti atgręžtinį reikalavimą trečiajai šaliai arba gynybos argumentuojant paties nukentėjusiojo neatsargumu pagal šios Konvencijos 6 straipsnį. Jokia šio straipsnio nuostata nepažeidžia apribojimo teisės pagal šios Konvencijos 7 ar 8 straipsnius.

8.   Prielaidos dėl šalies kaltės ar aplaidumo arba įrodinėjimo pareigos priskyrimas šaliai neužkerta kelio nagrinėti įrodymus tos šalies naudai.

4 straipsnis

Vykdomasis vežėjas

1.   Jei vežimas ar jo dalis buvo patikėti vykdomajam vežėjui, vežėjas vis tiek atsako už visą vežimą pagal šios Konvencijos nuostatas. Be to, šios Konvencijos nuostatos yra taikomos vykdomajam vežėjui ir jis turi teisę naudotis jomis jo vykdomos vežimo dalies atžvilgiu.

2.   Vežėjas vykdomojo vežėjo atliekamo vežimo atžvilgiu atsako už vykdomojo vežėjo, jam pavaldžių bei jo įgaliotų asmenų, veikiančių einant tarnybos pareigas, veiksmus ir neveikimą.

3.   Kiekvienas specialus susitarimas, pagal kurį vežėjas prisiima šia Konvencija nenustatytus įsipareigojimus arba atsisako šia Konvencija suteiktų teisių, turi įtakos vykdomajam vežėjui tik tuo atveju, jei jis aiškiai ir raštu pritarė tokiam susitarimui.

4.   Tais atvejais, kai atsakomybę turi tiek vežėjas, tiek vykdomasis vežėjas, ir tokiu laipsniu, kuriuo jie ją turi, jie atsako solidariai.

5.   Jokia šio straipsnio nuostata nepažeidžia vežėjo ir vykdomojo vežėjo teisės pareikšti vienas kitam atgręžtinį reikalavimą.

4a straipsnis

Privalomasis draudimas

1.   Kai keleiviai vežami valstybėje, šios Konvencijos Šalyje, įregistruotu laivu, kuris pagal licenciją gali vežti daugiau kaip dvylika keleivių, ir taikoma ši Konvencija, vežėjas, kuris faktiškai vykdo visą vežimą arba jo dalį, turi draudimą arba kitą finansinę garantiją, pavyzdžiui, banko ar panašios finansų įstaigos garantiją, atsakomybei pagal šią Konvenciją dėl keleivių mirties ir kūno sužalojimo apdrausti. Privalomojo draudimo arba kitos finansinės garantijos riba yra ne mažesnė kaip 250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju.

2.   Liudijimas, patvirtinantis, kad draudimas ar kita finansinė garantija galioja pagal šios Konvencijos nuostatas, yra išduodamas kiekvienam laivui, kai valstybės, šios Konvencijos Šalies, atitinkama valdžios institucija nustato, kad laikomasi 1 dalies reikalavimų. Valstybėje, šios Konvencijos Šalyje, įregistruotam laivui tokį liudijimą išduoda arba patvirtina tinkama laivo registracijos valstybės valdžios institucija; valstybėje, šios Konvencijos Šalyje, neįregistruotam laivui jį gali išduoti ar patvirtinti bet kurios valstybės, šios Konvencijos Šalies, atitinkama valdžios institucija. Šis liudijimas atitinka šios Konvencijos priede pateiktą formą, ir jame nurodomi šie duomenys:

| a) | laivo pavadinimas, skiriamasis numeris ar šaukinys ir registracijos uostas; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas, skiriamasis numeris ar šaukinys ir registracijos uostas;

| b) | vežėjo, kuris faktiškai vykdo vežimą arba jo dalį, pavadinimas ir pagrindinė verslo vieta; |
| --- | --- |

b)

vežėjo, kuris faktiškai vykdo vežimą arba jo dalį, pavadinimas ir pagrindinė verslo vieta;

| c) | laivo TJO identifikacinis numeris; |
| --- | --- |

c)

laivo TJO identifikacinis numeris;

| d) | garantijos rūšis ir trukmė; |
| --- | --- |

d)

garantijos rūšis ir trukmė;

| e) | draudiko ar kito asmens, teikiančio finansinę garantiją, pavadinimas ir pagrindinė verslo vieta ir, atitinkamais atvejais, verslo vieta, kurioje buvo apdrausta arba kurioje buvo suteikta kita finansinė garantija; ir |
| --- | --- |

e)

draudiko ar kito asmens, teikiančio finansinę garantiją, pavadinimas ir pagrindinė verslo vieta ir, atitinkamais atvejais, verslo vieta, kurioje buvo apdrausta arba kurioje buvo suteikta kita finansinė garantija; ir

| f) | liudijimo galiojimo terminas, kuris neturi būti ilgesnis negu draudimo ar kitos finansinės garantijos galiojimo terminas. |
| --- | --- |

f)

liudijimo galiojimo terminas, kuris neturi būti ilgesnis negu draudimo ar kitos finansinės garantijos galiojimo terminas.

| 3. | a) | Valstybė, šios Konvencijos Šalis, gali įgalioti savo pripažintą instituciją ar organizaciją išduoti šį liudijimą. Tokia institucija ar organizacija informuoja tą valstybę apie kiekvieno liudijimo išdavimą. Visais atvejais valstybė, šios Konvencijos Šalis, visiškai garantuoja, kad tokia tvarka išduotas liudijimas yra išsamus bei tikslus, ir įsipareigoja užtikrinti būtinas priemones, kad būtų laikomasi šio įpareigojimo. |
| --- | --- | --- |
| b) | Valstybė, šios Konvencijos Šalis, informuoja generalinį sekretorių apie:






  i) | konkrečias savo pripažintai institucijai ar organizacijai suteiktas pareigas ir įgaliojimų suteikimo sąlygas; |

3.

a)

Valstybė, šios Konvencijos Šalis, gali įgalioti savo pripažintą instituciją ar organizaciją išduoti šį liudijimą. Tokia institucija ar organizacija informuoja tą valstybę apie kiekvieno liudijimo išdavimą. Visais atvejais valstybė, šios Konvencijos Šalis, visiškai garantuoja, kad tokia tvarka išduotas liudijimas yra išsamus bei tikslus, ir įsipareigoja užtikrinti būtinas priemones, kad būtų laikomasi šio įpareigojimo.

b)

Valstybė, šios Konvencijos Šalis, informuoja generalinį sekretorių apie:

i)

konkrečias savo pripažintai institucijai ar organizacijai suteiktas pareigas ir įgaliojimų suteikimo sąlygas;

| ii) | tokių įgaliojimų atšaukimą; ir |
| --- | --- |

ii)

tokių įgaliojimų atšaukimą; ir

| iii) | datą, nuo kurios tokie įgaliojimai ar tokių įgaliojimų atšaukimas įsigalioja. |
| --- | --- |

iii)

datą, nuo kurios tokie įgaliojimai ar tokių įgaliojimų atšaukimas įsigalioja.

Suteikti įgaliojimai neįsigalioja anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai pranešimas apie tai pateikiamas generaliniam sekretoriui.

c)

Institucija ar organizacija, įgaliota išduoti liudijimus pagal šią dalį, įgaliojama bent jau atšaukti šiuos liudijimus, jei nesilaikoma sąlygų, kuriomis jie buvo išduoti. Visais atvejais institucija ar organizacija apie tokį atšaukimą praneša valstybei, kurios vardu buvo išduotas liudijimas.

4.   Liudijimas išrašomas išduodančios valstybės oficialiąja kalba arba oficialiosiomis kalbomis. Jei vartojama ne anglų, prancūzų ar ispanų kalba, tekstą sudaro ir vertimas į vieną iš šių kalbų, o tais atvejais, kai valstybė taip nusprendžia, valstybės oficialioji kalba gali būti nevartojama.

5.   Liudijimas laikomas laive, o jo kopija perduodama saugoti valdžios institucijoms, tvarkančioms laivų registrą, arba, jei laivas yra neįregistruotas valstybėje, šios Konvencijos Šalyje, liudijimą išdavusios ar patvirtinusios valstybės valdžios institucijai.

6.   Draudimas ar kita finansinė garantija neatitinka šio straipsnio reikalavimų, jei jie gali nutrūkti dėl kitų priežasčių, negu liudijime nurodyto draudimo ar kitos garantijos galiojimo termino pabaiga, nepraėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai pranešimas apie jo pabaigą yra pateiktas 5 dalyje nurodytoms valdžios institucijoms, išskyrus tuos atvejus, kai šioms institucijoms buvo perduotas liudijimas arba per nurodytą laikotarpį buvo išduotas naujas liudijimas. Pirmiau nurodytos nuostatos panašiai taikomos pakeitimui, dėl kurio draudimas ar kita finansinė garantija nebeatitinka šiame straipsnyje numatytų reikalavimų.

7.   Laivo registracijos valstybė pagal šio straipsnio nuostatas nustato liudijimo išdavimo ir galiojimo sąlygas.

8.   Jokia šios Konvencijos nuostata negali būti aiškinama kaip neleidžianti valstybei, šios Konvencijos Šaliai, pasitikėti informacija, gauta iš kitų valstybių ar Organizacijos arba kitų tarptautinių organizacijų, apie draudimo ar kitos finansinės garantijos šios Konvencijos tikslais teikėjų finansinę būklę. Tokiais atvejais valstybė, šios Konvencijos Šalis, pasitikinti tokia informacija, neatleidžiama nuo jos, kaip liudijimą išduodančios valstybės, atsakomybės.

9.   Liudijimus, išduotus ar patvirtintus kontroliuojant valstybei, šios Konvencijos Šaliai, šios Konvencijos tikslais priima kitos valstybės, šios Konvencijos Šalys; kitos valstybės, šios Konvencijos Šalys, juos laiko turinčiais tą pačią galią kaip jų pačių išduoti ar patvirtinti liudijimai net tuo atveju, jeigu jie yra išduoti ar patvirtinti laivui, neįregistruotam valstybėje, šios Konvencijos Šalyje. Valstybė, šios Konvencijos Šalis, gali bet kada prašyti liudijimą išdavusios ar patvirtinusios valstybės konsultacijos, jeigu ji mano, kad draudimo liudijime įvardytas draudikas ar garantas yra finansiškai nepajėgus vykdyti šia Konvencija nustatytų įsipareigojimų.

10.   Reikalavimas dėl kompensacijos, kuriai taikomas draudimas ar kita finansinė garantija pagal šį straipsnį, gali būti pateikiamas tiesiogiai draudikui ar kitam asmeniui, teikiančiam finansinę garantiją. Tokiu atveju 1 dalyje nustatyta suma taikoma kaip draudiko ar kito asmens, teikiančio finansinę garantiją, atsakomybės riba, net jeigu vežėjas ar vykdomasis vežėjas neturi teisės į atsakomybės ribojimą. Atsakovas gali toliau remtis gynyba (išskyrus bankrotą ar likvidavimą), kuria remtis 1 dalyje nurodytas vežėjas būtų turėjęs teisę pagal šią Konvenciją. Be to, atsakovas gali remtis gynyba argumentuodamas, kad žala buvo padaryta dėl draudėjo tyčinio aplaidumo, bet atsakovas nesiremia jokia kita gynyba, kuria atsakovas būtų galėjęs turėti teisę remtis draudėjo iškeltoje byloje atsakovui. Atsakovas bet kuriuo atveju turi teisę reikalauti, kad vežėjas ir vykdomasis vežėjas būtų įtraukti kaip bylos šalys.

11.   Visos pagal 1 dalį taikomo draudimo ar kitos finansinės garantijos teikiamos sumos yra skiriamos tik reikalavimams pagal šią Konvenciją tenkinti ir visos tokių sumų išmokos atleidžia nuo atsakomybės, atsirandančios pagal šią Konvenciją, tokiu mastu, kokiu tos sumos yra išmokėtos.

12.   Valstybė, šios Konvencijos Šalis, draudžia eksploatuoti su savo vėliava plaukiojantį laivą, kuriam taikomas šis straipsnis, jei nėra išduotas liudijimas pagal šio straipsnio 2 arba 15 dalis.

13.   Atsižvelgdama į šio straipsnio nuostatas, kiekviena valstybė, šios Konvencijos Šalis, pagal savo nacionalinės teisės aktus užtikrina, kad draudimas ar kita finansinė garantija tokiu mastu, koks nurodytas 1 dalyje, galiotų kiekvienam laivui, turinčiam licenciją vežti daugiau kaip dvylika keleivių, neatsižvelgiant į tai, kur jis įregistruotas, įplaukiančiam į valstybės, šios Konvencijos Šalies, teritorijoje esantį uostą arba iš jo išplaukiančiam, tiek kiek taikoma ši Konvencija.

14.   Nepaisydama 5 dalies nuostatų, valstybė, šios Konvencijos Šalis, generaliniam sekretoriui gali pranešti, kad 13 dalies tikslais nereikalaujama, kad į jos teritorijoje esančius uostus atplaukiantys ar iš jų išplaukiantys laivai turėtų arba pateiktų pagal 2 dalį reikalaujamą liudijimą, jei liudijimą išdavusi valstybė, šios Konvencijos Šalis, generaliniam sekretoriui yra pranešusi, kad ji tvarko įrašus elektronine forma, kuriais gali naudotis visos valstybės, šios Konvencijos Šalys, patvirtinančius liudijimo buvimą ir leidžiančius valstybėms, šios Konvencijos Šalims, vykdyti savo įsipareigojimus pagal 13 dalį.

15.   Jei draudimas ar kita finansinė garantija nėra suteikta valstybei, šios Konvencijos Šaliai, priklausančiam laivui, su tuo susijusios šio straipsnio nuostatos nėra taikomos tokiam laivui, tačiau laivas turi turėti laivo registracijos valstybės atitinkamų valdžios institucijų išduotą liudijimą, kuriame nurodoma, kad laivas priklauso tai valstybei ir kad atsakomybė yra apdrausta 1 dalyje nustatyta suma. Toks liudijimas kuo tiksliau atitinka 2 dalyje nustatytą formą.

5 straipsnis

Vertingi daiktai

Vežėjas neatsako už pinigų, vertybinių popierių, aukso, sidabro, juvelyrinių dirbinių, papuošalų, meno kūrinių ar kitų vertingų daiktų praradimą ar sugadinimą, išskyrus tuos atvejus, kai šie vertingi daiktai buvo atiduoti vežėjui saugoti jo sutikimu; tokiu atveju vežėjas atsako iki 8 straipsnio 3 dalyje nustatytos ribos, jeigu nėra sutarta dėl aukštesnės ribos pagal 10 straipsnio 1 dalį.

6 straipsnis

Nukentėjusiojo kaltė

Jei vežėjas įrodo, kad keleivio mirtis ar kūno sužalojimas arba jo bagažo praradimas ar sugadinimas visiškai ar iš dalies įvyko dėl keleivio kaltės ar aplaidumo, bylą nagrinėjantis teismas gali visiškai ar iš dalies atleisti vežėją nuo atsakomybės pagal to teismo teisės aktų nuostatas.

7 straipsnis

Atsakomybės už mirtį ir kūno sužalojimą riba

1.   Vežėjo atsakomybė už keleivio mirtį ar kūno sužalojimą pagal 3 straipsnį jokiu atveju neviršija 400 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju. Tais atvejais, kai pagal bylą nagrinėjančio teismo teisę žala atlyginama mokant periodines išmokas, lygiavertė bendra tų išmokų vertė neviršija pirmiau nurodytos ribos.

2.   Valstybė, šios Konvencijos Šalis, konkrečiomis nacionalinės teisės aktų nuostatomis gali reglamentuoti 1 dalyje nustatytą atsakomybės ribą, jeigu nacionalinė atsakomybės riba, kai ji yra nustatyta, nėra mažesnė už 1 dalyje nustatytą ribą. Valstybė, šios Konvencijos Šalis, besinaudojanti šioje dalyje numatytu pasirinkimu, praneša generaliniam sekretoriui apie priimtą atsakomybės ribą arba apie tai, kad tokia riba nenustatyta.

8 straipsnis

Atsakomybės už bagažo ir transporto priemonių praradimą ar sugadinimą riba

1.   Vežėjo atsakomybė už rankinio bagažo praradimą ar sugadinimą jokiu atveju neviršija 2 250 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui vieno vežimo metu.

2.   Vežėjo atsakomybė už transporto priemonių praradimą ar sugadinimą, įskaitant visą toje transporto priemonėje arba ant jos vežamą bagažą, jokiu atveju neviršija 12 700 atsiskaitymo vienetų už vieną transporto priemonę vieno vežimo metu.

3.   Vežėjo atsakomybė už kito bagažo, negu tas, kuris nurodytas 1 ir 2 dalyse, praradimą ar sugadinimą jokiu atveju neviršija 3 375 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui vieno vežimo metu.

4.   Vežėjas ir keleivis gali susitarti, kad vežėjo atsakomybei yra taikoma išskaitytina suma, neviršijanti 330 atsiskaitymo vienetų transporto priemonės sugadinimo atveju ir neviršijanti 149 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kito bagažo praradimo ar sugadinimo atveju, šią sumą atskaitant iš nuostolio ar žalos atlyginimo sumos.

9 straipsnis

Piniginis vienetas ir konvertavimas

2.   Tačiau valstybė, kuri nėra Tarptautinio valiutos fondo narė ir kurios teisės aktai neleidžia taikyti 1 dalies nuostatų, šios Konvencijos ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo prie jos metu arba bet kuriuo metu vėliau gali pareikšti, kad 1 dalyje nurodytas atsiskaitymo vienetas yra lygus 15 aukso frankų. Šioje dalyje nurodytas aukso frankas atitinka šešiasdešimt penkis ir pusę miligramo devynių šimtų promilių prabos aukso. Aukso frankas į nacionalinę valiutą konvertuojamas pagal atitinkamos valstybės teisės aktus.

3.   1 dalies paskutiniame sakinyje nurodytas apskaičiavimas ir 2 dalyje nurodytas konvertavimas yra atliekami taip, kad valstybių, šios Konvencijos Šalių, nacionaline valiuta būtų kuo tiksliau išreikšta ta pati 3 straipsnio 1 dalyje, 4a straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje ir 8 straipsnyje nurodytų dydžių, kurie būtų gauti taikant 1 dalies pirmuosius tris sakinius, tikroji vertė. Valstybės praneša generaliniam sekretoriui apie apskaičiavimo metodą pagal 1 dalį arba atitinkamais atvejais apie konvertavimo rezultatus pagal 2 dalį, deponuodamos šios Konvencijos ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo prie jos dokumentą ir kiekvieną kartą, kai kuris nors iš jų keičiamas.

10 straipsnis

Papildomos nuostatos dėl atsakomybės ribų

1.   Vežėjas ir keleivis aiškiu raštišku susitarimu gali nustatyti aukštesnes atsakomybės ribas, negu tos, kurios yra nustatytos 7 ir 8 straipsniuose.

2.   Atlyginamos žalos palūkanos ir teismo išlaidos į 7 ir 8 straipsniuose nustatytas atsakomybės ribas neįtraukiamos.

11 straipsnis

Vežėjams pavaldžių asmenų gynyba ir ribos

Jei ieškinys dėl žalos, kuriai taikoma ši Konvencija, yra pareiškiamas vežėjui arba vykdomajam vežėjui pavaldžiam ar jų įgaliotam asmeniui, šis pavaldus ar įgaliotas asmuo, jeigu jis įrodo, kad veikė eidamas tarnybos pareigas, turi teisę naudotis gynybos argumentais ir atsakomybės ribomis, kuriais remtis pagal šią Konvenciją turi teisę vežėjas arba vykdomasis vežėjas.

12 straipsnis

Reikalavimų sujungimas

1.   Tais atvejais, kai atsakomybė ribojama pagal 7 ir 8 straipsnius, šie straipsniai taikomi reikalavimų, tenkintinų pagal visus reikalavimus dėl bet kurio keleivio mirties, kūno sužalojimo arba jo bagažo praradimo ar sugadinimo bendrai sumai.

2.   Vykdomojo vežėjo atlikto vežimo atžvilgiu bendra reikalavimų, tenkintinų vežėjo ir vykdomojo vežėjo bei jiems pavaldžių ir jų įgaliotų asmenų, veikiančių einant tarnybos pareigas, suma neviršija didžiausios sumos, kuri galėtų būti priteista iš vežėjo arba vykdomojo vežėjo pagal šią Konvenciją, bet nė vienas iš nurodytų asmenų neatsako už sumą, viršijančią jam taikomą atsakomybės ribą.

3.   Bet kuriuo atveju, kai vežėjui ar vykdomajam vežėjui pavaldus ar jų įgaliotas asmuo turi teisę pagal šios Konvencijos 11 straipsnį naudotis 7 ir 8 straipsniuose nustatytomis atsakomybės ribomis, vežėjo ar vykdomojo vežėjo ir atitinkamai to pavaldaus ar įgalioto asmens tenkintinų reikalavimų bendra suma neviršija tų ribų.

13 straipsnis

Teisės į atsakomybės ribojimą praradimas

1.   Vežėjas neturi teisės naudotis 7 ir 8 straipsniuose ir 10 straipsnio 1 dalyje nustatytomis atsakomybės ribomis, jei įrodoma, kad žala padaryta dėl vežėjo veikimo ar neveikimo siekiant padaryti tokią žalą, arba dėl neatsargumo ir žinant, kad tokia žala tikriausiai bus padaryta.

2.   Vežėjui ar vykdomajam vežėjui pavaldus ar jų įgaliotas asmuo neturi teisės naudotis tomis ribomis, jei įrodoma, kad žala padaryta dėl to pavaldaus ar įgalioto asmens veikimo ar neveikimo siekiant padaryti tokią žalą, arba dėl neatsargumo ir žinant, kad tokia žala tikriausia bus padaryta.

14 straipsnis

Reikalavimų pagrindas

Joks reikalavimas dėl žalos atlyginimo už keleivio mirtį ar kūno sužalojimą arba bagažo praradimą ar sugadinimą negali būti pareikštas vežėjui ar vykdomajam vežėjui kitaip, negu vadovaujantis šia Konvencija.

15 straipsnis

Pranešimas apie bagažo praradimą ar sugadinimą

1.   Keleivis vežėjui ar jo įgaliotam asmeniui pateikia rašytinį pranešimą:

| a) | bagažo akivaizdaus sugadinimo atveju:






  i) | dėl rankinio bagažo – iki keleivio išlaipinimo ar jo metu; |
| --- | --- | --- |

a)

bagažo akivaizdaus sugadinimo atveju:

i)

dėl rankinio bagažo – iki keleivio išlaipinimo ar jo metu;

| ii) | dėl viso kito bagažo – iki arba jo išdavimo metu; |
| --- | --- |

ii)

dėl viso kito bagažo – iki arba jo išdavimo metu;

| b) | bagažo neakivaizdaus sugadinimo arba jo praradimo atveju – per penkiolika dienų nuo išlaipinimo ar bagažo išdavimo dienos arba nuo to momento, kai jis turėjo būti išduotas. |
| --- | --- |

b)

bagažo neakivaizdaus sugadinimo arba jo praradimo atveju – per penkiolika dienų nuo išlaipinimo ar bagažo išdavimo dienos arba nuo to momento, kai jis turėjo būti išduotas.

2.   Jei keleivis nesilaiko šio straipsnio nuostatų, preziumuojama, išskyrus tuo atveju, jeigu įrodyta priešingai, kad jis gavo nesugadintą bagažą.

3.   Rašytinio pranešimo nebūtina pateikti, jeigu bagažo būklė jo gavimo metu buvo nustatyta atliekant bendrą apžiūrą ar patikrinimą.

16 straipsnis

Ieškinių senatis

1.   Ieškinio dėl žalos atlyginimo keleivio mirties ar kūno sužalojimo arba bagažo praradimo ar sugadinimo atveju senaties terminas yra dveji metai.

2.   Senaties terminas skaičiuojamas taip:

| a) | kūno sužalojimo atveju – nuo keleivio išlaipinimo iš laivo dienos; |
| --- | --- |

a)

kūno sužalojimo atveju – nuo keleivio išlaipinimo iš laivo dienos;

| b) | vežimo metu įvykusios mirties atveju – nuo tos dienos, kai keleivis turėjo išlipti iš laivo, o vežimo metu padaryto kūno sužalojimo, dėl kurio keleivis mirė išlipęs iš laivo, atveju – nuo mirties dienos, jeigu šis laikotarpis neviršija trejų metų nuo išlaipinimo iš laivo dienos; |
| --- | --- |

b)

vežimo metu įvykusios mirties atveju – nuo tos dienos, kai keleivis turėjo išlipti iš laivo, o vežimo metu padaryto kūno sužalojimo, dėl kurio keleivis mirė išlipęs iš laivo, atveju – nuo mirties dienos, jeigu šis laikotarpis neviršija trejų metų nuo išlaipinimo iš laivo dienos;

| c) | bagažo praradimo ar sužalojimo atveju – nuo išlaipinimo iš laivo dienos arba nuo tos dienos, kurią išlaipinimas iš laivo turėjo įvykti, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dienų yra vėlesnė. |
| --- | --- |

c)

bagažo praradimo ar sužalojimo atveju – nuo išlaipinimo iš laivo dienos arba nuo tos dienos, kurią išlaipinimas iš laivo turėjo įvykti, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dienų yra vėlesnė.

3.   Senaties terminų sustabdymo ir nutraukimo pagrindai reglamentuojami pagal bylą nagrinėjančio teismo teisę, bet jokiu atveju ieškinys pagal šią Konvenciją negali būti pareiškiamas pasibaigus vienam iš šių terminų:

| a) | penkeriems metams, skaičiuojant nuo keleivio išlaipinimo iš laivo dienos arba nuo tos dienos, kurią išlaipinimas iš laivo turėjo įvykti, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dienų yra vėlesnė; arba, jei anksčiau, |
| --- | --- |

a)

penkeriems metams, skaičiuojant nuo keleivio išlaipinimo iš laivo dienos arba nuo tos dienos, kurią išlaipinimas iš laivo turėjo įvykti, atsižvelgiant į tai, kuri iš tų dienų yra vėlesnė; arba, jei anksčiau,

| b) | trejiems metams, skaičiuojant nuo tos dienos, kai ieškovas sužinojo arba pagrįstai turėjo sužinoti apie įvykio sukeltą sužeidimą, nuostolius ar žalą. |
| --- | --- |

b)

trejiems metams, skaičiuojant nuo tos dienos, kai ieškovas sužinojo arba pagrįstai turėjo sužinoti apie įvykio sukeltą sužeidimą, nuostolius ar žalą.

4.   Nepaisant šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, atsiradus priežasčiai pateikti ieškinį, senaties terminas vežėjo pareiškimu arba šalių susitarimu gali būti pratęstas. Pareiškimas ar susitarimas pateikiami raštu.

17 straipsnis

Kompetentingas teismas
   (2)

17a straipsnis

Pripažinimas ir įgyvendinimo užtikrinimas
   (2)

18 straipsnis

Sutarties sąlygų negaliojimas

Kiekviena sutarties sąlyga, nustatyta prieš įvykstant įvykiui, sukėlusiam keleivio mirtį ar kūno sužalojimą arba jo bagažo praradimą ar sugadinimą, kuria siekiama atleisti pagal šią Konvenciją atsakingą asmenį nuo atsakomybės keleiviui ar kuria nustatoma žemesnė atsakomybės riba, negu nustatyta šioje Konvencijoje, išskyrus tą, kuri numatyta 8 straipsnio 4 dalyje, ir kiekviena tokia sąlyga, kuria siekiama perkelti vežėjui ar vykdomajam vežėjui tenkančią įrodinėjimo pareigą ar apriboti 17 straipsnio 1 ar 2 dalyje nurodytą pasirinkimą, yra negaliojanti, bet tos sąlygos negaliojimas savaime nepadaro vežimo sutarties, kuriai ir toliau yra taikomos šios Konvencijos nuostatos, negaliojančia.

20 straipsnis

Branduolinė žala

Pagal šią Konvenciją nenumatyta jokia atsakomybė dėl branduolinio įvykio padarytos žalos:

| a) | jei branduolinio įrenginio operatorius už tokią žalą atsako pagal 1960 m. liepos 29 d. Paryžiaus konvenciją dėl atsakomybės prieš trečią šalį atominės energijos srityje su pakeitimais, padarytais 1964 m. sausio 28 d. papildomu protokolu, arba pagal 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvenciją dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą, arba pagal galiojantį jų pakeitimą ar protokolą; arba |
| --- | --- |

a)

jei branduolinio įrenginio operatorius už tokią žalą atsako pagal 1960 m. liepos 29 d. Paryžiaus konvenciją dėl atsakomybės prieš trečią šalį atominės energijos srityje su pakeitimais, padarytais 1964 m. sausio 28 d. papildomu protokolu, arba pagal 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvenciją dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą, arba pagal galiojantį jų pakeitimą ar protokolą; arba

| b) | jei branduolinio įrenginio operatorius už tokią žalą atsako pagal tokią žalą reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus, jei tokie teisės aktai žalą patyrusiems asmenims yra visais atžvilgiais tiek pat palankūs, kaip Paryžiaus arba Vienos konvencija, ar galiojantis jų pakeitimas ar protokolas. |
| --- | --- |

b)

jei branduolinio įrenginio operatorius už tokią žalą atsako pagal tokią žalą reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus, jei tokie teisės aktai žalą patyrusiems asmenims yra visais atžvilgiais tiek pat palankūs, kaip Paryžiaus arba Vienos konvencija, ar galiojantis jų pakeitimas ar protokolas.

21 straipsnis

Valdžios institucijų vykdomas komercinis vežimas

Ši Konvencija taikoma komerciniam vežimui, kurį pagal vežimo sutartį, kaip apibrėžta 1 straipsnyje, vykdo valstybės arba valdžios institucijos.

[1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo 22 ir 23 straipsniai]

22 straipsnis

Peržiūra ir keitimas
   (2)

23 straipsnis

Atsakomybės ribų keitimas

1.   Nepažeidžiant 22 straipsnio nuostatų, šiame straipsnyje nustatyta speciali procedūra yra taikoma tik keičiant Konvencijos su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, 3 straipsnio 1 dalyje, 4a straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje ir 8 straipsnyje nustatytas ribas.

2.   Ne mažiau kaip pusės, bet visais atvejais ne mažiau kaip šešių valstybių, šio Protokolo Šalių, prašymu kiekvieną pasiūlymą keisti Konvencijos su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, 3 straipsnio 1 dalyje, 4a straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje ir 8 straipsnyje nustatytas ribas, įskaitant išskaičiuotinus dydžius, generalinis sekretorius išplatina visoms Organizacijos narėms ir visoms valstybėms, šio Protokolo Šalims.

3.   Kiekvienas taip, kaip pirmiau apibūdinta, pasiūlytas ir išplatintas pakeitimas pateikiamas Organizacijos teisės komitetui (toliau – Teisės komitetas) apsvarstyti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo jo išplatinimo dienos.

4.   Visos valstybės, Konvencijos su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, Šalys, Organizacijos narės ir nesančios narėmis, turi teisę dalyvauti Teisės komiteto posėdžiuose, kai svarstomi ir tvirtinami pakeitimai.

5.   Pakeitimai patvirtinami Teisės komitete, išplėstame, kaip nustatyta 4 dalyje, dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių valstybių, Konvencijos su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, Šalių, balsų dauguma, jei balsavimo metu dalyvauja ne mažiau kaip pusė valstybių, Konvencijos su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, Šalių.

6.   Remdamasis pasiūlymu keisti ribas, Teisės komitetas atsižvelgia į su įvykiais susijusią patirtį, ypač į jų padarytos žalos dydį, piniginių verčių pokyčius ir pasiūlyto pakeitimo poveikį draudimo išlaidoms.

| 7. | a) | Joks ribų pakeitimas pagal šį straipsnį negali būti svarstomas praėjus mažiau kaip penkeriems metams nuo tos dienos, kai buvo galima pasirašyti šį Protokolą, arba mažiau kaip penkeriems metams nuo ankstesnio pagal šį straipsnį priimto pakeitimo įsigaliojimo. |
| --- | --- | --- |
| b) | Jokia riba negali būti padidinta taip, kad viršytų Konvencijoje su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, nustatytą ribą atitinkantį dydį, padidintą šešiais procentais per metus, apskaičiuotą remiantis nuo tos dienos, kai buvo galima pasirašyti šį Protokolą, priskaičiuotu pamatiniu dydžiu. |
| c) | Jokia riba negali būti padidinta taip, kad viršytų Konvencijoje su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, nustatytą ribą atitinkantį dydį, padaugintą iš trijų. |

7.

a)

Joks ribų pakeitimas pagal šį straipsnį negali būti svarstomas praėjus mažiau kaip penkeriems metams nuo tos dienos, kai buvo galima pasirašyti šį Protokolą, arba mažiau kaip penkeriems metams nuo ankstesnio pagal šį straipsnį priimto pakeitimo įsigaliojimo.

b)

Jokia riba negali būti padidinta taip, kad viršytų Konvencijoje su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, nustatytą ribą atitinkantį dydį, padidintą šešiais procentais per metus, apskaičiuotą remiantis nuo tos dienos, kai buvo galima pasirašyti šį Protokolą, priskaičiuotu pamatiniu dydžiu.

c)

Jokia riba negali būti padidinta taip, kad viršytų Konvencijoje su pakeitimais, padarytais šiuo Protokolu, nustatytą ribą atitinkantį dydį, padaugintą iš trijų.

8.   Apie kiekvieną pagal 5 dalį priimtą pakeitimą Organizacija praneša visoms valstybėms, šio Protokolo Šalims. Pakeitimas yra laikomas priimtu pasibaigus aštuoniolikos mėnesių nuo pranešimo dienos laikotarpiui, nebent per tą laikotarpį ne mažiau kaip vienas ketvirtadalis valstybių, kurios pakeitimo patvirtinimo metu buvo valstybės, šio Protokolo Šalys, būtų pranešusios generaliniam sekretoriui, kad jos nepriima pakeitimo; tuo atveju pakeitimas yra atmetamas ir netenka galios.

9.   Kiekvienas pakeitimas, laikomas priimtu pagal 8 dalį, įsigalioja praėjus aštuoniolikai mėnesių nuo jo priėmimo.

10.   Pakeitimas yra privalomas visoms valstybėms, šio Protokolo Šalims, jei jos nedenonsuoja šio Protokolo pagal 21 straipsnio 1 ir 2 dalis ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki pakeitimo įsigaliojimo. Toks denonsavimas įsigalioja įsigaliojus pakeitimui.

11.   Kai pakeitimas yra priimamas dar nepasibaigus jo priėmimui skirtam aštuoniolikos mėnesių laikotarpiui, valstybė, kuri tuo laikotarpiu tampa valstybe, šio Protokolo Šalimi, yra to pakeitimo saistoma, jei jis įsigalioja. Valstybė, kuri tampa valstybe, šio Protokolo Šalimi, pasibaigus tam laikotarpiui, yra saistoma bet kurio pakeitimo, priimto pagal 8 dalį. Šioje dalyje nurodytais atvejais valstybė tampa pakeitimo saistoma, kai tas pakeitimas įsigalioja arba kai tai valstybei įsigalioja šis Protokolas, jei jis įsigalioja vėliau.

---

(1)  Nepateikiamas.

(2)  Nepateikiamas.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisATĖNŲ KONVENCIJOS PRIEDAS

DRAUDIMO AR KITOS FINANSINĖS GARANTIJOS LIUDIJIMAS DĖL ATSAKOMYBĖS UŽ KELEIVIŲ MIRTĮ IR KŪNO SUŽALOJIMĄ

Išduotas pagal 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 4a straipsnio nuostatas

| Laivo pavadinimas | Skiriamasis numeris arba šaukinys | Laivo TJO numeris | Registracijos uostas | Vežėjo, kuris faktiškai vykdo vežimą, pavadinimas ir visas pagrindinės verslo vietos adresas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Laivo pavadinimas

Skiriamasis numeris arba šaukinys

Laivo TJO numeris

Registracijos uostas

Vežėjo, kuris faktiškai vykdo vežimą, pavadinimas ir visas pagrindinės verslo vietos adresas

Patvirtinama, kad pirmiau nurodytam laivui galioja draudimas ar kita finansinė garantija, atitinkantys 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir bagažo vežimo jūra 4a straipsnio reikalavimus.

Garantijos rūšis ...

Garantijos trukmė ...

Draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) pavadinimas ir adresas

Pavadinimas ...

Adresas ...

Šis liudijimas galioja iki ...

Išduotas ar patvirtintas ... Vyriausybės

(Visas valstybės pavadinimas)

ARBA

Kai valstybė, šios Konvencijos Šalis, naudojasi 4a straipsnio 3 dalimi, turėtų būti naudojamas šis tekstas:

Šį liudijimą ... (visas valstybės pavadinimas) Vyriausybės vardu

išdavė ... (visas institucijos ar organizacijos pavadinimas)

......: ... m ... ... d.

(Vieta)

(Data)

...

(Liudijimą išdavusio ar patvirtinusio pareigūno parašas ir pareigos)

Paaiškinimas:

| 1. | Jei pageidaujama, prie valstybės pavadinimo gali būti pridedama nuoroda į šalies, kurioje liudijimas yra išduotas, kompetentingą valdžios instituciją. |
| --- | --- |

1.

Jei pageidaujama, prie valstybės pavadinimo gali būti pridedama nuoroda į šalies, kurioje liudijimas yra išduotas, kompetentingą valdžios instituciją.

| 2. | Jei bendrą garantijos sumą sudaro garantijos ne iš vieno šaltinio, turėtų būti nurodomas kiekvienos iš jų dydis. |
| --- | --- |

2.

Jei bendrą garantijos sumą sudaro garantijos ne iš vieno šaltinio, turėtų būti nurodomas kiekvienos iš jų dydis.

| 3. | Jei garantija yra kelių formų, jos turėtų būti išvardijamos. |
| --- | --- |

3.

Jei garantija yra kelių formų, jos turėtų būti išvardijamos.

| 4. | Skiltyje „Garantijos trukmė“ turi būti nurodyta data, nuo kurios tokia garantija galioja. |
| --- | --- |

4.

Skiltyje „Garantijos trukmė“ turi būti nurodyta data, nuo kurios tokia garantija galioja.

| 5. | Skiltyje draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) „Adresas“ turi būti nurodoma draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) pagrindinė verslo vieta. Jei reikia, nurodoma verslo vieta, kur draudimas ar kita garantija yra sudaryti. |
| --- | --- |

5.

Skiltyje draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) „Adresas“ turi būti nurodoma draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) pagrindinė verslo vieta. Jei reikia, nurodoma verslo vieta, kur draudimas ar kita garantija yra sudaryti.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisII PRIEDAS

IŠTRAUKA IŠ TARPTAUTINĖS JŪRŲ ORGANIZACIJOS TEISĖS KOMITETO 2006 M. SPALIO 19 D. PRIIMTŲ ATĖNŲ KONVENCIJOS ĮGYVENDINIMO TJO IŠLYGOS IR GAIRIŲ

ATĖNŲ KONVENCIJOS ĮGYVENDINIMO TJO IŠLYGA IR GAIRĖS

Išlyga

| 1. | 1 Atėnų konvencija turėtų būti ratifikuota laikantis išlygos ar tuo tikslu pareiškus deklaraciją:






  „[1.1.] | Išlyga, daroma ... Vyriausybei ratifikuojant 2002 m. Atėnų konvenciją dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra (Konvencija) |
| --- | --- | --- |

1.

1 Atėnų konvencija turėtų būti ratifikuota laikantis išlygos ar tuo tikslu pareiškus deklaraciją:

„[1.1.]

Išlyga, daroma ... Vyriausybei ratifikuojant 2002 m. Atėnų konvenciją dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra (Konvencija)

Vežėjų atsakomybės ribojimas ir t. t.

| [1.2.] | ... Vyriausybė pasilieka teisę riboti atsakomybę pagal Konvencijos 3 straipsnio 1 ir 2 dalis ir prireikus tai daro keleivio mirties ar sužalojimo, kuriuos sukėlė bet kuris iš TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.2 dalyje nurodytų pavojų, atveju iki mažesnės iš toliau nurodytųjų sumų:






  — | 250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju; |
| --- | --- | --- |

[1.2.]

... Vyriausybė pasilieka teisę riboti atsakomybę pagal Konvencijos 3 straipsnio 1 ir 2 dalis ir prireikus tai daro keleivio mirties ar sužalojimo, kuriuos sukėlė bet kuris iš TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.2 dalyje nurodytų pavojų, atveju iki mažesnės iš toliau nurodytųjų sumų:

—

250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju;

arba

340 mln. atsiskaitymo vienetų iš viso vienam laivui kiekvienu atskiru atveju.

| [1.3.] | Be to, ... Vyriausybė pasilieka teisę taikyti TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.1.1 ir 2.2.2 dalis, mutatis mutandis, ir tai daro tokios atsakomybės atvejais. |
| --- | --- |

[1.3.]

Be to, ... Vyriausybė pasilieka teisę taikyti TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.1.1 ir 2.2.2 dalis, mutatis mutandis, ir tai daro tokios atsakomybės atvejais.

| [1.4.] | Vykdomojo vežėjo atsakomybė pagal Konvencijos 4 straipsnį, vežėjui ar vykdomajam vežėjui pavaldžių ir jų įgaliotų asmenų atsakomybė pagal Konvencijos 11 straipsnį ir pagal Konvencijos 12 straipsnį bendra išieškotina suma apribojamos tuo pačiu būdu. |
| --- | --- |

[1.4.]

Vykdomojo vežėjo atsakomybė pagal Konvencijos 4 straipsnį, vežėjui ar vykdomajam vežėjui pavaldžių ir jų įgaliotų asmenų atsakomybė pagal Konvencijos 11 straipsnį ir pagal Konvencijos 12 straipsnį bendra išieškotina suma apribojamos tuo pačiu būdu.

| [1.5.] | Išlyga ir veiksmai pagal 1.2 dalį bus taikomi nepaisant atsakomybės pagrindo pagal 3 straipsnio 1 ar 2 dalis ir neatsižvelgiant į prieštaraujančias Konvencijos 4 ar 7 straipsnių nuostatas; tačiau ši išlyga ir veiksmai nedaro poveikio 10 ir 13 straipsnių galiojimui. |
| --- | --- |

[1.5.]

Išlyga ir veiksmai pagal 1.2 dalį bus taikomi nepaisant atsakomybės pagrindo pagal 3 straipsnio 1 ar 2 dalis ir neatsižvelgiant į prieštaraujančias Konvencijos 4 ar 7 straipsnių nuostatas; tačiau ši išlyga ir veiksmai nedaro poveikio 10 ir 13 straipsnių galiojimui.

Privalomas draudimas ir draudikų atsakomybės ribojimas

| [1.6.] | ... Vyriausybė pasilieka teisę riboti reikalavimą pagal 4a straipsnio 1 dalį turėti draudimą arba kitą finansinę garantiją ir prireikus tai daro keleivio mirties ar sužalojimo, kuriuos sukėlė bet kuris iš TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.2 dalyje nurodytų pavojų, atveju iki mažesnės iš toliau nurodytųjų sumų:






  — | 250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju;
  arba |
| --- | --- | --- |

[1.6.]

... Vyriausybė pasilieka teisę riboti reikalavimą pagal 4a straipsnio 1 dalį turėti draudimą arba kitą finansinę garantiją ir prireikus tai daro keleivio mirties ar sužalojimo, kuriuos sukėlė bet kuris iš TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.2 dalyje nurodytų pavojų, atveju iki mažesnės iš toliau nurodytųjų sumų:

—

250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju;

arba

| — | 340 mln. atsiskaitymo vienetų iš viso vienam laivui kiekvienu atskiru atveju. |
| --- | --- |

—

340 mln. atsiskaitymo vienetų iš viso vienam laivui kiekvienu atskiru atveju.

| [1.7.] | ... Vyriausybė pasilieka teisę riboti draudiko ar kito finansinę garantiją teikiančio asmens atsakomybę pagal 4a straipsnio 10 dalį ir prireikus tai daro keleivio mirties ar sužalojimo, kuriuos sukėlė bet kuris iš TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.2 dalyje nurodytų pavojų, atveju iki draudimo ar kitos finansinės garantijos, kurią privalo turėti vežėjas pagal šios išlygos 1.6 dalį, sumos didžiausios ribos: |
| --- | --- |

[1.7.]

... Vyriausybė pasilieka teisę riboti draudiko ar kito finansinę garantiją teikiančio asmens atsakomybę pagal 4a straipsnio 10 dalį ir prireikus tai daro keleivio mirties ar sužalojimo, kuriuos sukėlė bet kuris iš TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių 2.2 dalyje nurodytų pavojų, atveju iki draudimo ar kitos finansinės garantijos, kurią privalo turėti vežėjas pagal šios išlygos 1.6 dalį, sumos didžiausios ribos:

| [1.8.] | ... Vyriausybė taip pat pasilieka teisę taikyti TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gaires, įskaitant gairių 2.1 ir 2.2 dalyse nurodytas sąlygas, visam pagal Konvenciją privalomam draudimui ir tai daro. |
| --- | --- |

[1.8.]

... Vyriausybė taip pat pasilieka teisę taikyti TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gaires, įskaitant gairių 2.1 ir 2.2 dalyse nurodytas sąlygas, visam pagal Konvenciją privalomam draudimui ir tai daro.

| [1.9.] | ... Vyriausybė pasilieka teisę taikyti išimtį draudimo ar kitos finansinės garantijos teikėjui pagal 4a straipsnio 1 dalį dėl atsakomybės, kurios jis neprisiėmė, ir tai daro. |
| --- | --- |

[1.9.]

... Vyriausybė pasilieka teisę taikyti išimtį draudimo ar kitos finansinės garantijos teikėjui pagal 4a straipsnio 1 dalį dėl atsakomybės, kurios jis neprisiėmė, ir tai daro.

Sertifikavimas

| [1.10.] | ... Vyriausybė pasilieka teisę išduoti draudimo liudijimus pagal Konvencijos 4a straipsnio 2 dalį ir tai daro, kad:






  — | atsižvelgtų į atsakomybės apribojimus ir draudimo reikalavimus, nurodytus 1.2, 1.6, 1.7 ir 1.9 dalyse; ir |
| --- | --- | --- |

[1.10.]

... Vyriausybė pasilieka teisę išduoti draudimo liudijimus pagal Konvencijos 4a straipsnio 2 dalį ir tai daro, kad:

—

atsižvelgtų į atsakomybės apribojimus ir draudimo reikalavimus, nurodytus 1.2, 1.6, 1.7 ir 1.9 dalyse; ir

| — | įtrauktų tokius kitus apribojimus, reikalavimus ir išimtis, kurie, jos manymu, yra būtini atsižvelgiant į draudimo rinkos sąlygas liudijimo išdavimo metu. |
| --- | --- |

—

įtrauktų tokius kitus apribojimus, reikalavimus ir išimtis, kurie, jos manymu, yra būtini atsižvelgiant į draudimo rinkos sąlygas liudijimo išdavimo metu.

| [1.11.] | ... Vyriausybė pasilieka teisę pripažinti kitų valstybių, šios Konvencijos Šalių, pagal panašią išlygą išduotus draudimo liudijimus ir tai daro. |
| --- | --- |

[1.11.]

... Vyriausybė pasilieka teisę pripažinti kitų valstybių, šios Konvencijos Šalių, pagal panašią išlygą išduotus draudimo liudijimus ir tai daro.

| [1.12.] | Visi tokie apribojimai, reikalavimai ir išimtys bus aiškiai nurodyti pagal Konvencijos 4a straipsnio 2 dalį išduotame ar patvirtintame liudijime. |
| --- | --- |

[1.12.]

Visi tokie apribojimai, reikalavimai ir išimtys bus aiškiai nurodyti pagal Konvencijos 4a straipsnio 2 dalį išduotame ar patvirtintame liudijime.

Šios išlygos ir TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gairių santykis

| [1.13.] | Šia išlyga išlaikomomis teisėmis bus pasinaudojama tinkamai atsižvelgiant į TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gaires ar jų pakeitimus, kad būtų užtikrintas vienodumas. Pasiūlymą iš dalies pakeisti TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gaires, įskaitant apribojimus, patvirtinus Tarptautinės jūrų organizacijos teisės komitetui, tie pakeitimai bus taikomi nuo datos, kurią nustato Komitetas. Tai nepažeidžia tarptautinės teisės normų, susijusių su valstybės teise panaikinti arba iš dalies pakeisti savo išlygą.“ |
| --- | --- |

[1.13.]

Šia išlyga išlaikomomis teisėmis bus pasinaudojama tinkamai atsižvelgiant į TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gaires ar jų pakeitimus, kad būtų užtikrintas vienodumas. Pasiūlymą iš dalies pakeisti TJO Atėnų konvencijos įgyvendinimo gaires, įskaitant apribojimus, patvirtinus Tarptautinės jūrų organizacijos teisės komitetui, tie pakeitimai bus taikomi nuo datos, kurią nustato Komitetas. Tai nepažeidžia tarptautinės teisės normų, susijusių su valstybės teise panaikinti arba iš dalies pakeisti savo išlygą.“

Gairės

| 2. | 2 Atsižvelgiant į dabartinę draudimo rinkos padėtį, valstybės, šios Konvencijos Šalys, turėtų išduoti draudimo liudijimus remdamosi principu, kad vienas draudikas atsako už karo rizikos draudimą, o kitas draudikas – už ne karo rizikos draudimą. Kiekvienas draudikas turėtų atsakyti tik už savo dalį. Turėtų būti taikomos šios taisyklės (nurodytos sąlygos pateiktos A priedėlyje):






  2.1. | Karo rizikos draudimas ir ne karo rizikos draudimas gali būti taikomas šioms sąlygoms:






  2.1.1. | Nuostatų sąlyga dėl netaikymo radioaktyviojo užterštumo ir cheminių, biologinių, biocheminių ir elektromagnetinių ginklų atvejais (Nuostatų sąlyga Nr. 370); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2 Atsižvelgiant į dabartinę draudimo rinkos padėtį, valstybės, šios Konvencijos Šalys, turėtų išduoti draudimo liudijimus remdamosi principu, kad vienas draudikas atsako už karo rizikos draudimą, o kitas draudikas – už ne karo rizikos draudimą. Kiekvienas draudikas turėtų atsakyti tik už savo dalį. Turėtų būti taikomos šios taisyklės (nurodytos sąlygos pateiktos A priedėlyje):

2.1.

Karo rizikos draudimas ir ne karo rizikos draudimas gali būti taikomas šioms sąlygoms:

2.1.1.

Nuostatų sąlyga dėl netaikymo radioaktyviojo užterštumo ir cheminių, biologinių, biocheminių ir elektromagnetinių ginklų atvejais (Nuostatų sąlyga Nr. 370);

| 2.1.2. | Nuostatų sąlyga dėl netaikymo elektroninių išpuolių atveju (Nuostatų sąlyga Nr. 380); |
| --- | --- |

2.1.2.

Nuostatų sąlyga dėl netaikymo elektroninių išpuolių atveju (Nuostatų sąlyga Nr. 380);

| 2.1.3. | Pagal Konvenciją privalomos finansinės garantijos teikėjo išimtys ir apribojimai, kaip iš dalies pakeista šiomis gairėmis, visų pirma riba – 250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju; |
| --- | --- |

2.1.3.

Pagal Konvenciją privalomos finansinės garantijos teikėjo išimtys ir apribojimai, kaip iš dalies pakeista šiomis gairėmis, visų pirma riba – 250 000 atsiskaitymo vienetų vienam keleiviui kiekvienu atskiru atveju;

| 2.1.4. | Nuostata, kad draudimas apima tik atsakomybę, kuriai taikoma Konvencija, kaip iš dalies pakeista šiomis gairėmis; ir |
| --- | --- |

2.1.4.

Nuostata, kad draudimas apima tik atsakomybę, kuriai taikoma Konvencija, kaip iš dalies pakeista šiomis gairėmis; ir

| 2.1.5. | Nuostata, kad pagal šią Konvenciją atlygintinos sumos naudojamos sumažinti vežėjo ir (arba) jo draudiko neapmokėtą įsipareigojimą pagal Konvencijos 4a straipsnį, net jeigu jų neišmoka atitinkami draudikai nuo karo veiksmų rizikos ar draudikai nuo ne karo veiksmų rizikos arba iš šių draudikų nereikalaujama šias sumas išmokėti. |
| --- | --- |

2.1.5.

Nuostata, kad pagal šią Konvenciją atlygintinos sumos naudojamos sumažinti vežėjo ir (arba) jo draudiko neapmokėtą įsipareigojimą pagal Konvencijos 4a straipsnį, net jeigu jų neišmoka atitinkami draudikai nuo karo veiksmų rizikos ar draudikai nuo ne karo veiksmų rizikos arba iš šių draudikų nereikalaujama šias sumas išmokėti.

| 2.2. | Karo rizikos draudimas apima atsakomybę (jei yra) už nuostolius, patirtus dėl keleivio mirties ar kūno sužalojimo, kuris įvyko dėl:






  — | karo, pilietinio karo, revoliucijos, sukilimo, maišto ar dėl jų kilusio pilietinio konflikto ar kariaujančiosios pusės priešiškų veiksmų arba prieš ją nukreiptų priešiškų veiksmų; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Karo rizikos draudimas apima atsakomybę (jei yra) už nuostolius, patirtus dėl keleivio mirties ar kūno sužalojimo, kuris įvyko dėl:

—

karo, pilietinio karo, revoliucijos, sukilimo, maišto ar dėl jų kilusio pilietinio konflikto ar kariaujančiosios pusės priešiškų veiksmų arba prieš ją nukreiptų priešiškų veiksmų;

| — | paėmimo į nelaisvę, pagrobimo, arešto, laisvės suvaržymo ar sulaikymo ir bet kokių jų pasekmių ar bet kokios grėsmės tai įvykdyti; |
| --- | --- |

—

paėmimo į nelaisvę, pagrobimo, arešto, laisvės suvaržymo ar sulaikymo ir bet kokių jų pasekmių ar bet kokios grėsmės tai įvykdyti;

| — | paliktų minų, torpedų, bombų ar kitų paliktų karo ginklų; |
| --- | --- |

—

paliktų minų, torpedų, bombų ar kitų paliktų karo ginklų;

| — | teroristų ar kitų asmenų piktybiškų veiksmų arba veiksmų dėl politinių motyvų ir veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant užkirsti kelią ar kovoti su tokia rizika; |
| --- | --- |

—

teroristų ar kitų asmenų piktybiškų veiksmų arba veiksmų dėl politinių motyvų ir veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant užkirsti kelią ar kovoti su tokia rizika;

| — | konfiskacijos ir ekspropriacijos; |
| --- | --- |

—

konfiskacijos ir ekspropriacijos;

ir kuriems gali būti taikomos šios išimtys, apribojimai ir reikalavimai:

| 2.2.1. | Sąlyga dėl automatiško nutraukimo ir netaikymo karo atveju |
| --- | --- |

2.2.1.

Sąlyga dėl automatiško nutraukimo ir netaikymo karo atveju

| 2.2.2. | Tuo atveju, kai atskirų keleivių pateikti ieškiniai bendrai viršija 340 milijonų atsiskaitymo vienetų sumą bendrai vienam laivui atskiru atveju, vežėjas turi teisę taikyti apribojimą savo atsakomybei – 340 milijonų atsiskaitymo vienetų, visada su sąlyga, kad:






  — | ši suma būtų proporcingai paskirstyta pareiškėjams pagal jų pateiktus ieškinius; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Tuo atveju, kai atskirų keleivių pateikti ieškiniai bendrai viršija 340 milijonų atsiskaitymo vienetų sumą bendrai vienam laivui atskiru atveju, vežėjas turi teisę taikyti apribojimą savo atsakomybei – 340 milijonų atsiskaitymo vienetų, visada su sąlyga, kad:

—

ši suma būtų proporcingai paskirstyta pareiškėjams pagal jų pateiktus ieškinius;

| — | ši suma gali būti paskirstyta viena ar keliomis dalimis pareiškėjams, kurie yra žinomi paskirstymo metu; ir |
| --- | --- |

—

ši suma gali būti paskirstyta viena ar keliomis dalimis pareiškėjams, kurie yra žinomi paskirstymo metu; ir

| — | šią sumą paskirstyti gali draudikas arba teismas ar kita kompetentinga institucija, į kurią kreipėsi draudikas, valstybėje, šios Konvencijos Šalyje, kurioje pradedamas teisminis procesas dėl pagal draudimą pareikštų ieškinių. |
| --- | --- |

—

šią sumą paskirstyti gali draudikas arba teismas ar kita kompetentinga institucija, į kurią kreipėsi draudikas, valstybėje, šios Konvencijos Šalyje, kurioje pradedamas teisminis procesas dėl pagal draudimą pareikštų ieškinių.

| 2.2.3. | Sąlyga dėl 30 dienų pranešimo termino atvejais, kuriems netaikoma 2.2.1 dalis. |
| --- | --- |

2.2.3.

Sąlyga dėl 30 dienų pranešimo termino atvejais, kuriems netaikoma 2.2.1 dalis.

| 2.3. | Ne karo rizikos draudimas turėtų apimti visus rizikos atvejus, kuriems taikomas privalomas draudimas, išskyrus 2.2 dalyje išvardytus rizikos atvejus, nepriklausomai nuo to, ar jiems taikomos 2.1 ir 2.2 dalyse nurodytos išimtys, apribojimai ar reikalavimai. |
| --- | --- |

2.3.

Ne karo rizikos draudimas turėtų apimti visus rizikos atvejus, kuriems taikomas privalomas draudimas, išskyrus 2.2 dalyje išvardytus rizikos atvejus, nepriklausomai nuo to, ar jiems taikomos 2.1 ir 2.2 dalyse nurodytos išimtys, apribojimai ar reikalavimai.

| 3. | 3 Draudimo įsipareigojimų rinkinio („mėlynos kortos“; angl. Blue Cards) pavyzdys ir draudimo liudijimas, atspindintys šias gaires, pateikiami B priedėlyje. |
| --- | --- |

3.

3 Draudimo įsipareigojimų rinkinio („mėlynos kortos“; angl. Blue Cards) pavyzdys ir draudimo liudijimas, atspindintys šias gaires, pateikiami B priedėlyje.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisA PRIEDĖLIS

2.1.1, 2.1.2 IR 2.2.1 GAIRĖSE NURODYTOS SĄLYGOS

Nuostatų sąlyga dėl netaikymo radioaktyviojo užterštumo ir cheminių, biologinių, biocheminių ir elektromagnetinių ginklų atvejais (Sąlyga Nr. 370, 2003/11/10)

Ši sąlyga itin svarbi ir ja panaikinama visos jos neatitinkančios šio draudimo nuostatos

| 1. | Jokiu būdu šis draudimas neapima atsakomybės nuostolių ir žalos atvejais arba išlaidų, tiesiogiai ar netiesiogiai atsiradusių dėl ar kurioms įtakos turėjo arba kurios kilo dėl:






  1.1. | branduolinio kuro ar kitų radioaktyviųjų atliekų ar branduolinio kuro deginimo sukeltos jonizuojančiosios spinduliuotės ar radioaktyviojo užterštumo. |
| --- | --- | --- |

1.

Jokiu būdu šis draudimas neapima atsakomybės nuostolių ir žalos atvejais arba išlaidų, tiesiogiai ar netiesiogiai atsiradusių dėl ar kurioms įtakos turėjo arba kurios kilo dėl:

1.1.

branduolinio kuro ar kitų radioaktyviųjų atliekų ar branduolinio kuro deginimo sukeltos jonizuojančiosios spinduliuotės ar radioaktyviojo užterštumo.

| 1.2. | radioaktyvių, toksiškų, sprogstamųjų arba kitų pavojingų ar užterštumą sukeliančių branduolinių įrenginių, reaktorių arba kitų branduolinių agregatų ar jų branduolinių komponentų savybių. |
| --- | --- |

1.2.

radioaktyvių, toksiškų, sprogstamųjų arba kitų pavojingų ar užterštumą sukeliančių branduolinių įrenginių, reaktorių arba kitų branduolinių agregatų ar jų branduolinių komponentų savybių.

| 1.3. | ginklų ar prietaisų, kuriuose naudojamas atomų ar branduolio dalijimasis ir (arba) sintezė arba kita panaši reakcija arba radioaktyvi energija arba medžiaga. |
| --- | --- |

1.3.

ginklų ar prietaisų, kuriuose naudojamas atomų ar branduolio dalijimasis ir (arba) sintezė arba kita panaši reakcija arba radioaktyvi energija arba medžiaga.

| 1.4. | radioaktyvių medžiagų radioaktyvių, toksiškų, sprogstamųjų arba kitų pavojingų ar užterštumą sukeliančių savybių. Šis sąlygos punktas netaikomas radioaktyviesiems izotopams, išskyrus branduolinį kurą, kai tokie izotopai gaminami, gabenami, saugomi arba naudojami komerciniais, žemės ūkio, medicinos, mokslo ar kitais panašiais taikiais tikslais. |
| --- | --- |

1.4.

radioaktyvių medžiagų radioaktyvių, toksiškų, sprogstamųjų arba kitų pavojingų ar užterštumą sukeliančių savybių. Šis sąlygos punktas netaikomas radioaktyviesiems izotopams, išskyrus branduolinį kurą, kai tokie izotopai gaminami, gabenami, saugomi arba naudojami komerciniais, žemės ūkio, medicinos, mokslo ar kitais panašiais taikiais tikslais.

| 1.5. | cheminių, biologinių, biocheminių arba elektromagnetinių ginklų. |
| --- | --- |

1.5.

cheminių, biologinių, biocheminių arba elektromagnetinių ginklų.

Nuostatų sąlyga dėl netaikymo elektroninių išpuolių atveju (Sąlyga Nr. 380, 2003/11/10)

| 1. | Išskyrus tik toliau išdėstytos 10 nuostatų sąlygos 2 dalies atveju, jokiu būdu šis draudimas neapima draudimo nuostolių ir žalos atvejais arba išlaidų, tiesiogiai ar netiesiogiai atsiradusių dėl ar kurioms įtakos turėjo arba kurios kilo dėl kompiuterio, kompiuterinės sistemos, programinės įrangos, kenksmingo kodo, kompiuterių viruso arba kompiuterinio proceso ar kitos elektroninės sistemos naudojimo ar veikimo. |
| --- | --- |

1.

Išskyrus tik toliau išdėstytos 10 nuostatų sąlygos 2 dalies atveju, jokiu būdu šis draudimas neapima draudimo nuostolių ir žalos atvejais arba išlaidų, tiesiogiai ar netiesiogiai atsiradusių dėl ar kurioms įtakos turėjo arba kurios kilo dėl kompiuterio, kompiuterinės sistemos, programinės įrangos, kenksmingo kodo, kompiuterių viruso arba kompiuterinio proceso ar kitos elektroninės sistemos naudojimo ar veikimo.

| 2. | Jeigu šios nuostatos taikymas yra paremtas veikla, kuri apima karo, pilietinio karo veiksmų, revoliucijos, sukilimo, maišto ar dėl jų kilusio pilietinio konflikto riziką, ar kariaujančiosios pusės priešiškus veiksmus arba prieš ją nukreiptus priešiškus veiksmus arba teroro aktą ar bet kurio asmens veiksmus dėl politinių motyvų, 10 nuostatų sąlygos 1 dalimi nesinaudojama siekiant neįtraukti nuostolių (kurie kitu atveju padengti), atsiradusių dėl kompiuterio, kompiuterinės sistemos ar programinės įrangos ar kitos elektroninės sistemos naudojimo paleidžiant ginklus arba raketas ir (arba) jų taikymo sistemą ir (arba) sprogdinimo mechanizmą. |
| --- | --- |

2.

Jeigu šios nuostatos taikymas yra paremtas veikla, kuri apima karo, pilietinio karo veiksmų, revoliucijos, sukilimo, maišto ar dėl jų kilusio pilietinio konflikto riziką, ar kariaujančiosios pusės priešiškus veiksmus arba prieš ją nukreiptus priešiškus veiksmus arba teroro aktą ar bet kurio asmens veiksmus dėl politinių motyvų, 10 nuostatų sąlygos 1 dalimi nesinaudojama siekiant neįtraukti nuostolių (kurie kitu atveju padengti), atsiradusių dėl kompiuterio, kompiuterinės sistemos ar programinės įrangos ar kitos elektroninės sistemos naudojimo paleidžiant ginklus arba raketas ir (arba) jų taikymo sistemą ir (arba) sprogdinimo mechanizmą.

Sąlyga dėl automatiško nutraukimo ir netaikymo karo atveju

1.1.   Žalos atlyginimo automatinis nutraukimas

Nepaisant to, ar buvo pranešta apie nutraukimą, visais toliau išvardytais atvejais žalos atlyginimas NUTRAUKIAMAS AUTOMATIŠKAI

| 1.1.1. | jeigu prasideda karas (nepriklausomai nuo to, jis buvo paskelbtas ar ne) tarp bet kurių iš šių valstybių: Jungtinės Karalystės, Jungtinių Amerikos Valstijų, Prancūzijos, Rusijos Federacijos, Kinijos Liaudies Respublikos; |
| --- | --- |

1.1.1.

jeigu prasideda karas (nepriklausomai nuo to, jis buvo paskelbtas ar ne) tarp bet kurių iš šių valstybių: Jungtinės Karalystės, Jungtinių Amerikos Valstijų, Prancūzijos, Rusijos Federacijos, Kinijos Liaudies Respublikos;

| 1.1.2. | bet kuriam laivui, kuriam žalos atlyginimas yra garantuojamas pagal draudimą, jeigu toks laivas buvo rekvizuotas siekiant jį pasisavinti ar juo pasinaudoti. |
| --- | --- |

1.1.2.

bet kuriam laivui, kuriam žalos atlyginimas yra garantuojamas pagal draudimą, jeigu toks laivas buvo rekvizuotas siekiant jį pasisavinti ar juo pasinaudoti.

1.2.   Karas tarp penkių galingiausių valstybių

Šis draudimas neapima

| 1.2.1. | draudimo nuostolių ir žalos atvejais arba išlaidų, atsirandančių dėl prasidėjusio karo (nepriklausomai nuo to, buvo jis buvo paskelbtas ar ne) tarp bet kurių iš šių valstybių: Jungtinės Karalystės, Jungtinių Amerikos Valstijų, Prancūzijos, Rusijos Federacijos, Kinijos Liaudies Respublikos; |
| --- | --- |

1.2.1.

draudimo nuostolių ir žalos atvejais arba išlaidų, atsirandančių dėl prasidėjusio karo (nepriklausomai nuo to, buvo jis buvo paskelbtas ar ne) tarp bet kurių iš šių valstybių: Jungtinės Karalystės, Jungtinių Amerikos Valstijų, Prancūzijos, Rusijos Federacijos, Kinijos Liaudies Respublikos;

| 1.2.2. | rekvizicijos pasisavinimo ar pasinaudojimo tikslu. |
| --- | --- |

1.2.2.

rekvizicijos pasisavinimo ar pasinaudojimo tikslu.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisB PRIEDĖLIS

I.   3 gairėje nurodyti draudimo įsipareigojimų pavyzdžiai (mėlynos kortos)

Karo rizikos draudiko išduota mėlyna korta

Liudijimas, pateiktas kaip draudimo pagal 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 4a straipsnio nuostatas įrodymas.

Laivo pavadinimas: ...

Laivo TJO numeris: ...

Registracijos uostas: ...

Savininko pavardė ar pavadinimas ir adresas: ...

Patvirtinama, kad pirmiau nurodytam laivui, kol jis priklauso pirmiau nurodytam savininkui, galioja draudimas, atitinkantis 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir bagažo vežimo jūra 4a straipsnio reikalavimus, kuriam taikomos visos išimtys ir apribojimai pagal Konvenciją ir 2006 m. spalio mėn. Tarptautinės jūrų organizacijos teisės komiteto priimtas įgyvendinimo gaires numatyti privalomam karo rizikos draudimui, visų pirma šios sąlygos: [Šioje vietoje gali būti įrašytas Konvencijos ir gairių kartu su priedėliais norimas tekstas]

Draudimo laikotarpis nuo: 2007 m. vasario 20 d.

iki: 2008 m. vasario 20 d.

Visada su sąlyga, kad draudikas gali panaikinti šį liudijimą prieš 30 dienų raštu pranešdamas pirmiau nurodytai institucijai po to, kai toliau nurodyto draudiko atsakomybė baigiasi tą dieną, kai pasibaigia pranešime nurodyto laikotarpio galiojimo terminas, tačiau tik po šios dienos įvykusių incidentų atveju.

Data: ...

Šį liudijimą išdavė:

...

Draudiko parašas

War Risks, Inc.

[Adresas]

Kaip War Risks, Inc. atstovas

Mėlyna korta, išduota draudiko ne nuo karo rizikos

Liudijimas, pateiktas kaip draudimo pagal 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 4a straipsnio nuostatas įrodymas

Laivo pavadinimas: ...

Laivo TJO numeris: ...

Registracijos uostas: ...

Savininko pavardė ar pavadinimas ir adresas: ...

Patvirtinama, kad pirmiau nurodytam laivui, kol jis priklauso pirmiau nurodytam savininkui, galioja draudimas, atitinkantis 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir bagažo vežimo jūra 4a straipsnio reikalavimus, kuriam taikomos visos išimtys ir apribojimai pagal Konvenciją ir 2006 m. spalio mėn. Tarptautinės jūrų organizacijos teisės komiteto priimtas įgyvendinimo gaires numatyti draudikui ne nuo karo rizikos, visų pirma šios sąlygos: [Šioje vietoje gali būti įrašytas Konvencijos ir gairių kartu su priedėliais norimas tekstas]

Draudimo laikotarpis nuo: 2007 m. vasario 20 d.

iki: 2008 m. vasario 20 d.

Visada su sąlyga, kad draudikas gali panaikinti šį liudijimą prieš tris mėnesius raštu pranešdamas pirmiau nurodytai institucijai po to, kai toliau nurodyto draudiko atsakomybė baigiasi tą dieną, kai pasibaigia pranešime nurodyto laikotarpio galiojimo terminas, tačiau tik po šios dienos įvykusių incidentų atveju.

Data: ...

Šį liudijimą išdavė:

...

Draudiko parašas

PANDI P&I

[Adresas]

Kaip PANDI P&I atstovas

II.3   gairėje nurodytas draudimo liudijimo pavyzdys

DRAUDIMO AR KITOS FINANSINĖS GARANTIJOS LIUDIJIMAS DĖL ATSAKOMYBĖS UŽ KELEIVIŲ MIRTĮ IR KŪNO SUŽALOJIMĄ

Išduotas pagal 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 4a straipsnio nuostatas

| Laivo pavadinimas | Skiriamasis numeris arba šaukinys | Laivo TJO numeris | Registracijos uostas | Vežėjo, kuris faktiškai vykdo vežimą, pavadinimas ir visas pagrindinės verslo vietos adresas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Laivo pavadinimas

Skiriamasis numeris arba šaukinys

Laivo TJO numeris

Registracijos uostas

Vežėjo, kuris faktiškai vykdo vežimą, pavadinimas ir visas pagrindinės verslo vietos adresas

Patvirtinama, kad pirmiau nurodytam laivui galioja draudimas ar kita finansinė garantija, atitinkantys 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir bagažo vežimo jūra 4a straipsnio reikalavimus.

Garantijos rūšis ...

Garantijos trukmė ...

Draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) pavadinimas ir adresas

Patvirtinama, kad šis draudimas padalijamas į vieną karo rizikos draudimo dalį ir vieną ne karo rizikos draudimo dalį pagal 2006 m. spalio mėn. Tarptautinės jūrų organizacijos teisės komiteto priimtas įgyvendinimo gaires. Abiems draudimo dalims taikomos pagal Konvenciją ir įgyvendinimo gaires numatytos visos išimtys ir apribojimai. Draudikai solidariai neatsako. Draudikai yra šie:

Nuo karo rizikos: War Risks, Inc., [adresas]

Nuo ne karo rizikos: Pandi P&I, [adresas]

Šis liudijimas galioja iki ...

Išduotas ar patvirtintas Vyriausybės...

(Visas valstybės pavadinimas)

ARBA

Kai valstybė, šios Konvencijos Šalis, naudojasi 4a straipsnio 3 dalimi, turėtų būti naudojamas šis tekstas:

Šį liudijimą ... (visas valstybės pavadinimas) Vyriausybės vardu išdavė ... (visas institucijos ar organizacijos pavadinimas)

...: ...m. ... d.

(Vieta) (Data)

...

(Liudijimą išdavusio ar patvirtinusio pareigūno parašas ir pareigos)

Paaiškinimas:

| 1. | Jei pageidaujama, prie valstybės pavadinimo gali būti pridedama nuoroda į šalies, kurioje liudijimas yra išduotas, kompetentingą valdžios instituciją. |
| --- | --- |

1.

Jei pageidaujama, prie valstybės pavadinimo gali būti pridedama nuoroda į šalies, kurioje liudijimas yra išduotas, kompetentingą valdžios instituciją.

| 2. | Jei bendrą garantijos sumą sudaro garantijos ne iš vieno šaltinio, turėtų būti nurodomas kiekvienos iš jų dydis. |
| --- | --- |

2.

Jei bendrą garantijos sumą sudaro garantijos ne iš vieno šaltinio, turėtų būti nurodomas kiekvienos iš jų dydis.

| 3. | Jei garantija yra kelių formų, jos turėtų būti išvardijamos. |
| --- | --- |

3.

Jei garantija yra kelių formų, jos turėtų būti išvardijamos.

| 4. | Skiltyje „Garantijos trukmė“ turi būti nurodyta data, nuo kurios tokia garantija galioja. |
| --- | --- |

4.

Skiltyje „Garantijos trukmė“ turi būti nurodyta data, nuo kurios tokia garantija galioja.

| 5. | Skiltyje draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) „Adresas“ turi būti nurodoma draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) pagrindinė verslo vieta. Jei reikia, nurodoma verslo vieta, kur draudimas ar kita garantija yra sudaryti. |
| --- | --- |

5.

Skiltyje draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) „Adresas“ turi būti nurodoma draudiko (-ų) ir (arba) garanto (-ų) pagrindinė verslo vieta. Jei reikia, nurodoma verslo vieta, kur draudimas ar kita garantija yra sudaryti.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/213

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisUosto valstybės kontrolė (nauja redakcija) ***II

P6_TA(2008)0446

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (5722/3/2008 – C6-0224/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0588)) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0208),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0335/2008),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 11.

(2)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 584.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2005)0238

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/ .../EB dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1995. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/21/EB dėl uosto valstybės laivybos kontrolės (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiama. Kadangi turi būti padaryta daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

1995. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/21/EB dėl uosto valstybės laivybos kontrolės (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiama. Kadangi turi būti padaryta daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.

| (2) | Bendrija yra labai susirūpinusi dėl laivybos avarijų ir jūrų bei valstybių narių pakrančių taršos. |
| --- | --- |

(2)

Bendrija yra labai susirūpinusi dėl laivybos avarijų ir jūrų bei valstybių narių pakrančių taršos.

| (3) | Bendrija taip pat yra susirūpinusi dėl gyvenimo ir darbo sąlygų. |
| --- | --- |

(3)

Bendrija taip pat yra susirūpinusi dėl gyvenimo ir darbo sąlygų.

| (4) | Saugą, taršos prevenciją ir gyvenimo bei darbo sąlygas laivuose galima veiksmingai pagerinti radikaliai sumažinus standartų neatitinkančių laivų skaičių Bendrijos vandenyse griežtai taikant konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas. |
| --- | --- |

(4)

Saugą, taršos prevenciją ir gyvenimo bei darbo sąlygas laivuose galima veiksmingai pagerinti radikaliai sumažinus standartų neatitinkančių laivų skaičių Bendrijos vandenyse griežtai taikant konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas.

| (5) | Valstybės narės, siekdamos šio tikslo, turėtų imtis priemonių, reikalingų Tarptautinės darbo organizacijos 2006 m. Darbo jūroje konvencijai, kurios 5.2.1 reglamente pateiktos nuostatos dėl uosto valstybės pareigų, ratifikuoti. |
| --- | --- |

(5)

Valstybės narės, siekdamos šio tikslo, turėtų imtis priemonių, reikalingų Tarptautinės darbo organizacijos 2006 m. Darbo jūroje konvencijai, kurios 5.2.1 reglamente pateiktos nuostatos dėl uosto valstybės pareigų, ratifikuoti.

| (6) | Valstybės narės turėtų imtis priemonių, reikalingų pritaikyti savo nacionalinę teisę prie 1976 m. Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos dėl atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus ribojimo su pakeitimais, padarytais 1996 m. protokolu (1996 m. Konvencija), suvestinio teksto nuostatų, susijusių su atsakomybės ribojimu. Remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimu byloje C-188/07

   (5)

  , matyti, kad, vadovaujantis 1975. liepos 15 d. Tarybos direktyva 75/442/EEB dėl atliekų

   (6)

  ir 2004. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti)

   (7)

  , už žalą, kurią tretieji asmenys patiria išmetant atliekas, atlyginama remiantis principu „moka teršėjas“, taigi atsiranda galimybė gauti kompensaciją už visą padarytą žalą, taip pat ir tuo atveju, kai ne visa žala padengiama pagal nacionalines konvencijų perkėlimo nuostatas arba viršijamos pagal šias nuostatas numatytos ribinės vertės. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės turėtų imtis priemonių, reikalingų pritaikyti savo nacionalinę teisę prie 1976 m. Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos dėl atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus ribojimo su pakeitimais, padarytais 1996 m. protokolu (1996 m. Konvencija), suvestinio teksto nuostatų, susijusių su atsakomybės ribojimu. Remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimu byloje C-188/07

   (5)

  , matyti, kad, vadovaujantis 1975. liepos 15 d. Tarybos direktyva 75/442/EEB dėl atliekų

   (6)

  ir 2004. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti)

   (7)

  , už žalą, kurią tretieji asmenys patiria išmetant atliekas, atlyginama remiantis principu „moka teršėjas“, taigi atsiranda galimybė gauti kompensaciją už visą padarytą žalą, taip pat ir tuo atveju, kai ne visa žala padengiama pagal nacionalines konvencijų perkėlimo nuostatas arba viršijamos pagal šias nuostatas numatytos ribinės vertės.

| (7) | Atsakomybė stebėti, ar laivai laikosi tarptautinių saugos, taršos prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose standartų pirmiausiai tenka vėliavos valstybei. Tinkamais atvejais pasitelkdama pripažintąsias organizacijas, vėliavos valstybė besąlygiškai garantuoja, kad dėl atitinkamų liudijimų išdavimo vykdomas inspektavimas ir apžiūros būtų išsamūs ir efektyvūs. Už laivo būklės ir įrangos priežiūrą po apžiūros ir už tai, kad laivas atitiktų jam taikomų konvencijų reikalavimus, atsako laivybos kompanija. Tačiau tam tikras skaičius vėliavos valstybių iš esmės nesusidorojo su tarptautinių standartų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo užduotimis. Todėl, siekiant išspręsti standartų neatitinkančių laivų problemą, nuo šiol taip pat ir uosto valstybė turėtų užtikrinti tarptautinių saugumo, taršos prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose standartų laikymosi priežiūrą, tuo pačiu pripažįstant, kad uosto valstybės kontrolės inspektavimas nėra apžiūra ir susiję inspektavimo aktai nėra tinkamumo laivybai liudijimai. |
| --- | --- |

(7)

Atsakomybė stebėti, ar laivai laikosi tarptautinių saugos, taršos prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose standartų pirmiausiai tenka vėliavos valstybei. Tinkamais atvejais pasitelkdama pripažintąsias organizacijas, vėliavos valstybė besąlygiškai garantuoja, kad dėl atitinkamų liudijimų išdavimo vykdomas inspektavimas ir apžiūros būtų išsamūs ir efektyvūs. Už laivo būklės ir įrangos priežiūrą po apžiūros ir už tai, kad laivas atitiktų jam taikomų konvencijų reikalavimus, atsako laivybos kompanija. Tačiau tam tikras skaičius vėliavos valstybių iš esmės nesusidorojo su tarptautinių standartų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo užduotimis. Todėl, siekiant išspręsti standartų neatitinkančių laivų problemą, nuo šiol taip pat ir uosto valstybė turėtų užtikrinti tarptautinių saugumo, taršos prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose standartų laikymosi priežiūrą, tuo pačiu pripažįstant, kad uosto valstybės kontrolės inspektavimas nėra apžiūra ir susiję inspektavimo aktai nėra tinkamumo laivybai liudijimai.

| (8) | Valstybėms narėms suderinus veiksmingą minėtų tarptautinių standartų taikymą jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse plaukiojantiems ir jų uostais besinaudojantiems laivams būtų išvengta konkurencijos sąlygų iškraipymo. |
| --- | --- |

(8)

Valstybėms narėms suderinus veiksmingą minėtų tarptautinių standartų taikymą jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse plaukiojantiems ir jų uostais besinaudojantiems laivams būtų išvengta konkurencijos sąlygų iškraipymo.

| (9) | Laivybos pramonė neapsaugota nuo teroro aktų. Reikėtų veiksmingai įgyvendinti transporto apsaugos priemones, o valstybės narės, atlikdamos apsaugos patikrinimus, turėtų aktyviai prižiūrėti kaip laikomasi apsaugos taisyklių. |
| --- | --- |

(9)

Laivybos pramonė neapsaugota nuo teroro aktų. Reikėtų veiksmingai įgyvendinti transporto apsaugos priemones, o valstybės narės, atlikdamos apsaugos patikrinimus, turėtų aktyviai prižiūrėti kaip laikomasi apsaugos taisyklių.

| (10) | Reikėtų pasinaudoti patirtimi, sukaupta taikant 1982. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašytą Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (Paryžiaus SM). |
| --- | --- |

(10)

Reikėtų pasinaudoti patirtimi, sukaupta taikant 1982. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašytą Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (Paryžiaus SM).

| (11) | Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), įsteigta 2002. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (8), turėtų teikti reikiamą paramą, siekdama užtikrinti suderintą ir veiksmingą uosto valstybės kontrolės sistemos įgyvendinimą. EMSA turėtų ypač prisidėti kuriant ir įdiegiant inspektavimo duomenų bazę, parengtą pagal šią direktyvą, ir suderintą Bendrijos sistemą, skirtą valstybių narių vykdomam uosto valstybės kontrolės inspektorių mokymui ir kompetencijos įvertinimui. |
| --- | --- |

(11)

Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), įsteigta 2002. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (8), turėtų teikti reikiamą paramą, siekdama užtikrinti suderintą ir veiksmingą uosto valstybės kontrolės sistemos įgyvendinimą. EMSA turėtų ypač prisidėti kuriant ir įdiegiant inspektavimo duomenų bazę, parengtą pagal šią direktyvą, ir suderintą Bendrijos sistemą, skirtą valstybių narių vykdomam uosto valstybės kontrolės inspektorių mokymui ir kompetencijos įvertinimui.

| (12) | Veiksmingu uosto valstybės kontrolės režimu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad visi į Europos Sąjungos teritorijoje esantį uostą atplaukiantys laivai būtų reguliariai inspektuojami. Inspektavimo metu daugiausia dėmesio reikėtų skirti standartų neatitinkantiems laivams; kokybės reikalavimus atitinkantys laivai, t. y. tie, kurių inspektavimo rezultatų įrašai yra patenkinami, arba kurie plaukioja su valstybės, atitinkančios Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) valstybių narių savanoriškos audito sistemos reikalavimus, vėliava, turėtų būti rečiau inspektuojami. Šios inspektavimo naujovės turėtų būti įtrauktos į Bendrijos uosto valstybės kontrolės režimą, kai tik bus apibrėžti įvairūs jo aspektai, taip pat remiantis inspektavimo užduočių pasidalijimo schema, pagal kurią kiekviena valstybė narė pakankamai prisideda siekiant Bendrijos tikslo įgyvendinti visuotinę inspektavimo sistemą. Be to, valstybės narės turėtų įdarbinti ir nuolat turėti reikiamą darbuotojų skaičių, įskaitant kvalifikuotus inspektorius, atsižvelgdamos į laivų eismo apimtį ir pobūdį kiekviename uoste. |
| --- | --- |

(12)

Veiksmingu uosto valstybės kontrolės režimu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad visi į Europos Sąjungos teritorijoje esantį uostą atplaukiantys laivai būtų reguliariai inspektuojami. Inspektavimo metu daugiausia dėmesio reikėtų skirti standartų neatitinkantiems laivams; kokybės reikalavimus atitinkantys laivai, t. y. tie, kurių inspektavimo rezultatų įrašai yra patenkinami, arba kurie plaukioja su valstybės, atitinkančios Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) valstybių narių savanoriškos audito sistemos reikalavimus, vėliava, turėtų būti rečiau inspektuojami. Šios inspektavimo naujovės turėtų būti įtrauktos į Bendrijos uosto valstybės kontrolės režimą, kai tik bus apibrėžti įvairūs jo aspektai, taip pat remiantis inspektavimo užduočių pasidalijimo schema, pagal kurią kiekviena valstybė narė pakankamai prisideda siekiant Bendrijos tikslo įgyvendinti visuotinę inspektavimo sistemą. Be to, valstybės narės turėtų įdarbinti ir nuolat turėti reikiamą darbuotojų skaičių, įskaitant kvalifikuotus inspektorius, atsižvelgdamos į laivų eismo apimtį ir pobūdį kiekviename uoste.

| (13) | Šia direktyva nustatytas inspektavimo režimas parengtas atsižvelgiant į Paryžiaus SM šalių atliktą darbą. Kadangi tam, kad iš Paryžiaus SM kylančios nuostatos taptų taikytinomis ES, joms turėtų būti pritarta Bendrijos lygmeniu, tarp Bendrijos ir Paryžiaus SM reikėtų užmegzti ir palaikyti glaudų bendradarbiavimą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos kuo didesnei konvergencijai. |
| --- | --- |

(13)

Šia direktyva nustatytas inspektavimo režimas parengtas atsižvelgiant į Paryžiaus SM šalių atliktą darbą. Kadangi tam, kad iš Paryžiaus SM kylančios nuostatos taptų taikytinomis ES, joms turėtų būti pritarta Bendrijos lygmeniu, tarp Bendrijos ir Paryžiaus SM reikėtų užmegzti ir palaikyti glaudų bendradarbiavimą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos kuo didesnei konvergencijai.

| (14) | Komisija turėtų administruoti ir atnaujinti inspektavimo duomenų bazę artimai bendradarbiaudama su Paryžiaus SM. Inspektavimo duomenų bazėje turėtų būti saugomi valstybių narių ir visų valstybių, kurios yra Paryžiaus SM Šalys, inspektavimo duomenys. Kol Bendrijos jūrų informacinė sistema SafeSeaNet nėra pilnai įdiegta ir dar nėra galimybių automatiškai įvesti duomenis, susijusius su laivų įplaukimu į uostus, į duomenų bazę, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai būtiną šios direktyvos taikymui stebėti informaciją, visų pirma su laivų judėjimu susijusią informaciją. Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktais inspektavimo duomenimis, iš inspektavimo duomenų bazės turėtų paimti duomenis apie laivų rizikos lygį, inspektuotinus laivus ir laivų judėjimo duomenis ir turėtų apskaičiuoti kiekvienos valstybės narės įsipareigojimus atlikti inspektavimus. Taip pat turėtų būti įmanoma inspektavimo duomenų bazės sąsaja su kitomis Bendrijos laivybos saugos duomenų bazėmis. |
| --- | --- |

(14)

Komisija turėtų administruoti ir atnaujinti inspektavimo duomenų bazę artimai bendradarbiaudama su Paryžiaus SM. Inspektavimo duomenų bazėje turėtų būti saugomi valstybių narių ir visų valstybių, kurios yra Paryžiaus SM Šalys, inspektavimo duomenys. Kol Bendrijos jūrų informacinė sistema SafeSeaNet nėra pilnai įdiegta ir dar nėra galimybių automatiškai įvesti duomenis, susijusius su laivų įplaukimu į uostus, į duomenų bazę, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai būtiną šios direktyvos taikymui stebėti informaciją, visų pirma su laivų judėjimu susijusią informaciją. Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktais inspektavimo duomenimis, iš inspektavimo duomenų bazės turėtų paimti duomenis apie laivų rizikos lygį, inspektuotinus laivus ir laivų judėjimo duomenis ir turėtų apskaičiuoti kiekvienos valstybės narės įsipareigojimus atlikti inspektavimus. Taip pat turėtų būti įmanoma inspektavimo duomenų bazės sąsaja su kitomis Bendrijos laivybos saugos duomenų bazėmis.

| (15) | Valstybės narės turėtų stengtis peržiūrėti laivų vėliavų valstybių baltojo, pilkojo ir juodojo sąrašo sudarymo mechanizmą atsižvelgiant į Paryžiaus SM, siekiant užtikrinti jo sąžiningumą ir, visų pirma, mažus laivynus turinčių vėliavų valstybių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės turėtų stengtis peržiūrėti laivų vėliavų valstybių baltojo, pilkojo ir juodojo sąrašo sudarymo mechanizmą atsižvelgiant į Paryžiaus SM, siekiant užtikrinti jo sąžiningumą ir, visų pirma, mažus laivynus turinčių vėliavų valstybių atžvilgiu.

| (16) | Uosto valstybės kontrolės inspektavimo taisyklės ir procedūros, įskaitant laivų sulaikymo kriterijus, turėtų būti derinamos, kad būtų užtikrintas nuolatinis jų veiksmingumas visuose uostuose – dėl to taip pat labai sumažėtų atvejų, kai siekiant išvengti tinkamos kontrolės pasirinktinai plaukiama tik į tam tikrus paskirties uostus. |
| --- | --- |

(16)

Uosto valstybės kontrolės inspektavimo taisyklės ir procedūros, įskaitant laivų sulaikymo kriterijus, turėtų būti derinamos, kad būtų užtikrintas nuolatinis jų veiksmingumas visuose uostuose – dėl to taip pat labai sumažėtų atvejų, kai siekiant išvengti tinkamos kontrolės pasirinktinai plaukiama tik į tam tikrus paskirties uostus.

| (17) | Kiekvieno laivo periodiško ar papildomo inspektavimo metu iš anksto
  turėtų būti nustatoma, kas turi būti tikrinama, o tai priklauso nuo laivo tipo, inspektavimo rūšies ir anksčiau atlikto uosto valstybės kontrolės inspektavimo rezultatų. Inspektavimo duomenų bazėje turėtų būti nurodyti elementai, skirti nustatyti rizikos sritis, kurios turi būti patikrinamos kiekvieno inspektavimo metu. |
| --- | --- |

(17)

Kiekvieno laivo periodiško ar papildomo inspektavimo metu iš anksto
  turėtų būti nustatoma, kas turi būti tikrinama, o tai priklauso nuo laivo tipo, inspektavimo rūšies ir anksčiau atlikto uosto valstybės kontrolės inspektavimo rezultatų. Inspektavimo duomenų bazėje turėtų būti nurodyti elementai, skirti nustatyti rizikos sritis, kurios turi būti patikrinamos kiekvieno inspektavimo metu.

| (18) | Suėjus nustatytam eksploatavimo laiko terminui, tam tikrų kategorijų laivai kelia didelį avarijų ar taršos pavojų, todėl turėtų būti atliekamas išplėstinis jų inspektavimas. Reikėtų nustatyti tokių išplėstinių inspektavimų detales. |
| --- | --- |

(18)

Suėjus nustatytam eksploatavimo laiko terminui, tam tikrų kategorijų laivai kelia didelį avarijų ar taršos pavojų, todėl turėtų būti atliekamas išplėstinis jų inspektavimas. Reikėtų nustatyti tokių išplėstinių inspektavimų detales.

| (19) | Pagal šioje direktyvoje nustatytą inspektavimo režimą, intervalus tarp periodiško laivų inspektavimo lemia laivų rizikos lygis, kuris nustatomas remiantis tam tikrais baziniais ir istoriniais parametrais. Didelės rizikos laivams šie intervalai neturėtų būti ilgesni kaip šeši mėnesiai.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Pagal šioje direktyvoje nustatytą inspektavimo režimą, intervalus tarp periodiško laivų inspektavimo lemia laivų rizikos lygis, kuris nustatomas remiantis tam tikrais baziniais ir istoriniais parametrais. Didelės rizikos laivams šie intervalai neturėtų būti ilgesni kaip šeši mėnesiai.

▐

| (20) | Kai kurie laivai dėl savo blogos techninės būklės, vėliavos valstybės ▐ ar istorijos kelia grėsmę jūrų saugumui ir jūros aplinkai. Todėl
  šiems laivams turėtų būti draudžiama įplaukti į Bendrijos
  uostus
  ir į inkaravimo vietas, nebent įrodoma, kad laivas gali būti saugiai eksploatuojamas Bendrijos vandenyse. Turėtų būti priimtos gairės, pagal kurias nustatomos draudimo įplaukti ir jo panaikinimo atveju taikomos procedūros
  . Siekiant skaidrumo, reikėtų viešai skelbti sąrašą tų laivų, kuriems atsisakyta leisti įplaukti į
  Bendrijos
  uostus
  ir į inkaravimo vietas
  . |
| --- | --- |

(20)

Kai kurie laivai dėl savo blogos techninės būklės, vėliavos valstybės ▐ ar istorijos kelia grėsmę jūrų saugumui ir jūros aplinkai. Todėl
  šiems laivams turėtų būti draudžiama įplaukti į Bendrijos
  uostus
  ir į inkaravimo vietas, nebent įrodoma, kad laivas gali būti saugiai eksploatuojamas Bendrijos vandenyse. Turėtų būti priimtos gairės, pagal kurias nustatomos draudimo įplaukti ir jo panaikinimo atveju taikomos procedūros
  . Siekiant skaidrumo, reikėtų viešai skelbti sąrašą tų laivų, kuriems atsisakyta leisti įplaukti į
  Bendrijos
  uostus
  ir į inkaravimo vietas
  .

| (21) | Siekiant sumažinti tam tikroms administracijoms ir įmonėms dėl pakartotinių inspektavimų padidėjusį darbo krūvį, apskaičiuojant laivo rizikos lygį, laikotarpius tarp inspektavimų ir kiekvienos valstybės narės inspektavimo įsipareigojimų atlikimą reikėtų atsižvelgti į ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų apžiūras, kurias pagal 1999. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (9) atlieka priimančioji valstybė, kuri nėra laivo vėliavos valstybė. Taip pat Komisija turėtų išnagrinėti, ar reikėtų ateityje iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/35/EB siekiant sustiprinti ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, plaukiojančių į ir iš valstybių narių uostų, saugumo reikalavimų lygį. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant sumažinti tam tikroms administracijoms ir įmonėms dėl pakartotinių inspektavimų padidėjusį darbo krūvį, apskaičiuojant laivo rizikos lygį, laikotarpius tarp inspektavimų ir kiekvienos valstybės narės inspektavimo įsipareigojimų atlikimą reikėtų atsižvelgti į ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų apžiūras, kurias pagal 1999. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (9) atlieka priimančioji valstybė, kuri nėra laivo vėliavos valstybė. Taip pat Komisija turėtų išnagrinėti, ar reikėtų ateityje iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/35/EB siekiant sustiprinti ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, plaukiojančių į ir iš valstybių narių uostų, saugumo reikalavimų lygį.

| (22) | Reikėtų imtis priemonių atitinkamų konvencijų nuostatų nesilaikymui ištaisyti. Laivai, kuriems turi būti taikomi ištaisomieji veiksmai, turėtų būti sulaikyti tol, kol ištaisomi trūkumai, jeigu nustatyti trūkumai akivaizdžiai kelia pavojų saugumui, sveikatai arba aplinkai. |
| --- | --- |

(22)

Reikėtų imtis priemonių atitinkamų konvencijų nuostatų nesilaikymui ištaisyti. Laivai, kuriems turi būti taikomi ištaisomieji veiksmai, turėtų būti sulaikyti tol, kol ištaisomi trūkumai, jeigu nustatyti trūkumai akivaizdžiai kelia pavojų saugumui, sveikatai arba aplinkai.

| (23) | Siekiant užkirsti kelią nepagrįstiems sprendimams, leidžiantiems nederamai sulaikyti laivą arba jį gaišinti,
  turi
  būti suteikta teisė apeliacine tvarka apskųsti kompetentingų institucijų priimtus nurodymus sulaikyti laivą. |
| --- | --- |

(23)

Siekiant užkirsti kelią nepagrįstiems sprendimams, leidžiantiems nederamai sulaikyti laivą arba jį gaišinti,
  turi
  būti suteikta teisė apeliacine tvarka apskųsti kompetentingų institucijų priimtus nurodymus sulaikyti laivą.

| (24) | Institucijoms ir inspektoriams, atliekantiems uosto valstybės kontrolę, neturėtų kilti jokio interesų konflikto inspektavimo uostų ar inspektuojamų laivų atžvilgiu, ir neturi būti susijusių interesų. Inspektoriai turėtų būti deramos kvalifikacijos ir tinkamai mokomi, kad neprarastų savo įgūdžių atlikti inspektavimą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti kurdamos ir skatindamos naudoti suderintą Bendrijos inspektorių mokymo ir kompetencijos įvertinimo sistemą. |
| --- | --- |

(24)

Institucijoms ir inspektoriams, atliekantiems uosto valstybės kontrolę, neturėtų kilti jokio interesų konflikto inspektavimo uostų ar inspektuojamų laivų atžvilgiu, ir neturi būti susijusių interesų. Inspektoriai turėtų būti deramos kvalifikacijos ir tinkamai mokomi, kad neprarastų savo įgūdžių atlikti inspektavimą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti kurdamos ir skatindamos naudoti suderintą Bendrijos inspektorių mokymo ir kompetencijos įvertinimo sistemą.

| (25) | Locmanams ir uosto administracijoms arba įstaigoms turėtų būti sudarytos sąlygos teikti naudingą informaciją apie akivaizdžius laivuose aptiktus gedimus. |
| --- | --- |

(25)

Locmanams ir uosto administracijoms arba įstaigoms turėtų būti sudarytos sąlygos teikti naudingą informaciją apie akivaizdžius laivuose aptiktus gedimus.

| (26) | Teisėtą interesą turinčių asmenų
  skundai dėl gyvenimo ir darbo laivuose sąlygų turėtų būti tiriami. Skundą pateikęs asmuo turėtų būti informuojamas apie tai, kokių tolesnių veiksmų buvo imtasi dėl to skundo. |
| --- | --- |

(26)

Teisėtą interesą turinčių asmenų
  skundai dėl gyvenimo ir darbo laivuose sąlygų turėtų būti tiriami. Skundą pateikęs asmuo turėtų būti informuojamas apie tai, kokių tolesnių veiksmų buvo imtasi dėl to skundo.

| (27) | Valstybių narių kompetentingos institucijos ir kitos institucijos bei organizacijos turi bendradarbiauti, kad užtikrintų veiksmingą paskesnių priemonių taikymą turintiems trūkumų laivams, kuriems buvo leista toliau plaukti, ir kad keistųsi informacija apie uostuose esančius laivus. |
| --- | --- |

(27)

Valstybių narių kompetentingos institucijos ir kitos institucijos bei organizacijos turi bendradarbiauti, kad užtikrintų veiksmingą paskesnių priemonių taikymą turintiems trūkumų laivams, kuriems buvo leista toliau plaukti, ir kad keistųsi informacija apie uostuose esančius laivus.

| (28) | Kadangi inspektavimo duomenų bazė yra esminė uosto valstybės kontrolės dalis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ji būtų atnaujinama atsižvelgiant į Bendrijos reikalavimus. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi inspektavimo duomenų bazė yra esminė uosto valstybės kontrolės dalis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ji būtų atnaujinama atsižvelgiant į Bendrijos reikalavimus.

| (29) | Informacijos apie tarptautinių saugumo, sveikatos ir jūrų aplinkos apsaugos standartų neatitinkančius laivus ir jų operatorius ar įmones paskelbimas gali būti veiksminga atgrasymo priemonė krovinio siuntėjams, raginanti atsisakyti naudojimosi tokių laivų paslaugomis, ir paskata laivų savininkams imtis ištaisomųjų veiksmų. Pateiktinos informacijos srityje Komisija turėtų artimai bendradarbiauti su Paryžiaus SM ir atsižvelgti į visą paskelbtą informaciją, kad būtų išvengta nereikalingo dubliavimosi. Valstybės narės turėtų pateikti atitinkamą informaciją tik vieną kartą. |
| --- | --- |

(29)

Informacijos apie tarptautinių saugumo, sveikatos ir jūrų aplinkos apsaugos standartų neatitinkančius laivus ir jų operatorius ar įmones paskelbimas gali būti veiksminga atgrasymo priemonė krovinio siuntėjams, raginanti atsisakyti naudojimosi tokių laivų paslaugomis, ir paskata laivų savininkams imtis ištaisomųjų veiksmų. Pateiktinos informacijos srityje Komisija turėtų artimai bendradarbiauti su Paryžiaus SM ir atsižvelgti į visą paskelbtą informaciją, kad būtų išvengta nereikalingo dubliavimosi. Valstybės narės turėtų pateikti atitinkamą informaciją tik vieną kartą.

| (30) | Visas laivų, kurių inspektavimas pateisina jų sulaikymą, inspektavimo išlaidas ir su atsisakymo duoti leidimą įplaukti panaikinimu susijusias išlaidas turėtų padengti savininkas arba operatorius. |
| --- | --- |

(30)

Visas laivų, kurių inspektavimas pateisina jų sulaikymą, inspektavimo išlaidas ir su atsisakymo duoti leidimą įplaukti panaikinimu susijusias išlaidas turėtų padengti savininkas arba operatorius.

| (31) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10). |
| --- | --- |

(31)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10).

| (32) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šią direktyvą tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms konvencijoms, tarptautiniams kodeksams ir rezoliucijoms ir nustatyti 7 ir 9 straipsnių nuostatų įgyvendinimo taisykles. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(32)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šią direktyvą tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms konvencijoms, tarptautiniams kodeksams ir rezoliucijoms ir nustatyti 7 ir 9 straipsnių nuostatų įgyvendinimo taisykles. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (33) | Kadangi šios direktyvos tikslų, tai yra sumažinti galimybę nustatytų standartų neatitinkantiems laivams plaukioti valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse patobulinant Bendrijos jūrų laivų inspektavimo sistemą ir parengiant priemones, numatančias prevencinius veiksmus jūrų taršos srityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jų masto ir poveikio tų tikslų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(33)

Kadangi šios direktyvos tikslų, tai yra sumažinti galimybę nustatytų standartų neatitinkantiems laivams plaukioti valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse patobulinant Bendrijos jūrų laivų inspektavimo sistemą ir parengiant priemones, numatančias prevencinius veiksmus jūrų taršos srityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jų masto ir poveikio tų tikslų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (34) | Prievolė perkelti šios direktyvos nuostatas į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios lyginant su Direktyva 95/21/EB yra pakeistos iš esmės. Prievolė perkelti nepakeistas nuostatas nustatyta toje direktyvoje. |
| --- | --- |

(34)

Prievolė perkelti šios direktyvos nuostatas į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios lyginant su Direktyva 95/21/EB yra pakeistos iš esmės. Prievolė perkelti nepakeistas nuostatas nustatyta toje direktyvoje.

| (35) | Ši direktyva neturėtų daryti įtakos valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, nustatytais XV priedo B dalyje. |
| --- | --- |

(35)

Ši direktyva neturėtų daryti įtakos valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, nustatytais XV priedo B dalyje.

| (36) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (11) 34 punktą, valstybės narės yra skatinamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kiek įmanoma geriau iliustruotų šios direktyvos bei perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio koreliaciją, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(36)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (11) 34 punktą, valstybės narės yra skatinamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kiek įmanoma geriau iliustruotų šios direktyvos bei perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio koreliaciją, ir viešai jas paskelbti.

| (37) | Siekiant prieigos prie jūros neturinčioms valstybėms narėms neužkrauti neproporcingos administracinės naštos, pagal de minimis taisyklę tokioms šalims turėtų būti leista nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, tai reiškia, kad tokios valstybės narės, jei jos atitinka tam tikrus kriterijus, neprivalo šios direktyvos perkelti į savo nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(37)

Siekiant prieigos prie jūros neturinčioms valstybėms narėms neužkrauti neproporcingos administracinės naštos, pagal de minimis taisyklę tokioms šalims turėtų būti leista nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, tai reiškia, kad tokios valstybės narės, jei jos atitinka tam tikrus kriterijus, neprivalo šios direktyvos perkelti į savo nacionalinę teisę.

| (38) | Siekiant atsižvelgti į tai, kad Prancūzijos užjūrio padaliniai priklauso kitai geografinei sričiai ir didžiąja dalimi yra ne Paryžiaus SM, o kito regioninio uosto valstybės kontrolės memorandumo Šalimis, ir atsižvelgiant į nedidelius laivų eismo srautus tarp jų ir žemyninės Europos, atitinkamai valstybei narei turėtų būti leidžiama šiems uostams netaikyti Bendrijoje taikomos uosto valstybės kontrolės sistemos, |
| --- | --- |

(38)

Siekiant atsižvelgti į tai, kad Prancūzijos užjūrio padaliniai priklauso kitai geografinei sričiai ir didžiąja dalimi yra ne Paryžiaus SM, o kito regioninio uosto valstybės kontrolės memorandumo Šalimis, ir atsižvelgiant į nedidelius laivų eismo srautus tarp jų ir žemyninės Europos, atitinkamai valstybei narei turėtų būti leidžiama šiems uostams netaikyti Bendrijoje taikomos uosto valstybės kontrolės sistemos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Tikslas

Šios direktyvos tikslas – padėti radikaliai sumažinti galimybę nustatytų standartų neatitinkantiems laivams plaukioti valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse:

| a) | padidinant tarptautinių ir atitinkamų Bendrijos teisės aktų, susijusių su sauga jūroje, laivybos apsauga, jūrų aplinkos apsauga ir gyvenimo bei darbo sąlygomis laikymąsi visų vėliavų laivuose; |
| --- | --- |

a)

padidinant tarptautinių ir atitinkamų Bendrijos teisės aktų, susijusių su sauga jūroje, laivybos apsauga, jūrų aplinkos apsauga ir gyvenimo bei darbo sąlygomis laikymąsi visų vėliavų laivuose;

| b) | nustatant uosto valstybės laivų kontrolės bendrus kriterijus ir derinant inspektavimo ir sulaikymo procedūras, remiantis Paryžiaus SM šalių profesinėmis žiniomis ir patirtimi. |
| --- | --- |

b)

nustatant uosto valstybės laivų kontrolės bendrus kriterijus ir derinant inspektavimo ir sulaikymo procedūras, remiantis Paryžiaus SM šalių profesinėmis žiniomis ir patirtimi.

| c) | įgyvendinant Bendrijoje uosto valstybės kontrolės
  režimą
  , pagrįstą inspektavimais, atliekamais Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, siekiant inspektuoti visus laivus, o inspektavimo dažnumą nustatant pagal laivo rizikos lygį,
  kruopščiau
  ir dažniau inspektuojant didesnės rizikos laivus. |
| --- | --- |

c)

įgyvendinant Bendrijoje uosto valstybės kontrolės
  režimą
  , pagrįstą inspektavimais, atliekamais Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, siekiant inspektuoti visus laivus, o inspektavimo dažnumą nustatant pagal laivo rizikos lygį,
  kruopščiau
  ir dažniau inspektuojant didesnės rizikos laivus.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje direktyvoje taikomos tokios sąvokų apibrėžtys:

| 1) | „Konvencijos“ – toliau išvardytos konvencijos ir jų protokolai bei pakeitimai ir susiję privalomi kodeksai; jų naujausia redakcija:






  a) | 1966 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo (LL 66); |
| --- | --- | --- |

1)

„Konvencijos“ – toliau išvardytos konvencijos ir jų protokolai bei pakeitimai ir susiję privalomi kodeksai; jų naujausia redakcija:

a)

1966 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo (LL 66);

| b) | 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74); |
| --- | --- |

b)

1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74);

| c) | 1973 m. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos bei jos 1978 m. protokolas (MARPOL 73/78); |
| --- | --- |

c)

1973 m. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos bei jos 1978 m. protokolas (MARPOL 73/78);

| d) | 1978 m. Tarptautinė jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų konvencija (STCW 78); |
| --- | --- |

d)

1978 m. Tarptautinė jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų konvencija (STCW 78);

| e) | 1972 m. Tarptautinė konvencija dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti susidūrimų jūroje (COLREG 72); |
| --- | --- |

e)

1972 m. Tarptautinė konvencija dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti susidūrimų jūroje (COLREG 72);

| f) | 1969 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų matmenų nustatymo (ITC 69); |
| --- | --- |

f)

1969 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų matmenų nustatymo (ITC 69);

| g) | 1976 m. Konvencija dėl prekybinės laivybos minimalių standartų (TDO Nr. 147); |
| --- | --- |

g)

1976 m. Konvencija dėl prekybinės laivybos minimalių standartų (TDO Nr. 147);

| h) | 1992 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą (CLC 92). |
| --- | --- |

h)

1992 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą (CLC 92).

| 2) | „Paryžiaus SM“ – 1982. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašyto Susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės naujausia redakcija. |
| --- | --- |

2)

„Paryžiaus SM“ – 1982. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašyto Susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės naujausia redakcija.

| 3) | „TJO valstybės narės savanoriška audito schemos sistema ir procedūros“ – TJO asamblėjos Rezoliucija A.974(24). |
| --- | --- |

3)

„TJO valstybės narės savanoriška audito schemos sistema ir procedūros“ – TJO asamblėjos Rezoliucija A.974(24).

| 4) | „Paryžiaus SM regionas“ – geografinė zona, kurioje Paryžiaus SM narėmis esančios valstybės atlieka inspekcijas pagal Paryžiaus SM. |
| --- | --- |

4)

„Paryžiaus SM regionas“ – geografinė zona, kurioje Paryžiaus SM narėmis esančios valstybės atlieka inspekcijas pagal Paryžiaus SM.

| 5) | „Uostas“ – tai žemės ir vandens teritorija, sudaryta iš infrastruktūros ir iš įrangos, kurioje iš esmės užtikrintos sąlygos priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius. |
| --- | --- |

5)

„Uostas“ – tai žemės ir vandens teritorija, sudaryta iš infrastruktūros ir iš įrangos, kurioje iš esmės užtikrintos sąlygos priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius.

| 6) | „Laivas“ – bet koks jūrų laivas, kuriam taikoma viena ar daugiau konvencijų, plaukiojantis ne su uosto valstybės vėliava. |
| --- | --- |

6)

„Laivas“ – bet koks jūrų laivas, kuriam taikoma viena ar daugiau konvencijų, plaukiojantis ne su uosto valstybės vėliava.

| 7) | „Laivo ir uosto sąveika“ – sąveikos, atsirandančios, kai laivui tiesiogiai ir betarpiškai įtakos turi veiksmai, susiję su asmenų ar prekių judėjimu iš laivo ar į laivą, arba laivui ar laivo teikiamomis paslaugomis. |
| --- | --- |

7)

„Laivo ir uosto sąveika“ – sąveikos, atsirandančios, kai laivui tiesiogiai ir betarpiškai įtakos turi veiksmai, susiję su asmenų ar prekių judėjimu iš laivo ar į laivą, arba laivui ar laivo teikiamomis paslaugomis.

| 8) | „Inkarą išmetęs laivas“ – uoste ar kitoje uosto jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje esantis laivas, tačiau ne prisišvartavęs prie krantinės laivas, palaikantis laivo ir uosto sąveiką. |
| --- | --- |

8)

„Inkarą išmetęs laivas“ – uoste ar kitoje uosto jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje esantis laivas, tačiau ne prisišvartavęs prie krantinės laivas, palaikantis laivo ir uosto sąveiką.

| 9) | „Inspektorius“ – valstybinio sektoriaus darbuotojas arba kitas asmuo, valstybės narės kompetentingos institucijos deramai įgaliotas atlikti inspektavimą vykdant uosto valstybės kontrolę ir atsakingas tai kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

9)

„Inspektorius“ – valstybinio sektoriaus darbuotojas arba kitas asmuo, valstybės narės kompetentingos institucijos deramai įgaliotas atlikti inspektavimą vykdant uosto valstybės kontrolę ir atsakingas tai kompetentingai institucijai.

| 10) | „Kompetentinga institucija“ – laivybos institucija, atsakinga už uosto valstybės kontrolę pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

10)

„Kompetentinga institucija“ – laivybos institucija, atsakinga už uosto valstybės kontrolę pagal šią direktyvą.

| 11) | „Laivybos apsaugos kompetentinga institucija“ – laivybos apsaugos kompetentinga institucija, kaip apibrėžta 2004. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (12) 2 straipsnio 7 punkte.
  ▐ |
| --- | --- |

11)

„Laivybos apsaugos kompetentinga institucija“ – laivybos apsaugos kompetentinga institucija, kaip apibrėžta 2004. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (12) 2 straipsnio 7 punkte.

▐

| 12) | „Pirminis inspektavimas“ – inspektoriaus apsilankymas laive, kuriuo siekiama patikrinti, ar laivas atitinka reikiamas konvencijas ir taisykles, atliekant bent 13 straipsnio 1 dalyje nurodytus patikrinimus. |
| --- | --- |

12)

„Pirminis inspektavimas“ – inspektoriaus apsilankymas laive, kuriuo siekiama patikrinti, ar laivas atitinka reikiamas konvencijas ir taisykles, atliekant bent 13 straipsnio 1 dalyje nurodytus patikrinimus.

| 13) | „Išsamus inspektavimas“ – inspektavimas, kurio metu 13 straipsnio 3 dalyje nurodytomis aplinkybėmis laivas, jo įranga ir įgula kaip visuma arba, jeigu reikia, jų atskiros dalys yra atidžiai tikrinami, ir šis tikrinimas apima laivo konstrukciją, įrangą, įgulos sukomplektavimą, gyvenimo ir darbo sąlygas laive bei laive atliekamų darbų tvarkos laikymąsi. |
| --- | --- |

13)

„Išsamus inspektavimas“ – inspektavimas, kurio metu 13 straipsnio 3 dalyje nurodytomis aplinkybėmis laivas, jo įranga ir įgula kaip visuma arba, jeigu reikia, jų atskiros dalys yra atidžiai tikrinami, ir šis tikrinimas apima laivo konstrukciją, įrangą, įgulos sukomplektavimą, gyvenimo ir darbo sąlygas laive bei laive atliekamų darbų tvarkos laikymąsi.

| 14) | „Išplėstinis inspektavimas“ – inspektavimas, kuris apima bent VII priede išvardytus punktus. Išplėstinį inspektavimą gali papildyti išsamus inspektavimas, kai tam yra akivaizdus pagrindas pagal 13 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

14)

„Išplėstinis inspektavimas“ – inspektavimas, kuris apima bent VII priede išvardytus punktus. Išplėstinį inspektavimą gali papildyti išsamus inspektavimas, kai tam yra akivaizdus pagrindas pagal 13 straipsnio 3 dalį.

| 15) | „Skundas“ – informacija ar pranešimas, pateikti bet kokio
  fizinio ar juridinio
  asmens, turinčio teisėtą interesą dėl saugos laive, įskaitant suinteresuotumą įgulos sauga ar apsisaugojimu nuo pavojų jos sveikatai, darbo ir gyvenimo laive sąlygomis ir taršos prevencija. |
| --- | --- |

15)

„Skundas“ – informacija ar pranešimas, pateikti bet kokio
  fizinio ar juridinio
  asmens, turinčio teisėtą interesą dėl saugos laive, įskaitant suinteresuotumą įgulos sauga ar apsisaugojimu nuo pavojų jos sveikatai, darbo ir gyvenimo laive sąlygomis ir taršos prevencija.

| 16) | „Sulaikymas“ – oficialus draudimas laivui išplaukti į jūrą dėl to, kad buvo nustatyti trūkumai, dėl kiekvieno iš kurių arba visų kartu laivas nėra tinkamas plaukioti. |
| --- | --- |

16)

„Sulaikymas“ – oficialus draudimas laivui išplaukti į jūrą dėl to, kad buvo nustatyti trūkumai, dėl kiekvieno iš kurių arba visų kartu laivas nėra tinkamas plaukioti.

| 17) | „Draudimo įplaukti nurodymas“ – laivo kapitonui, už laivą atsakingai laivybos kompanijai ir vėliavos valstybei išduotas sprendimas, kuriuo jiems pranešama, kad laivui atsisakyta leisti įplaukti į
  visus
  Bendrijos uostus
  ir inkaravimo vietas
  . |
| --- | --- |

17)

„Draudimo įplaukti nurodymas“ – laivo kapitonui, už laivą atsakingai laivybos kompanijai ir vėliavos valstybei išduotas sprendimas, kuriuo jiems pranešama, kad laivui atsisakyta leisti įplaukti į
  visus
  Bendrijos uostus
  ir inkaravimo vietas
  .

| 18) | „Eksploatavimo sustabdymas“ – oficialus draudimas toliau eksploatuoti laivą dėl to, kad buvo nustatyti trūkumai, dėl kiekvieno iš kurių arba visų kartu tolesnis laivo eksploatavimas keltų pavojų. |
| --- | --- |

18)

„Eksploatavimo sustabdymas“ – oficialus draudimas toliau eksploatuoti laivą dėl to, kad buvo nustatyti trūkumai, dėl kiekvieno iš kurių arba visų kartu tolesnis laivo eksploatavimas keltų pavojų.

| 19) | „Kompanija“ – laivo savininkas arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas ar laivo be įgulos frachtuotojas, kuris iš laivo savininko yra perėmęs atsakomybę už laivo eksploatavimą ir kuris, prisiimdamas šią atsakomybę, sutiko perimti visas Tarptautiniu saugos valdymo (ISM) kodeksu nustatytas pareigas ir atsakomybę. |
| --- | --- |

19)

„Kompanija“ – laivo savininkas arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas ar laivo be įgulos frachtuotojas, kuris iš laivo savininko yra perėmęs atsakomybę už laivo eksploatavimą ir kuris, prisiimdamas šią atsakomybę, sutiko perimti visas Tarptautiniu saugos valdymo (ISM) kodeksu nustatytas pareigas ir atsakomybę.

| 20) | „Pripažintoji organizacija“ – klasifikacinė bendrovė ar kita privati įstaiga, vėliavos valstybės administracijos vardu atliekanti teisės aktais nustatytas užduotis. |
| --- | --- |

20)

„Pripažintoji organizacija“ – klasifikacinė bendrovė ar kita privati įstaiga, vėliavos valstybės administracijos vardu atliekanti teisės aktais nustatytas užduotis.

| 21) | „Teisės aktų nustatytas liudijimas“ – vėliavos valstybės arba jos vardu pagal konvencijas išduotas liudijimas. |
| --- | --- |

21)

„Teisės aktų nustatytas liudijimas“ – vėliavos valstybės arba jos vardu pagal konvencijas išduotas liudijimas.

| 22) | „Klasifikacijos liudijimas“ – dokumentas, patvirtinantis atitikimą SOLAS 74 II-1 skyriaus A-1 dalies 3–1 taisyklei. |
| --- | --- |

22)

„Klasifikacijos liudijimas“ – dokumentas, patvirtinantis atitikimą SOLAS 74 II-1 skyriaus A-1 dalies 3–1 taisyklei.

| 23) | „Inspektavimo duomenų bazė“ – informacinė sistema,
  skirta padėti taikyti
  uosto valstybės kontrolės
  režimą
  Bendrijoje ir
  apimanti duomenis, susijusius su inspektavimu, atliktu
  Paryžiaus SM regione. |
| --- | --- |

23)

„Inspektavimo duomenų bazė“ – informacinė sistema,
  skirta padėti taikyti
  uosto valstybės kontrolės
  režimą
  Bendrijoje ir
  apimanti duomenis, susijusius su inspektavimu, atliktu
  Paryžiaus SM regione.

| 24) | „1996 m. konvencija“ – tai Tarptautinės jūrų organizacijos 1976 m. konvencijos dėl atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus ribojimo su pakeitimais, padarytais 1996 m. protokolu, suvestinis tekstas; |
| --- | --- |

24)

„1996 m. konvencija“ – tai Tarptautinės jūrų organizacijos 1976 m. konvencijos dėl atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus ribojimo su pakeitimais, padarytais 1996 m. protokolu, suvestinis tekstas;

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma kiekvienam laivui, įplaukiančiam į valstybės narės uostą
  ar į inkaravimo vietą
  laivo ir uosto sąveikos tikslu, ir jo įgulai.

▐

Prancūzija gali nuspręsti, kad šioje dalyje minimiems uostams nepriskiriami Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje nurodyti užjūrio padalinių uostai.

Jei valstybė narė inspektuoja laivą
  savo teritoriniuose
  vandenyse,
  tačiau už uosto ribų
  , laikoma, kad ji atlieka inspektavimą taikydama šią direktyvą.

Jokia šio straipsnio nuostata neturi įtakos valstybės narės teisei įsikišti pagal atitinkamas
  tarptautines
  konvencijas.

Jūrų uostų neturinčios
  valstybės narės
  tam tikromis sąlygomis
  gali nukrypti nuo šios direktyvos
  taikymo. Komisija, laikydamasi 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu, tvirtina šio nukrypimo sistemos įgyvendinimo priemones.

▐

2.   Laivams, kurių bendras tonažas mažesnis kaip 500, valstybės narės taiko atitinkamos konvencijos taikytinus reikalavimus, o toje srityje, kurioje konvencijos nuostatos netaikomos, imasi tokių veiksmų, kurie būtini, kad būtų užtikrinta, jog atitinkami laivai nekels akivaizdžios grėsmės saugai, sveikatai arba aplinkai. Taikydamos šios dalies nuostatas valstybės narės vadovaujasi Paryžiaus SM 1 priedu.

3.   Valstybės narės, inspektuodamos laivą, plaukiojantį su vienos iš konvencijų Šalimi nesančios valstybės vėliava, užtikrina, kad tam laivui ir jo įgulai taikoma tvarka nebūtų palankesnė už tvarką, taikomą su konvencijos Šalimi esančios valstybės vėliava plaukiojančiam laivui.

4.   Ši direktyva netaikoma žvejybos, karo, pagalbiniams laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams, valstybiniams laivams, naudojamiems nekomerciniais tikslais, ir pramoginėms jachtoms, nenaudojamoms prekybai.

4 straipsnis

Inspektavimo įgaliojimai

1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad būtų teisiškai įgaliotos užsienio laivuose atlikti šioje direktyvoje numatytus inspektavimus pagal tarptautinę teisę.

2.   Valstybės narės laivams inspektuoti turi tinkamas ║ kompetentingas institucijas,
  kurioms skirta
  pakankamai
  personalo, įskaitant galimybę juos samdyti,
  ypač kvalifikuotų inspektorių, ir imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad inspektoriai atliktų savo pareigas kaip nustatyta šioje direktyvoje ir visų pirma, kad jos galėtų atlikti pagal šią direktyvą privalomą inspektavimą.

5 straipsnis

Valstybės narės imasi priemonių, reikalingų savo nacionalinei teisei derinti pagal nuostatas, susijusias su 1996 m. konvencijoje numatytu atsakomybės ribojimu.

Atlyginant tretiesiems asmenims už žalą, kuri patiriama dėl atliekų išmetimo, remiamasi principu „moka teršėjas“, kaip nurodoma Direktyvoje 75/442/EEB ir Direktyvoje 2004/35/EB: taip atsiranda galimybė gauti kompensaciją už visą padarytą žalą, įskaitant atvejus, kai ne visa žala padengiama pagal nacionalines konvencijų perkėlimo nuostatas arba viršijamos pagal šias nuostatas numatytos ribinės vertės.

Valstybės narės gali taikyti arba priimti griežtesnes nuostatas negu tos, kurios išdėstytos šiame straipsnyje.

6 straipsnis

Inspektavimo režimas ir metiniai įsipareigojimai atlikti inspektavimus

1.   Valstybės narės vykdo inspektavimą remdamosi atrankos schema, aprašyta 12 straipsnyje, ir I priede pateiktomis nuostatomis.

2.   Siekdama įvykdyti savo metinį įsipareigojimą atlikti inspektavimus, kiekviena valstybė narė:

| a) | inspektuoja visus į jos uostus ar inkaravimo vietas įplaukiančius I pirmenybės laivus, nurodytus 12 straipsnio a punkte, ir |
| --- | --- |

a)

inspektuoja visus į jos uostus ar inkaravimo vietas įplaukiančius I pirmenybės laivus, nurodytus 12 straipsnio a punkte, ir

| b) | kasmet iš viso įvykdo bent savo inspektavimų dalį I ir II pirmenybės laivuose, nurodytuose 12 straipsnio a ir b punktuose, kiek jai priklauso iš bendro inspektavimų, kurie kasmet turi būti atlikti Bendrijoje ir SM regione, skaičiaus. Kiekvienos valstybės narės inspektavimo dalis grindžiama atskirų laivų, įplaukiančių į atitinkamos valstybės uostus
  ar į inkaravimo vietas
  Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, skaičiumi, susiejant jį su atskirų laivų, įplaukiančių į kiekvienos valstybės uostus
  ar į inkaravimo vietas
  Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, bendru skaičiumi. |
| --- | --- |

b)

kasmet iš viso įvykdo bent savo inspektavimų dalį I ir II pirmenybės laivuose, nurodytuose 12 straipsnio a ir b punktuose, kiek jai priklauso iš bendro inspektavimų, kurie kasmet turi būti atlikti Bendrijoje ir SM regione, skaičiaus. Kiekvienos valstybės narės inspektavimo dalis grindžiama atskirų laivų, įplaukiančių į atitinkamos valstybės uostus
  ar į inkaravimo vietas
  Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, skaičiumi, susiejant jį su atskirų laivų, įplaukiančių į kiekvienos valstybės uostus
  ar į inkaravimo vietas
  Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, bendru skaičiumi.

3.   Apskaičiuojant 2 dalies b punkte nurodytą bendro inspektavimų, kuriuos reikia kasmet atlikti Bendrijoje ir Paryžiaus SM regione, skaičiaus dalį, inkarą išmetę laivai neįskaitomi, nebent atitinkama valstybė narė nurodo kitaip.

7 straipsnis

Bendrijos inspektavimo režimo laikymasis

Pagal 5 straipsnį kiekviena valstybė narė:

| a) | tikrina visus
  I pirmenybės
  laivus, įplaukiančius
  į jos uostus
  ir į inkaravimo vietas, kaip nurodyta 12 straipsnio a punkte, ir |
| --- | --- |

a)

tikrina visus
  I pirmenybės
  laivus, įplaukiančius
  į jos uostus
  ir į inkaravimo vietas, kaip nurodyta 12 straipsnio a punkte, ir

| b) | pagal 12 straipsnio a ir b punktus kasmet atlieka tiek
  I pirmenybės
  ir II pirmenybės laivų inspektavimų, kad tai bent jau atitiktų kasmetinius valstybių inspektavimo įsipareigojimus
  . |
| --- | --- |

b)

pagal 12 straipsnio a ir b punktus kasmet atlieka tiek
  I pirmenybės
  ir II pirmenybės laivų inspektavimų, kad tai bent jau atitiktų kasmetinius valstybių inspektavimo įsipareigojimus
  .

▐

8 straipsnis

Aplinkybės
  , kai tam tikri laivai nėra inspektuojami

1.   Valstybė narė gali nuspręsti atidėti I pirmenybės laivo inspektavimą esant tokioms aplinkybėms:

| i) | jei inspektavimą galima atlikti kitame laivo įplaukimo uoste toje pačioje valstybėje narėje, jei tas laivas pakeliui neįplaukia į jokį kitą Bendrijos ar Paryžiaus SM regiono uostą
  ar į inkaravimo vietą
  , ir kai atidedama ne ilgesniam kaip 15 dienų laikotarpiui, arba |
| --- | --- |

i)

jei inspektavimą galima atlikti kitame laivo įplaukimo uoste toje pačioje valstybėje narėje, jei tas laivas pakeliui neįplaukia į jokį kitą Bendrijos ar Paryžiaus SM regiono uostą
  ar į inkaravimo vietą
  , ir kai atidedama ne ilgesniam kaip 15 dienų laikotarpiui, arba

| ii) | jei inspektavimą per 15 dienų laikotarpį galima atlikti kitame Bendrijos ar Paryžiaus SM regiono uoste, jei valstybė, kurioje yra tas įplaukimo uostas, ▐ sutiko atlikti inspektavimą. |
| --- | --- |

ii)

jei inspektavimą per 15 dienų laikotarpį galima atlikti kitame Bendrijos ar Paryžiaus SM regiono uoste, jei valstybė, kurioje yra tas įplaukimo uostas, ▐ sutiko atlikti inspektavimą.

Jeigu inspektavimas atidedamas
  , bet neatliekamas
  pagal
  i ir ii
  punktus ir
  neįregistruojamas
  inspektavimo duomenų bazėje,
  jis laikomas
  valstybės narės, kuri atidėjo inspektavimą, neatliktu inspektavimu.

2.   
  Esant tokioms išskirtinėms aplinkybėms, dėl
  veiklos priežasčių neatliktas I pirmenybės laivų inspektavimas nelaikomas neatliktu inspektavimu, jei inspektavimo duomenų bazėje įregistruojama inspektavimo neatlikimo priežastis
  ir jei
  kompetentingos institucijos nuomone, inspektavimo vykdymas keltų pavojų inspektoriams, laivui, jo įgulai, uostui arba jūros aplinkai.

▐

3.   Jei neatliekamas inkarą išmetusio laivo inspektavimas, tai nelaikoma neatliktu inspektavimu
  , su sąlyga, kad jei taikomas ii punktas, inspektavimo duomenų bazėje įregistruojama inspektavimo neatlikimo priežastis ir jeigu
  :

| i) | laivas pagal I priedo nuostatas per 15 dienų yra inspektuojamas kitame Bendrijoje arba Paryžiaus SM regione esančiame uoste, arba
  ▐ |
| --- | --- |

i)

laivas pagal I priedo nuostatas per 15 dienų yra inspektuojamas kitame Bendrijoje arba Paryžiaus SM regione esančiame uoste, arba

▐

| ii) | kompetentingos institucijos nuomone, inspektavimo atlikimas keltų pavojų inspektorių, laivo, įgulos, uosto ar jūros aplinkos saugumui ▐. |
| --- | --- |

ii)

kompetentingos institucijos nuomone, inspektavimo atlikimas keltų pavojų inspektorių, laivo, įgulos, uosto ar jūros aplinkos saugumui ▐.

4.   Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, susijusios su šio straipsnio įgyvendinimo taisyklėmis, tvirtinamos pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

9 straipsnis

Pranešimai apie laivų atvykimą

1.   Į valstybės narės uostą
  ar į inkaravimo vietą
  plaukiančio laivo, kuriame pagal 14 straipsnį gali būti atliktas išplėstinis inspektavimas, operatorius, atstovas ar kapitonas praneša
  pirmajam Bendrijos uostui ar inkaravimo vietai, į kurią šis laivas įplaukia,
  apie atvykimą pagal III priedo nuostatas.

2.   Gavusi šio straipsnio 1 dalyje ir 2002. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (13), 4 straipsnyje nurodytą pranešimą,
  atitinkama
  uosto administracija ▐ perduoda šią informaciją kompetentingai institucijai
  bei Bendrijos uostų ir inkaravimo vietų, į kurias laivas paeiliui įplauks, kompetentingoms institucijoms.

3.   ▐ Šiame straipsnyje
  numatytai informacijai perduoti
  naudojamos elektroninio ryšio priemonės.
  Kitos priemonės naudojamos tik tuomet, kai nėra elektroninio ryšio priemonių.

4.   ▐ Valstybių narių parengtos
  III priedo įgyvendinimo
  procedūros ir formatai turi atitikti ▐ Direktyvos 2002/59/EB nuostatas ▐.

10 straipsnis

Laivo rizikos lygis

1.   Visiems inspektavimo duomenų bazėje esantiems laivams
  , įplaukiantiems į valstybės narės uostą ar į inkaravimo vietą,
  priskiriamas laivo rizikos lygis, kuriuo nustatoma atitinkama laivo inspektavimo pirmenybė, laikotarpiai tarp inspektavimų ir inspektavimų mastas.

2.   Laivo rizikos lygis nustatomas pagal šių bazinių ir istorinių parametrų derinį:

| a) | Baziniai parametrai
  Baziniai parametrai
  turi būti
  nustatomi remiantis laivo tipu, amžiumi, vėliava,
  pripažintomis susijusiomis organizacijomis
  ir įmonės veikla pagal I priedo I dalies 1 punktą ir II priedą. |
| --- | --- |

a)

Baziniai parametrai

Baziniai parametrai
  turi būti
  nustatomi remiantis laivo tipu, amžiumi, vėliava,
  pripažintomis susijusiomis organizacijomis
  ir įmonės veikla pagal I priedo I dalies 1 punktą ir II priedą.

| b) | Istoriniai parametrai
  Istoriniai parametrai
  turi būti
  nustatomi remiantis trūkumų ir sulaikymų skaičiumi per tam tikrą laikotarpį pagal II priedo I dalies 2 punktą ir II priedą. |
| --- | --- |

b)

Istoriniai parametrai

Istoriniai parametrai
  turi būti
  nustatomi remiantis trūkumų ir sulaikymų skaičiumi per tam tikrą laikotarpį pagal II priedo I dalies 2 punktą ir II priedą.

3.   
  Komisija pagal 31 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu patvirtina
  šio straipsnio įgyvendinimo
  taisykles,
  visų pirma
  apibūdindama
  :

| — | kiekvienam rizikos parametrui priskirtą vertę, |
| --- | --- |

—

kiekvienam rizikos parametrui priskirtą vertę,

| — | kiekvieną rizikos laipsnį atitinkančių rizikos parametrų derinį, |
| --- | --- |

—

kiekvieną rizikos laipsnį atitinkančių rizikos parametrų derinį,

| — | I priedo I.1 dalies c punkto iii papunktyje išvardytų vėliavos valstybės nustatytų kriterijų, susijusių su naudojamų prietaisų atitiktimi, taikymo sąlygas. |
| --- | --- |

—

I priedo I.1 dalies c punkto iii papunktyje išvardytų vėliavos valstybės nustatytų kriterijų, susijusių su naudojamų prietaisų atitiktimi, taikymo sąlygas.

▐

11 straipsnis

Inspektavimų dažnumas

║ Į Bendrijos uostus
  ar į inkaravimo vietas
  įplaukiantys laivai periodiškai inspektuojami arba papildomai inspektuojami tokia tvarka:

| a) | Laivai periodiškai inspektuojami iš anksto nustatytais laiko tarpais priklausomai nuo jų rizikos lygio, nustatomo pagal I priedo I dalį. Tarpai tarp
  didelio rizikos lygio
  laivų periodiškų inspektavimų
  trunka neilgiau nei šešis mėnesius
  . |
| --- | --- |

a)

Laivai periodiškai inspektuojami iš anksto nustatytais laiko tarpais priklausomai nuo jų rizikos lygio, nustatomo pagal I priedo I dalį. Tarpai tarp
  didelio rizikos lygio
  laivų periodiškų inspektavimų
  trunka neilgiau nei šešis mėnesius
  .

| b) | Laivai papildomai inspektuojami nepaisant nuo paskiausio periodiško inspektavimo praėjusio laiko tarpo tokia tvarka:






  — | Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų inspektuojami laivai, kuriems taikomi I priedo II dalies 2A punkte išvardyti itin svarbūs veiksniai. |
| --- | --- | --- |

b)

Laivai papildomai inspektuojami nepaisant nuo paskiausio periodiško inspektavimo praėjusio laiko tarpo tokia tvarka:

—

Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų inspektuojami laivai, kuriems taikomi I priedo II dalies 2A punkte išvardyti itin svarbūs veiksniai.

| — | Laivai, kuriems taikomi I priedo II dalies 2B punkte išvardyti nenumatyti veiksniai, gali būti inspektuojami. Sprendimą dėl tokio papildomo inspektavimo atlikimo remdamasi profesiniu vertinimu priima kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

—

Laivai, kuriems taikomi I priedo II dalies 2B punkte išvardyti nenumatyti veiksniai, gali būti inspektuojami. Sprendimą dėl tokio papildomo inspektavimo atlikimo remdamasi profesiniu vertinimu priima kompetentinga institucija.

12 straipsnis

Laivų atranka inspektavimui

Kompetentinga institucija užtikrina, kad laivai inspektavimui atrenkami remiantis jų rizikos lygiu, kai apibrėžta I priedo I dalyje, ir kai iškyla itin svarbūs ar nenumatyti veiksniai, kaip nurodyta I priedo II dalies 2A ir 2B punktuose.

Laivų inspektavimui kompetentinga institucija:

| a) | laikydamasi I priedo II dalies 3A punkte apibrėžtos atrankos schemos, atrenka laivus, kuriems turi būti atliktas privalomas inspektavimas, vadinamuosius „I pirmenybės“ laivus, |
| --- | --- |

a)

laikydamasi I priedo II dalies 3A punkte apibrėžtos atrankos schemos, atrenka laivus, kuriems turi būti atliktas privalomas inspektavimas, vadinamuosius „I pirmenybės“ laivus,

| b) | laikydamasi I priedo II dalies 3B punkto nuostatų, gali atrinkti laivus, kuriems gali būti atliktas inspektavimas, vadinamuosius „II pirmenybės“ laivus. |
| --- | --- |

b)

laikydamasi I priedo II dalies 3B punkto nuostatų, gali atrinkti laivus, kuriems gali būti atliktas inspektavimas, vadinamuosius „II pirmenybės“ laivus.

13 straipsnis

Pirminis ir išsamus inspektavimas

Valstybės narės užtikrina, kad laivų, kurie yra atrenkami inspektavimui remiantis 12 straipsniu, pirminis arba išsamus inspektavimas būtų atliekamas tokia tvarka:

| 1. | Kiekvieną kartą atlikdama laivo pirminį inspektavimą, kompetentinga institucija užtikrina, kad inspektorius bent jau:






  a) | patikrintų liudijimus ir dokumentus, išvardytus IV priede, kurie pagal Bendrijos jūrų teisės aktus ir konvencijas, susijusius su sauga ir apsauga, turi būti laive; |
| --- | --- | --- |

1.

Kiekvieną kartą atlikdama laivo pirminį inspektavimą, kompetentinga institucija užtikrina, kad inspektorius bent jau:

a)

patikrintų liudijimus ir dokumentus, išvardytus IV priede, kurie pagal Bendrijos jūrų teisės aktus ir konvencijas, susijusius su sauga ir apsauga, turi būti laive;

| b) | atitinkamais atvejais patikrintų, ar ankstesnio valstybės narės ar Paryžiaus SM pasirašiusios Šalies atlikto inspektavimo metu aptikti trūkumai buvo ištaisyti; |
| --- | --- |

b)

atitinkamais atvejais patikrintų, ar ankstesnio valstybės narės ar Paryžiaus SM pasirašiusios Šalies atlikto inspektavimo metu aptikti trūkumai buvo ištaisyti;

| c) | įsitikintų, kad bendroji laivo būklė, mašinų skyrius ir gyvenamosios patalpos bei higienos sąlygos laive, yra tinkami. |
| --- | --- |

c)

įsitikintų, kad bendroji laivo būklė, mašinų skyrius ir gyvenamosios patalpos bei higienos sąlygos laive, yra tinkami.

| 2. | Kai po 1 dalyje nurodyto inspektavimo trūkumai, kurie turi būti ištaisyti kitame įplaukimo uoste, užfiksuojami inspektavimo duomenų bazėje, to kito uosto kompetentinga institucija gali nuspręsti neatlikti patikrinimų, nurodytų 1 dalies a ir c punktuose. |
| --- | --- |

2.

Kai po 1 dalyje nurodyto inspektavimo trūkumai, kurie turi būti ištaisyti kitame įplaukimo uoste, užfiksuojami inspektavimo duomenų bazėje, to kito uosto kompetentinga institucija gali nuspręsti neatlikti patikrinimų, nurodytų 1 dalies a ir c punktuose.

| 3. | Kai atlikus 1 dalyje nurodytą inspektavimą, yra akivaizdus pagrindas manyti, kad laivo būklė, jo įranga arba įgula iš esmės neatitinka tam tikrų vienos iš konvencijų reikalavimų, atliekamas išsamus inspektavimas, įskaitant ir papildomą gebėjimo atlikti tam tikras operacijas laive patikrinimą. |
| --- | --- |

3.

Kai atlikus 1 dalyje nurodytą inspektavimą, yra akivaizdus pagrindas manyti, kad laivo būklė, jo įranga arba įgula iš esmės neatitinka tam tikrų vienos iš konvencijų reikalavimų, atliekamas išsamus inspektavimas, įskaitant ir papildomą gebėjimo atlikti tam tikras operacijas laive patikrinimą.

„Akivaizdus pagrindas“ egzistuoja tuomet, kai inspektorius randa įrodymų, kurie jo, kaip specialisto, vertinimu pateisina išsamų laivo, jo įrangos arba įgulos inspektavimą.

„Akivaizdaus pagrindo“ pavyzdžiai pateikti V priede.

14 straipsnis

Išplėstiniai inspektavimai

1.   Šių kategorijų laivuose išplėstinį inspektavimą galima atlikti remiantis I priedo II dalies 3A ir 3B punktais:

| — | Didelio rizikos lygio laivuose, |
| --- | --- |

—

Didelio rizikos lygio laivuose,

| — | Senesniuose kaip 12 metų keleiviniuose laivuose, naftos tanklaiviuose, dujų arba cheminių medžiagų tanklaiviuose arba balkeriuose, |
| --- | --- |

—

Senesniuose kaip 12 metų keleiviniuose laivuose, naftos tanklaiviuose, dujų arba cheminių medžiagų tanklaiviuose arba balkeriuose,

| — | Didelio rizikos lygio senesniuose kaip 12 metų laivuose arba keleiviniuose laivuose, naftos tanklaiviuose, dujų arba cheminių medžiagų tanklaiviuose arba balkeriuose, esant svarbių ar netikėtų veiksnių ║, |
| --- | --- |

—

Didelio rizikos lygio senesniuose kaip 12 metų laivuose arba keleiviniuose laivuose, naftos tanklaiviuose, dujų arba cheminių medžiagų tanklaiviuose arba balkeriuose, esant svarbių ar netikėtų veiksnių ║,

| — | Laivuose, kuriuose atliekamas pakartotinis inspektavimas po draudimo įplaukti nurodymo, išduoto remiantis 16 straipsniu. |
| --- | --- |

—

Laivuose, kuriuose atliekamas pakartotinis inspektavimas po draudimo įplaukti nurodymo, išduoto remiantis 16 straipsniu.

2.   
  Laivo operatorius ar kapitonas užtikrina, kad darbo tvarkaraštyje būtų numatyta pakankamai laiko išplėstiniam inspektavimui atlikti.

Nepažeidžiant apsaugos sumetimais taikomų kontrolės priemonių, laivas lieka uoste iki inspektavimo pabaigos.

3.
     
  Gavusi išankstinį laivo, kuriame galima periodiškai atlikti išplėstinį inspektavimą, pranešimą, kompetentinga institucija turi informuoti laivo vadovybę, jei išplėstinis inspektavimas nebus atliekamas.

4.
     Išplėstinio inspektavimo apimtis, įskaitant tikrintinas rizikos sritis, išdėstyta VII priede. Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą priima VII priedo įgyvendinimo priemones.

15 straipsnis

Saugos ir apsaugos gairės ir procedūros

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jų inspektoriai laikytųsi VI priede nurodytų procedūrų ir gairių.

2.   Apsaugos patikrinimų srityje valstybės narės šios direktyvos VI priede išdėstytas tinkamas procedūras taiko visiems laivams, nurodytiems Reglamento (EB) Nr. 725/2004 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, įplaukiantiems į šių valstybių uostus, nebent jie plaukia su inspektavimą atliekančios uosto valstybės vėliava.

3.   Su išplėstiniu inspektavimu susijusios šios direktyvos 14 straipsnio nuostatos taikomosro-ro keltams ir greitaeigiams keleiviniams laivams, nurodytiems Direktyvos 1999/35/EB 2 straipsnio a ir b punktuose.

Jei laivo apžiūrą pagal Direktyvos 1999/35/EB 6 ir 8 straipsnius atlieka priimančioji valstybė, kuri nėra laivo vėliavos valstybė, ta konkreti apžiūra inspektavimo duomenų bazėje bus atitinkamai įregistruota kaip išsamus arba išplėstinis inspektavimas ir, jei patikrinti visi VII priede nurodyti aspektai, į ją bus atsižvelgta taikant šios direktyvos 10, 11 ir 12 straipsnius ir apskaičiuojant kiekvienos valstybės narės įsipareigojimą atlikti inspektavimus.

Nepažeidžiant ro–ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimo uždraudimo pagal Direktyvos 1999/35/EB 10 straipsnį, taikomos šios direktyvos nuostatos, susijusios atitinkamai su trūkumų pašalinimu, sulaikymu ir atsisakymu leisti įplaukti bei tolesne veikla po inspektavimo, sulaikymo ir atsisakymo leisti įplaukti.

4.   Prireikus Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą gali priimti šio straipsnio 1 ir 2 dalies suderinto įgyvendinimo taisykles.

16 straipsnis

Tam tikriems laivams taikomos draudimo įplaukti priemonės

1.   Valstybė narė užtikrina, kad kiekvienam laivui
  , atitinkančiam šios dalies kriterijus, nebus leista įplaukti į jos uostus ir į inkaravimo vietas, išskyrus 21 straipsnio 6 dalyje nurodytus atvejus, jeigu šis laivas
  :

| — | ▐ plaukioja su valstybės,
  kuri, ║
  remiantis inspektavimo duomenų bazėje registruota informacija
  , įtraukta į juodąjį ar pilkąjį sąrašus, sudarytus
  laikantis Paryžiaus SM ir
  ║
  kasmet viešai skelbiamus Komisijos, vėliava, ir
  ▐ |
| --- | --- |

—

▐ plaukioja su valstybės,
  kuri, ║
  remiantis inspektavimo duomenų bazėje registruota informacija
  , įtraukta į juodąjį ar pilkąjį sąrašus, sudarytus
  laikantis Paryžiaus SM ir
  ║
  kasmet viešai skelbiamus Komisijos, vėliava, ir

▐

| — | ▐ per paskutinius 36 mėnesius Europos Sąjungos valstybės ar Paryžiaus SM pasirašiusios valstybės uoste buvo daugiau nei du kartus
  sulaikytas arba jį buvo
  uždrausta eksploatuoti pagal Direktyvą 1999/35/EB. |
| --- | --- |

—

▐ per paskutinius 36 mėnesius Europos Sąjungos valstybės ar Paryžiaus SM pasirašiusios valstybės uoste buvo daugiau nei du kartus
  sulaikytas arba jį buvo
  uždrausta eksploatuoti pagal Direktyvą 1999/35/EB.

Taikant šią dalį atsižvelgiama į tai, kad Paryžiaus SM apibrėžtas sąrašas įsigalioja kiekvienų metų liepos 1 d.

Draudimas
  įplaukti
  panaikinamas tiktai praėjus trims mėnesiams po šios priemonės skyrimo dienos, jeigu įvykdomos IX priedo 4–10 dalyse išvardytos sąlygos
  .

Jeigu laivui uždraudžiama įplaukti antrą kartą, draudimo laikotarpis padidinamas iki dvylikos mėnesių. Bet koks vėlesnis laivo sulaikymas viename iš Bendrijos uostų tampa pagrindu visam laikui uždrausti šiam laikui įplaukti į bet kokį Bendrijos teritorijoje esantį uostą ar inkaravimo vietą.

▐

2.   Pagal šio straipsnio nuostatas valstybės narės turi laikytis VIII priede nustatytų procedūrų.

17 straipsnis

Inspektavimo ataskaita laivo kapitonui

Baigęs inspektavimą, išsamų ar išplėstinį inspektavimą, inspektorius parengia ataskaitą pagal IX priedą. Laivo kapitonui pateikiama inspektavimo ataskaitos kopija.

18 straipsnis

Skundai

Kompetentinga institucija turi atlikti skubų pirminį
  visų skundų
  įvertinimą. Šis įvertinimas padeda nustatyti ar skundas motyvuotas, konkretus ir akivaizdžiai pagrįstas.

Jei taip, kompetentinga institucija atlieka reikiamus tolesnius su skundu susijusius veiksmus. Visų pirma, ji numato galimybę kapitonui, laivo savininkui ir bet kuriam kitam asmeniui, tiesiogiai susijusiam su skundu, įskaitant skundėją, pateikti savo nuomonę.

Jei kompetentinga institucija mano, kad skundas yra akivaizdžiai nepagrįstas, ji informuoja skundo pateikėją apie savo sprendimą ir jo priežastis.

Skundą pateikusio asmens tapatybė atitinkamo laivo kapitonui arba savininkui neatskleidžiama. Inspektorius užtikrina visų pokalbių su įgulos nariais konfidencialumą.

Valstybės narės informuoja vėliavos valstybės administraciją apie skundus, kurie nėra akivaizdžiai nepagrįsti, ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi, taip pat prireikus pranešimo apie skundą kopiją pateikia Tarptautinei darbo organizacijai (TDO).

19 straipsnis

Trūkumų pašalinimas ir laivo sulaikymas

1.   Kompetentingos institucijos įsitikina, kad bet kokie trūkumai, patvirtinti arba užfiksuoti atliekant inspektavimą, yra šalinami arba bus pašalinti pagal konvencijų reikalavimus.

2.   Jei nustatomi trūkumai, akivaizdžiai keliantys pavojų saugai, sveikatai arba aplinkai, uosto valstybės, kurioje inspektuojamas laivas, kompetentinga institucija užtikrina, kad laivas būtų sulaikytas arba kad jo eksploatavimas, kurio metu atskleidžiami trūkumai, būtų sustabdytas. Nurodymas sulaikyti laivą arba sustabdyti jo eksploatavimą galioja tol, kol nepašalinamas pavojus arba kol pirmiau minėta institucija nenustato, kad laivas, kuriam taikytinos tam tikros būtinos sąlygos, gali išplaukti į jūrą arba kad tą laivą vėl galima pradėti eksploatuoti nesukeliant grėsmės keleivių arba įgulos saugai ir sveikatai ar kitiems laivams, arba nėra pernelyg didelės grėsmės padaryti žalos jūros aplinkai.

3.   Naudodamasis savo, kaip specialisto, teise išduoti nurodymą sulaikyti laivą ar ne, inspektorius taiko X priede nustatytus kriterijus.

4.   Jeigu inspektavimo metu nustatoma, kad laive nėra veikiančio reiso duomenų registravimo įrenginio tais atvejais, kai tokio įrenginio naudojimas yra būtinas pagal Direktyvą 2002/59/EB, kompetentinga institucija užtikrina, kad laivas būtų sulaikytas.

Jei tokio trūkumo negalima pašalinti sulaikymo uoste, kompetentinga institucija gali leisti laivui plaukti į tinkamą artimiausią nuo sulaikymo uosto remonto įmonę, kur trūkumą galima nedelsiant pašalinti, arba, kaip numatyta Paryžiaus SM šalių parengtose gairėse, gali pareikalauti pašalinti trūkumus ne vėliau kaip per 30 dienų. Tokiu atveju taikomos 21 straipsnyje nustatytos procedūros.

5.   Išimtinėmis aplinkybėmis, kai bendroji laivo būklė akivaizdžiai neatitinka nustatytų standartų, kompetentinga institucija tokio laivo inspektavimą gali laikinai sustabdyti, kol atsakingos šalys imasi būtinų veiksmų užtikrinti, kad laivas atitiktų atitinkamus konvencijų reikalavimus.

6.   Tuo atveju, kai laivas sulaikomas, kompetentinga institucija nedelsdama raštu informuoja, pateikdama ir inspektavimo ataskaitą, vėliavos administraciją arba, jeigu tai neįmanoma, konsulą, ar, jei jo nėra, artimiausią tos valstybės diplomatinį atstovą apie visas aplinkybes, dėl kurių buvo nustatyta intervencijos būtinybė. Be to, prireikus taip pat informuojami paskirti ekspertai arba pripažintosios organizacijos, pagal konvencijas išduodančios klasifikacijos liudijimus arba teisės aktų nustatytus liudijimus.

7.   Ši direktyva nuostatos nedaro įtakos papildomiems konvencijų reikalavimams dėl pranešimo ir ataskaitos pateikimo procedūrų uosto valstybės kontrolės srityje.

8.   Pagal šios direktyvos nuostatas vykdant uosto valstybės kontrolę, imamasi visų įmanomų veiksmų, kad laivas nebūtų nepagrįstai sulaikomas ar gaišinamas. Kai laivas nepagrįstai sulaikomas ar gaišinamas, jo savininkui arba operatoriui suteikiama teisė gauti kompensaciją už bet kokius patirtus nuostolius arba padarytą žalą. Įrodymus dėl kiekvieno tariamai nepagrįsto sulaikymo arba nepagrįsto gaišinimo pateikia laivo savininkas arba operatorius.

9.   Siekdama sumažinti grūstį uoste, kompetentinga institucija gali leisti sulaikytam laivui plaukti į kitą uosto dalį, jei tai yra saugu. Tačiau į grūsties uoste riziką neatsižvelgiama priimant sprendimus dėl laivo sulaikymo ar paleidimo.

Kompetentinga institucija kuo skubiau informuoja uosto administraciją ar įstaigas apie išduotą sulaikymo orderį.

Uosto administracijos arba įstaigos bendradarbiauja su kompetentinga institucija, kad būtų lengviau uoste sutalpinti sulaikytus laivus.

20 straipsnis

Apeliacijos teisė

1.   Laivo savininkas ar operatorius arba jo atstovas valstybėje narėje turi teisę apeliacine tvarka apskųsti kompetentingos institucijos nurodymą sulaikyti laivą ar neduoti jam leidimo įplaukti. Apeliacinio skundo pateikimas nesustabdo nurodymo sulaikyti laivą ar draudimo įplaukti nurodymo.

2.   Laikydamosi savo nacionalinės teisės aktų valstybės narės šiuo tikslu nustato ir palaiko atitinkamas procedūras
  ir bendradarbiauja visų pirma siekdamos užtikrinti pagrįstą skundų nagrinėjimo terminą.

3.   Kompetentinga institucija 1 dalyje nurodyto laivo kapitoną deramai informuoja apie teisę pateikti apeliacinį skundą
  ir apie su tuo susijusią praktinę tvarką
  .

4.   Kai laivo kapitonui, operatoriui ar jo atstovui pateikus apeliacinį skundą ar prašymą nurodymas sulaikyti laivą ar draudimo įplaukti nurodymas yra atšaukiamas ar pakeičiamas:

| a) | valstybės narės užtikrina, kad inspektavimo duomenų bazė būtų nedelsiant atitinkamai pakeista, |
| --- | --- |

a)

valstybės narės užtikrina, kad inspektavimo duomenų bazė būtų nedelsiant atitinkamai pakeista,

| b) | valstybė narė, kurioje išduodamas nurodymas sulaikyti laivą ar draudimo įplaukti nurodymas, per 24 valandas nuo tokio sprendimo priėmimo užtikrina, kad pagal 26 straipsnį paskelbta informacija būtų ištaisyta. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė, kurioje išduodamas nurodymas sulaikyti laivą ar draudimo įplaukti nurodymas, per 24 valandas nuo tokio sprendimo priėmimo užtikrina, kad pagal 26 straipsnį paskelbta informacija būtų ištaisyta.

21 straipsnis

Priemonės, kurių imamasi po inspektavimų ir laivo sulaikymų

1.   Kai inspektavimo uoste negalima ištaisyti 19 straipsnio 2 dalyje nurodytų trūkumų, tos valstybės narės kompetentinga institucija atitinkamam laivui gali leisti
  tiesiogiai
  plaukti į laivo kapitono ir atitinkamų institucijų pasirinktą tinkamą nuo sulaikymo uosto arčiausiai esančią laivų remonto įmonę, kur galima imtis tolesnių veiksmų, jeigu laikomasi vėliavos valstybės kompetentingos institucijos nustatytų sąlygų, kurioms pritaria pirmiau minėta valstybė narė. Šios sąlygos užtikrina galimybę laivui plaukti nekeliant grėsmės keleivių arba įgulos saugai ir sveikatai bei kitiems laivams, ir užtikrina, kad nebus pernelyg didelės grėsmės pakenkti jūros aplinkai.

2.   Kai sprendimas siųsti laivą į remonto įmonę priimamas todėl, kad nesilaikoma TJO rezoliucijos A. 744(18) dėl gairių dėl pagerintos inspektavimo programos atliekant tyrimus dėl krovinių vežėjų ir naftos tanklaivių nuostatų dėl laivo dokumentų arba laivo konstrukcinių gedimų ar trūkumų, kompetentinga institucija gali pareikalauti sulaikymo uoste atlikti būtinus storio matavimus prieš leidžiant laivui išplaukti.

3.   1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis valstybės narės inspektavimo uosto kompetentinga institucija apie visas reiso sąlygas informuoja valstybės, kurioje yra laivų remonto įmonė, kompetentingą instituciją, 19 straipsnio 6 dalyje paminėtas šalis ir prireikus bet kurią kitą instituciją.

Tokį pranešimą gaunanti valstybės narės kompetentinga institucija informuoja pranešimą atsiuntusią instituciją apie veiksmus, kurių imtasi.

4.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad nebūtų duotas leidimas įplaukti į jokį Bendrijos uostą
  ar inkaravimo vietą
  1 dalyje nurodytiems į jūrą plaukiantiems laivams, kurie:

| a) | neįvykdė sąlygų, kurias tikrinimo uoste nustatė bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos; arba |
| --- | --- |

a)

neįvykdė sąlygų, kurias tikrinimo uoste nustatė bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos; arba

| b) | atsisako laikytis taikomų konvencijų reikalavimų – neplaukia į nurodytą laivų remonto įmonę. |
| --- | --- |

b)

atsisako laikytis taikomų konvencijų reikalavimų – neplaukia į nurodytą laivų remonto įmonę.

Toks atsisakymas galioja tol, kol laivo savininkas arba operatorius valstybės narės, kurioje buvo nustatyta, kad laivas neatitinka reikalavimų, kompetentingai institucijai nepateikia jai priimtinų įrodymų parodančių, kad laivas visiškai atitinka visus konvencijų taikytinus reikalavimus.

5.   Susiklosčius 4 dalies a punkte nurodytoms aplinkybėms, valstybės narės, kurioje buvo nustatyta, kad laivas turi defektų, kompetentinga institucija nedelsdama įspėja visų kitų valstybių narių kompetentingas institucijas.

Susiklosčius 4 dalies b punkte nurodytoms aplinkybėms, valstybės narės, kurioje yra laivų remonto įmonė, kompetentinga institucija nedelsdama įspėja visų kitų valstybių narių kompetentingas institucijas.

Prieš atsisakydama duoti leidimą įplaukti į uostą valstybė narė gali prašyti konsultacijų su atitinkamo laivo vėliavos valstybės administracija.

6.   Nukrypdama nuo 4 dalies
  nuostatų
  , uosto valstybės atitinkama institucija dėl susiklosčiusių force majeure aplinkybių arba dėl itin svarbių saugumo priežasčių, arba siekdama sumažinti arba minimizuoti taršos riziką, arba tam, kad būtų pašalinti trūkumai, gali duoti leidimą įplaukti į konkretų uostą
  ar inkaravimo vietą
  , su sąlyga, kad laivo savininkas, operatorius arba kapitonas
  įgyvendino
  pakankamas, tos valstybės narės kompetentingai institucijai priimtinas priemones, užtikrinančias saugų įplaukimą į uostą.

22 straipsnis

Profesiniai reikalavimai inspektoriams

1.   Inspektavimą atlieka tik XII priede nustatytus kvalifikacijos kriterijus atitinkantys inspektoriai, kurie yra kompetentingos institucijos įgalioti atlikti uosto valstybės kontrolę.

2.   Kai uosto valstybės kompetentinga institucija negali užtikrinti atitinkamo profesinių žinių lygio, šios kompetentingos institucijos inspektoriui gali talkinti bet koks kitas asmuo, turintis atitinkamą žinių lygį.

3.   Kompetentinga institucija, uosto valstybės kontrolę vykdantys inspektoriai ir jiems padedantys asmenys negali turėti komercinių interesų, susijusių su inspektavimo uostu ar inspektuojamais laivais, ir šie inspektoriai negali dirbti nevyriausybinėse organizacijose, išduodančiose teisės aktų nustatytus ir klasifikacijos liudijimus laivams arba atliekančiose būtinus tyrimus pirmiau minėtų liudijimų išdavimui, bei negali dirbti tokių organizacijų vardu.

4.   Kiekvienas inspektorius turi turėti savo kompetentingos institucijos pagal 1996. birželio 25 d. Komisijos direktyvą 96/40/EB, nustatančią bendro pavyzdžio asmens tapatybę patvirtinantį dokumentą inspektoriams, vykdantiems uosto valstybės kontrolę (14), išduotą asmens dokumentą – tapatybės kortelę.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad prieš suteikiant inspektoriams įgaliojimus atlikti inspektavimą ir vėliau periodiškai pagal 7 dalyje nurodytą mokymo sistemą būtų tikrinama jų kompetencija ir atitikimas XI priede nurodytiems būtiniausiems kriterijams.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad inspektoriai gautų tinkamus mokymus, susijusius su
  Bendrijoje taikomo
  uosto valstybės kontrolės režimo pasikeitimais, kaip numatyta šioje direktyvoje ir konvencijų pakeitimuose.

7.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija rengia ir ragina taikyti suderintą Bendrijos sistemą, skirtą valstybių narių vykdomam uosto valstybės kontrolės inspektorių mokymui ir kompetencijos įvertinimui.

23 straipsnis

Locmanų ir uostų administracijų pranešimai

1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad jų locmanai, dalyvaujantys laivo prisišvartavimo ar atsišvartavimo manevruose arba dirbantys į valstybės narės uostą ar tranzitu per jos teritorinius vandenis plaukiančiuose laivuose nedelsdami informuotų atitinkamai uosto valstybės arba pakrantės valstybės kompetentingą instituciją, jei atlikdami įprastas savo pareigas jie nustato akivaizdžius defektus, dėl kurių gali kilti grėsmė saugiam laivo plaukiojimui arba žalos jūros aplinkai grėsmė.

2.   Jeigu uosto administracijos ar įstaigos, atlikdamos savo įprastas pareigas, nustato, kad jos uoste esantis laivas turi laivo saugai grėsmę kelti galinčių defektų arba kelia pernelyg didelę žalos jūros aplinkai grėsmę, jos nedelsdamos informuoja atitinkamos uosto valstybės kompetentingą instituciją.

3.   Valstybės narės reikalauja, kad locmanai ir uostų administracijos arba įstaigos, kai įmanoma, elektronine forma praneštų bent šią informaciją:

| — | informaciją apie laivą (pavadinimas, TJO identifikavimo numeris, šaukinys ir vėliava), |
| --- | --- |

—

informaciją apie laivą (pavadinimas, TJO identifikavimo numeris, šaukinys ir vėliava),

| — | informaciją apie maršrutą (paskutinis įplaukimo uostas, paskirties uostas), |
| --- | --- |

—

informaciją apie maršrutą (paskutinis įplaukimo uostas, paskirties uostas),

| — | laive nustatytų akivaizdžių defektų aprašymą. |
| --- | --- |

—

laive nustatytų akivaizdžių defektų aprašymą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių veiksmų dėl akivaizdžių trūkumų, apie kuriuos pranešė locmanai ar uostų administracijos arba įstaigos, ir užregistruoja išsamią informaciją apie veiksmus, kurių imtasi.

5.   Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą gali patvirtinti šio straipsnio įgyvendinimo priemones, įskaitant pranešimų apie akivaizdžius defektus, kuriuos teikia locmanai ir uostų administracijos arba įstaigos, suderintą elektroninį formatą ir procedūras bei tolesnius veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės.

24 straipsnis

Inspektavimo duomenų bazė

1.   Komisija kuria, palaiko ir atnaujina inspektavimo duomenų bazę, remdamasi Paryžiaus SM šalių profesinėmis žiniomis ir patirtimi.

Inspektavimo duomenų bazėje saugoma visa informacija, reikalinga inspektavimo sistemai, nustatytai pagal šią direktyvą, įgyvendinti; taip pat ši bazė turi atlikti XIII priede nustatytas funkcijas.

2.
     
  Valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad informacija apie tikrą visų laivų, įplaukiančių į jų uostus, atvykimo ir išvykimo laiką atitinkamai per valandą nuo laivo atvykimo ir per tris valandas nuo jo išvykimo perduodama į inspektavimo duomenų bazę per nacionalines jūrų informacijos valdymo sistemas, minimas Direktyvos 2002/59/EB 25 straipsnio 4 dalyje.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad informacija, susijusi su pagal šią direktyvą vykdomais inspektavimais, būtų perduodama į inspektavimo duomenų bazę nedelsiant po to, kai parengiama inspektavimo ataskaita ir sulaikymas atšaukiamas.

Valstybės narės užtikrina, kad į inspektavimo duomenų bazę persiųsta informacija per 72 valandas būtų patvirtinta, kad ją būtų galima paskelbti viešai.

4.   Remdamasi valstybių narių pateiktais inspektavimo duomenimis, Komisija gali iš inspektavimo duomenų bazės gauti visus su šios direktyvos įgyvendinimu susijusius duomenis, visų pirma duomenis, susijusius su laivo rizikos lygiu, inspektuotinais laivais, laivų judėjimo duomenimis ir kiekvienos valstybės narės įsipareigojimais atlikti inspektavimus.

Valstybės narės turi prieigą prie visos inspektavimo duomenų bazėje saugomos informacijos, kuri yra reikalinga pagal šią direktyvą nustatytoms inspektavimo procedūroms atlikti.

Valstybėms narėms ir trečiosioms valstybėms, kurios yra Paryžiaus SM šalys, suteikiama prieiga prie visų jų įvestų į inspektavimo duomenų bazę duomenų, taip pat prie duomenų apie su jų vėliava plaukiojančius laivus.

25 straipsnis

Keitimasis informacija ir bendradarbiavimas

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos uostų administracijos arba įstaigos ir kitos susijusios institucijos ar įstaigos pateiktų kompetentingai uosto valstybės kontrolės institucijai šią jų turimą informaciją:

| — | informaciją, kuri pranešama pagal 9 straipsnį ir III priedą; |
| --- | --- |

—

informaciją, kuri pranešama pagal 9 straipsnį ir III priedą;

| — | informaciją apie laivus, kurie nepranešė informacijos, pagal šios direktyvos reikalavimus ir pagal 2000. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (15) ir Direktyvą 2002/59/EB, taip pat, jei reikia, Reglamentą (EB) Nr. 725/2004/EB; |
| --- | --- |

—

informaciją apie laivus, kurie nepranešė informacijos, pagal šios direktyvos reikalavimus ir pagal 2000. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (15) ir Direktyvą 2002/59/EB, taip pat, jei reikia, Reglamentą (EB) Nr. 725/2004/EB;

| — | informaciją apie laivus, kurie išplaukė į jūrą, neįvykdę Direktyvos 2000/59/EB 7 ir 10 straipsnių reikalavimų; |
| --- | --- |

—

informaciją apie laivus, kurie išplaukė į jūrą, neįvykdę Direktyvos 2000/59/EB 7 ir 10 straipsnių reikalavimų;

| — | informaciją apie laivus, kuriems atsisakyta duoti leidimą įplaukti į uostą ar kurie buvo išsiųsti iš uosto dėl saugumo priežasčių; |
| --- | --- |

—

informaciją apie laivus, kuriems atsisakyta duoti leidimą įplaukti į uostą ar kurie buvo išsiųsti iš uosto dėl saugumo priežasčių;

| — | informaciją apie akivaizdžius defektus pagal 23 straipsnį. |
| --- | --- |

—

informaciją apie akivaizdžius defektus pagal 23 straipsnį.

26 straipsnis

Informacijos paskelbimas

Komisija viešame tinklapyje skelbia ir prižiūri informaciją apie inspektavimus, sulaikymus ir atsisakymus duoti leidimą įplaukti pagal XIII priedą remdamasi Paryžiaus SM šalių profesinėmis žiniomis ir patirtimi.

27 straipsnis

Kompanijų, kurių veiklos rezultatų lygis yra žemas ir labai žemas, sąrašo paskelbimas

Komisija sudaro ir reguliariai viešoje interneto svetainėje skelbia informaciją apie kompanijas, kurių per trijų mėnesių ar ilgesnį laikotarpį vykdytos veiklos nustatant laivų rizikos lygį, nurodytą II priedo I dalyje, rezultatų lygis laikomas žemu arba labai žemu.

Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą nustato šio straipsnio įgyvendinimo taisykles
  užtikrindama, kad būtų atsižvelgta į bendrovių eksploatuojamo laivyno dydį ir
  visų pirma nustatydama viešo skelbimo būdus.

28 straipsnis

Išlaidų apmokėjimas

1.   Jeigu atlikus 13 ir 14 straipsniuose nurodytą inspektavimą patvirtinami arba nustatomi konvencijos reikalavimus pažeidžiantys trūkumai, pateisinantys laivo sulaikymą, visas kiekvieno įprasto ataskaitinio laikotarpio inspektavimo išlaidas padengia laivo savininkas arba operatorius ar jo atstovas uosto valstybėje.

2.   Visas valstybės narės kompetentingos institucijos pagal 16 straipsnio ir 21 straipsnio 4 dalies nuostatas vykdyto inspektavimo išlaidas apmoka laivo savininkas arba operatorius.

3.   Jei laivas sulaikomas, visas su sulaikymu uoste susijusias išlaidas apmoka laivo savininkas arba operatorius.

4.   Laivas būna sulaikytas tol, kol neapmokamos visos išlaidos arba kol nepateikiama pakankamai garantijų, kad išlaidos bus apmokėtos.

29 straipsnis

Duomenys, skirti įgyvendinimui stebėti

Valstybės narės Komisijai pateikia XIV priede išvardytą informaciją tame priede nustatytu dažnumu.

30 straipsnis

Valstybių narių atitikties reikalavimams ir veiklos stebėsena

Siekdama užtikrinti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir stebėti Bendrijos uosto valstybės kontrolės režimo bendrą veikimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2 straipsnio b dalies i punktą, Komisija renka būtiną informaciją ir lankosi valstybėse narėse.

31 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal 2002. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002 (16) 3 straipsnį.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

32 straipsnis

Pakeitimų tvarka

Komisija:

| a) | pritaiko priedus, išskyrus I priedą, kad būtų atsižvelgta į įsigaliojusius Bendrijos teisės aktų saugumo jūroje ir laivybos apsaugos srityje pakeitimus ir atitinkamų tarptautinių organizacijų konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas bei pasikeitimus Paryžiaus SM; |
| --- | --- |

a)

pritaiko priedus, išskyrus I priedą, kad būtų atsižvelgta į įsigaliojusius Bendrijos teisės aktų saugumo jūroje ir laivybos apsaugos srityje pakeitimus ir atitinkamų tarptautinių organizacijų konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas bei pasikeitimus Paryžiaus SM;

| b) | iš dalies pakeičia sąvokų apibrėžtis, kuriose daroma nuoroda į konvencijas, tarptautinius kodeksus bei rezoliucijas ir Bendrijos teisės aktus, susijusius su šios direktyvos tikslais. |
| --- | --- |

b)

iš dalies pakeičia sąvokų apibrėžtis, kuriose daroma nuoroda į konvencijas, tarptautinius kodeksus bei rezoliucijas ir Bendrijos teisės aktus, susijusius su šios direktyvos tikslais.

Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtinamos pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsnį ši direktyva gali būti netaikoma 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių teisės aktų pakeitimams.

33 straipsnis

Įgyvendinimo taisyklės

Komisija pagal 31 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytą procedūrą nustatydama 8 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 4 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 27 straipsnyje nurodytas įgyvendinimo taisykles, ypač atidžiai užtikrina, kad šiose taisyklėse būtų atsižvelgta į profesines žinias ir patirtį, susijusias su inspektavimo sistema Bendrijoje ir Paryžiaus SM.

34 straipsnis

Nuobaudos

Valstybės narės nustato nuobaudų sistemą už nacionalinės nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus, bei imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad tos nuobaudos būtų taikomos. Numatytos nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

35 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 18 mėnesių nuo ... (17), Komisija peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą
  , ypač atsižvelgdama į vienodą Bendrijos inspektavimo režimo taikymą
  . Peržiūros metu, inter alia, bus patikrinta, kaip Bendrija laikosi 6 straipsnyje nustatyto bendro įsipareigojimo vykdyti inspektavimus, taip pat kiekvienos valstybės narės uosto valstybės kontrolės inspektorių skaičius atliktų inspektavimų skaičius, ir kiekvienos valstybės narės metinių įsipareigojimų atlikti inspektavimą vykdymas bei 7 ir 8 straipsnių įgyvendinimas.

Peržiūros išvadas Komisija pateiks Europos Parlamentui bei Tarybai ir remdamasi peržiūra nuspręs, ar reikia teikti pasiūlymą keisti direktyvą ar kitus šios srities teisės aktus.

36 straipsnis

Įgyvendinimas ir pranešimas

1.   
  Ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo 38 straipsnyje nustatytos datos
  valstybės narės ▐ priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina
  ... straipsnius ir ... priedų ... punktus [straipsniai ar jų sudėtinės dalys ir priedų punktai, kurių turinys pasikeitė palyginti su ankstesne direktyva]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę.

2.   Valstybės narės, patvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jose taip pat pateikiamas pareiškimas, kad esamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose esančios nuorodos į direktyvą, kurią panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Nuorodos darymo tvarką ir jos redakciją nustato valstybės narės.

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

4.   Be to, Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie valstybių narių pažangą įgyvendinant šią direktyvą.

37 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 95/21/EB su pakeitimais, padarytais XV priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis, yra panaikinama nuo ... (18), nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl XV priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų.

Nuorodos į panaikintą direktyvą yra laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir aiškinamos naudojantis XVI priede pateikta koreliacine lentele.

38 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

... straipsniai ir ... priedų ... punktai [straipsniai ar jų sudėtinės dalys ir priedų punktai, kurių turinys pasikeitė palyginus su ankstesne direktyva] taikomi nuo ...

   (19).

39 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva yra skirta valstybėms narėms.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, s. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, s. 38.

2

(3)  2007. balandžio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 584), 2008. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 198 E, 2008 8 5, p. 1) ir 2008. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

3

pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 584)

2008. birželio 6 d.

(OL C 198 E, 2008 8 5, p. 1)

2008. rugsėjo 24 d.

(4)  OL L 157, 1995 7 7, s. 1. ║.

4

(5)  
  2008. birželio 24 d. sprendimas (Meskero savivaldybė) dar neskelbtas ETT Rinkinyje.

5

2008. birželio 24 d. sprendimas (Meskero savivaldybė) dar neskelbtas ETT Rinkinyje.

(6)  

  OL L 194, 1975 7 25, s. 39.

6

OL L 194, 1975 7 25, s. 39.

(7)  

  OL L 143, 2004 4 30, s. 56.

7

OL L 143, 2004 4 30, s. 56.

(8)  OL L 208, 2002 8 5, s. 1. ║.

8

(9)  OL L 138, 1999 6 1, s. 1. ║.

9

(10)  OL L 184, 1999 7 17, s. 23. ║.

10

(11)  OL C 321, 2003 12 31, s. 1.

11

(12)  OL L 129, 2004 4 29, s. 6.

12

(13)  OL L 208, 2002 8 5, s. 10.

13

(14)  OL L 196, 1996 8 7, s. 8.

14

(15)  OL L 332, 2000 12 28, s. 81. ║.

15

(16)  OL L 324, 2002 11 29, s. 1. ║.

16

(17)  36 straipsnio 1 dalyje nurodyta data.

17

36 straipsnio

(18)  OL: Šios direktyvos įsigaliojimo diena.

18

(19)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

19

Šios direktyvos įsigaliojimo data.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisI PRIEDAS

BENDRIJOS UOSTO VALSTYBĖS ATLIEKAMO INSPEKTAVIMO REŽIMO ELEMENTAI

(nurodyti 6 straipsnyje)

Bendrijos uosto valstybės inspektavimo režimą sudaro šie elementai:

I.   Laivo rizikos lygis

Laivo rizikos lygis nustatomas pagal šių bazinių ir istorinių parametrų derinį:

1.   Baziniai parametrai

| a) | Laivo tipas
  Laikoma, kad keleiviniai laivai, naftos ir cheminių medžiagų tanklaiviai, dujų tanklaiviai ir balkeriai kelia didesnę riziką. |
| --- | --- |

a)

Laivo tipas

Laikoma, kad keleiviniai laivai, naftos ir cheminių medžiagų tanklaiviai, dujų tanklaiviai ir balkeriai kelia didesnę riziką.

| b) | Laivo amžius
  Laikoma, kad senesni kaip 12 metų laivai kelia didesnę riziką. |
| --- | --- |

b)

Laivo amžius

Laikoma, kad senesni kaip 12 metų laivai kelia didesnę riziką.

| c) | Vėliavos valstybės veikla






  i) | Laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės, kurios sulaikymų rodikliai ES ir Paryžiaus SM regione yra aukšti, kelia didesnę riziką. |
| --- | --- | --- |

c)

Vėliavos valstybės veikla

i)

Laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės, kurios sulaikymų rodikliai ES ir Paryžiaus SM regione yra aukšti, kelia didesnę riziką.

| ii) | Laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės, kurios sulaikymų rodikliai ES ir Paryžiaus SM regione yra žemi, kelia mažesnę riziką. |
| --- | --- |

ii)

Laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės, kurios sulaikymų rodikliai ES ir Paryžiaus SM regione yra žemi, kelia mažesnę riziką.

| iii) | Laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės, kurioje buvo užbaigtas auditas ir, prireikus pateiktas ištaisomųjų veiksmų planas pagal sistemą ir procedūras, skirtas savanoriškai TJO valstybės narės audito schemai, kelia mažesnę riziką. Priėmus 10 straipsnio 3 dalyje nurodytas priemones, tokio laivo vėliavos valstybė įrodo, kad laikomasi Privalomų TJO priemonių įgyvendinimo kodekso. |
| --- | --- |

iii)

Laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės, kurioje buvo užbaigtas auditas ir, prireikus pateiktas ištaisomųjų veiksmų planas pagal sistemą ir procedūras, skirtas savanoriškai TJO valstybės narės audito schemai, kelia mažesnę riziką. Priėmus 10 straipsnio 3 dalyje nurodytas priemones, tokio laivo vėliavos valstybė įrodo, kad laikomasi Privalomų TJO priemonių įgyvendinimo kodekso.

| d) | Pripažintosios organizacijos






  i) | Laikoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pripažintosios organizacijos, kurių veiklos rezultatų lygis pagal sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra žemas arba labai žemas, kelia didesnę riziką. |
| --- | --- | --- |

d)

Pripažintosios organizacijos

i)

Laikoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pripažintosios organizacijos, kurių veiklos rezultatų lygis pagal sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra žemas arba labai žemas, kelia didesnę riziką.

| ii) | Laikoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pripažintosios organizacijos, kurių veiklos rezultatų lygis pagal sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra aukštas, kelia mažesnę riziką. |
| --- | --- |

ii)

Laikoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pripažintosios organizacijos, kurių veiklos rezultatų lygis pagal sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra aukštas, kelia mažesnę riziką.

| iii) | Laikoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pagal Direktyvą 94/57/EB pripažintosios organizacijos, kelia mažesnę riziką. |
| --- | --- |

iii)

Laikoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pagal Direktyvą 94/57/EB pripažintosios organizacijos, kelia mažesnę riziką.

| e) | Laivybos kompanijos veiklos rezultatai






  i) | Laikoma, kad laivai, priklausantys kompanijai, kurios veiklos rezultatų lygis pagal laivų trūkumus ir sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra žemas arba labai žemas, kelia didesnę riziką. |
| --- | --- | --- |

e)

Laivybos kompanijos veiklos rezultatai

i)

Laikoma, kad laivai, priklausantys kompanijai, kurios veiklos rezultatų lygis pagal laivų trūkumus ir sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra žemas arba labai žemas, kelia didesnę riziką.

| ii) | Laikoma, kad laivai, priklausantys kompanijai, kurios veiklos rezultatų lygis pagal laivų trūkumus ir sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra aukštas, kelia mažesnę riziką. |
| --- | --- |

ii)

Laikoma, kad laivai, priklausantys kompanijai, kurios veiklos rezultatų lygis pagal laivų trūkumus ir sulaikymo rodiklius ES ir Paryžiaus SM regione yra aukštas, kelia mažesnę riziką.

2.   Istoriniai parametrai

| i) | Laikoma, kad didesnę riziką kelia daugiau kaip vieną kartą sulaikyti laivai. |
| --- | --- |

i)

Laikoma, kad didesnę riziką kelia daugiau kaip vieną kartą sulaikyti laivai.

| ii) | Laikoma, kad laivai, kuriuose per II priede nurodytą laikotarpį atlikto inspektavimo metu rastas mažesnis skaičius trūkumų nei nurodyta II priede, kelia mažesnę riziką. |
| --- | --- |

ii)

Laikoma, kad laivai, kuriuose per II priede nurodytą laikotarpį atlikto inspektavimo metu rastas mažesnis skaičius trūkumų nei nurodyta II priede, kelia mažesnę riziką.

| iii) | Laikoma, kad laivai, kurie per II priede nurodytą laikotarpį nebuvo sulaikyti, kelia mažesnę riziką. |
| --- | --- |

iii)

Laikoma, kad laivai, kurie per II priede nurodytą laikotarpį nebuvo sulaikyti, kelia mažesnę riziką.

Rizikos parametrų derinys parengiamas naudojant svorinį koeficientą, kuris atspindi santykinę kiekvieno parametro įtaką bendrai laivo rizikai, kad būtų galima nustatyti tokius laivo rizikos lygius:

| — | didelė rizika, |
| --- | --- |

—

didelė rizika,

| — | standartinė rizika, |
| --- | --- |

—

standartinė rizika,

| — | maža rizika. |
| --- | --- |

—

maža rizika.

Nustatant šiuos rizikos lygius, daugiau dėmesio skiriama tokiems parametrams: laivo tipas, vėliavos valstybės veikla, pripažintosios organizacijos ir kompanijos veiklos rezultatai.

II.   Laivų inspektavimas

1.   Periodiškas inspektavimas

Periodiškas inspektavimas atliekamas nustatytais laiko tarpais. Inspektavimo dažnumą lemia laivo rizikos lygis. Laikotarpis tarp periodiškai atliekamo didelio rizikos lygio laivų inspektavimo negali būti ilgesnis kaip šeši mėnesiai. Laikotarpis tarp periodiškai atliekamo kitokio rizikos lygio laivų inspektavimo didėja mažėjant rizikai.

Valstybės narės periodiškai inspektuoja:

| — | Visus didelės rizikos laivus, kurie per paskutinius šešis mėnesius nebuvo inspektuoti ES ar Paryžiaus SM regione esančiame uoste. Didelės rizikos laivai gali būti inspektuojami nuo penkto mėnesio. |
| --- | --- |

—

Visus didelės rizikos laivus, kurie per paskutinius šešis mėnesius nebuvo inspektuoti ES ar Paryžiaus SM regione esančiame uoste. Didelės rizikos laivai gali būti inspektuojami nuo penkto mėnesio.

| — | Visus standartinės rizikos laivus, kurie per paskutinius 12 mėnesių nebuvo inspektuoti ES ar Paryžiaus SM regione esančiame uoste. Standartinės rizikos laivai gali būti inspektuojami nuo 10 mėnesio. |
| --- | --- |

—

Visus standartinės rizikos laivus, kurie per paskutinius 12 mėnesių nebuvo inspektuoti ES ar Paryžiaus SM regione esančiame uoste. Standartinės rizikos laivai gali būti inspektuojami nuo 10 mėnesio.

| — | Visus mažos rizikos laivus, kurie per paskutinius
  30 mėnesių
  nebuvo inspektuoti Europos Sąjungoje ar Paryžiaus SM regione esančiame uoste. Mažos rizikos laivai gali būti inspektuojami nuo 24 mėnesio. |
| --- | --- |

—

Visus mažos rizikos laivus, kurie per paskutinius
  30 mėnesių
  nebuvo inspektuoti Europos Sąjungoje ar Paryžiaus SM regione esančiame uoste. Mažos rizikos laivai gali būti inspektuojami nuo 24 mėnesio.

2.   Papildomi inspektavimai

Laivai, kuriems taikomi toliau nurodyti itin svarbūs arba nenumatyti veiksniai, inspektuojami neatsižvelgiant į tai, kiek laiko praėjo nuo paskutinio periodiško inspektavimo. Tačiau ar būtina dėl nenumatytų veiksnių atlikti papildomą inspektavimą, sprendžia inspektorius, vadovaudamasis savo, kaip specialisto, vertinimu.

2.A.   Itin svarbūs veiksniai

Laivai, kuriems taikomi šie itin svarbūs veiksniai, inspektuojami nepriklausomai nuo laikotarpio, praėjusio nuo paskutinio periodiško inspektavimo:

| — | Laivai, kuriems priskirta klasė buvo laikinai ar visiškai atšaukta dėl su sauga susijusių priežasčių po paskutinio inspektavimo Europos Sąjungos ar Paryžiaus SM regione. |
| --- | --- |

—

Laivai, kuriems priskirta klasė buvo laikinai ar visiškai atšaukta dėl su sauga susijusių priežasčių po paskutinio inspektavimo Europos Sąjungos ar Paryžiaus SM regione.

| — | Laivai, dėl kurių gauta ataskaita ar pranešimas iš kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

—

Laivai, dėl kurių gauta ataskaita ar pranešimas iš kitos valstybės narės.

| — | Laivai, kurių tapatybės neįmanoma nustatyti inspektavimo duomenų bazėje. |
| --- | --- |

—

Laivai, kurių tapatybės neįmanoma nustatyti inspektavimo duomenų bazėje.

| — | Laivai, nesilaikantys atitinkamų, šios direktyvos 9 straipsnyje, Direktyvoje 2000/59/EB, Direktyvoje 2002/59/EB ir prireikus Reglamente (EB) Nr. 725/2004 nurodytų reikalavimų pateikti pranešimą. |
| --- | --- |

—

Laivai, nesilaikantys atitinkamų, šios direktyvos 9 straipsnyje, Direktyvoje 2000/59/EB, Direktyvoje 2002/59/EB ir prireikus Reglamente (EB) Nr. 725/2004 nurodytų reikalavimų pateikti pranešimą.

| — | Laivai, kuriuose, remiantis pranešimais, esama didelių trūkumų, išskyrus tuos laivus, kuriuose trūkumai turėjo būti ištaisyti iki išplaukimo. |
| --- | --- |

—

Laivai, kuriuose, remiantis pranešimais, esama didelių trūkumų, išskyrus tuos laivus, kuriuose trūkumai turėjo būti ištaisyti iki išplaukimo.

| — | Laivai, kurie:






  — | plaukdami į uostą susidūrė su kitu laivu, užplaukė ant seklumos ar buvo išmesti į krantą; |
| --- | --- | --- |

—

Laivai, kurie:

—

plaukdami į uostą susidūrė su kitu laivu, užplaukė ant seklumos ar buvo išmesti į krantą;

| — | buvo kaltinami galimai pažeidę kenksmingų medžiagų arba nuotekų šalinimo nuostatas, arba |
| --- | --- |

—

buvo kaltinami galimai pažeidę kenksmingų medžiagų arba nuotekų šalinimo nuostatas, arba

| — | manevravo chaotiškai arba nesaugiai, taip nesilaikydami TJO patvirtintų laivybos maršrutų arba saugios laivybos praktikos bei procedūrų. |
| --- | --- |

—

manevravo chaotiškai arba nesaugiai, taip nesilaikydami TJO patvirtintų laivybos maršrutų arba saugios laivybos praktikos bei procedūrų.

2.B.   Nenumatyti veiksniai

Laivai, kuriems taikomi šie nenumatyti veiksniai, inspektuojami nepriklausomai nuo laikotarpio, praėjusio nuo paskutinio periodiško inspektavimo. Sprendimą dėl papildomo inspektavimo vykdymo remdamasi profesiniu vertinimu priima kompetetinga institucija.

| — | Laivai, kurie:






  — | buvo eksploatuojami taip, kad kėlė pavojų žmonėms, turtui ar aplinkai, arba |
| --- | --- | --- |

—

Laivai, kurie:

—

buvo eksploatuojami taip, kad kėlė pavojų žmonėms, turtui ar aplinkai, arba

| — | nesilaikė laivybos įplaukiant į Baltijos jūrą rekomendacijos, pateiktos TJO rezoliucijos MSC. 138(76) prieduose, |
| --- | --- |

—

nesilaikė laivybos įplaukiant į Baltijos jūrą rekomendacijos, pateiktos TJO rezoliucijos MSC. 138(76) prieduose,

| — | Laivai, kuriems liudijimus išdavė anksčiau pripažinta organizacija, kurios pripažinimas buvo atšauktas po paskutinio inspektavimo Europos Sąjungoje ar Paryžiaus SM regione. |
| --- | --- |

—

Laivai, kuriems liudijimus išdavė anksčiau pripažinta organizacija, kurios pripažinimas buvo atšauktas po paskutinio inspektavimo Europos Sąjungoje ar Paryžiaus SM regione.

| — | Laivai, apie kuriuos locmanai arba uostų administracijos ar įstaigos pranešė, kad jie turi akivaizdžių defektų, galinčių pakenkti laivybos saugai arba kelti pavojų aplinkai pagal šios direktyvos 23 straipsnį. |
| --- | --- |

—

Laivai, apie kuriuos locmanai arba uostų administracijos ar įstaigos pranešė, kad jie turi akivaizdžių defektų, galinčių pakenkti laivybos saugai arba kelti pavojų aplinkai pagal šios direktyvos 23 straipsnį.

| — | Laivai, nesilaikantys atitinkamų reikalavimų pateikti pranešimą, nurodytų šios direktyvos 9 straipsnyje, Direktyvoje 2000/59/EB, Direktyvoje 2002/59/EB ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Laivai, nesilaikantys atitinkamų reikalavimų pateikti pranešimą, nurodytų šios direktyvos 9 straipsnyje, Direktyvoje 2000/59/EB, Direktyvoje 2002/59/EB ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 725/2004.

| — | Laivai, dėl kurių gauta laivo kapitono, įgulos nario arba kito saugiu laivo eksploatavimu, gyvenimo ir darbo sąlygomis laive arba taršos prevencija teisėtai suinteresuoto asmens ar organizacijos ataskaita arba skundas, išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė ataskaitą arba skundą laiko akivaizdžiai nepagrįstu. |
| --- | --- |

—

Laivai, dėl kurių gauta laivo kapitono, įgulos nario arba kito saugiu laivo eksploatavimu, gyvenimo ir darbo sąlygomis laive arba taršos prevencija teisėtai suinteresuoto asmens ar organizacijos ataskaita arba skundas, išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė ataskaitą arba skundą laiko akivaizdžiai nepagrįstu.

| — | Laivai, nuo kurių ankstesnio sulaikymo praėjo daugiau kaip trys mėnesiai. |
| --- | --- |

—

Laivai, nuo kurių ankstesnio sulaikymo praėjo daugiau kaip trys mėnesiai.

| — | Laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie turi neištaisytų trūkumų, išskyrus tuos laivus, kurie trūkumus turėjo ištaisyti per 14 dienų po išvykimo ir tuos, kurie trūkumus turėjo ištaisyti iki išvykimo. |
| --- | --- |

—

Laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie turi neištaisytų trūkumų, išskyrus tuos laivus, kurie trūkumus turėjo ištaisyti per 14 dienų po išvykimo ir tuos, kurie trūkumus turėjo ištaisyti iki išvykimo.

| — | Laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie turi sunkumų, susijusių su jų kroviniu, ypač su nuodingais ir pavojingais kroviniais. |
| --- | --- |

—

Laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie turi sunkumų, susijusių su jų kroviniu, ypač su nuodingais ir pavojingais kroviniais.

| — | Laivai, kurie buvo eksploatuojami taip, kad kėlė pavojų žmonėms, turtui ar aplinkai. |
| --- | --- |

—

Laivai, kurie buvo eksploatuojami taip, kad kėlė pavojų žmonėms, turtui ar aplinkai.

| — | Laivai, apie kuriuos iš patikimų šaltinių gauta informacijos, kad jų rizikos duomenys skiriasi nuo užregistruotųjų ir todėl padidėjo rizikos lygis. |
| --- | --- |

—

Laivai, apie kuriuos iš patikimų šaltinių gauta informacijos, kad jų rizikos duomenys skiriasi nuo užregistruotųjų ir todėl padidėjo rizikos lygis.

3.   Atrankos schema

| 3.A. | I pirmenybės laivai inspektuojami tokia tvarka:






  a) | Išplėstinis inspektavimas atliekamas:






  — | kiekviename didelio rizikos lygio laive, kuris per pastaruosius šešis mėnesius nebuvo inspektuotas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.A.

I pirmenybės laivai inspektuojami tokia tvarka:

a)

Išplėstinis inspektavimas atliekamas:

—

kiekviename didelio rizikos lygio laive, kuris per pastaruosius šešis mėnesius nebuvo inspektuotas,

| — | kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje ar balkeryje, kurių rizikos lygis yra standartinis ir kurie nebuvo inspektuoti per pastaruosius 12 mėnesių. |
| --- | --- |

—

kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje ar balkeryje, kurių rizikos lygis yra standartinis ir kurie nebuvo inspektuoti per pastaruosius 12 mėnesių.

| b) | Pirminis arba išsamus inspektavimas, atitinkamai, atliekamas:






  — | kiekviename senesniame kaip 12 metų laive, išskyrus keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius ar balkerius, kurio rizikos lygis yra standartinis ir kuris nebuvo inspektuotas per pastaruosius 12 mėnesių. |
| --- | --- | --- |

b)

Pirminis arba išsamus inspektavimas, atitinkamai, atliekamas:

—

kiekviename senesniame kaip 12 metų laive, išskyrus keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius ar balkerius, kurio rizikos lygis yra standartinis ir kuris nebuvo inspektuotas per pastaruosius 12 mėnesių.

| c) | Itin svarbaus veiksnio atveju:






  — | Išsamus arba išplėstinis inspektavimas, pagal inspektoriaus, kaip specialisto profesinį vertinimą, atliekamas kiekviename didelės rizikos lygio laive ar bet kuriame senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje ar balkeryje. |
| --- | --- | --- |

c)

Itin svarbaus veiksnio atveju:

—

Išsamus arba išplėstinis inspektavimas, pagal inspektoriaus, kaip specialisto profesinį vertinimą, atliekamas kiekviename didelės rizikos lygio laive ar bet kuriame senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje ar balkeryje.

| — | Išsamus inspektavimas atliekamas kiekviename laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų arba cheminių medžiagų tanklaivius ar balkerius. |
| --- | --- |

—

Išsamus inspektavimas atliekamas kiekviename laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų arba cheminių medžiagų tanklaivius ar balkerius.

| 3.B. | Kompetentingai institucijai renkantis inspektavimui II pirmenybės laivą, taikoma ši atrankos
  tvarka:






  a) | Išplėstinis inspektavimas
  turi
  būti atliekamas:






  — | kiekviename didelio rizikos lygio laive, kuris per pastaruosius penkis mėnesius nebuvo inspektuotas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.B.

Kompetentingai institucijai renkantis inspektavimui II pirmenybės laivą, taikoma ši atrankos
  tvarka:

a)

Išplėstinis inspektavimas
  turi
  būti atliekamas:

—

kiekviename didelio rizikos lygio laive, kuris per pastaruosius penkis mėnesius nebuvo inspektuotas,

| — | kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje arba balkeryje, kurių rizikos lygis yra standartinis ir kurie per pastaruosius 10 mėnesių nebuvo inspektuoti arba |
| --- | --- |

—

kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje arba balkeryje, kurių rizikos lygis yra standartinis ir kurie per pastaruosius 10 mėnesių nebuvo inspektuoti arba

| — | kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje ar balkeryje, kurių rizikos lygis yra mažas ir kurie per pastaruosius 24 mėnesius nebuvo inspektuoti. |
| --- | --- |

—

kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje ar balkeryje, kurių rizikos lygis yra mažas ir kurie per pastaruosius 24 mėnesius nebuvo inspektuoti.

| b) | Pirminis arba išsamus inspektavimas prireikus
  turi
  būti atliekamas:






  — | kiekviename laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius arba balkerius, kurio rizikos lygis yra standartinis ir kuris per pastaruosius 10 mėnesių nebuvo inspektuotas arba |
| --- | --- | --- |

b)

Pirminis arba išsamus inspektavimas prireikus
  turi
  būti atliekamas:

—

kiekviename laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius arba balkerius, kurio rizikos lygis yra standartinis ir kuris per pastaruosius 10 mėnesių nebuvo inspektuotas arba

| — | kiekviename laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius arba balkerius, kurio rizikos lygis yra mažas ir kuris per pastaruosius 24 mėnesius nebuvo inspektuotas. |
| --- | --- |

—

kiekviename laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius arba balkerius, kurio rizikos lygis yra mažas ir kuris per pastaruosius 24 mėnesius nebuvo inspektuotas.

| c) | Nenumatyto veiksnio atveju:






  — | Kiekviename laive, kurio rizikos lygis yra didelis, ir kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje arba balkeryje,
  turi
  būti atliekamas išsamus arba išplėstinis, pagal inspektoriaus, kaip specialisto, profesinį vertinimą, inspektavimas. |
| --- | --- | --- |

c)

Nenumatyto veiksnio atveju:

—

Kiekviename laive, kurio rizikos lygis yra didelis, ir kiekviename senesniame kaip 12 metų keleiviniame laive, naftos tanklaivyje, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivyje arba balkeryje,
  turi
  būti atliekamas išsamus arba išplėstinis, pagal inspektoriaus, kaip specialisto, profesinį vertinimą, inspektavimas.

| — | Išsamus inspektavimas
  turi
  būti atliekamas bet kuriame laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius arba balkerius. |
| --- | --- |

—

Išsamus inspektavimas
  turi
  būti atliekamas bet kuriame laive, išskyrus senesnius kaip 12 metų keleivinius laivus, naftos tanklaivius, dujų ar cheminių medžiagų tanklaivius arba balkerius.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisII PRIEDAS

LAIVO RIZIKOS LYGIO NUSTATYMAS

(nurodytas 10 straipsnio 2 dalyje)

| | Rizikos lygis |
| --- | --- |
| Didelės rizikos laivas (DRL) | Standartinės rizikos laivas (SRL) | Mažos rizikos laivas (MRL) |
| Baziniai parametrai | Kriterijai | Vertinimo svoriniai koeficientai | Kriterijai | Kriterijai |
| 1 | Laivo tipas | Cheminių medžiagų tanklaivis Dujų tanklaivis Naftos tanklaivis Balkeris Keleivinis laivas | 2 | nei didelės, nei mažos rizikos laivas | Visi tipai |
| 2 | Laivo amžius | visi tipai > 12 m. | 1 | Visų amžių |
| 3a | Vėliava | JPB (juodasis, pilkasis ir baltasis) sąrašai | Juodasis – LDR (labai didelė rizika), DR (didelė rizika), VR (vidutinė rizika) link DR (didelės rizikos) | 2 | Baltasis |
| Juodasis – VR (vidutinė rizika) | 1 |
| 3b | TJO – Auditas | — | — | Taip |
| 4a | Pripažintoji organizacija | Veiklos rezultatai | A (aukštas lygis) | — | — | Aukštas lygis |
| V (vidutinis) | — | — | — |
| Ž (žemas) | Žemas lygis | 1 | — |
| LŽ (labai žemas) | Labai žemas lygis | — |
| 4b | Pripažintas ES | — | — | Taip |
| 5 | Įmonė | Veiklos rezultatai | A | — | — | Aukštas lygis |
| V | — | — | — |
| Ž | Žemas lygis | 2 | — |
| LŽ | Labai žemas lygis | — |
| Istoriniai parametrai | | |
| 6 | Per kiekvieną inspektavimą, atliktą per paskutinius 36 mėn. užregistruotų trūkumų skaičius | Trūkumai | Netaikoma | — | ≤ 5 (ir per paskutinius 36 mėn. atliktas bent vienas inspektavimas) |
| 7 | Sulaikymų per paskutinius 36 mėn. skaičius | Sulaikymai | ≥ 2 sulaikymai | 1 | Sulaikymų nebūta |

Rizikos lygis

Didelės rizikos laivas (DRL)

Standartinės rizikos laivas (SRL)

Mažos rizikos laivas (MRL)

Baziniai parametrai

Kriterijai

Vertinimo svoriniai koeficientai

Kriterijai

Kriterijai

1

Laivo tipas

Cheminių medžiagų tanklaivis Dujų tanklaivis Naftos tanklaivis Balkeris Keleivinis laivas

2

nei didelės, nei mažos rizikos laivas

Visi tipai

2

Laivo amžius

visi tipai > 12 m.

1

Visų amžių

3a

Vėliava

JPB (juodasis, pilkasis ir baltasis) sąrašai

Juodasis – LDR (labai didelė rizika), DR (didelė rizika), VR (vidutinė rizika) link DR (didelės rizikos)

2

Baltasis

Juodasis – VR (vidutinė rizika)

1

3b

TJO – Auditas

—

—

Taip

4a

Pripažintoji organizacija

Veiklos rezultatai

A (aukštas lygis)

—

—

Aukštas lygis

V (vidutinis)

—

—

—

Ž (žemas)

Žemas lygis

1

—

LŽ (labai žemas)

Labai žemas lygis

—

4b

Pripažintas ES

—

—

Taip

5

Įmonė

Veiklos rezultatai

A

—

—

Aukštas lygis

V

—

—

—

Ž

Žemas lygis

2

—

LŽ

Labai žemas lygis

—

Istoriniai parametrai

6

Per kiekvieną inspektavimą, atliktą per paskutinius 36 mėn. užregistruotų trūkumų skaičius

Trūkumai

Netaikoma

—

≤ 5 (ir per paskutinius 36 mėn. atliktas bent vienas inspektavimas)

7

Sulaikymų per paskutinius 36 mėn. skaičius

Sulaikymai

≥ 2 sulaikymai

1

Sulaikymų nebūta

DRL yra tokie laivai, kurie atitinka kriterijus, kurių bendra vertė yra 5 ar daugiau svorinio koeficiento punktai.

MRL yra tokie laivai, kurie atitinka visus mažos rizikos parametrus.

VRL (vidutinės rizikos laivai) yra tokie laivai, kurie nepriskirtini nei DRL nei MRL.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisIII PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(nurodytas 9 straipsnio 1 dalyje)

Informacija, kuri turi būti pateikta pagal 9 straipsnio 1 dalį:

Toliau nurodyta informacija pateikiama uosto administracijai arba įstaigai arba tam tikslui paskirtai institucijai ar įstaigai likus ne mažiau kaip trims dienoms iki numatyto atvykimo į uostą
  ar inkaravimo vietą
  laiko arba prieš išvykstant iš ankstesnio uosto, jei kelionė turėtų trukti mažiau kaip tris dienas:

| a) | laivo identifikavimo duomenys (pavadinimas, šaukinys, TJO identifikavimo numeris arba mobilusis jūrų laivo atpažinimo (MMSI) kodas); |
| --- | --- |

a)

laivo identifikavimo duomenys (pavadinimas, šaukinys, TJO identifikavimo numeris arba mobilusis jūrų laivo atpažinimo (MMSI) kodas);

| b) | planuojama buvimo uoste trukmė
  ir Bendrijos uostų, į kuriuos paeiliui įplaukiama tos pačios kelionės metu, sąrašas
  ; |
| --- | --- |

b)

planuojama buvimo uoste trukmė
  ir Bendrijos uostų, į kuriuos paeiliui įplaukiama tos pačios kelionės metu, sąrašas
  ;

| c) | tanklaiviams:






  i) | konfigūracija: viengubo korpuso, viengubo korpuso su atskirto švaraus balasto tanku, dvigubo korpuso; |
| --- | --- | --- |

c)

tanklaiviams:

i)

konfigūracija: viengubo korpuso, viengubo korpuso su atskirto švaraus balasto tanku, dvigubo korpuso;

| ii) | krovinių ir balasto tankų būklė: pilni, tušti, inertizuoti; |
| --- | --- |

ii)

krovinių ir balasto tankų būklė: pilni, tušti, inertizuoti;

| iii) | krovinio tūris ir pobūdis; |
| --- | --- |

iii)

krovinio tūris ir pobūdis;

| d) | paskirties uoste
  ar inkaravimo vietoje
  planuojami atlikti veiksmai (krovimas, iškrovimas, kiti veiksmai); |
| --- | --- |

d)

paskirties uoste
  ar inkaravimo vietoje
  planuojami atlikti veiksmai (krovimas, iškrovimas, kiti veiksmai);

| e) | Bendrijos uostus ir inkaravimo vietas, į kurias laivas paeiliui įplauks tos pačios kelionės metu; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos uostus ir inkaravimo vietas, į kurias laivas paeiliui įplauks tos pačios kelionės metu;

| f) | planuojama įstatymais nustatyta apžiūra, inspektavimas ir didelės apimties techninės priežiūros ir remonto darbai, kuriuos numatyta atlikti laivui stovint paskirties uoste
  ar inkaravimo vietoje
  ; |
| --- | --- |

f)

planuojama įstatymais nustatyta apžiūra, inspektavimas ir didelės apimties techninės priežiūros ir remonto darbai, kuriuos numatyta atlikti laivui stovint paskirties uoste
  ar inkaravimo vietoje
  ;

| g) | paskiausio išplėstinio inspektavimo, atlikto Paryžiaus SM regione, data. |
| --- | --- |

g)

paskiausio išplėstinio inspektavimo, atlikto Paryžiaus SM regione, data.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisIV PRIEDAS

LIUDIJIMŲ IR DOKUMENTŲ SĄRAŠAS

(nurodytas 13 straipsnio 1 dalyje)

| 1. | Tarptautinis tonažo pažymėjimas (1969 m.). |
| --- | --- |

1.

Tarptautinis tonažo pažymėjimas (1969 m.).

| 2. | — | Keleivinio laivo saugos liudijimas; |
| --- | --- | --- |

2.

—

Keleivinio laivo saugos liudijimas;

| — | Krovininio laivo konstrukcijos saugos liudijimas; |
| --- | --- |

—

Krovininio laivo konstrukcijos saugos liudijimas;

| — | Krovininio laivo įrangos saugos liudijimas, |
| --- | --- |

—

Krovininio laivo įrangos saugos liudijimas,

| — | Krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimas; |
| --- | --- |

—

Krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimas;

| — | Išimties liudijimas, įskaitant, tam tikrais atvejais, krovinių sąrašą; |
| --- | --- |

—

Išimties liudijimas, įskaitant, tam tikrais atvejais, krovinių sąrašą;

| — | Krovininio laivo saugos liudijimas. |
| --- | --- |

—

Krovininio laivo saugos liudijimas.

| 3. | Tarptautinis laivo apsaugos liudijimas (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Tarptautinis laivo apsaugos liudijimas (ISSC).

| 4. | Laivo istorijos tęstiniai įrašai. |
| --- | --- |

4.

Laivo istorijos tęstiniai įrašai.

| 5. | Tarptautinis tinkamumo vežti suskystintas dujas be taros liudijimas;
  Tinkamumo vežti suskystintas dujas be taros liudijimas. |
| --- | --- |

5.

Tarptautinis tinkamumo vežti suskystintas dujas be taros liudijimas;

Tinkamumo vežti suskystintas dujas be taros liudijimas.

| 6. | Tarptautinis tinkamumo vežti pavojingas chemines medžiagas be taros liudijimas;
  Tinkamumo vežti pavojingas chemines medžiagas be taros liudijimas. |
| --- | --- |

6.

Tarptautinis tinkamumo vežti pavojingas chemines medžiagas be taros liudijimas;

Tinkamumo vežti pavojingas chemines medžiagas be taros liudijimas.

| 7. | Tarptautinis teršimo nafta prevencijos liudijimas. |
| --- | --- |

7.

Tarptautinis teršimo nafta prevencijos liudijimas.

| 8. | Tarptautinis teršimo prevencijos liudijimas vežti nuodingas skystas medžiagas be taros. |
| --- | --- |

8.

Tarptautinis teršimo prevencijos liudijimas vežti nuodingas skystas medžiagas be taros.

| 9. | Tarptautinis krovininės vaterlinijos liudijimas (1966 m.);
  Tarptautinis krovininės vaterlinijos išimties liudijimas. |
| --- | --- |

9.

Tarptautinis krovininės vaterlinijos liudijimas (1966 m.);

Tarptautinis krovininės vaterlinijos išimties liudijimas.

| 10. | Naftos operacijų žurnalas, I ir II dalys. |
| --- | --- |

10.

Naftos operacijų žurnalas, I ir II dalys.

| 11. | Laivo krovinių registravimo žurnalas. |
| --- | --- |

11.

Laivo krovinių registravimo žurnalas.

| 12. | Laivo įgulos saugios minimalios sudėties dokumentas. |
| --- | --- |

12.

Laivo įgulos saugios minimalios sudėties dokumentas.

| 13. | Atestatai ar kiti dokumentai, privalomi pagal Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW) nuostatas. |
| --- | --- |

13.

Atestatai ar kiti dokumentai, privalomi pagal Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW) nuostatas.

| 14. | Sveikatos pažymėjimai (žr. TDO Konvenciją Nr. 73 dėl jūrininkų sveikatos patikrinimo). |
| --- | --- |

14.

Sveikatos pažymėjimai (žr. TDO Konvenciją Nr. 73 dėl jūrininkų sveikatos patikrinimo).

| 15. | Darbo laiko laive planavimo grafikas (TDO Konvencija Nr. 180 ir STCW 95). |
| --- | --- |

15.

Darbo laiko laive planavimo grafikas (TDO Konvencija Nr. 180 ir STCW 95).

| 16. | Jūrininkų darbo ir poilsio valandų apskaitos dokumentas (TDO konvencija Nr. 180). |
| --- | --- |

16.

Jūrininkų darbo ir poilsio valandų apskaitos dokumentas (TDO konvencija Nr. 180).

| 17. | Stovumo duomenys. |
| --- | --- |

17.

Stovumo duomenys.

| 18. | Atitikties dokumento ir saugaus valdymo liudijimo, išduotų pagal Tarptautinį saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksą (SOLAS 74, IX skyrius), kopijos. |
| --- | --- |

18.

Atitikties dokumento ir saugaus valdymo liudijimo, išduotų pagal Tarptautinį saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksą (SOLAS 74, IX skyrius), kopijos.

| 19. | Atitinkamos pripažintosios organizacijos išduoti laivo korpuso stiprumo ir jėgainės įrenginių liudijimai (būtini tik tada, jei laivui jo klasę yra nustačiusi pripažintoji organizacija). |
| --- | --- |

19.

Atitinkamos pripažintosios organizacijos išduoti laivo korpuso stiprumo ir jėgainės įrenginių liudijimai (būtini tik tada, jei laivui jo klasę yra nustačiusi pripažintoji organizacija).

| 20. | Pavojingus krovinius vežančių laivų specialių reikalavimų atitikties dokumentas. |
| --- | --- |

20.

Pavojingus krovinius vežančių laivų specialių reikalavimų atitikties dokumentas.

| 21. | Greitaeigio laivo saugos liudijimas ir leidimas eksploatuoti greitaeigį laivą. |
| --- | --- |

21.

Greitaeigio laivo saugos liudijimas ir leidimas eksploatuoti greitaeigį laivą.

| 22. | Specialus pavojingų krovinių sąrašas ar deklaracija arba detalus krovinių išdėstymo planas. |
| --- | --- |

22.

Specialus pavojingų krovinių sąrašas ar deklaracija arba detalus krovinių išdėstymo planas.

| 23. | Laivo žurnalas, kuriame yra užfiksuoti bandymai ir mokymai, įskaitant saugumo mokymus, ir žurnalas gelbėjimo priemonių ir įrenginių inspektavimo ir eksploatacijos, taip pat gaisro gesinimo įrangos ir priemonių registravimui. |
| --- | --- |

23.

Laivo žurnalas, kuriame yra užfiksuoti bandymai ir mokymai, įskaitant saugumo mokymus, ir žurnalas gelbėjimo priemonių ir įrenginių inspektavimo ir eksploatacijos, taip pat gaisro gesinimo įrangos ir priemonių registravimui.

| 24. | Specialios paskirties laivo saugos liudijimas. |
| --- | --- |

24.

Specialios paskirties laivo saugos liudijimas.

| 25. | Kilnojamojo jūrinio gręžimo įrenginio saugos liudijimas. |
| --- | --- |

25.

Kilnojamojo jūrinio gręžimo įrenginio saugos liudijimas.

| 26. | Naftos tanklaiviams – paskiausios kelionės su balastu naftos šalinimo stebėsenos ir kontrolės sistemos įrašai. |
| --- | --- |

26.

Naftos tanklaiviams – paskiausios kelionės su balastu naftos šalinimo stebėsenos ir kontrolės sistemos įrašai.

| 27. | Pavojų tvarkaraštis, priešgaisrinės saugos schema, o keleiviniams laivams – apgadinto laivo kontrolės schema. |
| --- | --- |

27.

Pavojų tvarkaraštis, priešgaisrinės saugos schema, o keleiviniams laivams – apgadinto laivo kontrolės schema.

| 28. | Avarinis planas laivo užteršimo nafta atveju. |
| --- | --- |

28.

Avarinis planas laivo užteršimo nafta atveju.

| 29. | Apžiūrų ataskaitų bylos (balkeriams ir naftos tanklaiviams). |
| --- | --- |

29.

Apžiūrų ataskaitų bylos (balkeriams ir naftos tanklaiviams).

| 30. | Ankstesnių uosto valstybės kontrolės inspektavimų ataskaitos. |
| --- | --- |

30.

Ankstesnių uosto valstybės kontrolės inspektavimų ataskaitos.

| 31. | Ro-ro keleiviniams laivams – informacija apie A/Amax santykį. |
| --- | --- |

31.

Ro-ro keleiviniams laivams – informacija apie A/Amax santykį.

| 32. | Leidimo vežti grūdus dokumentas. |
| --- | --- |

32.

Leidimo vežti grūdus dokumentas.

| 33. | Krovinių tvirtinimo vadovas. |
| --- | --- |

33.

Krovinių tvirtinimo vadovas.

| 34. | Šiukšlių tvarkymo planas ir šiukšlių registracijos žurnalas. |
| --- | --- |

34.

Šiukšlių tvarkymo planas ir šiukšlių registracijos žurnalas.

| 35. | Pagalbos priimant sprendimus sistema keleivinių laivų kapitonams. |
| --- | --- |

35.

Pagalbos priimant sprendimus sistema keleivinių laivų kapitonams.

| 36. | Paieškos ir gelbėjimo bendradarbiavimo planas nustatytais maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams. |
| --- | --- |

36.

Paieškos ir gelbėjimo bendradarbiavimo planas nustatytais maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams.

| 37. | Eksploatacinių apribojimų sąrašas keleiviniams laivams. |
| --- | --- |

37.

Eksploatacinių apribojimų sąrašas keleiviniams laivams.

| 38. | Balkerio knygelė. |
| --- | --- |

38.

Balkerio knygelė.

| 39. | Pakrovimo ir iškrovimo planas balkeriams. |
| --- | --- |

39.

Pakrovimo ir iškrovimo planas balkeriams.

| 40. | Draudimo polisas arba bet kurios kitos finansinės garantijos liudijimas dėl civilinės atsakomybės už teršimo nafta padarytą žalą (1992 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą). |
| --- | --- |

40.

Draudimo polisas arba bet kurios kitos finansinės garantijos liudijimas dėl civilinės atsakomybės už teršimo nafta padarytą žalą (1992 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą).

| 41. | Pagal .... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/XX/EB dėl laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų privalomi liudijimai. |
| --- | --- |

41.

Pagal .... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/XX/EB dėl laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų privalomi liudijimai.

| 42. | Liudijimai, kurių reikalaujama pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/XX/EB [pagal kurią iš dalies keičiama Direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų tvarką]. |
| --- | --- |

42.

Liudijimai, kurių reikalaujama pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/XX/EB [pagal kurią iš dalies keičiama Direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų tvarką].

| 43. | Pagal Reglamentą (EB) Nr. XXXX/2008 dėl keleivių vežėjų jūra ir vidaus vandenimis atsakomybės nelaimingų atsitikimų atveju privalomi liudijimai (1). |
| --- | --- |

43.

Pagal Reglamentą (EB) Nr. XXXX/2008 dėl keleivių vežėjų jūra ir vidaus vandenimis atsakomybės nelaimingų atsitikimų atveju privalomi liudijimai (1).

| 44. | Tarptautinis atmosferos teršimo prevencijos liudijimas. |
| --- | --- |

44.

Tarptautinis atmosferos teršimo prevencijos liudijimas.

| 45. | Tarptautinis nuotekų taršos prevencijos sertifikatas. |
| --- | --- |

45.

Tarptautinis nuotekų taršos prevencijos sertifikatas.

---

(1)  Įrašyti 41, 42 ir 43 punktai, kol bus priimti „Trečiajame jūrų pakete“ esantys atitinkami teisės aktai.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisV PRIEDAS

„AKIVAIZDAUS PAGRINDO“ PAVYZDŽIAI

(nurodyti 13 straipsnio 3 dalyje)

A.   Akivaizdaus pagrindo atlikti išsamų inspektavimą pavyzdžiai

| 1. | I priedo II 2A ir 2B dalyse nurodyti laivai. |
| --- | --- |

1.

I priedo II 2A ir 2B dalyse nurodyti laivai.

| 2. | Netinkamai pildomas naftos operacijų žurmalas. |
| --- | --- |

2.

Netinkamai pildomas naftos operacijų žurmalas.

| 3. | Tikrinant liudijimus ir kitus dokumentus buvo nustatyta netikslumų. |
| --- | --- |

3.

Tikrinant liudijimus ir kitus dokumentus buvo nustatyta netikslumų.

| 4. | Požymiai, kad įgulos nariai nesugeba įvykdyti 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/25/EB dėl minimalaus jūrininkų parengimo (1) 17 straipsnyje išdėstytų susižinojimo laive reikalavimų. |
| --- | --- |

4.

Požymiai, kad įgulos nariai nesugeba įvykdyti 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/25/EB dėl minimalaus jūrininkų parengimo (1) 17 straipsnyje išdėstytų susižinojimo laive reikalavimų.

| 5. | Atestatas buvo gautas nesąžiningai arba jo turėtojas nėra tas asmuo, kuriam tas atestatas buvo išduotas. |
| --- | --- |

5.

Atestatas buvo gautas nesąžiningai arba jo turėtojas nėra tas asmuo, kuriam tas atestatas buvo išduotas.

| 6. | Laivo kapitonas, vadovaujantis pareigūnas arba eilinis jūrininkas turi atestatą, kurį išdavė STCW neratifikavusi šalis. |
| --- | --- |

6.

Laivo kapitonas, vadovaujantis pareigūnas arba eilinis jūrininkas turi atestatą, kurį išdavė STCW neratifikavusi šalis.

| 7. | Įrodymai, kad darbas su kroviniais ir kiti darbai atliekami nesaugiai arba nesilaikant TJO gairių, pavyzdžiui, deguonies kiekis pagrindiniame vamzdyje, kuriuo į krovinių tankus tiekiamos inertinės dujos viršija maksimalų nustatytą lygį. |
| --- | --- |

7.

Įrodymai, kad darbas su kroviniais ir kiti darbai atliekami nesaugiai arba nesilaikant TJO gairių, pavyzdžiui, deguonies kiekis pagrindiniame vamzdyje, kuriuo į krovinių tankus tiekiamos inertinės dujos viršija maksimalų nustatytą lygį.

| 8. | Kai tanklaivio kapitonas nepateikia paskiausios kelionės su balastu naftos šalinimo stebėsenos ir kontrolės sistemos įrašų. |
| --- | --- |

8.

Kai tanklaivio kapitonas nepateikia paskiausios kelionės su balastu naftos šalinimo stebėsenos ir kontrolės sistemos įrašų.

| 9. | Nėra atnaujinto pavojų tvarkaraščio arba įgulos nariai nežino savo pareigų jei kiltų gaisras arba būtų gautas įsakymas palikti laivą. |
| --- | --- |

9.

Nėra atnaujinto pavojų tvarkaraščio arba įgulos nariai nežino savo pareigų jei kiltų gaisras arba būtų gautas įsakymas palikti laivą.

| 10. | Išsiunčiami klaidingi nelaimės signalai ir neatliekamos tinkamos jų atšaukimo procedūros. |
| --- | --- |

10.

Išsiunčiami klaidingi nelaimės signalai ir neatliekamos tinkamos jų atšaukimo procedūros.

| 11. | Nėra pagal konvencijas būtinų pagrindinių įrengimų ar įrenginių. |
| --- | --- |

11.

Nėra pagal konvencijas būtinų pagrindinių įrengimų ar įrenginių.

| 12. | 12 Laive itin blogos higienos sąlygos. |
| --- | --- |

12.

12 Laive itin blogos higienos sąlygos.

| 13. | Inspektoriaus bendras įspūdis ir pastebėjimai, liudijantys, kad esama rimto laivo korpuso ar struktūrinio nusidėvėjimo ar trūkumų, dėl kurių gali kilti pavojus laivo struktūrai, nelaidumui vandeniui ar sandarumui. |
| --- | --- |

13.

Inspektoriaus bendras įspūdis ir pastebėjimai, liudijantys, kad esama rimto laivo korpuso ar struktūrinio nusidėvėjimo ar trūkumų, dėl kurių gali kilti pavojus laivo struktūrai, nelaidumui vandeniui ar sandarumui.

| 14. | Informacija ar įrodymai, kad laivo kapitonas ar įgula nežino būtiniausių laive vykdytinų užduočių, susijusių su laivų sauga ar taršos prevencija, arba, kad tokios užduotys nebuvo vykdytos. |
| --- | --- |

14.

Informacija ar įrodymai, kad laivo kapitonas ar įgula nežino būtiniausių laive vykdytinų užduočių, susijusių su laivų sauga ar taršos prevencija, arba, kad tokios užduotys nebuvo vykdytos.

| 15. | Nėra darbo laiko laive planavimo grafiko ar jūrininkų darbo ir poilsio laiko apskaitos dokumento. |
| --- | --- |

15.

Nėra darbo laiko laive planavimo grafiko ar jūrininkų darbo ir poilsio laiko apskaitos dokumento.

B.   Akivaizdaus pagrindo atlikti laivų apsaugos aspektų kontrolę pavyzdžiai

| 1. | Pradinio uosto valstybės kontrolės (UVK) inspektavimo metu inspektorius gali nustatyti, kad esama tokio akivaizdaus pagrindo atlikti papildomą apsaugos kontrolę:






  1.1. | Laikinas tarptautinis laivo saugos liudijimas (ISSC) negalioja arba jo galiojimo terminas yra pasibaigęs. |
| --- | --- | --- |

1.

Pradinio uosto valstybės kontrolės (UVK) inspektavimo metu inspektorius gali nustatyti, kad esama tokio akivaizdaus pagrindo atlikti papildomą apsaugos kontrolę:

1.1.

Laikinas tarptautinis laivo saugos liudijimas (ISSC) negalioja arba jo galiojimo terminas yra pasibaigęs.

| 1.2. | Laivo apsaugos lygis yra žemesnis, negu uosto. |
| --- | --- |

1.2.

Laivo apsaugos lygis yra žemesnis, negu uosto.

| 1.3. | Nebuvo vykdomi su laivo apsauga susiję mokymai. |
| --- | --- |

1.3.

Nebuvo vykdomi su laivo apsauga susiję mokymai.

| 1.4. | Nepakankami paskiausių 10-ies laivo ir uosto ar laivo ir laivo sąveikų įrašai. |
| --- | --- |

1.4.

Nepakankami paskiausių 10-ies laivo ir uosto ar laivo ir laivo sąveikų įrašai.

| 1.5. | Yra įrodymų ar pastebėjimų, kad pagrindinis laivo personalas negali susikalbėti tarpusavyje. |
| --- | --- |

1.5.

Yra įrodymų ar pastebėjimų, kad pagrindinis laivo personalas negali susikalbėti tarpusavyje.

| 1.6. | Pastebėjimuose pateikiama įrodymų, kad esama rimtų trūkumų apsaugos srityje. |
| --- | --- |

1.6.

Pastebėjimuose pateikiama įrodymų, kad esama rimtų trūkumų apsaugos srityje.

| 1.7. | Iš trečiųjų šalių gauta informacija, pavyzdžiui, ataskaita ar skundas dėl su apsauga susijusios informacijos. |
| --- | --- |

1.7.

Iš trečiųjų šalių gauta informacija, pavyzdžiui, ataskaita ar skundas dėl su apsauga susijusios informacijos.

| 1.8. | Laivas turi kelintą kartą iš eilės išduotą Laikiną ║ISSC ║, ir, inspektoriaus nuomone, vienas iš tikslų, kurių laivo vadovybė ar įmonė siekė prašydama išduoti tokį liudijimą, yra išvengti visiško SOLAS 74 XI-2 skyriaus ir ISPS kodekso A dalies reikalavimų laikymosi, pasibaigus pirmą kartą išduoto Laikino liudijimo galiojimui. ISPS kodekso A dalyje nurodytos aplinkybės, kada galima išduoti Laikiną liudijimą. |
| --- | --- |

1.8.

Laivas turi kelintą kartą iš eilės išduotą Laikiną ║ISSC ║, ir, inspektoriaus nuomone, vienas iš tikslų, kurių laivo vadovybė ar įmonė siekė prašydama išduoti tokį liudijimą, yra išvengti visiško SOLAS 74 XI-2 skyriaus ir ISPS kodekso A dalies reikalavimų laikymosi, pasibaigus pirmą kartą išduoto Laikino liudijimo galiojimui. ISPS kodekso A dalyje nurodytos aplinkybės, kada galima išduoti Laikiną liudijimą.

| 2. | Jei nustatomas akivaizdus pagrindas kaip nurodyta pirmiau, inspektorius nedelsdamas informuoja kompetentingą apsaugos tarnybą (nebent inspektorius taip pat yra tinkamai įgaliotas apsaugos pareigūnas). Tuomet kompetentinga saugumo tarnyba, atsižvelgdama į apsaugos lygį pagal SOLAS 74 XI skyriaus 9 taisyklę, sprendžia, kokių reikia papildomų kontrolės priemonių. |
| --- | --- |

2.

Jei nustatomas akivaizdus pagrindas kaip nurodyta pirmiau, inspektorius nedelsdamas informuoja kompetentingą apsaugos tarnybą (nebent inspektorius taip pat yra tinkamai įgaliotas apsaugos pareigūnas). Tuomet kompetentinga saugumo tarnyba, atsižvelgdama į apsaugos lygį pagal SOLAS 74 XI skyriaus 9 taisyklę, sprendžia, kokių reikia papildomų kontrolės priemonių.

| 3. | Kitokį nei pirmiau nurodyti atvejai akivaizdų pagrindą nustato tinkamai įgaliotas apsaugos pareigūnas. |
| --- | --- |

3.

Kitokį nei pirmiau nurodyti atvejai akivaizdų pagrindą nustato tinkamai įgaliotas apsaugos pareigūnas.

---

(1)  OL L 136, 2001 5 18, p. 17. ║.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisVI PRIEDAS

LAIVŲ KONTROLĖS PROCEDŪROS

(nurodytos 15 straipsnio 1 dalyje)

Paryžiaus SM 1 priedas „Uosto valstybės atliekamos kontrolės procedūros“ (UVKP) ir toliau pateikiama atnaujinta Paryžiaus SM instrukcijų redakcija:

| — | Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Instrukcija 33/2000/02: Įgulos veiksmų kontrolė keltuose ir keleiviniuose laivuose), |
| --- | --- |

—

Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Instrukcija 33/2000/02: Įgulos veiksmų kontrolė keltuose ir keleiviniuose laivuose),

| — | Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Instrukcija 35/2002/02: Uosto valstybės kontrolės pareigūnams (UVKP) skirtos gairės dėl elektroninių jūrlapių), |
| --- | --- |

—

Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Instrukcija 35/2002/02: Uosto valstybės kontrolės pareigūnams (UVKP) skirtos gairės dėl elektroninių jūrlapių),

| — | Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Instrukcija 36/2003/08: Darbo ir gyvenimo sąlygų inspektavimo gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Instrukcija 36/2003/08: Darbo ir gyvenimo sąlygų inspektavimo gairės),

| — | Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Instrukcija 37/2004/02: Gairės dėl atitikimo STCW 78/95 konvencijai, su pakeitimais), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Instrukcija 37/2004/02: Gairės dėl atitikimo STCW 78/95 konvencijai, su pakeitimais),

| — | Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Instrukcija 37/2004/05: Darbo ir poilsio valandų inspektavimo gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Instrukcija 37/2004/05: Darbo ir poilsio valandų inspektavimo gairės),

| — | Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Instrukcija 37/2004/10: Uosto valstybės kontrolės pareigūnams skirtos apsaugos aspektų gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Instrukcija 37/2004/10: Uosto valstybės kontrolės pareigūnams skirtos apsaugos aspektų gairės),

| — | Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (Instrukcija 38/2005/02: UVKP skirtos reiso duomenų registravimo įrangos (VDR) patikrinimo gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (Instrukcija 38/2005/02: UVKP skirtos reiso duomenų registravimo įrangos (VDR) patikrinimo gairės),

| — | Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Instrukcija 38/2005/05: Gairės dėl MARPOL 73/78 I priedo), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Instrukcija 38/2005/05: Gairės dėl MARPOL 73/78 I priedo),

| — | Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Instrukcija 38/2005/07: Būklės įvertinimo sistemos (CAS) kontrolės gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Instrukcija 38/2005/07: Būklės įvertinimo sistemos (CAS) kontrolės gairės),

| — | Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on on the ISM Code (Instrukcija 39/2006/01: Uosto valstybės kontrolės pareigūnui skirtos ISM kodekso gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on on the ISM Code (Instrukcija 39/2006/01: Uosto valstybės kontrolės pareigūnui skirtos ISM kodekso gairės),

| — | Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Instrukcija 39/2006/02: Uosto valstybės kontrolės pareigūnams skirtos GMDSS (globalinė jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistema) gairės, |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Instrukcija 39/2006/02: Uosto valstybės kontrolės pareigūnams skirtos GMDSS (globalinė jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistema) gairės,

| — | Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Instrukcija 39/2006/03: Įplaukimo uždraudimo ir pranešimų optimizavimo kontrolinis sąrašas), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Instrukcija 39/2006/03: Įplaukimo uždraudimo ir pranešimų optimizavimo kontrolinis sąrašas),

| — | Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Instrukcija 39/2006/10: UVKP skirtos balastinių tankų ir pagrindinės jėgainės gedimo simuliacijos (elektros tiekimo sistemos gedimo testas) gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Instrukcija 39/2006/10: UVKP skirtos balastinių tankų ir pagrindinės jėgainės gedimo simuliacijos (elektros tiekimo sistemos gedimo testas) gairės),

| — | Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Instrukcija 39/2006/11: Balkerių struktūros patikrinimo gairės), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Instrukcija 39/2006/11: Balkerių struktūros patikrinimo gairės),

| — | Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (Instrukcjia 39/2006/12: Geros praktikos kodeksas, skirtas uosto valstybės kontrolės pareigūnams), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (Instrukcjia 39/2006/12: Geros praktikos kodeksas, skirtas uosto valstybės kontrolės pareigūnams),

| — | Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Instrukcija 40/2007/04 Pripažintųjų organizacijų atsakomybės vertinimo kriterijai), |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Instrukcija 40/2007/04 Pripažintųjų organizacijų atsakomybės vertinimo kriterijai),

| — | Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Instrukcija 40/2007/09: Valstybės uosto kontrolės inspektavimams skirtos MARPOL 73/78 VI priedo laikymosi gairės). |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Instrukcija 40/2007/09: Valstybės uosto kontrolės inspektavimams skirtos MARPOL 73/78 VI priedo laikymosi gairės).

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis
  VII PRIEDAS

IŠPLĖSTINIS LAIVŲ INSPEKTAVIMAS

(nurodytas 14 straipsnyje)

Išplėstinio inspektavimo metu visų pirma tikrinama bendra toliau išvardytų rizikos sričių būklė:

| — | Dokumentacija. |
| --- | --- |

—

Dokumentacija.

| — | Struktūros būklė. |
| --- | --- |

—

Struktūros būklė.

| — | Sandarumas. |
| --- | --- |

—

Sandarumas.

| — | Avarinės sistemos. |
| --- | --- |

—

Avarinės sistemos.

| — | Radijo ryšys. |
| --- | --- |

—

Radijo ryšys.

| — | Krovimo darbai. |
| --- | --- |

—

Krovimo darbai.

| — | Priešgaisrinė sauga. |
| --- | --- |

—

Priešgaisrinė sauga.

| — | Signalizacijos sistemos. |
| --- | --- |

—

Signalizacijos sistemos.

| — | Gyvenimo ir darbo sąlygos. |
| --- | --- |

—

Gyvenimo ir darbo sąlygos.

| — | Navigacijos įranga. |
| --- | --- |

—

Navigacijos įranga.

| — | Gelbėjimosi priemonės. |
| --- | --- |

—

Gelbėjimosi priemonės.

| — | Pavojingi kroviniai. |
| --- | --- |

—

Pavojingi kroviniai.

| — | Pagrindiniai ir pagalbiniai laivo varikliai. |
| --- | --- |

—

Pagrindiniai ir pagalbiniai laivo varikliai.

| — | Taršos prevencija. |
| --- | --- |

—

Taršos prevencija.

Be to, atsižvelgiant į praktines galimybes ar į apribojimus, susijusius su žmonių, laivo arba uosto sauga, išplėstinis inspektavimas turi apimti tam tikrų rizikos sričių dalykų patikrinimą, atsižvelgiant į inspektuojamo laivo tipą, kaip nustatyta pagal 14 straipsnio 3 dalį.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisVIII PRIEDAS

NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU DRAUDIMU ĮPLAUKTI Į BENDRIJOJE ESANČIUS UOSTUS IR INKARAVIMO VIETAS

(nurodytos 16 straipsnyje)

| 1. | Jei susidaro 16 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos, uosto, kur laivas sulaikytas trečią kartą, kompetentinga institucija, raštu informuoja kapitoną, kad bus išduotas draudimo įplaukti nurodymas, kuris įsigalios iš karto po to, kai laivas paliks uostą. Draudimo įplaukti nurodymas įsigalioja iš karto, kai laivas išplaukia iš uosto pašalinus trūkumus, dėl kurių jis buvo sulaikytas. |
| --- | --- |

1.

Jei susidaro 16 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos, uosto, kur laivas sulaikytas trečią kartą, kompetentinga institucija, raštu informuoja kapitoną, kad bus išduotas draudimo įplaukti nurodymas, kuris įsigalios iš karto po to, kai laivas paliks uostą. Draudimo įplaukti nurodymas įsigalioja iš karto, kai laivas išplaukia iš uosto pašalinus trūkumus, dėl kurių jis buvo sulaikytas.

| 2. | Kompetentinga institucija nusiunčia draudimo įplaukti nurodymo kopiją vėliavos valstybės administracijai, atitinkamai pripažintajai organizacijai, kitoms valstybėms narėms ir kitoms SM pasirašiusioms šalims, Komisijai, ir Paryžiaus SM sekretoriatui. Kompetentinga institucija taip pat atnaujina inspektavimo duomenų bazę – nedelsdama įtraukia informaciją apie draudimo įplaukti nurodymą. |
| --- | --- |

2.

Kompetentinga institucija nusiunčia draudimo įplaukti nurodymo kopiją vėliavos valstybės administracijai, atitinkamai pripažintajai organizacijai, kitoms valstybėms narėms ir kitoms SM pasirašiusioms šalims, Komisijai, ir Paryžiaus SM sekretoriatui. Kompetentinga institucija taip pat atnaujina inspektavimo duomenų bazę – nedelsdama įtraukia informaciją apie draudimo įplaukti nurodymą.

| 3. | Norint, kad draudimo įplaukti nurodymas būtų atšauktas, savininkas arba operatorius turi pateikti oficialų prašymą valstybės narės kompetentingai institucijai, davusiai draudimo įplaukti nurodymą. Kartu su šiuo prašymu privaloma pateikti vėliavos valstybės administracijos dokumentą, išduotą po vėliavos valstybės administracijos tinkamai įgalioto eksperto apsilankymo laive, nurodantį, kad laivas visiškai atitinka jam taikomas konvencijų nuostatas. Vėliavos valstybės administracija pateikia kompetentingai institucijai apsilankymą laive patvirtinančius įrodymus. |
| --- | --- |

3.

Norint, kad draudimo įplaukti nurodymas būtų atšauktas, savininkas arba operatorius turi pateikti oficialų prašymą valstybės narės kompetentingai institucijai, davusiai draudimo įplaukti nurodymą. Kartu su šiuo prašymu privaloma pateikti vėliavos valstybės administracijos dokumentą, išduotą po vėliavos valstybės administracijos tinkamai įgalioto eksperto apsilankymo laive, nurodantį, kad laivas visiškai atitinka jam taikomas konvencijų nuostatas. Vėliavos valstybės administracija pateikia kompetentingai institucijai apsilankymą laive patvirtinančius įrodymus.

| 4. | Tam tikrais atvejais kartu su prašymu atšaukti draudimo įplaukti nurodymą taip pat privaloma pateikti laivo klasę patvirtinusios klasifikacinės bendrovės dokumentą, parengtą po klasifikacinės bendrovės eksperto apsilankymo laive, nurodantį, kad laivas atitinka tos bendrovės nustatytus atitinkamos klasės standartus. Klasifikacinė bendrovė pateikia kompetentingai institucijai apsilankymą laive patvirtinančius įrodymus. |
| --- | --- |

4.

Tam tikrais atvejais kartu su prašymu atšaukti draudimo įplaukti nurodymą taip pat privaloma pateikti laivo klasę patvirtinusios klasifikacinės bendrovės dokumentą, parengtą po klasifikacinės bendrovės eksperto apsilankymo laive, nurodantį, kad laivas atitinka tos bendrovės nustatytus atitinkamos klasės standartus. Klasifikacinė bendrovė pateikia kompetentingai institucijai apsilankymą laive patvirtinančius įrodymus.

| 5. | 5 Draudimo įplaukti nurodymas gali būti atšauktas tik praėjus šios direktyvos 16 straipsnyje nurodytam laikotarpiui ir sutartame uoste atlikus pakartotinį laivo inspektavimą. Jei sutartas uostas yra valstybėje narėje, tos valstybės kompetentinga institucija, gavusi kompetentingos institucijos, išdavusios draudimo įplaukti nurodymą, prašymą, gali leisti laivui įplaukti į sutartą uostą, kad būtų galima atlikti pakartotinį inspektavimą. Tokiais atvejais, kol neatšauktas draudimo įplaukti nurodymas, uoste neatliekami jokie krovimo darbai. |
| --- | --- |

5.

5 Draudimo įplaukti nurodymas gali būti atšauktas tik praėjus šios direktyvos 16 straipsnyje nurodytam laikotarpiui ir sutartame uoste atlikus pakartotinį laivo inspektavimą. Jei sutartas uostas yra valstybėje narėje, tos valstybės kompetentinga institucija, gavusi kompetentingos institucijos, išdavusios draudimo įplaukti nurodymą, prašymą, gali leisti laivui įplaukti į sutartą uostą, kad būtų galima atlikti pakartotinį inspektavimą. Tokiais atvejais, kol neatšauktas draudimo įplaukti nurodymas, uoste neatliekami jokie krovimo darbai.

| 6. | Jei laivo sulaikymo, dėl kurio išduotas draudimo įplaukti nurodymas, priežastis buvo laivo konstrukcijos trūkumai, tą įsakymą išdavusi kompetentinga institucija gali pareikalauti, kad pakartotinio inspektavimo metu būtų sudaryta galimybė apžiūrėti tam tikras patalpas, įskaitant krovinių patalpas ir tankus. |
| --- | --- |

6.

Jei laivo sulaikymo, dėl kurio išduotas draudimo įplaukti nurodymas, priežastis buvo laivo konstrukcijos trūkumai, tą įsakymą išdavusi kompetentinga institucija gali pareikalauti, kad pakartotinio inspektavimo metu būtų sudaryta galimybė apžiūrėti tam tikras patalpas, įskaitant krovinių patalpas ir tankus.

| 7. | Pakartotinį inspektavimą atlieka valstybės narės kompetentinga institucija, kuri išdavė draudimo įplaukti nurodymą, arba paskirties uosto kompetentinga institucija, gavusi valstybės narės kompetentingos institucijos, išdavusios draudimo įplaukti nurodymą, sutikimą. Kompetentinga institucija gali reikalauti, kad apie pakartotinį inspektavimą jai būtų pranešta prieš 14 dienų. Valstybei narei turi būti pateikti įrodymai, kad laivas visiškai atitinka taikytinus konvencijų reikalavimus. |
| --- | --- |

7.

Pakartotinį inspektavimą atlieka valstybės narės kompetentinga institucija, kuri išdavė draudimo įplaukti nurodymą, arba paskirties uosto kompetentinga institucija, gavusi valstybės narės kompetentingos institucijos, išdavusios draudimo įplaukti nurodymą, sutikimą. Kompetentinga institucija gali reikalauti, kad apie pakartotinį inspektavimą jai būtų pranešta prieš 14 dienų. Valstybei narei turi būti pateikti įrodymai, kad laivas visiškai atitinka taikytinus konvencijų reikalavimus.

| 8. | Pakartotinį inspektavimą sudaro išplėstinis inspektavimas, kuris privalo apimti bent VII priede nurodytus atitinkamus punktus. |
| --- | --- |

8.

Pakartotinį inspektavimą sudaro išplėstinis inspektavimas, kuris privalo apimti bent VII priede nurodytus atitinkamus punktus.

| 9. | Visas šio išplėstinio inspektavimo išlaidas apmoka savininkas arba operatorius. |
| --- | --- |

9.

Visas šio išplėstinio inspektavimo išlaidas apmoka savininkas arba operatorius.

| 10. | Jei valstybei narei priimtinas išplėstinio inspektavimo rezultatas pagal VII priedo reikalavimus, draudimo įplaukti nurodymas privalo būti atšauktas, o laivo kompanijai apie tai privaloma pranešti raštu. |
| --- | --- |

10.

Jei valstybei narei priimtinas išplėstinio inspektavimo rezultatas pagal VII priedo reikalavimus, draudimo įplaukti nurodymas privalo būti atšauktas, o laivo kompanijai apie tai privaloma pranešti raštu.

| 11. | Kompetentinga institucija apie savo sprendimą taip pat praneša vėliavos valstybės administracijai, atitinkamai klasifikacinei bendrovei, kitoms valstybėms narėms, kitoms Paryžiaus SM pasirašiusioms šalims, Komisijai, ir Paryžiaus SM sekretoriatui. Kompetentinga institucija taip pat privalo atnaujinti inspektavimo duomenų bazę – nedelsdama įtraukti informaciją apie draudimo įplaukti nurodymo panaikinimą. |
| --- | --- |

11.

Kompetentinga institucija apie savo sprendimą taip pat praneša vėliavos valstybės administracijai, atitinkamai klasifikacinei bendrovei, kitoms valstybėms narėms, kitoms Paryžiaus SM pasirašiusioms šalims, Komisijai, ir Paryžiaus SM sekretoriatui. Kompetentinga institucija taip pat privalo atnaujinti inspektavimo duomenų bazę – nedelsdama įtraukti informaciją apie draudimo įplaukti nurodymo panaikinimą.

| 12. | Informacija apie tuos laivus, kuriems nebuvo leista įplaukti į Bendrijoje esančius uostus, privalo būti įtraukta į inspektavimo duomenų bazę ir joje prieinama, taip pat paskelbta pagal 26 straipsnio ir XIII priedo nuostatas. |
| --- | --- |

12.

Informacija apie tuos laivus, kuriems nebuvo leista įplaukti į Bendrijoje esančius uostus, privalo būti įtraukta į inspektavimo duomenų bazę ir joje prieinama, taip pat paskelbta pagal 26 straipsnio ir XIII priedo nuostatas.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisIX PRIEDAS

INSPEKTAVIMO ATASKAITA

(nurodyta 17 straipsnyje)

Inspektavimo ataskaitą turi sudaryti bent šie punktai.

I.   Bendro pobūdžio duomenys

| 1. | Ataskaitą parengusi kompetentinga institucija |
| --- | --- |

1.

Ataskaitą parengusi kompetentinga institucija

| 2. | Inspektavimo data ir vieta |
| --- | --- |

2.

Inspektavimo data ir vieta

| 3. | Inspektuoto laivo pavadinimas |
| --- | --- |

3.

Inspektuoto laivo pavadinimas

| 4. | Vėliava |
| --- | --- |

4.

Vėliava

| 5. | Laivo tipas (nurodytas saugaus valdymo liudijime) |
| --- | --- |

5.

Laivo tipas (nurodytas saugaus valdymo liudijime)

| 6. | TJO identifikavimo numeris |
| --- | --- |

6.

TJO identifikavimo numeris

| 7. | Šaukinys |
| --- | --- |

7.

Šaukinys

| 8. | Tonažas (BT) |
| --- | --- |

8.

Tonažas (BT)

| 9. | Dedveitas (tam tikrais atvejais) |
| --- | --- |

9.

Dedveitas (tam tikrais atvejais)

| 10. | Laivo pastatymo metai pagal laivo saugos liudijimuose nurodytą laivo pastatymo datą |
| --- | --- |

10.

Laivo pastatymo metai pagal laivo saugos liudijimuose nurodytą laivo pastatymo datą

| 11. | Klasifikacinė bendrovė ar klasifikacinės bendrovės taip pat bet kuri kita organizacija, jei taikoma, išdavusi (-ios) šiam laivui klasifikacijos liudijimus |
| --- | --- |

11.

Klasifikacinė bendrovė ar klasifikacinės bendrovės taip pat bet kuri kita organizacija, jei taikoma, išdavusi (-ios) šiam laivui klasifikacijos liudijimus

| 12. | Pripažintoji organizacija ar pripažintosios organizacijos ir (arba) bet kuri kita šalis, vėliavos valstybės vardu išdavusi (-ios) šiam laivui liudijimus pagal taikytinas konvencijas |
| --- | --- |

12.

Pripažintoji organizacija ar pripažintosios organizacijos ir (arba) bet kuri kita šalis, vėliavos valstybės vardu išdavusi (-ios) šiam laivui liudijimus pagal taikytinas konvencijas

| 13. | Laivo kompanijos ar operatoriaus pavadinimas ir adresas |
| --- | --- |

13.

Laivo kompanijos ar operatoriaus pavadinimas ir adresas

| 14. | Jei laivas veža skystus ar kietus krovinius be taros – už laivo pasirinkimą ir už frachto tipą atsakingo frachtuotojo pavadinimas ir adresas |
| --- | --- |

14.

Jei laivas veža skystus ar kietus krovinius be taros – už laivo pasirinkimą ir už frachto tipą atsakingo frachtuotojo pavadinimas ir adresas

| 15. | Inspektavimo ataskaitos parengimo galutinė data |
| --- | --- |

15.

Inspektavimo ataskaitos parengimo galutinė data

| 16. | Nuoroda, kad išsami informacija apie inspektuotus ar sulaikytus laivus gali būti paskelbta |
| --- | --- |

16.

Nuoroda, kad išsami informacija apie inspektuotus ar sulaikytus laivus gali būti paskelbta

II.   Informacija apie inspektavimą

| 1. | Taikant atitinkamas konvencijas išduoti liudijimai, atitinkamą liudijimą (liudijimus) išdavusi institucija ar organizacija, taip pat išdavimo ir galiojimo pabaigos data |
| --- | --- |

1.

Taikant atitinkamas konvencijas išduoti liudijimai, atitinkamą liudijimą (liudijimus) išdavusi institucija ar organizacija, taip pat išdavimo ir galiojimo pabaigos data

| 2. | Inspektuotos laivo dalys ar elementai (jei atliekamas išsamus ar išplėstinis inspektavimas) |
| --- | --- |

2.

Inspektuotos laivo dalys ar elementai (jei atliekamas išsamus ar išplėstinis inspektavimas)

| 3. | Paskiausios tarpinės, metinės ar atnaujinimo apžiūros uostas ir data bei apžiūrą atlikusios organizacijos pavadinimas |
| --- | --- |

3.

Paskiausios tarpinės, metinės ar atnaujinimo apžiūros uostas ir data bei apžiūrą atlikusios organizacijos pavadinimas

| 4. | Inspektavimo rūšis (inspektavimas, išsamus inspektavimas, išplėstinis inspektavimas) |
| --- | --- |

4.

Inspektavimo rūšis (inspektavimas, išsamus inspektavimas, išplėstinis inspektavimas)

| 5. | Trūkumų pobūdis |
| --- | --- |

5.

Trūkumų pobūdis

| 6. | Priemonės, kurių imtasi. |
| --- | --- |

6.

Priemonės, kurių imtasi.

III.   Papildoma informacija sulaikymo atveju

| 1. | Nurodymo sulaikyti laivą data |
| --- | --- |

1.

Nurodymo sulaikyti laivą data

| 2. | Nurodymo sulaikyti laivą atšaukimo data |
| --- | --- |

2.

Nurodymo sulaikyti laivą atšaukimo data

| 3. | Trūkumų, dėl kurių buvo išduotas nurodymas sulaikyti laivą, pobūdis (prireikus pateikiamos nuorodos į konvencijas) |
| --- | --- |

3.

Trūkumų, dėl kurių buvo išduotas nurodymas sulaikyti laivą, pobūdis (prireikus pateikiamos nuorodos į konvencijas)

| 4. | Nurodymas, jei reikia, ar apžiūrą atlikusios pripažintosios organizacijos ar kitos privačios įstaigos atsakomybė yra susijusi su trūkumais, kurie pavieniui ar kartu su kitais trūkumais nulėmė laivo sulaikymą |
| --- | --- |

4.

Nurodymas, jei reikia, ar apžiūrą atlikusios pripažintosios organizacijos ar kitos privačios įstaigos atsakomybė yra susijusi su trūkumais, kurie pavieniui ar kartu su kitais trūkumais nulėmė laivo sulaikymą

| 5. | Priemonės, kurių imtasi. |
| --- | --- |

5.

Priemonės, kurių imtasi.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisX PRIEDAS

LAIVO SULAIKYMO KRITERIJAI

(nurodyti 19 straipsnio 3 dalyje)

ĮVADAS

Prieš nuspręsdamas, ar inspektavimo metu nustatyti trūkumai pateisina atitinkamo laivo sulaikymą, inspektorius privalo toliau taikyti 1 ir 2 punktuose paminėtus kriterijus.

3 punkte pateikiami trūkumų, kurie pateisina atitinkamo laivo sulaikymą, pavyzdžiai (žr. 19 straipsnio 4 dalį).

Kai laivo sulaikymo pagrindas yra atsitiktinė žala, patirta laivui plaukiant į uostą, nurodymas sulaikyti laivą neduodamas, su sąlyga, kad:

| a) | buvo tinkamai atsižvelgta į SOLAS 74 I/11 taisyklės c punktą dėl pranešimo, skirto vėliavos valstybės administracijai, paskirtam ekspertui arba už atitinkamo liudijimo išdavimą atsakingai pripažintajai organizacijai; |
| --- | --- |

a)

buvo tinkamai atsižvelgta į SOLAS 74 I/11 taisyklės c punktą dėl pranešimo, skirto vėliavos valstybės administracijai, paskirtam ekspertui arba už atitinkamo liudijimo išdavimą atsakingai pripažintajai organizacijai;

| b) | prieš įplaukiant į uostą, laivo kapitonas ar savininkas pateikė uosto valstybės kontrolės institucijai informaciją apie avarijos aplinkybes ir patirtą žalą bei informaciją apie privalomą pranešimą vėliavos valstybės administracijai; |
| --- | --- |

b)

prieš įplaukiant į uostą, laivo kapitonas ar savininkas pateikė uosto valstybės kontrolės institucijai informaciją apie avarijos aplinkybes ir patirtą žalą bei informaciją apie privalomą pranešimą vėliavos valstybės administracijai;

| c) | laivas ėmėsi tinkamų minėtą instituciją tenkinančių ištaisomųjų veiksmų; ir |
| --- | --- |

c)

laivas ėmėsi tinkamų minėtą instituciją tenkinančių ištaisomųjų veiksmų; ir

| d) | gavusi pranešimą apie ištaisomųjų veiksmų užbaigimą, institucija užtikrino, kad trūkumai, kurie akivaizdžiai kėlė pavojų saugai, sveikatai arba aplinkai, yra pašalinti. |
| --- | --- |

d)

gavusi pranešimą apie ištaisomųjų veiksmų užbaigimą, institucija užtikrino, kad trūkumai, kurie akivaizdžiai kėlė pavojų saugai, sveikatai arba aplinkai, yra pašalinti.

1.   PAGRINDINIAI KRITERIJAI

Priimdamas savo, kaip specialisto, sprendimą, ar laivas turėtų būti sulaikytas, inspektorius privalo taikyti šiuos kriterijus:

Laikas:

Laivai, negalintys saugiai išplaukti į jūrą, turi būti sulaikyti pirmo inspektavimo metu neatsižvelgiant į tai, kiek laiko laivas stovės uoste.

Kriterijus:

| | Laivas sulaikomas, jeigu jo trūkumai yra pakankamai rimti, kad inspektorius turėtų sugrįžti ir įsitikinti, ar prieš laivui išplaukiant jie buvo pašalinti. |
| --- | --- |

Laivas sulaikomas, jeigu jo trūkumai yra pakankamai rimti, kad inspektorius turėtų sugrįžti ir įsitikinti, ar prieš laivui išplaukiant jie buvo pašalinti.

| | Būtinybė inspektoriui sugrįžti į laivą yra trūkumų rimtumą patvirtinantis faktas. Tačiau šios priemonės nebūtinai turi būti imamasi kiekvienu atveju. Ji reiškia, kad institucija vienu ar kitu būdu, geriausiai apsilankydama dar kartą, turi patikrinti, ar trūkumai buvo pašalinti prieš laivui išplaukiant. |
| --- | --- |

Būtinybė inspektoriui sugrįžti į laivą yra trūkumų rimtumą patvirtinantis faktas. Tačiau šios priemonės nebūtinai turi būti imamasi kiekvienu atveju. Ji reiškia, kad institucija vienu ar kitu būdu, geriausiai apsilankydama dar kartą, turi patikrinti, ar trūkumai buvo pašalinti prieš laivui išplaukiant.

2.   PAGRINDINIŲ KRITERIJŲ TAIKYMAS

Spręsdamas, ar nustatyti laivo trūkumai yra pakankamai rimti, kad laivas būtų sulaikytas, inspektorius turi įvertinti, ar:

| 1. | laive yra reikiami, galiojantys dokumentai; |
| --- | --- |

1.

laive yra reikiami, galiojantys dokumentai;

| 2. | laivo įgula atitinka Laivo įgulos saugios minimalios sudėties dokumento reikalavimus. |
| --- | --- |

2.

laivo įgula atitinka Laivo įgulos saugios minimalios sudėties dokumento reikalavimus.

Inspektuodamas inspektorius turi įvertinti, ar laivas ir (arba) įgula geba:

| 3. | būsimos kelionės metu saugiai valdyti laivą; |
| --- | --- |

3.

būsimos kelionės metu saugiai valdyti laivą;

| 4. | būsimos kelionės metu saugiai pakrauti, iškrauti ir vežti krovinį bei stebėti jo būklę; |
| --- | --- |

4.

būsimos kelionės metu saugiai pakrauti, iškrauti ir vežti krovinį bei stebėti jo būklę;

| 5. | būsimos kelionės metu saugiai eksploatuoti mašinų skyrių; |
| --- | --- |

5.

būsimos kelionės metu saugiai eksploatuoti mašinų skyrių;

| 6. | būsimos kelionės metu užtikrinti tinkamą laivo varomąją galią ir vairavimą; |
| --- | --- |

6.

būsimos kelionės metu užtikrinti tinkamą laivo varomąją galią ir vairavimą;

| 7. | būsimos kelionės metu iškilus būtinybei veiksmingai užgesinti gaisrą bet kurioje laivo dalyje; |
| --- | --- |

7.

būsimos kelionės metu iškilus būtinybei veiksmingai užgesinti gaisrą bet kurioje laivo dalyje;

| 8. | būsimos kelionės metu iškilus būtinybei sparčiai ir saugiai palikti laivą bei imtis gelbėjimo veiksmų; |
| --- | --- |

8.

būsimos kelionės metu iškilus būtinybei sparčiai ir saugiai palikti laivą bei imtis gelbėjimo veiksmų;

| 9. | būsimos kelionės metu vykdyti aplinkos taršos prevenciją; |
| --- | --- |

9.

būsimos kelionės metu vykdyti aplinkos taršos prevenciją;

| 10. | būsimos kelionės metu užtikrinti tinkamą laivo stovumą; |
| --- | --- |

10.

būsimos kelionės metu užtikrinti tinkamą laivo stovumą;

| 11. | būsimos kelionės metu užtikrinti tinkamą laivo nepralaidumą vandeniui; |
| --- | --- |

11.

būsimos kelionės metu užtikrinti tinkamą laivo nepralaidumą vandeniui;

| 12. | būsimos kelionės metu susidarius avarinei padėčiai perduoti ir priimti pranešimus; |
| --- | --- |

12.

būsimos kelionės metu susidarius avarinei padėčiai perduoti ir priimti pranešimus;

| 13. | būsimos kelionės metu laive užtikrinti saugias ir sanitarijos reikalavimus atitinkančias sąlygas; |
| --- | --- |

13.

būsimos kelionės metu laive užtikrinti saugias ir sanitarijos reikalavimus atitinkančias sąlygas;

| 14. | teikti kiek įmanoma daugiau informacijos avarijos atveju. |
| --- | --- |

14.

teikti kiek įmanoma daugiau informacijos avarijos atveju.

Jeigu į kurį nors iš šių įvertinimų atsakymas yra neigiamas, atsižvelgiant į visus nustatytus trūkumus, privalu rimtai apsvarstyti, ar laivą sulaikyti. Laivo sulaikymą taip pat gali nulemti ir keli ne tokie rimti trūkumai.

3.   Kad inspektoriui būtų lengviau naudotis šiomis gairėmis, toliau pateikiamas pagal atitinkamas konvencijas ir (arba) kodeksus sugrupuotų trūkumų, laikomų tokiais rimtais, kad jų buvimas gali pateisinti atitinkamo laivo sulaikymą, sąrašas. Šis sąrašas nėra išsamus.

3.1.   Bendro pobūdžio duomenys

Laive nėra galiojančių liudijimų ir dokumentų, būtinų pagal atitinkamus dokumentus. Tačiau laivai, plaukiojantys su atitinkamos konvencijos nepasirašiusių arba kito atitinkamo dokumento neįgyvendinusių valstybių vėliava, neprivalo turėti konvencijoje ar kitame atitinkamame dokumente numatytų liudijimų. Todėl būtinų liudijimų neturėjimas pats savaime neturėtų būti laivo sulaikymo priežastimi; tačiau taikant „palankesnių sąlygų šiems laivams nesuteikimo“ sąlygą yra privalu, kad prieš išplaukdamas laivas iš esmės atitiktų nuostatas.

3.2.   Sritys pagal SOLAS 74

| 1. | Yra eigos ir kitų svarbiausių laivo mechanizmų, taip pat elektros instaliacijų gedimų. |
| --- | --- |

1.

Yra eigos ir kitų svarbiausių laivo mechanizmų, taip pat elektros instaliacijų gedimų.

| 2. | Nepakankama švara mašinų skyriuje, per didelis naftuoto vandens kiekis šuliniuose, vamzdžių izoliacijos, įskaitant išmetamųjų dujų vamzdžius mašinų skyriuje, užterštumas alyva, netinkamai veikiantys šulinių išsausinimo įrengimai. |
| --- | --- |

2.

Nepakankama švara mašinų skyriuje, per didelis naftuoto vandens kiekis šuliniuose, vamzdžių izoliacijos, įskaitant išmetamųjų dujų vamzdžius mašinų skyriuje, užterštumas alyva, netinkamai veikiantys šulinių išsausinimo įrengimai.

| 3. | Yra avarinio generatoriaus, apšvietimo, baterijų ir jungiklių gedimų. |
| --- | --- |

3.

Yra avarinio generatoriaus, apšvietimo, baterijų ir jungiklių gedimų.

| 4. | Yra pagrindinio ir pagalbinio vairo įrenginių gedimų. |
| --- | --- |

4.

Yra pagrindinio ir pagalbinio vairo įrenginių gedimų.

| 5. | Nėra asmeninių gelbėjimosi priemonių, gelbėjimosi plaustų bei valčių ir jų nuleidimo į vandenį įrengimų, jų yra nepakankamas kiekis ar jie yra labai nusidėvėję. |
| --- | --- |

5.

Nėra asmeninių gelbėjimosi priemonių, gelbėjimosi plaustų bei valčių ir jų nuleidimo į vandenį įrengimų, jų yra nepakankamas kiekis ar jie yra labai nusidėvėję.

| 6. | Nėra gaisro aptikimo sistemos, priešgaisrinių signalizacijų, gaisro gesinimo įrangos, stacionarių gaisro gesinimo įrengimų, ventiliacijos vožtuvų, automatinių priešgaisrinių sklendžių, greitai užsidarančių įtaisų, jie neatitinka reikalavimų arba yra labai nusidėvėję, ir todėl nebetinka naudojimui pagal numatytą paskirtį. |
| --- | --- |

6.

Nėra gaisro aptikimo sistemos, priešgaisrinių signalizacijų, gaisro gesinimo įrangos, stacionarių gaisro gesinimo įrengimų, ventiliacijos vožtuvų, automatinių priešgaisrinių sklendžių, greitai užsidarančių įtaisų, jie neatitinka reikalavimų arba yra labai nusidėvėję, ir todėl nebetinka naudojimui pagal numatytą paskirtį.

| 7. | Nėra tanklaivių krovinių denio priešgaisrinės apsaugos sistemos, ji labai nusidėvėjusi arba yra jos gedimų. |
| --- | --- |

7.

Nėra tanklaivių krovinių denio priešgaisrinės apsaugos sistemos, ji labai nusidėvėjusi arba yra jos gedimų.

| 8. | Nėra žibintų, signalinių figūrų arba garso signalus perduodančių įrengimų, jie neatitinka reikalavimų arba yra labai nusidėvėję. |
| --- | --- |

8.

Nėra žibintų, signalinių figūrų arba garso signalus perduodančių įrengimų, jie neatitinka reikalavimų arba yra labai nusidėvėję.

| 9. | Nėra radijo įrangos, skirtos nelaimės ir saugos pranešimams perduoti, arba yra jos gedimų. |
| --- | --- |

9.

Nėra radijo įrangos, skirtos nelaimės ir saugos pranešimams perduoti, arba yra jos gedimų.

| 10. | Nėra navigacijos įrangos, arba yra jos gedimų, atsižvelgiant į SOLAS 74 V/16.2 taisyklės nuostatas. |
| --- | --- |

10.

Nėra navigacijos įrangos, arba yra jos gedimų, atsižvelgiant į SOLAS 74 V/16.2 taisyklės nuostatas.

| 11. | Nėra patikslintų navigacinių jūrlapių ir (arba) visų kitų atitinkamų jūrinių leidinių, būtinų planuojamam maršrutui, atsižvelgiant į tai, kad vietoj jūrlapių gali būti naudojama aprobuoto tipo Elektroninių jūrlapių rodymo ir informacijos sistema (ECDIS), kurioje naudojami oficialūs duomenys. |
| --- | --- |

11.

Nėra patikslintų navigacinių jūrlapių ir (arba) visų kitų atitinkamų jūrinių leidinių, būtinų planuojamam maršrutui, atsižvelgiant į tai, kad vietoj jūrlapių gali būti naudojama aprobuoto tipo Elektroninių jūrlapių rodymo ir informacijos sistema (ECDIS), kurioje naudojami oficialūs duomenys.

| 12. | Krovininių siurblių skyriuose nėra kibirkščių nesukeliančios ištraukiamosios ventiliacijos |
| --- | --- |

12.

Krovininių siurblių skyriuose nėra kibirkščių nesukeliančios ištraukiamosios ventiliacijos

| 13. | Rimti trūkumai, susiję su eksploatavimo reikalavimais, nustatytais Paryžiaus SM 1 priedo 5.5 skirsnyje. |
| --- | --- |

13.

Rimti trūkumai, susiję su eksploatavimo reikalavimais, nustatytais Paryžiaus SM 1 priedo 5.5 skirsnyje.

| 14. | Įgulos narių skaičius, sudėtis arba jų atestavimas neatitinka laivo įgulos saugios sudėties dokumento. |
| --- | --- |

14.

Įgulos narių skaičius, sudėtis arba jų atestavimas neatitinka laivo įgulos saugios sudėties dokumento.

| 15. | Neįgyvendinta sustiprintos apžiūros programa pagal SOLAS 74 XI skirsnio 2 taisyklę. |
| --- | --- |

15.

Neįgyvendinta sustiprintos apžiūros programa pagal SOLAS 74 XI skirsnio 2 taisyklę.

3.3.   Sritys pagal IBC kodeksą

| 1. | Vežamos tinkamumo liudijime nepaminėtos medžiagos arba nėra informacijos apie krovinį. |
| --- | --- |

1.

Vežamos tinkamumo liudijime nepaminėtos medžiagos arba nėra informacijos apie krovinį.

| 2. | Nėra aukšto slėgio saugos įtaisų arba jie sugadinti. |
| --- | --- |

2.

Nėra aukšto slėgio saugos įtaisų arba jie sugadinti.

| 3. | Elektros instaliacijos nėra iš esmės saugios arba neatitinka kodekso reikalavimų. |
| --- | --- |

3.

Elektros instaliacijos nėra iš esmės saugios arba neatitinka kodekso reikalavimų.

| 4. | Užsidegimo šaltinių buvimas rizikingose vietose. |
| --- | --- |

4.

Užsidegimo šaltinių buvimas rizikingose vietose.

| 5. | Specialių reikalavimų pažeidimai. |
| --- | --- |

5.

Specialių reikalavimų pažeidimai.

| 6. | Viršytas didžiausias leistinas krovinio kiekis tanke. |
| --- | --- |

6.

Viršytas didžiausias leistinas krovinio kiekis tanke.

| 7. | Nepakankama šilumai jautrių produktų apsauga nuo šilumos. |
| --- | --- |

7.

Nepakankama šilumai jautrių produktų apsauga nuo šilumos.

3.4.   Sritys pagal IGC kodeksą

| 1. | Vežamos tinkamumo liudijime nepaminėtos medžiagos arba nėra informacijos apie krovinį. |
| --- | --- |

1.

Vežamos tinkamumo liudijime nepaminėtos medžiagos arba nėra informacijos apie krovinį.

| 2. | Nėra gyvenamųjų arba pagalbinių patalpų uždarymo įtaisų |
| --- | --- |

2.

Nėra gyvenamųjų arba pagalbinių patalpų uždarymo įtaisų

| 3. | Pertvara laidi dujoms |
| --- | --- |

3.

Pertvara laidi dujoms

| 4. | Defektų turintys oro šliuzai. |
| --- | --- |

4.

Defektų turintys oro šliuzai.

| 5. | Nėra greitai užsidarančių vožtuvų arba jie turi defektų. |
| --- | --- |

5.

Nėra greitai užsidarančių vožtuvų arba jie turi defektų.

| 6. | Nėra apsauginių vožtuvų arba jie turi defektų. |
| --- | --- |

6.

Nėra apsauginių vožtuvų arba jie turi defektų.

| 7. | Elektros instaliacijos nėra iš esmės saugios arba neatitinka kodekso reikalavimų. |
| --- | --- |

7.

Elektros instaliacijos nėra iš esmės saugios arba neatitinka kodekso reikalavimų.

| 8. | Neveikia krovinių skyriaus ventiliatoriai. |
| --- | --- |

8.

Neveikia krovinių skyriaus ventiliatoriai.

| 9. | Neveikia krovinių tankų slėgio signalizacija |
| --- | --- |

9.

Neveikia krovinių tankų slėgio signalizacija

| 10. | Dujų aptikimo ir (arba) nuodingų dujų aptikimo agregatai turi defektų |
| --- | --- |

10.

Dujų aptikimo ir (arba) nuodingų dujų aptikimo agregatai turi defektų

| 11. | Medžiagos, kurios turi būti inhibuojamos, vežamos be galiojančio inhibitoriaus liudijimo. |
| --- | --- |

11.

Medžiagos, kurios turi būti inhibuojamos, vežamos be galiojančio inhibitoriaus liudijimo.

3.5.   Sritys pagal Konvenciją dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo

| 1. | Apgadinimai, korozija arba taškinė korozija deniuose ir korpuse esančiuose dideliuose apkalų plotuose bei susijusiose standinamosiose detalėse, ir tai daro įtaką laivo tinkamumui plaukioti arba jo atsparumui išlaikyti vietines apkrovas, išskyrus atvejus, kai buvo atlikti derami laikinieji remonto darbai, kad laivas galėtų plaukti į uostą, kur būtų atliekamas jo kapitalinis remontas. |
| --- | --- |

1.

Apgadinimai, korozija arba taškinė korozija deniuose ir korpuse esančiuose dideliuose apkalų plotuose bei susijusiose standinamosiose detalėse, ir tai daro įtaką laivo tinkamumui plaukioti arba jo atsparumui išlaikyti vietines apkrovas, išskyrus atvejus, kai buvo atlikti derami laikinieji remonto darbai, kad laivas galėtų plaukti į uostą, kur būtų atliekamas jo kapitalinis remontas.

| 2. | Pripažintas nepakankamo stovumo atvejis. |
| --- | --- |

2.

Pripažintas nepakankamo stovumo atvejis.

| 3. | Nėra pakankamos ir patikimos informacijos, pateiktos nustatyta forma, leidžiančios laivo kapitonui greitai ir paprastais būdais išdėstyti krovinius ir paskirstyti balastą laive taip, kad saugi stovumo atsarga būtų išlaikyta visuose reiso etapuose bei kintančiomis sąlygomis ir kad neatsirastų jokio laivo konstrukcijai nepriimtinos apkrovos. |
| --- | --- |

3.

Nėra pakankamos ir patikimos informacijos, pateiktos nustatyta forma, leidžiančios laivo kapitonui greitai ir paprastais būdais išdėstyti krovinius ir paskirstyti balastą laive taip, kad saugi stovumo atsarga būtų išlaikyta visuose reiso etapuose bei kintančiomis sąlygomis ir kad neatsirastų jokio laivo konstrukcijai nepriimtinos apkrovos.

| 4. | Nėra uždaromųjų įtaisų, liukų uždarymo įrengimų ir vandeniui nelaidžių durų, jie yra labai nusidėvėję arba turi defektų. |
| --- | --- |

4.

Nėra uždaromųjų įtaisų, liukų uždarymo įrengimų ir vandeniui nelaidžių durų, jie yra labai nusidėvėję arba turi defektų.

| 5. | Laivas perkrautas. |
| --- | --- |

5.

Laivas perkrautas.

| 6. | Nėra grimzlės ženklo arba jo neįmanoma įžiūrėti. |
| --- | --- |

6.

Nėra grimzlės ženklo arba jo neįmanoma įžiūrėti.

3.6.   Sritys pagal MARPOL I priedą

| 1. | Nėra naftuoto vandens filtravimo įrangos, naftos pašalinimo stebėjimo ir kontrolės sistemos arba 15 ppm signalizacijos įrengimų, jie yra labai nusidėvėję arba yra jų gedimų. |
| --- | --- |

1.

Nėra naftuoto vandens filtravimo įrangos, naftos pašalinimo stebėjimo ir kontrolės sistemos arba 15 ppm signalizacijos įrengimų, jie yra labai nusidėvėję arba yra jų gedimų.

| 2. | Likusi naftos likučių ir (arba) šlamo tankų talpa yra per maža būsimam reisui. |
| --- | --- |

2.

Likusi naftos likučių ir (arba) šlamo tankų talpa yra per maža būsimam reisui.

| 3. | Nėra naftos operacijų žurnalo |
| --- | --- |

3.

Nėra naftos operacijų žurnalo

| 4. | Sumontuotas nelegalus pašalinimo vamzdynas. |
| --- | --- |

4.

Sumontuotas nelegalus pašalinimo vamzdynas.

| 5. | Nėra apžiūros ataskaitos bylos arba ji neatitinka MARPOL 73/78 13 G taisyklės 3 dalies b punkto. |
| --- | --- |

5.

Nėra apžiūros ataskaitos bylos arba ji neatitinka MARPOL 73/78 13 G taisyklės 3 dalies b punkto.

3.7.   Sritys pagal MARPOL 73/78 II priedą

| 1. | Nėra Procedūrų ir įrenginių vadovo. |
| --- | --- |

1.

Nėra Procedūrų ir įrenginių vadovo.

| 2. | Krovinys neturi kategorijos. |
| --- | --- |

2.

Krovinys neturi kategorijos.

| 3. | Nėra krovinių registravimo žurnalo. |
| --- | --- |

3.

Nėra krovinių registravimo žurnalo.

| 4. | Į naftą panašios medžiagos vežamos nesilaikant reikalavimų arba neturint atitinkamai pakoreguoto liudijimo. |
| --- | --- |

4.

Į naftą panašios medžiagos vežamos nesilaikant reikalavimų arba neturint atitinkamai pakoreguoto liudijimo.

| 5. | Sumontuotas nelegalus pašalinimo vamzdynas. |
| --- | --- |

5.

Sumontuotas nelegalus pašalinimo vamzdynas.

3.8.   Sritys pagal MARPOL 73/78 V priedą

| 1. | Nėra šiukšlių tvarkymo plano. |
| --- | --- |

1.

Nėra šiukšlių tvarkymo plano.

| 2. | Nėra šiukšlių registravimo knygos. |
| --- | --- |

2.

Nėra šiukšlių registravimo knygos.

| 3. | Laivo personalas nesupažindintas su šiukšlių tvarkymo plane numatytais šalinimo (išmetimo) reikalavimais. |
| --- | --- |

3.

Laivo personalas nesupažindintas su šiukšlių tvarkymo plane numatytais šalinimo (išmetimo) reikalavimais.

3.9   Sritys pagal STCW ir Direktyvą 2001/25/EB

| 1. | Jūrininkai neturi tinkamų atestatų, galiojančių lengvatinių leidimų arba negali pateikti dokumentinių įrodymų, kad vėliavos valstybės administracijai yra pateiktas prašymas dėl patvirtinimo. |
| --- | --- |

1.

Jūrininkai neturi tinkamų atestatų, galiojančių lengvatinių leidimų arba negali pateikti dokumentinių įrodymų, kad vėliavos valstybės administracijai yra pateiktas prašymas dėl patvirtinimo.

| 2. | Įrodymai, kad atestatas buvo gautas nesąžiningai arba jo turėtojas nėra tas asmuo, kuriam tas atestatas buvo išduotas. |
| --- | --- |

2.

Įrodymai, kad atestatas buvo gautas nesąžiningai arba jo turėtojas nėra tas asmuo, kuriam tas atestatas buvo išduotas.

| 3. | Nesilaikoma vėliavos valstybės administracijos saugaus įgulų komplektavimo reikalavimų. |
| --- | --- |

3.

Nesilaikoma vėliavos valstybės administracijos saugaus įgulų komplektavimo reikalavimų.

| 4. | Navigacijos arba mašinu skyriaus budejimu tvarka neatitinka reikalavimu, kuriuos laivui nustate veliavos valstybes administracija. |
| --- | --- |

4.

Navigacijos arba mašinu skyriaus budejimu tvarka neatitinka reikalavimu, kuriuos laivui nustate veliavos valstybes administracija.

| 5. | Budejimo pamainoje nera asmens, kuris turi kvalifikacija valdyti iranga, butina saugiai laivybai, saugiam radijo ryšiui ar taršos juroje prevencijai. |
| --- | --- |

5.

Budejimo pamainoje nera asmens, kuris turi kvalifikacija valdyti iranga, butina saugiai laivybai, saugiam radijo ryšiui ar taršos juroje prevencijai.

| 6. | Nepateikiami irodymai del profesinio jureiviu tinkamumo pareigoms, susijusioms su laivo sauga ir taršos prevencija. |
| --- | --- |

6.

Nepateikiami irodymai del profesinio jureiviu tinkamumo pareigoms, susijusioms su laivo sauga ir taršos prevencija.

| 7. | Nera galimybes sudaryti pirmaja budejimo pamaina reiso pradžioje bei po jos busimas pamainas iš pakankamai pailsejusiu bei kitais atžvilgiais budejimui tinkamu asmenu. |
| --- | --- |

7.

Nera galimybes sudaryti pirmaja budejimo pamaina reiso pradžioje bei po jos busimas pamainas iš pakankamai pailsejusiu bei kitais atžvilgiais budejimui tinkamu asmenu.

3.10   Sritys pagal TDO konvencijas

| 1. | Nepakankamas maisto kiekis, kad jo užtektu reisui iki kito uosto. |
| --- | --- |

1.

Nepakankamas maisto kiekis, kad jo užtektu reisui iki kito uosto.

| 2. | Nepakankamas geriamo vandens kiekis, kad jo užtektu reisui iki kito uosto. |
| --- | --- |

2.

Nepakankamas geriamo vandens kiekis, kad jo užtektu reisui iki kito uosto.

| 3. | Laive itin blogos higienos salygos. |
| --- | --- |

3.

Laive itin blogos higienos salygos.

| 4. | Laivo, plaukiojancio rajonuose, kuriuose gali buti labai žema temperatura, gyvenamosiose patalpose nera šildymo. |
| --- | --- |

4.

Laivo, plaukiojancio rajonuose, kuriuose gali buti labai žema temperatura, gyvenamosiose patalpose nera šildymo.

| 5. | Nepakankamas laivo gyvenamuju patalpu vedinimas. |
| --- | --- |

5.

Nepakankamas laivo gyvenamuju patalpu vedinimas.

| 6. | Koridoriai arba gyvenamosios patalpos labai šiukšlinos, užgriozdintos iranga ar kroviniu arba del kitu priežasciu nesaugios. |
| --- | --- |

6.

Koridoriai arba gyvenamosios patalpos labai šiukšlinos, užgriozdintos iranga ar kroviniu arba del kitu priežasciu nesaugios.

| 7. | Yra akivaizdžiu irodymu, kad budincio ir kito personalo tarnybos metu darbingumui pirma budejimo pamaina ar paskesniu budejimu metu trukdo nuovargis. |
| --- | --- |

7.

Yra akivaizdžiu irodymu, kad budincio ir kito personalo tarnybos metu darbingumui pirma budejimo pamaina ar paskesniu budejimu metu trukdo nuovargis.

3.11   Sritys, del kuriu nebutina sulaikyti laiva, taciau pagal kurias, pavyzdžiui, turi buti laikinai sustabdyti krovimo darbai.

Inertiniu duju sistemos, su kroviniu susijusios irangos ar mechanizmu gedimai (arba netinkama priežiura) laikomi pakankamu pagrindu nutraukti krovimo darbus.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisXI PRIEDAS

MINIMALŪS REIKALAVIMAI INSPEKTORIAMS

(nurodyti 22 straipsnio 1 ir 5 dalyse)

| 1. | Inspektoriai turi turėti reikiamų teorinių žinių apie laivus ir jų eksploatavimą ir praktinės patirties šioje srityje. Jie privalo būti kompetentingi konvencijų reikalavimų įgyvendinimo ir atitinkamų uosto valstybės kontrolės procedūrų srityse. Šios žinios ir kompetencija tarptautinių ir Bendrijos reikalavimų vykdymo srityje privalo būti įgytos pagal oficialias mokymo programas. |
| --- | --- |

1.

Inspektoriai turi turėti reikiamų teorinių žinių apie laivus ir jų eksploatavimą ir praktinės patirties šioje srityje. Jie privalo būti kompetentingi konvencijų reikalavimų įgyvendinimo ir atitinkamų uosto valstybės kontrolės procedūrų srityse. Šios žinios ir kompetencija tarptautinių ir Bendrijos reikalavimų vykdymo srityje privalo būti įgytos pagal oficialias mokymo programas.

| 2. | Minimalus reikalavimas inspektoriams yra:






  a) | būti įgijus tinkamą kvalifikaciją jūrų ar jūreivystės mokymo įstaigoje ir turi turėti tinkamos darbo jūroje patirties kaip diplomuotas laivo pareigūnas arba turėti ar būti turėjus galiojantį STCW II/2 arba III/2 kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą, neribotus dėl veiklos srities, pagrindinių variklių ar tonažo; arba |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalus reikalavimas inspektoriams yra:

a)

būti įgijus tinkamą kvalifikaciją jūrų ar jūreivystės mokymo įstaigoje ir turi turėti tinkamos darbo jūroje patirties kaip diplomuotas laivo pareigūnas arba turėti ar būti turėjus galiojantį STCW II/2 arba III/2 kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą, neribotus dėl veiklos srities, pagrindinių variklių ar tonažo; arba

| b) | būti išlaikius kompetentingos institucijos pripažintą laivo konstruktoriaus, inžinieriaus mechaniko arba su jūros sritimis susijusios inžinerijos egzaminą ir šias pareigas būti ėjus bent penkerius metus; arba |
| --- | --- |

b)

būti išlaikius kompetentingos institucijos pripažintą laivo konstruktoriaus, inžinieriaus mechaniko arba su jūros sritimis susijusios inžinerijos egzaminą ir šias pareigas būti ėjus bent penkerius metus; arba

| c) | turėti tinkamą universitetinį ar jam lygiavertį išsilavinimą ir būti deramai baigus studijas laivų saugos inspektorių mokykloje bei įgijus joje kvalifikaciją. |
| --- | --- |

c)

turėti tinkamą universitetinį ar jam lygiavertį išsilavinimą ir būti deramai baigus studijas laivų saugos inspektorių mokykloje bei įgijus joje kvalifikaciją.

| 3. | Inspektorius turi būti:






  — | bent metus ėjęs vėliavos valstybės inspektoriaus pareigas, susijusias arba su apžiūromis ir liudijimų išdavimu pagal konvencijų nuostatas arba su pripažintųjų organizacijų, kurioms deleguotos įstatymais numatytos pareigos, veiklos stebėjimu, arba |
| --- | --- | --- |

3.

Inspektorius turi būti:

—

bent metus ėjęs vėliavos valstybės inspektoriaus pareigas, susijusias arba su apžiūromis ir liudijimų išdavimu pagal konvencijų nuostatas arba su pripažintųjų organizacijų, kurioms deleguotos įstatymais numatytos pareigos, veiklos stebėjimu, arba

| — | įgijęs atitinkamą kompetencijos lygį per mažiausiai vienerių metų trukmės mokymą vietoje, dalyvaudamas uosto valstybės kontrolės inspekcijose vadovaujant patyrusiems uosto valstybės kontrolės pareigūnams. |
| --- | --- |

—

įgijęs atitinkamą kompetencijos lygį per mažiausiai vienerių metų trukmės mokymą vietoje, dalyvaudamas uosto valstybės kontrolės inspekcijose vadovaujant patyrusiems uosto valstybės kontrolės pareigūnams.

| 4. | 2 dalies a punkte paminėti inspektoriai privalo turėti mažiausiai penkerių metų laivybos patirtį įskaitant jūroje dirbtus laikotarpius, atitinkamai denio arba mašinų skyriaus pareigūnais, arba vėliavos valstybės inspektoriais arba uosto valstybės kontrolės padėjėjais. Tokia patirtis taip pat apima bent dvejus metus darbo patirties jūroje, einant denio ar mašinų skyriaus pareigūno pareigas. |
| --- | --- |

4.

2 dalies a punkte paminėti inspektoriai privalo turėti mažiausiai penkerių metų laivybos patirtį įskaitant jūroje dirbtus laikotarpius, atitinkamai denio arba mašinų skyriaus pareigūnais, arba vėliavos valstybės inspektoriais arba uosto valstybės kontrolės padėjėjais. Tokia patirtis taip pat apima bent dvejus metus darbo patirties jūroje, einant denio ar mašinų skyriaus pareigūno pareigas.

| 5. | Inspektorius privalo gebėti bendrauti su jūrininkais žodžiu ir raštu dažniausiai jūroje vartojama kalba. |
| --- | --- |

5.

Inspektorius privalo gebėti bendrauti su jūrininkais žodžiu ir raštu dažniausiai jūroje vartojama kalba.

| 6. | Pirmiau nurodytų kriterijų neatitinkantys inspektoriai taip pat priimtini, jeigu šios direktyvos priėmimo dieną jie dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje, vykdančioje uosto valstybės kontrolę. |
| --- | --- |

6.

Pirmiau nurodytų kriterijų neatitinkantys inspektoriai taip pat priimtini, jeigu šios direktyvos priėmimo dieną jie dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje, vykdančioje uosto valstybės kontrolę.

| 7. | Jei valstybėje narėje 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą inspektavimą atlieka uosto valstybės kontrolės inspektoriai, tie inspektoriai turi turėti tinkamą kvalifikaciją, t. y. be kitų dalykų, turėti pakankamai teorinių žinių ir praktinės patirties laivybos saugos srityje. Paprastai reikalavimai yra tokie:






  a) | gerai išmanyti laivybos saugos principus ir kaip jie taikomi tikrinamai veiklai; |
| --- | --- | --- |

7.

Jei valstybėje narėje 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą inspektavimą atlieka uosto valstybės kontrolės inspektoriai, tie inspektoriai turi turėti tinkamą kvalifikaciją, t. y. be kitų dalykų, turėti pakankamai teorinių žinių ir praktinės patirties laivybos saugos srityje. Paprastai reikalavimai yra tokie:

a)

gerai išmanyti laivybos saugos principus ir kaip jie taikomi tikrinamai veiklai;

| b) | turėti pakankamai praktinių žinių apie saugumo technologijas ir metodus; |
| --- | --- |

b)

turėti pakankamai praktinių žinių apie saugumo technologijas ir metodus;

| c) | išmanyti inspektavimo principus, procedūras ir metodus; |
| --- | --- |

c)

išmanyti inspektavimo principus, procedūras ir metodus;

| d) | turėti praktinių žinių apie tikrinamą veiklą. |
| --- | --- |

d)

turėti praktinių žinių apie tikrinamą veiklą.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisXII PRIEDAS

INSPEKTAVIMO DUOMENŲ BAZĖS FUNKCIJOS

(nurodytos 24 straipsnio 1 dalyje)

| 1. | Inspektavimo duomenų bazė turi atlikti bent tokias funkcijas:






  — | Apimti valstybių narių ir Paryžiaus SM šalių inspektavimo duomenis; |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektavimo duomenų bazė turi atlikti bent tokias funkcijas:

—

Apimti valstybių narių ir Paryžiaus SM šalių inspektavimo duomenis;

| — | Teikti duomenis apie laivų rizikos lygį ir apie laivus, kurie netrukus turi būti inspektuojami; |
| --- | --- |

—

Teikti duomenis apie laivų rizikos lygį ir apie laivus, kurie netrukus turi būti inspektuojami;

| — | Apskaičiuoti kiekvienos valstybės narės su inspektavimu susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

—

Apskaičiuoti kiekvienos valstybės narės su inspektavimu susijusius įsipareigojimus;

| — | Pateikti baltąjį, taip pat pilkąjį ir juodąjį vėliavos valstybių sąrašus, nurodytus 16 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

—

Pateikti baltąjį, taip pat pilkąjį ir juodąjį vėliavos valstybių sąrašus, nurodytus 16 straipsnio 1 dalyje;

| — | Teikti duomenis apie įmonių veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

—

Teikti duomenis apie įmonių veiklos rezultatus;

| — | Nustatyti, ką reikėtų tikrinti rizikos srityse kiekvieno inspektavimo metu. |
| --- | --- |

—

Nustatyti, ką reikėtų tikrinti rizikos srityse kiekvieno inspektavimo metu.

| 2. | Inspektavimo duomenų bazė turi galimybę būti pritaikyta prie būsimų pokyčių ir sąsajoms su kitomis Bendrijos saugos jūroje duomenų bazėmis, įskaitant SafeSeaNet, kuri teikia duomenis apie laivų atvykimą į valstybių narių uostus ir, prireikus, su nacionalinėmis informacijos sistemomis. |
| --- | --- |

2.

Inspektavimo duomenų bazė turi galimybę būti pritaikyta prie būsimų pokyčių ir sąsajoms su kitomis Bendrijos saugos jūroje duomenų bazėmis, įskaitant SafeSeaNet, kuri teikia duomenis apie laivų atvykimą į valstybių narių uostus ir, prireikus, su nacionalinėmis informacijos sistemomis.

| 3. | Inspektavimo duomenų bazėje pateikiamas išsamesnis hipersaitas į Equasis informacinę sistemą. Valstybės narės skatina inspektorius naudotis per Equasis prieinamomis viešosiomis ir privačiomis duomenų bazėmis, susijusiomis su laivų inspektavimu. |
| --- | --- |

3.

Inspektavimo duomenų bazėje pateikiamas išsamesnis hipersaitas į Equasis informacinę sistemą. Valstybės narės skatina inspektorius naudotis per Equasis prieinamomis viešosiomis ir privačiomis duomenų bazėmis, susijusiomis su laivų inspektavimu.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisXIII PRIEDAS

INFORMACIJOS, SUSIJUSIOS SU LAIVŲ INSPEKTAVIMU IR SULAIKYMU VALSTYBIŲ NARIŲ UOSTUOSE BEI DRAUDIMŲ ĮPLAUKTI NURODYMŲ, SKELBIMAS

(nurodytas 26 straipsnyje)

| 1. | Pagal 26 straipsnį skelbiamą informaciją turi sudaryti:






  a) | laivo pavadinimas, |
| --- | --- | --- |

1.

Pagal 26 straipsnį skelbiamą informaciją turi sudaryti:

a)

laivo pavadinimas,

| b) | TJO identifikavimo numeris, |
| --- | --- |

b)

TJO identifikavimo numeris,

| c) | laivo tipas, |
| --- | --- |

c)

laivo tipas,

| d) | tonažas (BT), |
| --- | --- |

d)

tonažas (BT),

| e) | laivo pastatymo metai, pagal laivo saugos liudijimuose nurodytą laivo pastatymo datą, |
| --- | --- |

e)

laivo pastatymo metai, pagal laivo saugos liudijimuose nurodytą laivo pastatymo datą,

| f) | laivo kompanijos pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- |

f)

laivo kompanijos pavadinimas ir adresas,

| g) | jei laivas veža skystus ar kietus krovinius be taros – už laivo pasirinkimą ir už frachto tipą atsakingo frachtuotojo pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- |

g)

jei laivas veža skystus ar kietus krovinius be taros – už laivo pasirinkimą ir už frachto tipą atsakingo frachtuotojo pavadinimas ir adresas,

| h) | vėliavos valstybė, |
| --- | --- |

h)

vėliavos valstybė,

| i) | klasifikavimo liudijimas ir teisės aktais nustatyti liudijimai, išduoti pagal atitinkamas konvencijas, kiekvieną iš šių liudijimų išdavusi institucija ar organizacija, taip pat išdavimo data ir galiojimo terminas, |
| --- | --- |

i)

klasifikavimo liudijimas ir teisės aktais nustatyti liudijimai, išduoti pagal atitinkamas konvencijas, kiekvieną iš šių liudijimų išdavusi institucija ar organizacija, taip pat išdavimo data ir galiojimo terminas,

| j) | paskiausios tarpinės ar metinės apžiūros, susijusios su pirmiau i punkte nurodytais liudijimais, uostas ir data bei apžiūrą atlikusios institucijos ar organizacijos pavadinimas, |
| --- | --- |

j)

paskiausios tarpinės ar metinės apžiūros, susijusios su pirmiau i punkte nurodytais liudijimais, uostas ir data bei apžiūrą atlikusios institucijos ar organizacijos pavadinimas,

| k) | sulaikymo data, šalis, uostas, |
| --- | --- |

k)

sulaikymo data, šalis, uostas,

| 2. | Pagal 26 straipsnį paskelbtą informaciją apie laivus, kurie buvo sulaikyti, taip pat turi sudaryti:






  a) | sulaikymų skaičius per paskutinius 36 mėnesius, |
| --- | --- | --- |

2.

Pagal 26 straipsnį paskelbtą informaciją apie laivus, kurie buvo sulaikyti, taip pat turi sudaryti:

a)

sulaikymų skaičius per paskutinius 36 mėnesius,

| b) | sulaikymo atšaukimo data, |
| --- | --- |

b)

sulaikymo atšaukimo data,

| c) | sulaikymo trukmė, nurodyta dienomis, |
| --- | --- |

c)

sulaikymo trukmė, nurodyta dienomis,

| d) | aiškiai ir tiksliai nurodytos sulaikymo priežastys, |
| --- | --- |

d)

aiškiai ir tiksliai nurodytos sulaikymo priežastys,

| e) | nurodymas, jei tinka, ar apžiūrą atlikusi pripažintoji organizacija yra atsakinga už trūkumus, kurie pavieniui ar drauge su kitais trūkumais nulėmė sulaikymą, |
| --- | --- |

e)

nurodymas, jei tinka, ar apžiūrą atlikusi pripažintoji organizacija yra atsakinga už trūkumus, kurie pavieniui ar drauge su kitais trūkumais nulėmė sulaikymą,

| f) | priemonių, kurių imtasi tuo atveju, jei laivui leista plaukti į artimiausią tinkamą remonto įmonę, aprašymas, |
| --- | --- |

f)

priemonių, kurių imtasi tuo atveju, jei laivui leista plaukti į artimiausią tinkamą remonto įmonę, aprašymas,

| g) | jei laivui uždrausta įplaukti į Bendrijos teritorijoje esantį uostą, aiškiai ir tiksliai nurodomos tokios priemonės taikymo priežastys. |
| --- | --- |

g)

jei laivui uždrausta įplaukti į Bendrijos teritorijoje esantį uostą, aiškiai ir tiksliai nurodomos tokios priemonės taikymo priežastys.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisXIV PRIEDAS

DUOMENYS, TEIKIAMI ATSIŽVELGANT Į ĮGYVENDINIMO PRIEŽIŪRĄ

(nurodyti 29 straipsnyje)

| 1. | Kiekvienais metais ne vėliau kaip iki balandžio 1 d. kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai tokius praėjusiųjų metų duomenis:






  1.1. | Inspektorių, veikiančių tų valstybių vardu vykdant uosto valstybės atliekamą kontrolę, skaičius
  Šią informaciją Komisijai reikia perduoti vadovaujantis tokia pavyzdine lentele: (1)
   (2).









  Uostas/zona | Visu etatu dirbančių inspektorių skaičius (A) | Ne visu etatu dirbančių inspektorių skaičius (B) | Perskaičiavimas iš B į visu etatu dirbančių inspektorių skaičių (C) | Iš viso (A+C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uostas X arba Zona X | | | | |
| Uostas Y arba Zona Y | | | | |
| IŠ VISO | | | | |

1.

Kiekvienais metais ne vėliau kaip iki balandžio 1 d. kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai tokius praėjusiųjų metų duomenis:

1.1.

Inspektorių, veikiančių tų valstybių vardu vykdant uosto valstybės atliekamą kontrolę, skaičius

Šią informaciją Komisijai reikia perduoti vadovaujantis tokia pavyzdine lentele: (1)
   (2).

Uostas/zona

Visu etatu dirbančių inspektorių skaičius (A)

Ne visu etatu dirbančių inspektorių skaičius (B)

Perskaičiavimas iš B į visu etatu dirbančių inspektorių skaičių (C)

Iš viso (A+C)

Uostas X arba Zona X

Uostas Y arba Zona Y

IŠ VISO

| 1.2. | Bendras skaičius laivų, įplaukusių į valstybės uostus nacionaliniu lygiu. Šis skaičius – tai laivų, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie įplaukė į tų valstybių uostus, skaičiuojant tik vieną kartą, skaičius. |
| --- | --- |

1.2.

Bendras skaičius laivų, įplaukusių į valstybės uostus nacionaliniu lygiu. Šis skaičius – tai laivų, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie įplaukė į tų valstybių uostus, skaičiuojant tik vieną kartą, skaičius.

| 2. | Valstybės narės turi:






  a) | kas šešis mėnesius pateikti Komisijai į jų uostus įplaukusių arba uosto administracijai ar įstaigai apie savo atvykimą į inkaravimo vietą pranešusių individualių laivų, išskyrus keleivinius ir krovininius reisinius keltus, įplaukimo į uostą sąrašą, kuriame kiekvienam laivo judėjimui nurodomas jo TJO identifikavimo numeris ir atvykimo data, taip pat uostas. Šis sąrašas pateikiamas lentelės forma skaičiuoklės programoje, kad pirmiau nurodytą informaciją būtų galima peržiūrėti ir apdoroti automatiniu būdu. Sąrašą reikia pateikti per keturis mėnesius nuo to laikotarpio, apie kurį pateikiami duomenys, pabaigos,
  ir |
| --- | --- | --- |

2.

Valstybės narės turi:

a)

kas šešis mėnesius pateikti Komisijai į jų uostus įplaukusių arba uosto administracijai ar įstaigai apie savo atvykimą į inkaravimo vietą pranešusių individualių laivų, išskyrus keleivinius ir krovininius reisinius keltus, įplaukimo į uostą sąrašą, kuriame kiekvienam laivo judėjimui nurodomas jo TJO identifikavimo numeris ir atvykimo data, taip pat uostas. Šis sąrašas pateikiamas lentelės forma skaičiuoklės programoje, kad pirmiau nurodytą informaciją būtų galima peržiūrėti ir apdoroti automatiniu būdu. Sąrašą reikia pateikti per keturis mėnesius nuo to laikotarpio, apie kurį pateikiami duomenys, pabaigos,

ir

| b) | ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šios direktyvos taikymo pradžios pateikti Komisijai atskirus a punkte paminėtų keleivinių reisinių keltų ir krovininių reisinių keltų sąrašus; vėliau tokie sąrašai teikiami kaskart, kai atsiranda šių paslaugų pasikeitimų. Sąraše nurodomas kiekvieno laivo TJO identifikavimo numeris, pavadinimas ir nuplauktas maršrutas. Šis sąrašas pateikiamas lentelės forma skaičiuoklės programoje, kad pirmiau nurodytą informaciją būtų galima peržiūrėti ir apdoroti automatiniu būdu. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šios direktyvos taikymo pradžios pateikti Komisijai atskirus a punkte paminėtų keleivinių reisinių keltų ir krovininių reisinių keltų sąrašus; vėliau tokie sąrašai teikiami kaskart, kai atsiranda šių paslaugų pasikeitimų. Sąraše nurodomas kiekvieno laivo TJO identifikavimo numeris, pavadinimas ir nuplauktas maršrutas. Šis sąrašas pateikiamas lentelės forma skaičiuoklės programoje, kad pirmiau nurodytą informaciją būtų galima peržiūrėti ir apdoroti automatiniu būdu.

---

(1)  Jei atliekant uosto valstybės kontrolės inspektavimą atlikti tikrinimai sudaro tik dalį inspektorių darbo, visas inspektorių skaičius turi būti perskaičiuojamas į skaičių, atitinkantį visu etatu dirbančių inspektorių skaičių. Jei tas pats inspektorius dirba daugiau nei viename uoste ar geografinėje zonoje, kiekviename uoste turi būti skaičiuojamas atitinkamas darbo ne visu etatu laikas.

(2)  Šią informaciją privaloma pateikti nacionaliniu lygiu ir atskirai apie kiekvieną atitinkamos valstybės narės uostą. Šiame priede „uostas“ – tai atskiras uostas ar geografinė zona, kuriuose dirba inspektorius ar inspektorių grupė; zonai tam tikrais atvejais priklauso keli atskiri uostai.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisXV PRIEDAS

A DALIS

PANAIKINTA DIREKTYVA SU JOS VĖLESNIAIS PAKEITIMAIS

(nurodyta 37 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 95/21/EB | (OL L 157, 1995 7 7, p. 1) |
| --- | --- |
| Tarybos direktyva 98/25/EB | (OL L 133, 1998 5 7, p. 19) |
| Komisijos direktyva 98/42/EB | (OL L 184, 1998 6 27, p. 40) |
| Komisijos direktyva 1999/97/EB | (OL L 331, 1999 12 23, p. 67) |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/106/EB | (OL L 19, 2002 1 22, p. 17) |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB | (OL L 324, 2002 11 29, p. 53)
  Tik 4 straipsnis |

Tarybos direktyva 95/21/EB

(OL L 157, 1995 7 7, p. 1)

Tarybos direktyva 98/25/EB

(OL L 133, 1998 5 7, p. 19)

Komisijos direktyva 98/42/EB

(OL L 184, 1998 6 27, p. 40)

Komisijos direktyva 1999/97/EB

(OL L 331, 1999 12 23, p. 67)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/106/EB

(OL L 19, 2002 1 22, p. 17)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB

(OL L 324, 2002 11 29, p. 53)

Tik 4 straipsnis

B DALIS

PERKĖLIMO Į NACIONALINĘ TEISĘ TERMINŲ SĄRAŠAS

(nurodytas 37 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo į nacionalinę teisę terminai |
| --- | --- |
| Direktyva 95/21/EB | 1996 m. birželio 30 d. |
| Direktyva 98/25/EB | 1998 m. birželio 30 d. |
| Direktyva 98/42/EB | 1998 m. rugsėjo 30 d. |
| Direktyva 1999/97/EB | 2000 m. gruodžio 13 d. |
| Direktyva 2001/106/EB | 2003 m. liepos 22 d. |
| Direktyva 2002/84/EB | 2003 m. lapkričio 23 d. |

Direktyva

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminai

Direktyva 95/21/EB

1996 m. birželio 30 d.

Direktyva 98/25/EB

1998 m. birželio 30 d.

Direktyva 98/42/EB

1998 m. rugsėjo 30 d.

Direktyva 1999/97/EB

2000 m. gruodžio 13 d.

Direktyva 2001/106/EB

2003 m. liepos 22 d.

Direktyva 2002/84/EB

2003 m. lapkričio 23 d.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisXVI PRIEDAS

KORELIACINĖ LENTELĖ

(nurodyta 37 straipsnyje)

| Direktyva 95/21/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnio įvadinė formuluotė | 1 straipsnio įvadinė formuluotė |
| 1 straipsnio pirma įtrauka | 1 straipsnio a punktas |
| 1 straipsnio antra įtrauka | 1 straipsnio b punktas |
| – | 1 straipsnio c punktas |
| 2 straipsnio įvadinė formuluotė | 2 straipsnio įvadinė formuluotė |
| 2 straipsnio 1 dalies įvadinė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies įvadinė formuluotė |
| 2 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies d punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies penkta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies e punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies šešta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies f punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies septinta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies g punktas |
| – | 2 straipsnio 1 dalies h punktas |
| 2 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys | – |
| 2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalis |
| – | 2 straipsnio 3 dalis |
| – | 2 straipsnio 4 dalis |
| – | 2 straipsnio 5 dalis |
| 2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 6 dalis |
| 2 straipsnio 4 dalis | – |
| – | 2 straipsnio 7 dalis |
| – | 2 straipsnio 8 dalis |
| 2 straipsnio 5 dalis | 2 straipsnio 9 dalis |
| – | 2 straipsnio 10 dalis |
| – | 2 straipsnio 11 dalis |
| 2 straipsnio 6 dalis | 2 straipsnio 12 dalis |
| 2 straipsnio 7 dalis | 2 straipsnio 13 dalis |
| 2 straipsnio 8 dalis | 2 straipsnio 14 dalis |
| – | 2 straipsnio 15 dalis |
| 2 straipsnio 9 dalis | 2 straipsnio 16 dalis |
| – | 2 straipsnio 17 dalis |
| 2 straipsnio 10 dalis | 2 straipsnio 18 dalis |
| – | 2 straipsnio 19 dalis |
| – | 2 straipsnio 20 dalis |
| – | 2 straipsnio 21 dalis |
| – | 2 straipsnio 22 dalis |
| – | 2 straipsnio 23 dalis |
| – | 2 straipsnio 24 dalis |
| 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka | 3 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka | 3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| – | 3 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| 3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 3 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa |
| – | 3 straipsnio 1 dalies penkta pastraipa |
| 3 straipsnio 2–4 dalys | 3 straipsnio 2–4 dalys |
| – | 4 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnio 2 dalis |
| 5 straipsnis | – |
| – | 6 straipsnis |
| – | 7 straipsnis |
| – | 8 straipsnis |
| – | 9 straipsnis |
| – | 10 straipsnis |
| – | 11 straipsnis |
| – | 12 straipsnis |
| 6 straipsnio 1dalies įvadinė formuluotė | – |
| – | 13 straipsnio 1 dalies įvadinė formuluotė |
| 6 straipsnio 1 dalies a punktas | 13 straipsnio 1 dalies a punktas |
| – | 13 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 6 straipsnio 1 dalies b punktas | 13 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 6 straipsnio 2 dalis | – |
| – | 13 straipsnio 2 dalis |
| 6 straipsnio 3 dalis | 13 straipsnio 3 dalis |
| 6 straipsnio 4 dalis | — |
| 7 straipsnis | – |
| 7a straipsnis | – |
| 7b straipsnis | – |
| – | 14 straipsnis |
| – | 15 straipsnis |
| – | 16 straipsnis |
| 8 straipsnis | 17 straipsnis |
| – | 18 straipsnis |
| 9 straipsnio 1 ir 2 dalys | 19 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 9 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | 19 straipsnio 3 dalis |
| 9 straipsnio 3 dalies 2–4 sakiniai | 19 straipsnio 4 dalis |
| 9 straipsnio 4–7 dalys | 19 straipsnio 5–8 dalys |
| – | 19 straipsnio 9 dalis |
| 9a straipsnis | – |
| 10 straipsnio 1–3 dalys | 20 straipsnio 1–3 dalys |
| – | 20 straipsnio 4 dalis |
| 11 straipsnio 1 dalis | 21 straipsnio 1 dalis |
| – | 21 straipsnio 2 dalis |
| 11 straipsnio 2 dalis | 21 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| 11 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa | – |
| 11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa | 21 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| 11 straipsnio 4–6 dalys | 22 straipsnio 4–6 dalys |
| 12 straipsnio 1–3 dalys | 22 straipsnio 1–3 dalys |
| 12 straipsnio 4 dalis | 22 straipsnio 4 dalis |
| – | 22 straipsnio 5–7 dalys |
| 13 straipsnio 1–2 dalys | 23 straipsnio 1–2 dalys |
| – | 23 straipsnio 3–5 dalys |
| 14 straipsnis | – |
| 15 straipsnis | – |
| – | 24 straipsnis |
| – | 25 straipsnis |
| – | 26 straipsnis |
| – | 27 straipsnis |
| 16 straipsnio 1 ir 2 dalys | 28 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 16 straipsnio 2a dalis | 28 straipsnio 3 dalis |
| 16 straipsnio 3 dalis | 28 straipsnio 4 dalis |
| 17 straipsnis | 29 straipsnis |
| – | 30 straipsnis |
| 18 straipsnis | 31 straipsnis |
| 19 straipsnis | 32 straipsnis |
| – | 33 straipsnis |
| 19a straipsnis | 34 straipsnis |
| – | 35 straipsnis |
| 20 straipsnis | 36 straipsnis |
| – | 37 straipsnis |
| 21 straipsnis | 38 straipsnis |
| 22 straipsnis | 39 straipsnis |
| I priedas | – |
| – | I priedas |
| – | II priedas |
| – | III priedas |
| II priedas | IV priedas |
| III priedas | V priedas |
| IV priedas | VI priedas |
| V priedas | VII priedas |
| VI priedas | X priedas |
| VII priedas | XI priedas |
| – | XII priedas |
| VIII priedas | XIII priedas |
| IX priedas | IX priedas |
| X priedas | XIV priedas |
| XI priedas | VIII priedas |
| XII priedas | – |
| – | XV priedas |
| – | XVI priedas |

Direktyva 95/21/EB

Ši direktyva

1 straipsnio įvadinė formuluotė

1 straipsnio įvadinė formuluotė

1 straipsnio pirma įtrauka

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio antra įtrauka

1 straipsnio b punktas

–

1 straipsnio c punktas

2 straipsnio įvadinė formuluotė

2 straipsnio įvadinė formuluotė

2 straipsnio 1 dalies įvadinė formuluotė

2 straipsnio 1 dalies įvadinė formuluotė

2 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka

2 straipsnio 1 dalies a punktas

2 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

2 straipsnio 1 dalies b punktas

2 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

2 straipsnio 1 dalies c punktas

2 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka

2 straipsnio 1 dalies d punktas

2 straipsnio 1 dalies penkta įtrauka

2 straipsnio 1 dalies e punktas

2 straipsnio 1 dalies šešta įtrauka

2 straipsnio 1 dalies f punktas

2 straipsnio 1 dalies septinta įtrauka

2 straipsnio 1 dalies g punktas

–

2 straipsnio 1 dalies h punktas

2 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys

–

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

–

2 straipsnio 3 dalis

–

2 straipsnio 4 dalis

–

2 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 4 dalis

–

–

2 straipsnio 7 dalis

–

2 straipsnio 8 dalis

2 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 9 dalis

–

2 straipsnio 10 dalis

–

2 straipsnio 11 dalis

2 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 12 dalis

2 straipsnio 7 dalis

2 straipsnio 13 dalis

2 straipsnio 8 dalis

2 straipsnio 14 dalis

–

2 straipsnio 15 dalis

2 straipsnio 9 dalis

2 straipsnio 16 dalis

–

2 straipsnio 17 dalis

2 straipsnio 10 dalis

2 straipsnio 18 dalis

–

2 straipsnio 19 dalis

–

2 straipsnio 20 dalis

–

2 straipsnio 21 dalis

–

2 straipsnio 22 dalis

–

2 straipsnio 23 dalis

–

2 straipsnio 24 dalis

3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka

3 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka

3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

–

3 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

3 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

–

3 straipsnio 1 dalies penkta pastraipa

3 straipsnio 2–4 dalys

3 straipsnio 2–4 dalys

–

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnis

4 straipsnio 2 dalis

5 straipsnis

–

–

6 straipsnis

–

7 straipsnis

–

8 straipsnis

–

9 straipsnis

–

10 straipsnis

–

11 straipsnis

–

12 straipsnis

6 straipsnio 1dalies įvadinė formuluotė

–

–

13 straipsnio 1 dalies įvadinė formuluotė

6 straipsnio 1 dalies a punktas

13 straipsnio 1 dalies a punktas

–

13 straipsnio 1 dalies b punktas

6 straipsnio 1 dalies b punktas

13 straipsnio 1 dalies c punktas

6 straipsnio 2 dalis

–

–

13 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 4 dalis

—

7 straipsnis

–

7a straipsnis

–

7b straipsnis

–

–

14 straipsnis

–

15 straipsnis

–

16 straipsnis

8 straipsnis

17 straipsnis

–

18 straipsnis

9 straipsnio 1 ir 2 dalys

19 straipsnio 1 ir 2 dalys

9 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys

19 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalies 2–4 sakiniai

19 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4–7 dalys

19 straipsnio 5–8 dalys

–

19 straipsnio 9 dalis

9a straipsnis

–

10 straipsnio 1–3 dalys

20 straipsnio 1–3 dalys

–

20 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 1 dalis

21 straipsnio 1 dalis

–

21 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

11 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

–

11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

21 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

11 straipsnio 4–6 dalys

22 straipsnio 4–6 dalys

12 straipsnio 1–3 dalys

22 straipsnio 1–3 dalys

12 straipsnio 4 dalis

22 straipsnio 4 dalis

–

22 straipsnio 5–7 dalys

13 straipsnio 1–2 dalys

23 straipsnio 1–2 dalys

–

23 straipsnio 3–5 dalys

14 straipsnis

–

15 straipsnis

–

–

24 straipsnis

–

25 straipsnis

–

26 straipsnis

–

27 straipsnis

16 straipsnio 1 ir 2 dalys

28 straipsnio 1 ir 2 dalys

16 straipsnio 2a dalis

28 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 4 dalis

17 straipsnis

29 straipsnis

–

30 straipsnis

18 straipsnis

31 straipsnis

19 straipsnis

32 straipsnis

–

33 straipsnis

19a straipsnis

34 straipsnis

–

35 straipsnis

20 straipsnis

36 straipsnis

–

37 straipsnis

21 straipsnis

38 straipsnis

22 straipsnis

39 straipsnis

I priedas

–

–

I priedas

–

II priedas

–

III priedas

II priedas

IV priedas

III priedas

V priedas

IV priedas

VI priedas

V priedas

VII priedas

VI priedas

X priedas

VII priedas

XI priedas

–

XII priedas

VIII priedas

XIII priedas

IX priedas

IX priedas

X priedas

XIV priedas

XI priedas

VIII priedas

XII priedas

–

–

XV priedas

–

XVI priedas

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/261

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisLaivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bei atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrosios taisyklės (nauja redakcija) ***II

P6_TA(2008)0447

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (5724/2/2008 – C6–0222/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0587) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktą rekomendaciją (A6-0331/2008),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 11.

(2)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 632.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2005)0237A

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (4) buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Kadangi ji turi būti iš dalies keičiama dar kartą, siekiant aiškumo reikėtų ją išdėstyti nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (4) buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Kadangi ji turi būti iš dalies keičiama dar kartą, siekiant aiškumo reikėtų ją išdėstyti nauja redakcija.

| (2) | Atsižvelgiant į Direktyvos 94/57/EB nuostatų prigimtį, atrodo tinkama jos nuostatas išdėstyti nauja redakcija dviejuose skirtinguose Bendrijos teisės aktuose – Direktyvoje ir Reglamente. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į Direktyvos 94/57/EB nuostatų prigimtį, atrodo tinkama jos nuostatas išdėstyti nauja redakcija dviejuose skirtinguose Bendrijos teisės aktuose – Direktyvoje ir Reglamente.

| (3) | 1993 m. birželio 8 d. ║ rezoliucijoje dėl bendros saugių jūrų politikos (5) Taryba iškėlė tikslą iš Bendrijos vandenų pašalinti visus standartų neatitinkančius laivus ir suteikė pirmenybę Bendrijos veiksmams,
  garantuojantiems
  veiksmingą ir vienodą tarptautinių taisyklių įgyvendinimą parengiant bendruosius standartus klasifikacinėms bendrovėms
  , apibrėžtoms kaip laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos (toliau – pripažintos organizacijos)
  . |
| --- | --- |

(3)

1993 m. birželio 8 d. ║ rezoliucijoje dėl bendros saugių jūrų politikos (5) Taryba iškėlė tikslą iš Bendrijos vandenų pašalinti visus standartų neatitinkančius laivus ir suteikė pirmenybę Bendrijos veiksmams,
  garantuojantiems
  veiksmingą ir vienodą tarptautinių taisyklių įgyvendinimą parengiant bendruosius standartus klasifikacinėms bendrovėms
  , apibrėžtoms kaip laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos (toliau – pripažintos organizacijos)
  .

| (4) | Saugumas jūroje ir jūrų taršos prevencija gali būti veiksmingai gerinami griežtai taikant tarptautines konvencijas, kodeksus ir rezoliucijas bei tuo pat metu skatinant laisvę teikti paslaugas. |
| --- | --- |

(4)

Saugumas jūroje ir jūrų taršos prevencija gali būti veiksmingai gerinami griežtai taikant tarptautines konvencijas, kodeksus ir rezoliucijas bei tuo pat metu skatinant laisvę teikti paslaugas.

| (5) | Laivo vėliavos ir uosto valstybės privalo kontroliuoti, kad laivas atitinka vienodus tarptautinius saugumo jūroje ir jūros taršos prevencijos standartus. |
| --- | --- |

(5)

Laivo vėliavos ir uosto valstybės privalo kontroliuoti, kad laivas atitinka vienodus tarptautinius saugumo jūroje ir jūros taršos prevencijos standartus.

| (6) | Valstybės narės yra atsakingos, kad būtų išduodami tarptautiniai saugumo ir taršos prevencijos liudijimai pagal tokias konvencijas kaip 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol), ir kad šios konvencijos būtų įgyvendinamos. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės yra atsakingos, kad būtų išduodami tarptautiniai saugumo ir taršos prevencijos liudijimai pagal tokias konvencijas kaip 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol), ir kad šios konvencijos būtų įgyvendinamos.

| (7) | Laikydamosi tokių konvencijų visos valstybės narės gali pripažintoms organizacijoms suteikti įvairius įgaliojimus patvirtinti, kad minėtų konvencijų laikomasi, ir gali suteikti joms teisę išduoti atitinkamus liudijimus siekiant užtikrinti saugumą ir taršos prevenciją. |
| --- | --- |

(7)

Laikydamosi tokių konvencijų visos valstybės narės gali pripažintoms organizacijoms suteikti įvairius įgaliojimus patvirtinti, kad minėtų konvencijų laikomasi, ir gali suteikti joms teisę išduoti atitinkamus liudijimus siekiant užtikrinti saugumą ir taršos prevenciją.

| (8) | Daugelis visame pasaulyje šiuo metu veikiančių
  pripažintų organizacijų
  neužtikrina nei tinkamo taisyklių įgyvendinimo, nei
  atitinkamo
  patikimumo, kai nacionalinių administracijų vardu vykdo savo funkcijas, nes
  pripažintos organizacijos
  neturi ▐ tinkamų struktūrų ir patirties, kurios joms leistų savo
  užduotis
  atlikti labai profesionaliai. |
| --- | --- |

(8)

Daugelis visame pasaulyje šiuo metu veikiančių
  pripažintų organizacijų
  neužtikrina nei tinkamo taisyklių įgyvendinimo, nei
  atitinkamo
  patikimumo, kai nacionalinių administracijų vardu vykdo savo funkcijas, nes
  pripažintos organizacijos
  neturi ▐ tinkamų struktūrų ir patirties, kurios joms leistų savo
  užduotis
  atlikti labai profesionaliai.

| (9) | Be to, šios pripažintos organizacijos
  rengia ir įgyvendina laivų projektavimo, statybos, remonto ir patikrinimo taisykles ir yra atsakingos už laivų tikrinimą jų vėliavos valstybių vardu bei už patvirtinimą, kad išduodant atitinkamus liudijimus laikomasi tarptautinių konvencijų reikalavimų. Siekiant, kad jos galėtų gerai atlikti šias pareigas, šios organizacijos turi būti visiškai nepriklausomos, turėti labai specializuotą techninę kompetenciją ir griežtą kokybės valdymą. |
| --- | --- |

(9)

Be to, šios pripažintos organizacijos
  rengia ir įgyvendina laivų projektavimo, statybos, remonto ir patikrinimo taisykles ir yra atsakingos už laivų tikrinimą jų vėliavos valstybių vardu bei už patvirtinimą, kad išduodant atitinkamus liudijimus laikomasi tarptautinių konvencijų reikalavimų. Siekiant, kad jos galėtų gerai atlikti šias pareigas, šios organizacijos turi būti visiškai nepriklausomos, turėti labai specializuotą techninę kompetenciją ir griežtą kokybės valdymą.

| (10) | Pripažintos
  organizacijos turėtų galėti teikti paslaugas visoje Bendrijoje ir tarpusavyje konkuruoti, užtikrindamos vienodą saugumo ir aplinkos apsaugos lygį. Todėl jų veiklai turėtų būti nustatyti ir visoje Bendrijoje taikomi vienodi reikalingi profesiniai standartai. |
| --- | --- |

(10)

Pripažintos
  organizacijos turėtų galėti teikti paslaugas visoje Bendrijoje ir tarpusavyje konkuruoti, užtikrindamos vienodą saugumo ir aplinkos apsaugos lygį. Todėl jų veiklai turėtų būti nustatyti ir visoje Bendrijoje taikomi vienodi reikalingi profesiniai standartai.

| (11) | Krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimo išdavimas gali būti patikėtas privatiems subjektams, turintiems reikiamą patirtį ir kvalifikuotus darbuotojus. |
| --- | --- |

(11)

Krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimo išdavimas gali būti patikėtas privatiems subjektams, turintiems reikiamą patirtį ir kvalifikuotus darbuotojus.

| (12) | Valstybė narė gali riboti pripažintų organizacijų, kurioms dėl objektyvių ir skaidrių priežasčių ji pagal savo poreikius suteikia įgaliojimus, skaičių, jeigu Komisija, laikydamasi komiteto procedūros, vykdo kontrolę. |
| --- | --- |

(12)

Valstybė narė gali riboti pripažintų organizacijų, kurioms dėl objektyvių ir skaidrių priežasčių ji pagal savo poreikius suteikia įgaliojimus, skaičių, jeigu Komisija, laikydamasi komiteto procedūros, vykdo kontrolę.

| (13) | Ši direktyva turėtų užtikrinti laisvę teikti paslaugas Bendrijoje, todėl

  Komisijai
  ║ turėtų būti suteikta teisė derėtis su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose įsikūrusios kai kurios pripažintos organizacijos,
  dėl vienodo požiūrio į pripažintas organizacijas, kurių buveinė yra Bendrijoje
  . |
| --- | --- |

(13)

Ši direktyva turėtų užtikrinti laisvę teikti paslaugas Bendrijoje, todėl

  Komisijai
  ║ turėtų būti suteikta teisė derėtis su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose įsikūrusios kai kurios pripažintos organizacijos,
  dėl vienodo požiūrio į pripažintas organizacijas, kurių buveinė yra Bendrijoje
  .

| (14) | Nacionalines administracijas būtina labiau įtraukti į laivų apžiūras ir į atitinkamų liudijimų išdavimą, kad būtų visiškai laikomasi tarptautinių saugumo taisyklių, net jeigu valstybės narės pasitiki pripažintomis organizacijomis, kurios nėra valstybių narių administruojamos, vykdant teisės aktų numatytus įpareigojimus. Todėl yra tikslinga tarp administracijų ir pripažintų organizacijų, kurioms jos yra suteikusios įgaliojimus, užmegzti glaudžius bendradarbiavimo santykius, o tam pripažintoms organizacijoms gali prireikti turėti savo atstovybę valstybės narės, kurios vardu organizacijos vykdo savo įsipareigojimus, teritorijoje. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalines administracijas būtina labiau įtraukti į laivų apžiūras ir į atitinkamų liudijimų išdavimą, kad būtų visiškai laikomasi tarptautinių saugumo taisyklių, net jeigu valstybės narės pasitiki pripažintomis organizacijomis, kurios nėra valstybių narių administruojamos, vykdant teisės aktų numatytus įpareigojimus. Todėl yra tikslinga tarp administracijų ir pripažintų organizacijų, kurioms jos yra suteikusios įgaliojimus, užmegzti glaudžius bendradarbiavimo santykius, o tam pripažintoms organizacijoms gali prireikti turėti savo atstovybę valstybės narės, kurios vardu organizacijos vykdo savo įsipareigojimus, teritorijoje.

| (15) | Valstybių narių vardu veikiančių pripažintų organizacijų finansinės atsakomybės tvarkos skirtumai trukdytų tinkamai įgyvendinti šią direktyvą. Siekiant prisidėti sprendžiant šią problemą, reikia Bendrijos lygiu suderinti pripažintos organizacijos atsakomybės už
  įvykį
  , įvykusį dėl jos kaltės, laipsnį, kai jos kaltę savo sprendimu nustato teismas, įskaitant arbitražo teisme priimtus sprendimus dėl ginčų. |
| --- | --- |

(15)

Valstybių narių vardu veikiančių pripažintų organizacijų finansinės atsakomybės tvarkos skirtumai trukdytų tinkamai įgyvendinti šią direktyvą. Siekiant prisidėti sprendžiant šią problemą, reikia Bendrijos lygiu suderinti pripažintos organizacijos atsakomybės už
  įvykį
  , įvykusį dėl jos kaltės, laipsnį, kai jos kaltę savo sprendimu nustato teismas, įskaitant arbitražo teisme priimtus sprendimus dėl ginčų.

| (16) | Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
| --- | --- |

(16)

Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).

| (17) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti šią direktyvą siekiant įtraukti vėlesnius su ja susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(17)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti šią direktyvą siekiant įtraukti vėlesnius su ja susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (18) | Valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti palikta galimybė
  iškilus rimtai grėsmei saugumui ar aplinkai
  laikinai sustabdyti
  pripažintos organizacijos įgaliojimus. Laikydamasi komitologijos procedūros Komisija turėtų skubiai spręsti, ar būtina panaikinti tokias nacionalines priemones. |
| --- | --- |

(18)

Valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti palikta galimybė
  iškilus rimtai grėsmei saugumui ar aplinkai
  laikinai sustabdyti
  pripažintos organizacijos įgaliojimus. Laikydamasi komitologijos procedūros Komisija turėtų skubiai spręsti, ar būtina panaikinti tokias nacionalines priemones.

| (19) | Valstybės narės turėtų periodiškai vertinti pripažintų organizacijų, kurios veikia valstybių narių vardu, darbą ir Komisijai bei visoms kitoms valstybėms narėms pateikti tikslią informaciją apie tokių organizacijų veiklą. |
| --- | --- |

(19)

Valstybės narės turėtų periodiškai vertinti pripažintų organizacijų, kurios veikia valstybių narių vardu, darbą ir Komisijai bei visoms kitoms valstybėms narėms pateikti tikslią informaciją apie tokių organizacijų veiklą.

| (20) | Iš valstybių narių, kaip uostų institucijų, yra reikalaujama Bendrijos vandenyse gerinti saugumą ir taršos prevenciją tikrinant visų pirma tuos laivus, kuriems liudijimus yra išdavusios organizacijos, neatitinkančios bendrųjų kriterijų, ir tuo būdu užtikrinant, kad laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava, nebus taikomas palankesnis režimas. |
| --- | --- |

(20)

Iš valstybių narių, kaip uostų institucijų, yra reikalaujama Bendrijos vandenyse gerinti saugumą ir taršos prevenciją tikrinant visų pirma tuos laivus, kuriems liudijimus yra išdavusios organizacijos, neatitinkančios bendrųjų kriterijų, ir tuo būdu užtikrinant, kad laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava, nebus taikomas palankesnis režimas.

| (21) | Šiuo metu nėra vienodų laivo korpuso, mašinų ir elektros bei valdymo įrenginių tarptautinių standartų, kurių turi būti laikomasi visuose statomuose laivuose arba vėliau visą laivo eksploatavimo laiką. Tokie standartai gali būti nustatyti pagal pripažintų organizacijų nuostatas arba pagal lygiaverčius standartus, dėl kurių nacionalinės administracijos sprendžia 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (7), nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(21)

Šiuo metu nėra vienodų laivo korpuso, mašinų ir elektros bei valdymo įrenginių tarptautinių standartų, kurių turi būti laikomasi visuose statomuose laivuose arba vėliau visą laivo eksploatavimo laiką. Tokie standartai gali būti nustatyti pagal pripažintų organizacijų nuostatas arba pagal lygiaverčius standartus, dėl kurių nacionalinės administracijos sprendžia 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (7), nustatyta tvarka.

| (22) | Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra nustatyti priemones, kurių turi laikytis valstybės narės bendradarbiaudamos su Bendrijoje veikiančiomis organizacijomis, tikrinančiomis, apžiūrinčiomis laivus ir jiems išduodančiomis liudijimus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra nustatyti priemones, kurių turi laikytis valstybės narės bendradarbiaudamos su Bendrijoje veikiančiomis organizacijomis, tikrinančiomis, apžiūrinčiomis laivus ir jiems išduodančiomis liudijimus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (23) | Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra iš esmės pakeistos palyginti su Direktyva 94/57/EB. Ta direktyva nustato pareigą perkelti nepakeistas nuostatas. |
| --- | --- |

(23)

Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra iš esmės pakeistos palyginti su Direktyva 94/57/EB. Ta direktyva nustato pareigą perkelti nepakeistas nuostatas.

| (24) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais I priedo B dalyje. |
| --- | --- |

(24)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais I priedo B dalyje.

| (25) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (8) 34 punktą valstybės narės yra raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(25)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (8) 34 punktą valstybės narės yra raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti.

| (26) | Priemonės, kurių turi laikytis
  pripažintos
  organizacijos, nustatytos ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... (9)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų]
   (10), |
| --- | --- |

(26)

Priemonės, kurių turi laikytis
  pripažintos
  organizacijos, nustatytos ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... (9)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų]
   (10),

ĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Šios direktyvos tikslas
  :

| a) | užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi tarptautinių konvencijų ir veiksmingai bei nuosekliai vykdytų savo, kaip vėliavos valstybių, įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi tarptautinių konvencijų ir veiksmingai bei nuosekliai vykdytų savo, kaip vėliavos valstybių, įsipareigojimus;

| b) | nustatyti
  priemones, kuriomis turi vadovautis valstybės narės bendradarbiaudamos su
  pripažintomis
  organizacijomis, kurioms
  valstybės narės patikėjo laivų tikrinimą, apžiūrą
  ir liudijimų, patvirtinančių, kad yra laikomasi tarptautinių konvencijų dėl saugumo jūroje ir jūrų taršos prevencijos,
  išdavimą
  , tuo pat metu skatinant įgyvendinti paslaugų teikimo laisvės tikslą.
  Šis procesas
  apima laivų, kuriems taikomos
  minėtosios
  tarptautinės konvencijos, korpuso, mašinų, elektros
  , radijo
  ir valdymo įrenginių saugumo reikalavimų rengimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

b)

nustatyti
  priemones, kuriomis turi vadovautis valstybės narės bendradarbiaudamos su
  pripažintomis
  organizacijomis, kurioms
  valstybės narės patikėjo laivų tikrinimą, apžiūrą
  ir liudijimų, patvirtinančių, kad yra laikomasi tarptautinių konvencijų dėl saugumo jūroje ir jūrų taršos prevencijos,
  išdavimą
  , tuo pat metu skatinant įgyvendinti paslaugų teikimo laisvės tikslą.
  Šis procesas
  apima laivų, kuriems taikomos
  minėtosios
  tarptautinės konvencijos, korpuso, mašinų, elektros
  , radijo
  ir valdymo įrenginių saugumo reikalavimų rengimą ir įgyvendinimą.

2 straipsnis

Šioje direktyvoje vartojamos šios sąvokos:

| a) | „laivas“ – tai laivas, kuriam taikomos tarptautinės konvencijos; |
| --- | --- |

a)

„laivas“ – tai laivas, kuriam taikomos tarptautinės konvencijos;

| b) | „laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava“ – tai valstybėje narėje registruotas laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava pagal jos įstatymus. Šios sąvokos neatitinkantys laivai prilyginami laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava; |
| --- | --- |

b)

„laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava“ – tai valstybėje narėje registruotas laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava pagal jos įstatymus. Šios sąvokos neatitinkantys laivai prilyginami laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava;

| c) | „patikrinimai ir apžiūros“ – tai patikrinimai ir apžiūros, kuriuos privaloma atlikti pagal tarptautines konvencijas
  , taip pat pagal šią ir kitas Bendrijos direktyvas, susijusias su saugumu jūroje
  ; |
| --- | --- |

c)

„patikrinimai ir apžiūros“ – tai patikrinimai ir apžiūros, kuriuos privaloma atlikti pagal tarptautines konvencijas
  , taip pat pagal šią ir kitas Bendrijos direktyvas, susijusias su saugumu jūroje
  ;

| d) | „tarptautinės konvencijos“ – 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), ▐ 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol)
  , 1969 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų matmenų nustatymo (Tonnage 69), 1978 m. Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW 1978), 1972 m. Konvencija dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti laivų susidūrimų jūroje (COLREG 72)
  kartu su protokolais ir šių konvencijų papildymais bei atitinkamais privalomais visose valstybėse narėse kodeksais, jų naujausia redakcija; |
| --- | --- |

d)

„tarptautinės konvencijos“ – 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), ▐ 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol)
  , 1969 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų matmenų nustatymo (Tonnage 69), 1978 m. Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW 1978), 1972 m. Konvencija dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti laivų susidūrimų jūroje (COLREG 72)
  kartu su protokolais ir šių konvencijų papildymais bei atitinkamais privalomais visose valstybėse narėse kodeksais, jų naujausia redakcija;

| e) | „Vėliavos valstybės kodeksas“ – tai privalomų TJO dokumentų įgyvendinimo kodekso, kuris įtrauktas į Tarptautinės jūrų organizacijos 2007 m. lapkričio 29 d. Asamblėjos rezoliuciją A. 996(25), 1 ir 2 dalių naujausia redakcija; |
| --- | --- |

e)

„Vėliavos valstybės kodeksas“ – tai privalomų TJO dokumentų įgyvendinimo kodekso, kuris įtrauktas į Tarptautinės jūrų organizacijos 2007 m. lapkričio 29 d. Asamblėjos rezoliuciją A. 996(25), 1 ir 2 dalių naujausia redakcija;

| f) | „administracija“ – tai valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kompetentingos institucijos, įskaitant departamentus, agentūras ir institucijas, atsakingos už TJO konvencijų su vėliavos valstybe susijusių nuostatų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

f)

„administracija“ – tai valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kompetentingos institucijos, įskaitant departamentus, agentūras ir institucijas, atsakingos už TJO konvencijų su vėliavos valstybe susijusių nuostatų įgyvendinimą;

| g) | „organizacija“ – tai juridinis asmuo, jo dukterinės įmonės ir visi kiti jo kontroliuojami subjektai, kurie kartu arba atskirai vykdo šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis; |
| --- | --- |

g)

„organizacija“ – tai juridinis asmuo, jo dukterinės įmonės ir visi kiti jo kontroliuojami subjektai, kurie kartu arba atskirai vykdo šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis;

| h) | „kontrolė“ – taikant g punktą reiškia teises, sutartis ir kitas priemones, kurios teisiškai ar faktiškai, atskirai arba derinamos tarpusavyje leidžia daryti sprendžiamąją įtaką teisės subjektui arba leidžia tam subjektui vykdyti šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis; |
| --- | --- |

h)

„kontrolė“ – taikant g punktą reiškia teises, sutartis ir kitas priemones, kurios teisiškai ar faktiškai, atskirai arba derinamos tarpusavyje leidžia daryti sprendžiamąją įtaką teisės subjektui arba leidžia tam subjektui vykdyti šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis;

| i) | „pripažinta organizacija“ – tai pagal Reglamento (EB) Nr. .../... (11)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų] nuostatas pripažinta organizacija; |
| --- | --- |

i)

„pripažinta organizacija“ – tai pagal Reglamento (EB) Nr. .../... (11)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų] nuostatas pripažinta organizacija;

| j) | „įgaliojimas“ – tai aktas, kuriuo pripažintai organizacijai valstybė narė suteikia įgaliojimus ar perduoda galias; |
| --- | --- |

j)

„įgaliojimas“ – tai aktas, kuriuo pripažintai organizacijai valstybė narė suteikia įgaliojimus ar perduoda galias;

| k) | „teisės aktų nustatytas liudijimas“ – tai vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas; |
| --- | --- |

k)

„teisės aktų nustatytas liudijimas“ – tai vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas;

| l) | „taisyklės ir procedūros“ – tai pripažintos organizacijos reikalavimai, keliami laivų projektavimui, statybai, įrangai, remontui ir apžiūrai; |
| --- | --- |

l)

„taisyklės ir procedūros“ – tai pripažintos organizacijos reikalavimai, keliami laivų projektavimui, statybai, įrangai, remontui ir apžiūrai;

| m) | „laivo klasės liudijimas“tai laivo tinkamumą konkrečiam laivo naudojimui ar eksploatavimui patvirtinantis dokumentas, kurį pagal savo nustatytas ir viešai paskelbtas taisykles ir
  nuostatas
  išduoda pripažinta organizacija; |
| --- | --- |

m)

„laivo klasės liudijimas“tai laivo tinkamumą konkrečiam laivo naudojimui ar eksploatavimui patvirtinantis dokumentas, kurį pagal savo nustatytas ir viešai paskelbtas taisykles ir
  nuostatas
  išduoda pripažinta organizacija;

| n) | „krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimas“ – tai liudijimas, kuris nustatytas 1988m. Protokolu, iš dalies keičiančiu SOLAS, priimtu Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO). |
| --- | --- |

n)

„krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimas“ – tai liudijimas, kuris nustatytas 1988m. Protokolu, iš dalies keičiančiu SOLAS, priimtu Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO).

3 straipsnis

1.   Pagal tarptautines konvencijas prisiimdamos atsakomybę ir įsipareigojimus valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos administracijos gali užtikrinti deramą jų nuostatų vykdymą
  pagal 2–4 dalių nuostatas
  .

2.
     
  Valstybės narės taiko Vėliavos valstybės kodekso nuostatas.

3.
     
  Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad bent kartą per penkerius metus pagal 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos priimtą rezoliuciją A.974 (24) būtų atliktas jų administracijos nepriklausomas auditas. Remdamosi audito išvadomis, jos užtikrina, kad atitinkamais atvejais pagal šios rezoliucijos priedo II dalies 8 skirsnį būtų parengiamas ir laiku bei veiksmingai įgyvendinamas išsamus korekcinių veiksmų planas.

4.
     
  Valstybės narės imasi būtinų priemonių, susijusių su laivų patikra ir priežiūra ir su teisės aktais nustatytų liudijimų ir išimtinių liudijimų išdavimu, kaip numatyta tarptautinėse konvencijose.

5.   Jeigu vykdydama 1 dalies nuostatas valstybė narė nusprendžia dėl laivų, plaukiojančių su jos vėliava:

| i) | įgalioti organizacijas visiškai ar iš dalies atlikti patikrinimus ir apžiūras, susijusius su teisės aktais nustatytais liudijimais, įskaitant patikrinimus bei apžiūras, skirtus įvertinti, ar laikomasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų taisyklių, ir, jeigu reikia, išduoti ar pratęsti susijusius liudijimus; arba |
| --- | --- |

i)

įgalioti organizacijas visiškai ar iš dalies atlikti patikrinimus ir apžiūras, susijusius su teisės aktais nustatytais liudijimais, įskaitant patikrinimus bei apžiūras, skirtus įvertinti, ar laikomasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų taisyklių, ir, jeigu reikia, išduoti ar pratęsti susijusius liudijimus; arba

| ii) | patikėti
  pripažintoms
  organizacijoms visiškai ar iš dalies atlikti i punkte nurodytus patikrinimus ir apžiūras; |
| --- | --- |

ii)

patikėti
  pripažintoms
  organizacijoms visiškai ar iš dalies atlikti i punkte nurodytus patikrinimus ir apžiūras;

šias pareigas valstybė narė patiki tik pripažintoms organizacijoms.

Kompetentinga administracija visais atvejais patvirtina pirmąjį išimtinių liudijimų išdavimą.

Tačiau dėl krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimo minėtos pareigos gali būti patikėtos privačiam subjektui, pripažintam kompetentingos administracijos ir turinčiam reikiamą patirtį bei kvalifikuotus darbuotojus, institucijos vardu sugebančius vykdyti tam tikrus radijo ryšio patikimumo vertinimo darbus.

6.   Šis straipsnis netaikomas konkrečių laivo įrenginių sertifikavimui.

4 straipsnis

Vėliavos valstybės reikalavimai

1.
     
  Prieš leisdama laivui, kuriam buvo suteikta teisė plaukioti su valstybės narės vėliava, vykdyti veiklą, valstybė narė imasi atitinkamų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas laivas laikytųsi taikomų tarptautinių taisyklių ir reglamentų. Visų pirma ji visomis pagrįstomis priemonėmis tikrina su laivo sauga susijusią informaciją. Prireikus ji konsultuojasi su ankstesnės vėliavos valstybės administracija, kad nustatytų, ar tebėra nepašalintų šios administracijos nustatytų trūkumų ar saugos problemų.

2.
     
  Visais atvejais, kai vėliavos valstybė prašo informacijos apie laivą, kuris anksčiau plaukiojo su kitos valstybės narės vėliava, valstybė narė, iš kurios prašoma informacijos, nedelsdama pateikia informacijos prašančiai vėliavos valstybei išsamią informaciją apie nepašalintus trūkumus ir kitą su sauga susijusią informaciją.

3.
     
  Kai administracija informuojama, kad uosto valstybė sulaikė su atitinkamos valstybės narės vėliava plaukiojantį laivą, ji prižiūri, kaip įgyvendinamos atitinkamos korekcines priemones, kuriomis užtikrinama, kad laivas laikytųsi taikomų taisyklių ir TJO konvencijų. Šiuo tikslu administracija nustato taikytinas procedūras.

5 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad bent toliau išvardyta informacija apie laivus, kurie plaukioja su jų vėliava, būtų valdžios institucijos tiesiogiai kontroliuojama, o administracija bet kuriuo metu galėtų lengvai ją gauti naudodamasi tinkamomis elektroninėmis priemonėmis:

| a) | išsami informacija apie laivą (pavadinimas, TJO numeris ir kt.); |
| --- | --- |

a)

išsami informacija apie laivą (pavadinimas, TJO numeris ir kt.);

| b) | apžiūrų datos, įskaitant papildomas apžiūras, jeigu tokios atliekamos, ir auditą; |
| --- | --- |

b)

apžiūrų datos, įskaitant papildomas apžiūras, jeigu tokios atliekamos, ir auditą;

| c) | nurodomos pripažintos organizacijos, išduodančios laivams liudijimus ir klasifikuojančios laivus; |
| --- | --- |

c)

nurodomos pripažintos organizacijos, išduodančios laivams liudijimus ir klasifikuojančios laivus;

| d) | nurodoma institucija, tikrinusi laivą pagal uosto valstybės kontrolės nuostatas, ir patikrinimų datos; |
| --- | --- |

d)

nurodoma institucija, tikrinusi laivą pagal uosto valstybės kontrolės nuostatas, ir patikrinimų datos;

| e) | uosto valstybės kontrolės patikrinimo rezultatai (trūkumai: Taip arba Ne; sulaikymai: Taip arba Ne); |
| --- | --- |

e)

uosto valstybės kontrolės patikrinimo rezultatai (trūkumai: Taip arba Ne; sulaikymai: Taip arba Ne);

| f) | informacija apie avarijas; |
| --- | --- |

f)

informacija apie avarijas;

| g) | nurodomi laivai, kurie per 12 praėjusių mėnesių baigė plaukioti su atitinkamos valstybės narės vėliava. |
| --- | --- |

g)

nurodomi laivai, kurie per 12 praėjusių mėnesių baigė plaukioti su atitinkamos valstybės narės vėliava.

Gavusios prašymą, valstybės narės pateikia Komisijai pirmiau nurodytus duomenis.

6 straipsnis

1.
     
  Kiekviena valstybė narė pagal kokybės valdymo sistemą nuolat vertina ir persvarsto savo kaip vėliavos valstybės veiklos rezultatus. Atliekant šiuos vieno mėnesio [36 mėnesių] laikotarpio vertinimus, nagrinėjami visi administracijos veiklos, susijusios su vėliavos valstybės veikla, kokybės vadybos sistemos aspektai.

Į įvertinimą įtraukiami bent šie veiklos rezultatų rodikliai:

| — | uosto valstybės kontrolės sulaikymų rodikliai, |
| --- | --- |

—

uosto valstybės kontrolės sulaikymų rodikliai,

| — | vėliavos valstybės patikrinimų rezultatai ir |
| --- | --- |

—

vėliavos valstybės patikrinimų rezultatai ir

| — | veiklos rezultatų rodikliai, kurie gali būti reikalingi nustatant, ar pakanka personalo, išteklių ir administracinių procedūrų vėliavos valstybės pareigoms vykdyti. |
| --- | --- |

—

veiklos rezultatų rodikliai, kurie gali būti reikalingi nustatant, ar pakanka personalo, išteklių ir administracinių procedūrų vėliavos valstybės pareigoms vykdyti.

2.
     
  Valstybės narės, kurios pagal 1 dalies antros pastraipos nuostatas atliko vertinimus, įvertinimo baigimo metų liepos 1d. įtrauktos į juodąjį [arba pilkąjį] sąrašą, skelbiamą Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės metinėje ataskaitoje, ne vėliau kaip įvertinimo baigimo metų lapkričio 1d. pateikia Komisijai ataskaitą apie savo kaip vėliavos valstybių veiklos rezultatus.

Ataskaitoje nustatomos ir analizuojamos pagrindinės nepakankamų veiklos rezultatų priežastys; į ją taip pat įtraukiamas ištaisomųjų ir korekcinių veiksmų planas, atitinkamais atvejais įskaitant papildomas apžiūras, kuris turi būti kuo greičiau įgyvendintas.

3.
     
  Kokybės valdybos sistema parengiama ir sertifikuojama per ....

   (12)

7 straipsnis

Iki [2010m.] pabaigos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie galimybę parengti susitarimo memorandumą dėl vėliavos valstybės pareigų vykdyti kontrolę, kurio tikslas būtų nustatyti vienodas sąlygas vėliavos valstybėms, įsipareigojusioms privalomai įgyvendinti TJO Vėliavos valstybės kodeksą ir sutikusioms, kad būtų atliekamas jų auditas pagal 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos priimtos rezoliucijos A. 974 (24) nuostatas.

8 straipsnis

Santykiai su pripažintomis organizacijomis

1.   Taikydamos 3 straipsnio 5 dalį, valstybės narės iš esmės neatsisako suteikti įgaliojimų nė vienai pripažintai organizacijai imtis tokių funkcijų, laikantis šio straipsnio 2 dalies ir 5 bei 9 ir 13 straipsnių nuostatų. Tačiau valstybės narės pagal savo poreikius gali riboti organizacijų, kurioms jos suteikia įgaliojimus, skaičių, jeigu toks ribojimas grindžiamas skaidriomis ir objektyviomis priežastimis.

Valstybės narės prašymu Komisija pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą priima reikiamas priemones.

2.   Valstybė narė, sutikdama, kad pripažinta organizacija, kuri yra trečiojoje šalyje,
  jos vardu
  vykdytų 3straipsnyje minimas pareigas
  ar kai kurias iš jų
  ,
  gali reikalauti
  , kad pastaroji trečioji šalis taikytų tokį pat požiūrį tų pripažintų organizacijų atžvilgiu, kurios yra Bendrijoje.

Be to, Bendrija gali prašyti, kad trečioji šalis, kurioje yra pripažinta organizacija, taikytų tokį pat požiūrį Bendrijoje esančių pripažintų organizacijų atžvilgiu.

9 straipsnis

1.   Valstybės narės, kurios priima sprendimą, kaip numatyta 3 straipsnio 5 dalyje, nustato savo kompetentingų administracijų ir organizacijų, veikiančių valstybės narės vardu, bendradarbiavimo santykius.

2.   Bendradarbiavimo santykiai yra reguliuojami nustatytos formos nediskriminacine rašytine sutartimi ar lygiaverčiais teisiniais susitarimais, juose išdėstant organizacijų prisiimamas konkrečias pareigas ir funkcijas, kurios apima bent jau:

| a) | nuostatas, išdėstytas TJO Rezoliucijos A.739(18) dėl administracijos vardu veikiančių organizacijų įgaliojimo rekomendacijų II priedėlyje, atsižvelgiant į priedo sąlygas bei į TJO MSC/710 aplinkraščio ir MEPC/307 aplinkraščio dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinės sutarties priedėlius ir papildymą;

  Taigi, jei pripažinta organizacija, jos inspektoriai arba techninis personalas administracijos vardu išduoda privalomus liudijimus, jiems taikomos tokios pačios teisinės garantijos ir teisminė apsauga, įskaitant galimybę pasinaudoti visomis gynybos priemonėmis, kuriomis galėtų pasinaudoti administracija ir jos personalas tais atvejais, jei administracija minėtuosius liudijimus būtų išdavusi pati; |
| --- | --- |

a)

nuostatas, išdėstytas TJO Rezoliucijos A.739(18) dėl administracijos vardu veikiančių organizacijų įgaliojimo rekomendacijų II priedėlyje, atsižvelgiant į priedo sąlygas bei į TJO MSC/710 aplinkraščio ir MEPC/307 aplinkraščio dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinės sutarties priedėlius ir papildymą;

| b) | šias finansinę atsakomybę reglamentuojančias nuostatas:






  i) | teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu ar mirtimi, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų sąmoninga veikla ar neveikimas arba didelis neatsargumas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už padarytą žalą, patirtus nuostolius, žmonių sužalojimą ar mirtį; |
| --- | --- | --- |

b)

šias finansinę atsakomybę reglamentuojančias nuostatas:

i)

teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu ar mirtimi, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų sąmoninga veikla ar neveikimas arba didelis neatsargumas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už padarytą žalą, patirtus nuostolius, žmonių sužalojimą ar mirtį;

| ii) | teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors
  įvykio
  ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu
  kuris nesibaigė mirtimi
  , jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę
  reikalauti
  iš pripažintos organizacijos
  finansinės kompensacijos
  , kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už žmonių sužalojimą
  , kuris nesibaigė mirtimi
  ; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 4 mln. EUR
  , kai teismo arba arbitražo tvarka priimtame sprendime nustatyta suma yra mažesnė, pasirenkamas pastarasis skaičius
  ; |
| --- | --- |

ii)

teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors
  įvykio
  ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu
  kuris nesibaigė mirtimi
  , jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę
  reikalauti
  iš pripažintos organizacijos
  finansinės kompensacijos
  , kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už žmonių sužalojimą
  , kuris nesibaigė mirtimi
  ; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 4 mln. EUR
  , kai teismo arba arbitražo tvarka priimtame sprendime nustatyta suma yra mažesnė, pasirenkamas pastarasis skaičius
  ;

| iii) | teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors
  įvykio
  ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę
  reikalauti
  iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už minėtąją žalą ar nuostolius; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 2 milijonai EUR; |
| --- | --- |

iii)

teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors
  įvykio
  ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę
  reikalauti
  iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už minėtąją žalą ar nuostolius; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 2 milijonai EUR;

| c) | nuostatas dėl administracijos arba administracijos paskirtos nešališkos išorinės įstaigos atliekamo administracijos vardu prisiimamų įsipareigojimų periodiško audito, kaip nurodyta 13 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

c)

nuostatas dėl administracijos arba administracijos paskirtos nešališkos išorinės įstaigos atliekamo administracijos vardu prisiimamų įsipareigojimų periodiško audito, kaip nurodyta 13 straipsnio 1 dalyje;

| d) | galimybę atlikti atsitiktinius ir išsamius laivų patikrinimus, |
| --- | --- |

d)

galimybę atlikti atsitiktinius ir išsamius laivų patikrinimus,

| e) | nuostatas dėl
  privalomo
  esminės informacijos apie jų klasifikuotą laivyną bei pasikeitimus, laikino klasės sustabdymo ir klasės panaikinimo atvejus. |
| --- | --- |

e)

nuostatas dėl
  privalomo
  esminės informacijos apie jų klasifikuotą laivyną bei pasikeitimus, laikino klasės sustabdymo ir klasės panaikinimo atvejus.

3.   Sutartyje ar lygiaverčiame teisiniame susitarime gali būti reikalaujama, kad pripažinta organizacija turėtų savo atstovybę valstybės narės, kurios vardu organizacija vykdo 3 straipsnyje nurodytas pareigas, teritorijoje. Tokį reikalavimą gali patenkinti atstovybė, pagal tos valstybės narės teisę atitinkanti juridinio asmens požymius ir patenkanti į jos nacionalinių teismų jurisdikciją.

4.   Kiekviena valstybė narė Komisijai teikia tikslią informaciją apie bendradarbiavimo santykius, nustatytus pagal šį straipsnį. Komisija vėliau apie tai informuoja kitas valstybes nares.

10 straipsnis

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2099/2002 (13).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

11 straipsnis

1.   Neišplečiant šios direktyvos taikymo srities, ją galima iš dalies pakeisti tam, kad:

| a) | į šią direktyvą būtų įtraukti vėlesni su šia direktyva susijusių tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų, nurodytų 2 straipsnio d punkte, 3 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalyje, įsigalioję pakeitimai; |
| --- | --- |

a)

į šią direktyvą būtų įtraukti vėlesni su šia direktyva susijusių tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų, nurodytų 2 straipsnio d punkte, 3 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalyje, įsigalioję pakeitimai;

| b) | būtų keičiamos 9 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytos sumos. |
| --- | --- |

b)

būtų keičiamos 9 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytos sumos.

Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   Priėmus naujus su 2 straipsnio d punkte nurodytomis tarptautinėmis konvencijomis susijusius dokumentus ar jų protokolus, Taryba Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į valstybių narių parlamentines procedūras bei atitinkamas TJO procedūras sprendžia dėl išsamios tų naujų dokumentų ar protokolų ratifikavimo tvarkos, tuo pat metu užtikrindama, kad jie valstybėse narėse būtų taikomi vienodai ir vienu metu.

2 straipsnio d punkte ir 5 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimai gali būti pašalinti iš šios direktyvos taikymo srities remiantis Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 9 straipsniu.

12 straipsnis

Jei valstybė narė mano, kad pripažinta organizacija nebegali būti įgaliota jos vardu vykdyti 3 straipsnyje išvardytus uždavinius, valstybė narė, neatsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. .../... (14)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų] I priede nustatytus ▐ kriterijus, tokį įgaliojimą gali laikinai sustabdyti
  taikydama šią tvarką:

| a) | valstybė narė apie savo sprendimą nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares ir nurodo pagrįstas tokio sprendimo priežastis
  ; |
| --- | --- |

a)

valstybė narė apie savo sprendimą nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares ir nurodo pagrįstas tokio sprendimo priežastis
  ;

| b) | Komisija, atsižvelgdama į saugumą ir taršos prevenciją, privalo įvertinti valstybių narių pateiktas pripažintos organizacijos įgaliojimų sustabdymo priežastis; |
| --- | --- |

b)

Komisija, atsižvelgdama į saugumą ir taršos prevenciją, privalo įvertinti valstybių narių pateiktas pripažintos organizacijos įgaliojimų sustabdymo priežastis;

| c) | Komisija pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą praneša valstybei narei, ar jos sprendimas laikinai sustabdyti įgaliojimus yra pakankamai pagrįstas tikrai dideliu pavojumi saugumui arba aplinkai. Jeigu šis sprendimas nepagrįstas, Komisija reikalauja, kad valstybė narė jį panaikintų. Jei sprendimas pagrįstas ir valstybė narė pagal 8 straipsnio 1 dalį sumažino jos vardu veikiančių organizacijų skaičių, Komisija prašo valstybės narės suteikti naujus įgaliojimus kitai pripažintai organizacijai ir taip pakeisti organizaciją, kurios įgaliojimai sustabdyti. |
| --- | --- |

c)

Komisija pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą praneša valstybei narei, ar jos sprendimas laikinai sustabdyti įgaliojimus yra pakankamai pagrįstas tikrai dideliu pavojumi saugumui arba aplinkai. Jeigu šis sprendimas nepagrįstas, Komisija reikalauja, kad valstybė narė jį panaikintų. Jei sprendimas pagrįstas ir valstybė narė pagal 8 straipsnio 1 dalį sumažino jos vardu veikiančių organizacijų skaičių, Komisija prašo valstybės narės suteikti naujus įgaliojimus kitai pripažintai organizacijai ir taip pakeisti organizaciją, kurios įgaliojimai sustabdyti.

13 straipsnis

1.   Kiekviena valstybė narė
  stebi
  , kad jos vardu veikiančios pripažintos organizacijos, vykdydamos 3straipsnio 2 dalies nuostatas, veiksmingai atlieka tame straipsnyje nurodytas funkcijas ir kad jų darbu yra patenkinta tos valstybės narės kompetentinga administracija.

2.   Kiekviena valstybė narė ▐ bent kas dvejus metus atlieka
  visų jos vardu veikiančių organizacijų stebėseną
  ir ne vėliau kaip kovo 31d.
  tų metų, kurie eina po metų, kuriais buvo atliekama stebėsena,
  pateikia kitoms valstybėms narėms bei Komisijai
  šios stebėsenos rezultatų ataskaitą
  .

14 straipsnis

Įgyvendindamos savo, kaip uosto valstybių, teises ir pareigas tikrinti laivus, valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei informuoja atitinkamą vėliavos valstybę apie tuos užfiksuotus atvejus, kai vėliavos valstybės vardu veikiančios pripažintos organizacijos išduoda galiojančius teisės aktais nustatytus liudijimus laivui, neatitinkančiam tarptautinių konvencijų reikalavimų, arba apie galiojantį klasės liudijimą turinčio laivo gedimo atvejus, jei sugenda ta dalis, kuriai taikomas liudijimas. Pagal šio straipsnio nuostatas pranešama tik apie tuos laivus, kurie kelia didelę grėsmę saugumui ir aplinkai arba kai matyti ypač aplaidus pripažintų organizacijų elgesys. Atitinkama pripažinta organizacija informuojama pirminio patikrinimo metu, kad galėtų skubiai imtis tinkamų tolesnių veiksmų.

15 straipsnis

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad laivai, plaukiojantys su jos vėliava, būtų projektuojami, statomi, įrengiami ir prižiūrimi pagal pripažintų organizacijų taisykles ir procedūras, taikomas laivo korpusui, mašinoms ir elektros bei valdymo įrenginiams.

2.   Valstybė narė gali nuspręsti taikyti taisykles, kurias ji laiko lygiavertėmis pripažintų organizacijų taisyklėms ir procedūroms, su sąlyga, kad valstybė narė nedelsdama minėtas taisykles Direktyvoje 98/34/EB nustatyta tvarka perduos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir kad taisyklėms neprieštarauja kita valstybė narė arba Komisija, ir jeigu, taikant šios direktyvos 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, nepaaiškėja, kad taisyklės yra nelygiavertės.

3.   Valstybės narės bendradarbiauja su pripažintomis organizacijomis, kurias jos įgalioja, rengiant jų taisykles ir procedūras. Jos tariasi su pripažintomis organizacijomis siekiant nuoseklaus tarptautinių konvencijų išaiškinimo.

16 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Komisija kas dvejus metus informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie šios direktyvos įgyvendinimo pažangą valstybėse narėse.

17 straipsnis

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję, įgyvendina
  [...] straipsnius ir Ipriedo [...] punktus [straipsniai ar jų sudėtinės dalys ir I priedo punktai, kurių turinys iš esmės pasikeitė, palyginti su Direktyva 94/57/EB] nuo ...

   (15). Jos nedelsdamos
  apie tai praneša Komisijai ir papildomai pateikia jai minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę
  .

Priimdamos šias priemones valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teiginį, kad nuorodos, esančios dabartiniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, į direktyvas, kurias panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Tokių nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

18 straipsnis

Direktyva 94/57/EB su pakeitimais, padarytais I priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis, panaikinama nuo .... (16), nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl I priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų.

Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal II priede pateiktą koreliacinę lentelę.

19 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

20 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 632), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 184 E, 2008 7 22, p. 11) ir 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija ║.

3

pozicija

2008 m. birželio 6 d.

(OL C 184 E, 2008 7 22, p. 11)

2008 m. rugsėjo 24 d.

(4)  OL L 319, 1994 12 12, p. 20. ║.

4

(5)  

  OL C 271, 1993 10 7, p. 1.

5

OL C 271, 1993 10 7, p. 1.

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

6

(7)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. ║.

7

(8)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

8

(9)  OL: Prašome įrašyti ║ datą ir numerį ║.

9

ir

(10)  OL L ║.

10

(11)  OL: Prašome įrašyti ║ numerį.

11

(12)  
  Trejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  .

12

Trejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo

(13)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (OL L 324, 2002 11 29, p. 1). ║.

13

(14)  OL: Prašome įrašyti ║ numerį.

14

(15)  
  18 mėnesių
  nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  dienos
  .

15

18 mėnesių

dienos

(16)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

16

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisI PRIEDAS

A   DALIS

PANAIKINTA DIREKTYVA SU VĖLESNIAIS PAKEITIMAIS

(nurodyta 18 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 94/57/EB | OL L 319, 1994 12 12, p. 20. |
| --- | --- |
| Komisijos direktyva 97/58/EB | OL L 274, 1997 10 7, p. 8. |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/105/EB | OL L 19, 2002 1 22, p. 9. |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB | OL L 324, 2002 11 29, p. 53. |

Tarybos direktyva 94/57/EB

OL L 319, 1994 12 12, p. 20.

Komisijos direktyva 97/58/EB

OL L 274, 1997 10 7, p. 8.

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/105/EB

OL L 19, 2002 1 22, p. 9.

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB

OL L 324, 2002 11 29, p. 53.

B   DALIS

PERKĖLIMO Į NACIONALINĘ TEISĘ TERMINŲ SĄRAŠAS

(nurodytas 18 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas |
| --- | --- |
| 94/57/EB | 1995 m. gruodžio 31 d. |
| 97/58/EB | 1998 m. rugsėjo 30 d. |
| 2001/105/EB | 2003 m. liepos 22 d. |
| 2002/84/EB | 2003 m. lapkričio 23 d. |

Direktyva

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

94/57/EB

1995 m. gruodžio 31 d.

97/58/EB

1998 m. rugsėjo 30 d.

2001/105/EB

2003 m. liepos 22 d.

2002/84/EB

2003 m. lapkričio 23 d.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisII PRIEDAS

KORELIACINĖ LENTELĖ

| Direktyva 94/57/EB | Ši direktyva | Reglamentas (EB) Nr. .../... (1)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų] |
| --- | --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas |
| 2 straipsnio b punktas | 2 straipsnio b punktas | — |
| 2 straipsnio c punktas | 2 straipsnio c punktas | — |
| 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio b punktas |
| 2 straipsnio e punktas | 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio c punktas |
| — | 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio d punktas |
| 2 straipsnio f punktas | 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio e punktas |
| 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio f punktas |
| 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio k punktas | 2 straipsnio g punktas |
| 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio m punktas | 2 straipsnio i punktas |
| — | 2 straipsnio l punktas | 2 straipsnio h punktas |
| 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio n punktas | — |
| 2 straipsnio k punktas | — | 2 straipsnio j punktas |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis | — |
| 4 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | — | 3 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies antras sakinys | — | 3 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies trečias sakinys | — | — |
| 4 straipsnio 1 dalies ketvirtas sakinys | — | 4 straipsnio 1 dalis |
| — | — | 3 straipsnio 3 dalis |
| — | — | 4 straipsnio 2, 3, 4 dalys |
| — | — | 5 straipsnis |
| — | — | 6 straipsnis |
| — | — | 7 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis | — |
| 5 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 2 dalis | — |
| 6 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys | 9 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys | — |
| 6 straipsnio 5 dalis | — | — |
| 7 straipsnis | 10 straipsnis | 12 straipsnis |
| 8 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas | — |
| 8 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | — | 13 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas | — |
| — | 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 2 dalis | — |
| 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | — | 13 straipsnio 2 dalis |
| 9 straipsnio 1 dalis | — | — |
| 9 straipsnio 2 dalis | — | — |
| 10 straipsnio 1 dalies įvadas | 12 straipsnis | — |
| 10 straipsnio 1 dalies a, b, c punktai bei 2, 3, 4 dalys | — | — |
| 11 straipsnio 1 ir 2 dalys | 13 straipsnio 1 ir 2 dalys | — |
| 11 straipsnio 3 ir 4 dalys | — | 8 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis | — |
| 13 straipsnis | — | — |
| 14 straipsnis | 15 straipsnio 1 ir 2 dalys | — |
| — | 15 straipsnio 3 dalis | — |
| — | 16 straipsnis | — |
| — | — | 9 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | — | — |
| — | — | 10 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 15 straipsnio 2 dalis | — | 10 straipsnio 3 dalis |
| 15 straipsnio 3 dalis | — | 10 straipsnio 4 dalis |
| 15 straipsnio 4 dalis | — | 10 straipsnio 5 dalis |
| 15 straipsnio 5 dalis | — | 10 straipsnio 6 dalies pirma, antra, trečia, penkta pastraipos |
| — | — | 10 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa |
| 16 straipsnis | 17 straipsnis | — |
| 17 straipsnis | 20 straipsnis | — |
| — | 18 straipsnis | — |
| — | 19 straipsnis | — |
| — | — | 11 straipsnis |
| — | — | 14 straipsnis |
| — | — | 15 straipsnis |
| — | — | 16 straipsnis |
| — | — | 17 straipsnis |
| — | — | 18 straipsnis |
| — | — | 19 straipsnis |
| Priedas | — | I priedas |
| — | I priedas | — |
| — | II priedas | II priedas |

Direktyva 94/57/EB

Ši direktyva

Reglamentas (EB) Nr. .../... (1)
  [dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų]

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio b punktas

—

2 straipsnio c punktas

2 straipsnio c punktas

—

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio c punktas

—

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio k punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio m punktas

2 straipsnio i punktas

—

2 straipsnio l punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio n punktas

—

2 straipsnio k punktas

—

2 straipsnio j punktas

3 straipsnis

3 straipsnis

—

4 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

—

3 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalies antras sakinys

—

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 1 dalies trečias sakinys

—

—

4 straipsnio 1 dalies ketvirtas sakinys

—

4 straipsnio 1 dalis

—

—

3 straipsnio 3 dalis

—

—

4 straipsnio 2, 3, 4 dalys

—

—

5 straipsnis

—

—

6 straipsnis

—

—

7 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

—

5 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 2 dalis

—

6 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys

9 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys

—

6 straipsnio 5 dalis

—

—

7 straipsnis

10 straipsnis

12 straipsnis

8 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka

11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas

—

8 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

—

13 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas

—

—

11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

—

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

—

13 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 1 dalis

—

—

9 straipsnio 2 dalis

—

—

10 straipsnio 1 dalies įvadas

12 straipsnis

—

10 straipsnio 1 dalies a, b, c punktai bei 2, 3, 4 dalys

—

—

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

13 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

11 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

8 straipsnio 1 ir 2 dalys

12 straipsnis

14 straipsnis

—

13 straipsnis

—

—

14 straipsnis

15 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

—

15 straipsnio 3 dalis

—

—

16 straipsnis

—

—

—

9 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

—

—

—

—

10 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 2 dalis

—

10 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

—

10 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

—

10 straipsnio 5 dalis

15 straipsnio 5 dalis

—

10 straipsnio 6 dalies pirma, antra, trečia, penkta pastraipos

—

—

10 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa

16 straipsnis

17 straipsnis

—

17 straipsnis

20 straipsnis

—

—

18 straipsnis

—

—

19 straipsnis

—

—

—

11 straipsnis

—

—

14 straipsnis

—

—

15 straipsnis

—

—

16 straipsnis

—

—

17 straipsnis

—

—

18 straipsnis

—

—

19 straipsnis

Priedas

—

I priedas

—

I priedas

—

—

II priedas

II priedas

---

(1)  OL Prašome irašyti ║ numeri.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/275

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisLaivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrosios taisyklės ir standartai (nauja redakcija) ***II

P6_TA(2008)0448

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (5726/2/2008 – C6-0223/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0587) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0330/2008),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 190 E, 2008 7 29, p. 1.

(2)  OL C 74 E, 2008 03 20, p. 632.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2005)0237B

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/ .../EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (4) buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Kadangi turi būti padaryti tolesni pakeitimai, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (4) buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Kadangi turi būti padaryti tolesni pakeitimai, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.

| (2) | Atsižvelgiant į Direktyvos 94/57/EB nuostatų prigimtį, atrodo tinkama jos nuostatas išdėstyti nauja redakcija dviejuose skirtinguose Bendrijos teisės aktuose – Direktyvoje ir Reglamente.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į Direktyvos 94/57/EB nuostatų prigimtį, atrodo tinkama jos nuostatas išdėstyti nauja redakcija dviejuose skirtinguose Bendrijos teisės aktuose – Direktyvoje ir Reglamente.

▐

| (3) | Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos turėtų galėti teikti paslaugas visoje Bendrijoje ir tarpusavyje konkuruoti, užtikrindamos vienodą saugumo ir aplinkos apsaugos lygį. Todėl jų veiklai turėtų būti nustatyti ir visoje Bendrijoje taikomi vienodi reikalingi profesiniai standartai. |
| --- | --- |

(3)

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos turėtų galėti teikti paslaugas visoje Bendrijoje ir tarpusavyje konkuruoti, užtikrindamos vienodą saugumo ir aplinkos apsaugos lygį. Todėl jų veiklai turėtų būti nustatyti ir visoje Bendrijoje taikomi vienodi reikalingi profesiniai standartai.

| (4) | Šio tikslo turėtų būti siekiama pasitelkiant priemones, kurios yra atitinkamai susijusios su Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) darbu ▐
  ir veikla
  , atitinkamais atvejais, yra juo grindžiamos bei
  juos
  papildo. ▐ |
| --- | --- |

(4)

Šio tikslo turėtų būti siekiama pasitelkiant priemones, kurios yra atitinkamai susijusios su Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) darbu ▐
  ir veikla
  , atitinkamais atvejais, yra juo grindžiamos bei
  juos
  papildo. ▐

| (5) | Reikėtų nustatyti būtiniausius organizacijų pripažinimo kriterijus, siekiant pagerinti laivų saugumą ir užkirti kelią taršai iš jų. Todėl reikėtų sugriežtinti Direktyvoje 94/57/EB nustatytus būtiniausius reikalavimus. |
| --- | --- |

(5)

Reikėtų nustatyti būtiniausius organizacijų pripažinimo kriterijus, siekiant pagerinti laivų saugumą ir užkirti kelią taršai iš jų. Todėl reikėtų sugriežtinti Direktyvoje 94/57/EB nustatytus būtiniausius reikalavimus.

| (6) | Pirmą kartą suteikiant pripažinimą toms organizacijoms, kurios siekia gauti įgaliojimus veikti valstybių narių vardu, gali būti įvertinta, kaip jos laikosi šiame reglamente nustatytų būtiniausių kriterijų, ir toks įvertinimas būtų veiksmingesnis, jei jį pagal suderintą tvarką centralizuotai atliks Komisija, bendradarbiaudama su tomis valstybėmis narėmis, kurios prašo suteikti pripažinimą. |
| --- | --- |

(6)

Pirmą kartą suteikiant pripažinimą toms organizacijoms, kurios siekia gauti įgaliojimus veikti valstybių narių vardu, gali būti įvertinta, kaip jos laikosi šiame reglamente nustatytų būtiniausių kriterijų, ir toks įvertinimas būtų veiksmingesnis, jei jį pagal suderintą tvarką centralizuotai atliks Komisija, bendradarbiaudama su tomis valstybėmis narėmis, kurios prašo suteikti pripažinimą.

| (7) | Pripažinimas turėtų būti suteiktas tik atsižvelgiant į
  konkrečios
  organizacijos vykdomos veiklos kokybę ir saugumą. Reikėtų užtikrinti, kad toks pripažinimas visuomet atitiktų tikruosius susijusios organizacijos pajėgumus. Be to, suteikiant pripažinimą, reikėtų atsižvelgti į pripažintų organizacijų teisinio statuso ir įmonių struktūros skirtumus, siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai taikomi
  minėtieji
  būtiniausi kriterijai ir kad Bendrijos kontrolė būtų veiksminga. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Pripažinimas turėtų būti suteiktas tik atsižvelgiant į
  konkrečios
  organizacijos vykdomos veiklos kokybę ir saugumą. Reikėtų užtikrinti, kad toks pripažinimas visuomet atitiktų tikruosius susijusios organizacijos pajėgumus. Be to, suteikiant pripažinimą, reikėtų atsižvelgti į pripažintų organizacijų teisinio statuso ir įmonių struktūros skirtumus, siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai taikomi
  minėtieji
  būtiniausi kriterijai ir kad Bendrijos kontrolė būtų veiksminga. ▐

| (8) | Šio reglamento įgyvendinimui reikalingas priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5). |
| --- | --- |

(8)

Šio reglamento įgyvendinimui reikalingas priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5).

| (9) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti šį reglamentą siekiant įtraukti vėlesnius su juo susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus, atnaujinti I priede nustatytus būtiniausius kriterijus ir patvirtinti kriterijus, skirtus įvertinti taisyklių bei procedūrų veiksmingumą ir pripažintų organizacijų veiklos, susijusios su jos klasifikuotų laivų saugumo ir taršos iš šių laivų prevencija, rezultatus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(9)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti šį reglamentą siekiant įtraukti vėlesnius su juo susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus, atnaujinti I priede nustatytus būtiniausius kriterijus ir patvirtinti kriterijus, skirtus įvertinti taisyklių bei procedūrų veiksmingumą ir pripažintų organizacijų veiklos, susijusios su jos klasifikuotų laivų saugumo ir taršos iš šių laivų prevencija, rezultatus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (10) | Ypač svarbu, kad pripažintai organizacijai neįvykdžius įsipareigojimų, į tai turėtų būti reaguojama greitai, veiksmingai ir tinkamu būdu. Pirmiausia reikėtų ištaisyti visus trūkumus siekiant iš anksto išvengti galimos grėsmės saugai arba aplinkai. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti reikalingi įgaliojimai reikalauti, kad pripažinta organizacija imtųsi būtinų prevencinių ir korekcinių veiksmų, ir taikyti prievartos priemones, tai yra vienkartines ir reguliariai mokamas baudas. Naudodamasi šiais įgaliojimais Komisija turėtų laikytis pagrindinių teisių ir procedūros metu užtikrinti galimybes organizacijai išreikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

(10)

Ypač svarbu, kad pripažintai organizacijai neįvykdžius įsipareigojimų, į tai turėtų būti reaguojama greitai, veiksmingai ir tinkamu būdu. Pirmiausia reikėtų ištaisyti visus trūkumus siekiant iš anksto išvengti galimos grėsmės saugai arba aplinkai. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti reikalingi įgaliojimai reikalauti, kad pripažinta organizacija imtųsi būtinų prevencinių ir korekcinių veiksmų, ir taikyti prievartos priemones, tai yra vienkartines ir reguliariai mokamas baudas. Naudodamasi šiais įgaliojimais Komisija turėtų laikytis pagrindinių teisių ir procedūros metu užtikrinti galimybes organizacijai išreikšti savo nuomonę.

| (11) | Laikantis požiūrio, kad šios nuostatos turi būti taikomos visoje Bendrijoje, sprendimas panaikinti šiame reglamente nustatytų įpareigojimų nesilaikančios organizacijos pripažinimą, jei paaiškėja, kad minėtos priemonės neveiksmingos, arba organizacija kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ar aplinkai, turi būti priimamas Bendrijos lygiu, taigi jį turi priimti Komisija laikydamasi komiteto procedūros. |
| --- | --- |

(11)

Laikantis požiūrio, kad šios nuostatos turi būti taikomos visoje Bendrijoje, sprendimas panaikinti šiame reglamente nustatytų įpareigojimų nesilaikančios organizacijos pripažinimą, jei paaiškėja, kad minėtos priemonės neveiksmingos, arba organizacija kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ar aplinkai, turi būti priimamas Bendrijos lygiu, taigi jį turi priimti Komisija laikydamasi komiteto procedūros.

| (12) | Nuolatinė a posteriori stebėsena, kaip pripažintos organizacijos laikosi šio reglamento, taip pat bus veiksmingesnė, jei ji bus atliekama centralizuotai ir pagal suderintą tvarką. Todėl tikslinga, kad Komisija kartu su ta valstybe nare, kuri prašo suteikti pripažinimą, būtų įgaliota atlikti šią funkciją Bendrijos vardu. |
| --- | --- |

(12)

Nuolatinė a posteriori stebėsena, kaip pripažintos organizacijos laikosi šio reglamento, taip pat bus veiksmingesnė, jei ji bus atliekama centralizuotai ir pagal suderintą tvarką. Todėl tikslinga, kad Komisija kartu su ta valstybe nare, kuri prašo suteikti pripažinimą, būtų įgaliota atlikti šią funkciją Bendrijos vardu.

| (13) | Vykdant pripažintų organizacijų veiklos stebėseną, nepaprastai svarbu, kad Komisijos inspektoriai turėtų galimybę patekti į laivus ir gautų laivų dokumentus, nepriklausomai nuo laivo vėliavos, siekdami nustatyti, ar pripažintos organizacijos laikosi būtiniausių šiame reglamente nustatytų kriterijų, taikydamos juos atitinkamoms klasėms priklausantiems laivams. |
| --- | --- |

(13)

Vykdant pripažintų organizacijų veiklos stebėseną, nepaprastai svarbu, kad Komisijos inspektoriai turėtų galimybę patekti į laivus ir gautų laivų dokumentus, nepriklausomai nuo laivo vėliavos, siekdami nustatyti, ar pripažintos organizacijos laikosi būtiniausių šiame reglamente nustatytų kriterijų, taikydamos juos atitinkamoms klasėms priklausantiems laivams.

| (14) | Pripažintų organizacijų sugebėjimas greitai nustatyti ir ištaisyti jų taisyklių, procesų ir vidaus kontrolės silpnąsias puses yra ypač svarbus jų tikrinamų ir sertifikuojamų laivų saugumui. Tokį sugebėjimą turėtų sustiprinti
  nepriklausomas vertinimo komitetas, kuris galėtų
  pasiūlyti ▐ veiksmus, skirtus nuolatos gerinti visų pripažintų organizacijų veiklą ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą su Komisija. |
| --- | --- |

(14)

Pripažintų organizacijų sugebėjimas greitai nustatyti ir ištaisyti jų taisyklių, procesų ir vidaus kontrolės silpnąsias puses yra ypač svarbus jų tikrinamų ir sertifikuojamų laivų saugumui. Tokį sugebėjimą turėtų sustiprinti
  nepriklausomas vertinimo komitetas, kuris galėtų
  pasiūlyti ▐ veiksmus, skirtus nuolatos gerinti visų pripažintų organizacijų veiklą ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą su Komisija.

| (15) | Pripažintų organizacijų taisyklės ir procedūros yra vienas iš pagrindinių veiksnių gerinant saugumą ir užkertant kelią avarijoms bei taršai. Pripažintos organizacijos inicijavo procesą, po kurio turėtų būti suderintos jų taisyklės ir procedūros. Šį procesą reikėtų skatinti ir remti Bendrijos teisės aktais, kadangi jis turėtų turėti teigiamą poveikį ne tik jūros saugumui, bet ir Europos laivų statybos pramonės konkurencingumui.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

Pripažintų organizacijų taisyklės ir procedūros yra vienas iš pagrindinių veiksnių gerinant saugumą ir užkertant kelią avarijoms bei taršai. Pripažintos organizacijos inicijavo procesą, po kurio turėtų būti suderintos jų taisyklės ir procedūros. Šį procesą reikėtų skatinti ir remti Bendrijos teisės aktais, kadangi jis turėtų turėti teigiamą poveikį ne tik jūros saugumui, bet ir Europos laivų statybos pramonės konkurencingumui.

▐

| (16) | Pripažintos organizacijos turėtų būti įpareigotos modernizuoti savo techninius standartus ir nuosekliai juos įgyvendinti, kad būtų derinamos saugos taisyklės ir užtikrinamas vienodas tarptautinių taisyklių įgyvendinimas Bendrijoje. Jeigu pripažintų organizacijų techniniai standartai yra vienodi arba labai panašūs, reikėtų apsvarstyti abipusį tam tikrų medžiagų, įrangos ir detalių liudijimų pripažinimą, pasirinkdamos griežčiausius bei reikliausius standartus.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Pripažintos organizacijos turėtų būti įpareigotos modernizuoti savo techninius standartus ir nuosekliai juos įgyvendinti, kad būtų derinamos saugos taisyklės ir užtikrinamas vienodas tarptautinių taisyklių įgyvendinimas Bendrijoje. Jeigu pripažintų organizacijų techniniai standartai yra vienodi arba labai panašūs, reikėtų apsvarstyti abipusį tam tikrų medžiagų, įrangos ir detalių liudijimų pripažinimą, pasirinkdamos griežčiausius bei reikliausius standartus.

▐

| (17) | Kadangi skaidrumas ir suinteresuotųjų šalių keitimasis informacija bei visuomenės teisė gauti informaciją yra pagrindinės avarijų jūroje prevencijos priemonės, pripažintos organizacijos uosto valstybės kontrolės institucijoms turėtų teikti visą teisės aktuose numatytą informaciją apie jų turimų laivų klasei keliamas sąlygas bei užtikrinti galimybę plačiajai visuomenei susipažinti su ta informacija. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi skaidrumas ir suinteresuotųjų šalių keitimasis informacija bei visuomenės teisė gauti informaciją yra pagrindinės avarijų jūroje prevencijos priemonės, pripažintos organizacijos uosto valstybės kontrolės institucijoms turėtų teikti visą teisės aktuose numatytą informaciją apie jų turimų laivų klasei keliamas sąlygas bei užtikrinti galimybę plačiajai visuomenei susipažinti su ta informacija.

| (18) | Siekiant užkirsti kelią mėginimams pakeisti laivo klasę ir išvengti ▐ remonto darbų,
  kuriuos patikrinimo metu paragino atlikti pripažinta organizacija, reikėtų iš anksto numatyti, kad
  pripažintos organizacijos
  keistųsi
  visa reikiama informacija apie laivų, kurių klasę siekiama pakeisti,
  sąlygas ir, jei reikia, į šį procesą įtraukti vėliavos valstybę.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Siekiant užkirsti kelią mėginimams pakeisti laivo klasę ir išvengti ▐ remonto darbų,
  kuriuos patikrinimo metu paragino atlikti pripažinta organizacija, reikėtų iš anksto numatyti, kad
  pripažintos organizacijos
  keistųsi
  visa reikiama informacija apie laivų, kurių klasę siekiama pakeisti,
  sąlygas ir, jei reikia, į šį procesą įtraukti vėliavos valstybę.

▐

| (19) | Reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (6) įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) turėtų teikti reikalingą pagalbą siekiant užtikrinti, kad būtų taikomas šis reglamentas. |
| --- | --- |

(19)

Reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (6) įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) turėtų teikti reikalingą pagalbą siekiant užtikrinti, kad būtų taikomas šis reglamentas.

| (20) | Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti priemones, kurias turi vykdyti Bendrijoje veikiančios organizacijos, atsakingos už laivų tikrinimą, apžiūrą bei sertifikavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(20)

Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti priemones, kurias turi vykdyti Bendrijoje veikiančios organizacijos, atsakingos už laivų tikrinimą, apžiūrą bei sertifikavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (21) | Priemonės, kurių turi laikytis valstybės narės laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų atžvilgiu, yra nustatytos ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje .../ .../EB (7)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų]
   (8) ║, |
| --- | --- |

(21)

Priemonės, kurių turi laikytis valstybės narės laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų atžvilgiu, yra nustatytos ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje .../ .../EB (7)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų]
   (8) ║,

PRIĖMĖ Š Į REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatomos priemonės, kurias turi vykdyti organizacijos, atsakingos už laivų tikrinimą, apžiūrą bei sertifikavimą, taip nustatant jų atitikimą tarptautinėms konvencijoms dėl saugumo jūroje ir jūrų taršos prevencijos, tuo pat metu skatinančios laisvės teikti paslaugas tikslo įgyvendinimą. Tai apima laivų, kuriems taikomos tarptautinės konvencijos, korpuso, mašinų, elektros ir valdymo įrenginių saugumo reikalavimų rengimą ir įgyvendinimą.

2 straipsnis

Šiame reglamente vartojamos šios sąvokos:

| a) | „laivas“ – tai laivas, kuriam taikomos tarptautinės konvencijos; |
| --- | --- |

a)

„laivas“ – tai laivas, kuriam taikomos tarptautinės konvencijos;

| b) | „tarptautinės konvencijos“ – 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), išskyrus jos priedo XI– 2 skyrių, 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol) kartu su protokolais ir šių konvencijų papildymais bei atitinkamais privalomais visose valstybėse narėse kodeksais, jų naujausia redakcija; |
| --- | --- |

b)

„tarptautinės konvencijos“ – 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), išskyrus jos priedo XI– 2 skyrių, 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol) kartu su protokolais ir šių konvencijų papildymais bei atitinkamais privalomais visose valstybėse narėse kodeksais, jų naujausia redakcija;

| c) | „organizacija“ – tai juridinis asmuo, jo dukterinės įmonės ir visi kiti jo kontroliuojami subjektai, kurie kartu arba atskirai vykdo šio reglamento taikymo srityje nurodytas užduotis; |
| --- | --- |

c)

„organizacija“ – tai juridinis asmuo, jo dukterinės įmonės ir visi kiti jo kontroliuojami subjektai, kurie kartu arba atskirai vykdo šio reglamento taikymo srityje nurodytas užduotis;

| d) | „kontrolė“ – taikant c punktą reiškia teises, sutartis ir kitas priemones, kurios teisiškai ar faktiškai atskirai arba derinamos tarpusavyje leidžia daryti sprendžiamąją įtaką teisės subjektui arba leidžia tam subjektui vykdyti šio reglamento taikymo srityje nurodytas užduotis; |
| --- | --- |

d)

„kontrolė“ – taikant c punktą reiškia teises, sutartis ir kitas priemones, kurios teisiškai ar faktiškai atskirai arba derinamos tarpusavyje leidžia daryti sprendžiamąją įtaką teisės subjektui arba leidžia tam subjektui vykdyti šio reglamento taikymo srityje nurodytas užduotis;

| e) | „pripažinta organizacija“ – tai pagal šio reglamento nuostatas pripažinta organizacija; |
| --- | --- |

e)

„pripažinta organizacija“ – tai pagal šio reglamento nuostatas pripažinta organizacija;

| f) | „įgaliojimas“ – tai aktas, kuriuo pripažintai organizacijai valstybė narė suteikia įgaliojimus ar perduoda galias; |
| --- | --- |

f)

„įgaliojimas“ – tai aktas, kuriuo pripažintai organizacijai valstybė narė suteikia įgaliojimus ar perduoda galias;

| g) | „teisės aktų nustatytas liudijimas“ – tai vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas; |
| --- | --- |

g)

„teisės aktų nustatytas liudijimas“ – tai vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas;

| h) | „taisyklės ir procedūros“ – tai pripažintos organizacijos reikalavimai, keliami laivų projektavimui, statybai, įrangai, remontui ir apžiūrai; |
| --- | --- |

h)

„taisyklės ir procedūros“ – tai pripažintos organizacijos reikalavimai, keliami laivų projektavimui, statybai, įrangai, remontui ir apžiūrai;

| i) | „laivo klasės liudijimas“ – tai laivo tinkamumą konkrečiam laivo naudojimui ar eksploatavimui patvirtinantis dokumentas, kurį pagal savo nustatytas ir viešai paskelbtas taisykles ir
  nuostatas
  išduoda pripažinta organizacija; |
| --- | --- |

i)

„laivo klasės liudijimas“ – tai laivo tinkamumą konkrečiam laivo naudojimui ar eksploatavimui patvirtinantis dokumentas, kurį pagal savo nustatytas ir viešai paskelbtas taisykles ir
  nuostatas
  išduoda pripažinta organizacija;

| j) | „vietos valstybė“
  —
  tai valstybė, kurioje registruota
  organizacijos
  buveinė, centrinė administracija
  arba
  kurioje vykdoma
  pagrindinė
  pripažintos
  organizacijos
  veikla. |
| --- | --- |

j)

„vietos valstybė“
  —
  tai valstybė, kurioje registruota
  organizacijos
  buveinė, centrinė administracija
  arba
  kurioje vykdoma
  pagrindinė
  pripažintos
  organizacijos
  veikla.

3 straipsnis

1.   Norėdamos suteikti įgaliojimą iki tol dar nepripažintai organizacijai, valstybės narės pateikia Komisijai prašymą suteikti pripažinimą bei išsamią informaciją ir įrodymus, kad organizacija atitinka I priede nustatytus būtiniausius kriterijus, taikant reikalavimą bei numatant jos įsipareigojimą, kad organizacija laikysis 8 straipsnio 4 dalyje 9, 10 ir 11 straipsnių nuostatų.

2.   Komisija kartu su atitinkama valstybe nare, padavusia prašymą, atlieka tų organizacijų, kurias prašoma pripažinti, įvertinimą, siekdama patikrinti, ar organizacijos atitinka 1 dalyje nurodytus reikalavimus ir įsipareigoja jų laikytis.

3.   Komisija pagal 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą atsisako pripažinti organizacijas, kurios neatitinka 1 dalyje nurodytų reikalavimų arba kurių atžvilgiu manoma, kad, remiantis 14 straipsnyje nustatytais kriterijais, jų veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ar aplinkai.

4 straipsnis

1.   Pripažinimą Komisija suteikia pagal 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

▐

2.   Pripažinimas suteikiamas atitinkamam juridiniam asmeniui, kuris yra visų juridinių asmenų, sudarančių pripažintą organizaciją, patronuojantis subjektas. Pripažinimas suteikiamas visiems juridiniams asmenims, kurie prisideda užtikrinant, kad ta organizacija suteiktų pagrindą jų paslaugoms teikti pasauliniu mastu.

3.   Komisija, veikdama pagal 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, atsižvelgdama į atitinkamos organizacijos įrodytus pajėgumus ir žinias, gali apriboti pripažinimą tam tikrų tipų laivų, tam tikro dydžio laivų, tam tikros prekybos arba jų derinių atžvilgiu. Tokiu atveju Komisija išdėsto apribojimo motyvus ir sąlygas, kurias įvykdžius apribojimas panaikinamas arba gali būti išplėstas. Apribojimas bet kuriuo metu gali būti peržiūrėtas.

4.   Komisija parengia ir reguliariai atnaujina pagal šį straipsnį pripažintų organizacijų sąrašą. Tas sąrašas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5 straipsnis

Jei Komisija mano, kad pripažinta organizacija neatitinka I priede nustatytų būtiniausių kriterijų arba nesilaiko šiame reglamente nurodytų įpareigojimų, arba kad pripažintos organizacijos veikla, užtikrinanti saugumą ir taršos prevenciją, žymiai pablogėjo, ir dėl to kyla nepriimtina grėsmė saugumui ar aplinkai, ji pareikalauja, kad ta pripažinta organizacija imtųsi reikalingų prevencinių ir korekcinių veiksmų ir laikydamasi nurodytų terminų užtikrintų, kad būtų laikomasi tų būtiniausių kriterijų ir įpareigojimų, visų pirma pašalinant bet kokią galimą grėsmę saugumui ar aplinkai, arba kitaip pašalintų veiklos pablogėjimo priežastis.

Kai saugumui ar aplinkai kyla galima tiesioginė grėsmė, į prevencinius ir korekcinius veiksmus gali būti įtrauktos laikinosios apsaugos priemonės.

Tačiau Komisija visoms valstybėms narėms, suteikusioms įgaliojimą atitinkamai pripažintai organizacijai, iš anksto praneša apie priemones, kurių ketina imtis, tuo nedarydama įtakos skubiam tų priemonių įgyvendinimui.

6 straipsnis

1.   Be priemonių, kurių buvo imtasi pagal 5 straipsnį, Komisija, pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, gali skirti baudas pripažintai organizacijai:

| a) | kurios rimtas ir pakartotinis nesugebėjimas laikytis I priede nurodytų būtiniausių kriterijų arba 8 straipsnio 4 dalyje, 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodytų įpareigojimų arba kurios blogėjanti veikla atskleidžia rimtus tos organizacijos struktūros, sistemos, procedūrų ir vidaus kontrolės trūkumus; arba |
| --- | --- |

a)

kurios rimtas ir pakartotinis nesugebėjimas laikytis I priede nurodytų būtiniausių kriterijų arba 8 straipsnio 4 dalyje, 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodytų įpareigojimų arba kurios blogėjanti veikla atskleidžia rimtus tos organizacijos struktūros, sistemos, procedūrų ir vidaus kontrolės trūkumus; arba

| b) | kuri 8 straipsnio 1 dalyje numatyto įvertinimo metu Komisijai sąmoningai pateikė neteisingą, nepakankamą arba klaidinančią informaciją arba kitaip trukdė atlikti tą įvertinimą. |
| --- | --- |

b)

kuri 8 straipsnio 1 dalyje numatyto įvertinimo metu Komisijai sąmoningai pateikė neteisingą, nepakankamą arba klaidinančią informaciją arba kitaip trukdė atlikti tą įvertinimą.

2.   Nepažeidžiant 1 dalies, pripažintai organizacijai nesiimant prevencinių ir korekcinių veiksmų, kuriuos įgyvendinti reikalauja Komisija, arba nepagrįstai vėluojant atlikti tokius veiksmus, Komisija tai organizacijai gali skirti reguliariai mokamas baudas tol, kol ji iki galo atliks reikalaujamus veiksmus.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytos vienkartinės ir reguliariai mokamos baudos yra atgrasančios, proporcingai atitinkančios atvejo sudėtingumą ir svarstomos pripažintos organizacijos ekonominį pajėgumą, visų pirma atsižvelgiant į saugumui ar aplinkos apsaugai iškilusios grėsmės mastą.

Jos skiriamos tik po to, kai pripažintai organizacijai ir atitinkamoms valstybėms narėms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas.

Bendra skirtų vienkartinių ir reguliariai mokamų baudų suma neviršija 5 % bendros vidutinės pripažintos organizacijos apyvartos, gautos per praėjusius trejus veiklos metus iš šio reglamento taikymo srityje nurodytos veiklos.

▐

7 straipsnis

1.   Komisija panaikina pripažinimą organizacijos:

| a) | kurios pakartotinis ir rimtas nesugebėjimas laikytis I priede nustatytų būtiniausių kriterijų arba šiame reglamente nurodytų jos įpareigojimų kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ir aplinkai; |
| --- | --- |

a)

kurios pakartotinis ir rimtas nesugebėjimas laikytis I priede nustatytų būtiniausių kriterijų arba šiame reglamente nurodytų jos įpareigojimų kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ir aplinkai;

| b) | kurios pakartotinis ir rimtas nesugebėjimas atlikti veiklos užtikrinant saugumą ir taršos prevenciją kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ar aplinkai; |
| --- | --- |

b)

kurios pakartotinis ir rimtas nesugebėjimas atlikti veiklos užtikrinant saugumą ir taršos prevenciją kelia nepriimtiną grėsmę saugumui ar aplinkai;

| c) | kuri Komisijai neleidžia arba nuolatos trukdo atlikti veiklos įvertinimą; arba |
| --- | --- |

c)

kuri Komisijai neleidžia arba nuolatos trukdo atlikti veiklos įvertinimą; arba

| d) | kuri nesumoka 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų vienkartinių ir (arba) reguliariai mokamų baudų; ║ |
| --- | --- |

d)

kuri nesumoka 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų vienkartinių ir (arba) reguliariai mokamų baudų; ║

▐

2.   Taikydama 1 dalies a ir b punktus, Komisija priima sprendimą remdamasi visa turima informacija, kurią sudaro:

| a) | svarstomos pripažintos organizacijos įvertinimo, kurį pagal 8 straipsnio 1 dalį atliko Komisija, rezultatai; |
| --- | --- |

a)

svarstomos pripažintos organizacijos įvertinimo, kurį pagal 8 straipsnio 1 dalį atliko Komisija, rezultatai;

| b) | valstybių narių pagal Direktyvos .../ .../EB (9)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų] 14 straipsnį pateiktos ataskaitos; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių pagal Direktyvos .../ .../EB (9)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų] 14 straipsnį pateiktos ataskaitos;

| c) | pripažintos organizacijos klasifikuotų laivų avarijų analizė; |
| --- | --- |

c)

pripažintos organizacijos klasifikuotų laivų avarijų analizė;

| d) | 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti pasikartojantys trūkumai; |
| --- | --- |

d)

6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti pasikartojantys trūkumai;

| e) | poveikio pripažintos organizacijos klasėje esančiam laivynui mastas; ir |
| --- | --- |

e)

poveikio pripažintos organizacijos klasėje esančiam laivynui mastas; ir

| f) | neveiksmingas 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių vykdymas. |
| --- | --- |

f)

neveiksmingas 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių vykdymas.

3.   Sprendimą panaikinti pripažinimą savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu priima Komisija pagal 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, prieš tai suteikusi svarstomai pripažintai organizacijai galimybę pateikti savo pastabas.

8 straipsnis

1.   Komisija kartu su valstybe nare, pateikusia atitinkamą prašymą suteikti pripažinimą, reguliariai, bet ne rečiau kaip kartą per dvejus metus atlieka visų patvirtintų organizacijų patikrinimą, siekdama nustatyti, ar jos laikosi šiame reglamente nurodytų įsipareigojimų ir atitinka I priede nustatytus būtiniausius kriterijus. Vertinama tik ta pripažintų organizacijų veikla, kuriai taikomas šis reglamentas.

2.   Pasirinkdama vertinamas pripažintas organizacijas, Komisija ypatingą dėmesį skiria pripažintos organizacijos saugumo užtikrinimo ir taršos prevencijos veiklai, duomenims apie avarijas bei pagal Direktyvos .../.../EB (10)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų] 14 straipsnį valstybių narių pateiktoms ataskaitoms.

3.   Vertinimo metu galima organizuoti apsilankymus pripažintos organizacijos regioniniuose filialuose bei atsitiktinai pasirinktų laivų – eksploatuojamų ir statomų – patikrinimus, siekiant atlikti pripažintos organizacijos veiklos auditą. Tokiais atvejais Komisija praneša valstybei narei, kurioje įsikūręs regioninis filialas. Komisija pateikia valstybėms narėms ataskaitą apie įvertinimo rezultatus.

4.   Kiekviena pripažinta organizacija 12 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komitetui kasmet pateikia savo kokybės sistemos valdymo apžvalgos rezultatus.

9 straipsnis

1.   
  Negalima vadovautis jokiomis pripažintos organizacijos sutartyje su trečiąja šalimi arba įgaliojimų suteikimo susitarimo su vėliavos valstybe esančiomis nuostatomis, kurios apribotų Komisijos galimybes
  gauti informaciją, reikalingą atlikti 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą vertinimą. ▐

2.   Sutartyse su
  trečiosiomis šalimis
  dėl teisės aktų nustatytų liudijimų arba tam tikros klasės liudijimų išdavimo laivams pripažintos organizacijos užtikrina, kad tokie liudijimai būtų išduodami su sąlyga, kad Šalys neprieštarauja, jog
  Bendrijos
  inspektoriai galėtų patekti į laivus, vykdydami 8 straipsnio 1 dalies nuostatas.

10 straipsnis

1.   Pripažintos organizacijos viena su kita periodiškai konsultuojasi, siekdamos užtikrinti organizacijų naudojamų taisyklių ir
  nuostatų
  bei jų įgyvendinimo lygiavertiškumą ir darną. Nepažeisdamos vėliavos valstybių įgaliojimų, jos bendradarbiauja siekdamos nuoseklaus tarptautinių konvencijų aiškinimo. Pripažintos organizacijos tam tikrais atvejais susitaria dėl techninių ir procedūrinių sąlygų, pagal kurias jos pripažins viena kitos
  atitinkamus klasės
  liudijimus remdamosi lygiaverčiais
  pavyzdžiais ir kaip pavyzdį pasirinkdamos griežčiausius bei reikliausius standartus
  ir ypač atsižvelgdamos į laivų įrenginius, pažymėtus atitikimo ženklu pagal 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 96/98/EB dėl laivų įrenginių

   (11).

▐

Pripažintos organizacijos klasifikavimo tikslais pripažįsta jūrinių įrenginių, pažymėtų rato ženklu, liudijimus pagal ║Direktyvą 96/98/EB ║.

Jos Komisijai ir valstybėms narėms periodiškai teikia ataskaitas apie esminę pažangą, pasiektą tobulinant standartus ir medžiagų, įrangos ir detalių liudijimų abipusį pripažinimą.

2.   Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki ... (12) pateikia nepriklausomu tyrimu pagrįstą ataskaitą apie pasiektą taisyklių ir
  nuostatų
  suderinimo lygį ir apie ▐ abipusį pripažinimą.
  Jei pripažintos organizacijos nesilaiko 10 straipsnio reikalavimų, Komisija pasiūlo Europos Parlamentui ir Tarybai būtinas priemones.

3.   Pripažintos organizacijos bendradarbiauja su uosto valstybės kontroliuojančiomis administracijomis dėl reikalų, susijusių su organizacijų tvarkomos klasės laivu, visų pirma kad būtų lengviau pašalinami trūkumai, apie kuriuos pranešta, ar kiti neatitikimai.

4.   Pripažintos organizacijos pateikia visų valstybių narių administracijoms, suteikusioms kokius nors Direktyvos .../ .../EB (13)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų] 3 straipsnyje nurodytus įgaliojimus, ir Komisijai visą reikiamą informaciją apie jų klasifikuotus laivus, pervedimus, pakeitimus, laikino klasės sustabdymo ir klasės panaikinimo atvejus nepriklausomai nuo vėliavos, su kuria plaukioja tie laivai.

Informacija apie pervedimus, pakeitimus, laikino klasės sustabdymo ir klasės panaikinimo atvejus, įskaitant informaciją apie visas apžiūras, kurių terminas yra praėjęs, rekomendacijas, kurių terminas yra pasibaigęs, klasės sąlygas, eksploatavimo sąlygas ar jų klasifikuotiems laivams pritaikytus eksploatavimo apribojimus, nepriklausomai nuo vėliavos, su kuria jie plaukioja, elektroninėmis priemonėmis perduodama į bendrą patikrinimų duomenų bazę, kuria naudojasi valstybės narės įgyvendindamos Direktyvą .../ .../EB [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų], tuo pačiu metu, kai ji įtraukiama į pripažintos organizacijos sistemas, bet jokiu būdu ne vėliau nei per 72 valandas po to, kai laikantis įsipareigojimo reikia pranešti informaciją. Ši informacija, išskyrus klasės, kurios terminai nėra pasibaigę, rekomendacijas ir sąlygas, skelbiama tų pripažintų organizacijų interneto svetainėse.

5.   Nepriklausomai nuo laivo vėliavos, pripažintos organizacijos neišduoda teisės aktais numatyto liudijimo laivui, kurio klasė panaikinta arba yra keičiama dėl saugumo, pirmiau nesuteikusi galimybės vėliavos valstybės kompetentingai administracijai per priimtiną laiką pateikti savo nuomonę dėl to, ar reikia atlikti išsamų laivo patikrinimą.

6.   Perduodant vienos pripažintos organizacijos klasę kitai, perduodančioji organizacija nepagrįstai nedelsdama pateikia priimančiai organizacijai visą laivo istorijos bylą ir informuoja ją visų pirma apie:

| a) | bet kokias apžiūras, kurių terminas yra praėjęs; |
| --- | --- |

a)

bet kokias apžiūras, kurių terminas yra praėjęs;

| b) | bet kokias rekomendacijas, kurių terminas yra pasibaigęs ir klasės sąlygas; |
| --- | --- |

b)

bet kokias rekomendacijas, kurių terminas yra pasibaigęs ir klasės sąlygas;

| c) | laivui taikomas eksploatavimo sąlygas, ir |
| --- | --- |

c)

laivui taikomas eksploatavimo sąlygas, ir

| d) | laivui taikomus eksploatavimo apribojimus. |
| --- | --- |

d)

laivui taikomus eksploatavimo apribojimus.

Priimančioji organizacija naują laivo liudijimą gali išduoti tik tinkamai atlikusi visas apžiūras, kurių terminas yra praėjęs, ir perduodančiosios organizacijos nurodyta tvarka įvykdžiusi laivo atžvilgiu anksčiau pateiktas rekomendacijas ar klasės sąlygas, kurių terminas yra pasibaigęs.

Prieš baigdama rengti naujus
  liudijimus, priimančioji organizacija turi pranešti perduodančiajai organizacijai
  jų
  išdavimo datą ▐ ir
  patvirtinti
  veiksmus, kurių ▐ imtasi
  dėl kiekvienos apžiūros, rekomendacijos ir sąlygų kurių terminas pasibaigęs
  ,
  nurodydama šių veiksmų pradžios vietą ir laiką, taip pat vietą ir laiką, kada jie buvo patenkinamai užbaigti.

Pripažintos organizacijos nustato ir įgyvendina atitinkamus bendrus reikalavimus, skirtus atvejams, kai pervedama klasė, jeigu būtinos specialios atsargumo priemonės. Tokie atvejai – tai bent jau atvejai, kai pervedama laivų, eksploatuojamų 15 ar daugiau metų, klasė ir kai pervedama iš nepripažintos organizacijos pripažintai organizacijai.

Pripažintos organizacijos bendradarbiauja tarpusavyje, siekdamos tinkamai įgyvendinti šios dalies nuostatas.

11 straipsnis

1.   
  Valstybės narės ir pripažintos
  organizacijos iki ... (14) sukuria
  vertinimo komitetą
  laikydamosi
  EN 45012
  kokybės standartų.
  Atitinkamos
  profesinės asociacijos, dirbančios laivybos pramonės srityje, gali dalyvauti jos veikloje konsultantų teisėmis.

2.   
  Vertinimo komitetas
  atlieka šias funkcijas:

| a) | reglamentuoja ir nuolat
  vertina pripažintų organizacijų kokybės valdymo sistemas laikydamasi kokybės standarto ISO 9001 kriterijų; |
| --- | --- |

a)

reglamentuoja ir nuolat
  vertina pripažintų organizacijų kokybės valdymo sistemas laikydamasi kokybės standarto ISO 9001 kriterijų;

| b) | išduoda kokybės
  sistemos
  liudijimus pripažintoms organizacijoms ▐; |
| --- | --- |

b)

išduoda kokybės
  sistemos
  liudijimus pripažintoms organizacijoms ▐;

| c) | skelbia tarptautiniu lygmeniu pripažintų kokybės valdymo standartų
  privalomus
  išaiškinimus, visų pirma siekdama, kad būtų atsižvelgta į specifines pripažintų organizacijų pobūdžio ir įsipareigojimų ypatybes; ir |
| --- | --- |

c)

skelbia tarptautiniu lygmeniu pripažintų kokybės valdymo standartų
  privalomus
  išaiškinimus, visų pirma siekdama, kad būtų atsižvelgta į specifines pripažintų organizacijų pobūdžio ir įsipareigojimų ypatybes; ir

| d) | priima
  atskiras ir bendras rekomendacijas, siekdama tobulinti pripažintų organizacijų
  taisykles,
  procesus ir vidinius kontrolės mechanizmus. |
| --- | --- |

d)

priima
  atskiras ir bendras rekomendacijas, siekdama tobulinti pripažintų organizacijų
  taisykles,
  procesus ir vidinius kontrolės mechanizmus.

3.   
  Vertinimo komitetas yra nepriklausomas, jam
  užtikrinama reikalinga kompetencija ▐, kad
  jis
  galėtų veikti nepriklausomai nuo pripažintų organizacijų,
  jis
  turi reikalingas priemones veiksmingai ir labai profesionaliai atlikti savo pareigas.
  Vertinimo komitetas
  nusistatys savo darbo metodus ir darbo tvarkos taisykles.

▐

4.   
  Vertinimo komitetas
  suteikia suinteresuotoms šalims, įskaitant ▐ Komisiją, visą informaciją apie savo metų darbo planą, taip pat apie išvadas ir rekomendacijas, ypač susidarius tokioms situacijoms, kai gali kilti grėsmė saugumui.

5.   Komisija periodiškai
  atlieka vertinimo komiteto auditą ir 12 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka gali reikalauti, kad komitetas imtųsi priemonių, kurios, Komisijos nuomone, reikalingos užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalies nuostatų.

6.   Komisija praneša valstybėms narėms įvertinimo rezultatus ir tolesnius veiksmus.

12 straipsnis

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2099/2002 (15).

2.   Kai yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

3.   Kai yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

4.   Kai yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

13 straipsnis

1.   Neišplečiant šio reglamento taikymo srities,
  laikantis 12 straipsnio 4 dalyje numatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu,
  ją galima iš dalies pakeisti tam, kad I priede nustatyti būtiniausi kriterijai būtų atnaujinti atsižvelgiant visų pirma į atitinkamus TJO sprendimus.

Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, tvirtinamos pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   Šio reglamento 2 straipsnio b punkte apibrėžtų tarptautinių konvencijų pakeitimai gali būti pašalinti iš šio reglamento taikymo srities remiantis Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsniu.

14 straipsnis

1.   Komisija patvirtina ir paskelbia:

| a) | kriterijus, skirtus įvertinti taisyklių ir procedūrų veiksmingumą, taip pat pripažintų organizacijų veiklą užtikrinant jos klasifikuotų laivų saugumą ir taršos iš šių laivų prevenciją, visų pirma atsižvelgiant į duomenis, sukauptus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės ir (arba) kita panašia tvarka; ir |
| --- | --- |

a)

kriterijus, skirtus įvertinti taisyklių ir procedūrų veiksmingumą, taip pat pripažintų organizacijų veiklą užtikrinant jos klasifikuotų laivų saugumą ir taršos iš šių laivų prevenciją, visų pirma atsižvelgiant į duomenis, sukauptus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės ir (arba) kita panašia tvarka; ir

| b) | kriterijus, pagal kuriuos galėtų nustatyti, kada tokia veikla taptų nepriimtina grėsme saugumui arba aplinkai, ir kuriuose gali būti atsižvelgiama į konkrečias mažesnes arba labai specializuotas organizacijas veikiančias aplinkybes. |
| --- | --- |

b)

kriterijus, pagal kuriuos galėtų nustatyti, kada tokia veikla taptų nepriimtina grėsme saugumui arba aplinkai, ir kuriuose gali būti atsižvelgiama į konkrečias mažesnes arba labai specializuotas organizacijas veikiančias aplinkybes.

Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant, tvirtinamos pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant, susijusios su 6 straipsnio ir, atitinkamais atvejais, 7 straipsnio įgyvendinimu, tvirtinamos pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Nepažeisdama nuostatos dėl nedelsiant pradedamų taikyti I priede nustatytų būtiniausių kriterijų ir pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, Komisija gali patvirtinti jų aiškinimo taisykles bei gali apsvarstyti galimybę nustatyti I priedo A dalies 3 punkte numatytų bendrųjų būtiniausių kriterijų tikslus.

15 straipsnis

1.   Šios reglamento įsigaliojimo metu pripažinimą pagal Direktyvą 94/57/EB gavusios organizacijos išlaiko pripažinimą, laikantis 2 dalies nuostatų.

2.   Nepažeisdama 5 ir 7 straipsnių, Komisija persvarsto visus pagal Direktyvą 94/57/EB suteiktus apribotus pripažinimus pagal šio reglamento 4 straipsnio 2 dalį iki ... (16), siekdama pagal 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą nuspręsti, ar vieni apribojimai turi būti pakeisti kitais, ar panaikinti. Apribojimai taikomi tol, kol Komisija priima sprendimą.

16 straipsnis

Pagal 8 straipsnio 1 dalį atlikdama įvertinimą, Komisija patikrina, kad pripažinimo turėtojas organizacijos struktūroje būtų atitinkamas juridinis asmuo, kuriam taikomos šio reglamento nuostatos. Jeigu yra kitaip, Komisija priima sprendimą, iš dalies pakeičiantį tą pripažinimą.

Jeigu Komisija iš dalies pakeičia pripažinimą, valstybės narės, atsižvelgdamos į tokį pakeitimą, pritaiko savo susitarimus su šia organizacija.

17 straipsnis

Komisija kas dvejus metus informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie šios direktyvos įgyvendinimą.

18 straipsnis

Nuorodos Bendrijos ir nacionalinėje teisėje į Direktyvą 94/57/EB prireikus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą koreliacinę lentelę.

19 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 632), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 190 E, 2008 7 29, p. 1) ir 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija ║.

3

pozicija

2008 m. birželio 6 d.

(OL C 190 E, 2008 7 29, p. 1)

2008 m. rugsėjo 24 d.

(4)  OL L 319, 1994 12 12, p. 20. ║.

4

(5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

5

(6)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. ║.

6

(7)  OL: Prašome įrašyti Direktyvos numerį ir ║ datą ║.

7

numerį ir

(8)  OL L ║.

8

(9)  OL: Prašome įrašyti ║ numerį.

9

(10)  OL: Prašome įrašyti ║numerį.

10

(11)  

  OL L 46, 1997.2.17, p. 25

  .

11

OL L 46, 1997.2.17, p. 25

(12)  
  Treji
  metai po šio reglamento įsigaliojimo.

12

Treji

(13)  OL: Prašome įrašyti ║numerį.

13

(14)  
  per 18
  mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

14

per 18

(15)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. ║.

15

(16)  ║ Dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

16

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisI PRIEDAS

ORGANIZACIJOMS TAIKOMI BŪTINIAUSI KRITERIJAI

(NURODYTI 3 STRAIPSNYJE)

A.   BENDRIEJI BŪTINIAUSI KRITERIJAI

| 1. | Norėdama turėti galimybę įgyti ar toliau turėti Bendrijos pripažinimą, pripažinta organizacija privalo turėti juridinio asmens statusą valstybėje, kurioje ji įsikūrusi. Jos atskaitomybę tvirtina nepriklausomi auditoriai. |
| --- | --- |

1.

Norėdama turėti galimybę įgyti ar toliau turėti Bendrijos pripažinimą, pripažinta organizacija privalo turėti juridinio asmens statusą valstybėje, kurioje ji įsikūrusi. Jos atskaitomybę tvirtina nepriklausomi auditoriai.

| 2. | Pripažinta organizacija privalo sugebėti dokumentais pagrįsti didelę patirtį, įgytą vertinant prekybos laivų projektus ir konstrukcijas. |
| --- | --- |

2.

Pripažinta organizacija privalo sugebėti dokumentais pagrįsti didelę patirtį, įgytą vertinant prekybos laivų projektus ir konstrukcijas.

| 3. | Pripažintoje organizacijoje visada privalo būti pakankamas vadovaujančio, techninio ir tyrimus atliekančio personalo kiekis, atitinkantis tos klasės laivyno dydį, sudėtį ir organizacijos darbą statant laivus ir keičiant jų paskirtį. Pripažinta organizacija, kai reikia ir jei reikia, privalo galėti skirti priemones ir personalą į bet kokią darbo vietą atitinkamam darbui atlikti pagal 6 ir 7 punktų bendruosius būtiniausius kriterijus ir pagal B dalies specialiuosius būtiniausius kriterijus. |
| --- | --- |

3.

Pripažintoje organizacijoje visada privalo būti pakankamas vadovaujančio, techninio ir tyrimus atliekančio personalo kiekis, atitinkantis tos klasės laivyno dydį, sudėtį ir organizacijos darbą statant laivus ir keičiant jų paskirtį. Pripažinta organizacija, kai reikia ir jei reikia, privalo galėti skirti priemones ir personalą į bet kokią darbo vietą atitinkamam darbui atlikti pagal 6 ir 7 punktų bendruosius būtiniausius kriterijus ir pagal B dalies specialiuosius būtiniausius kriterijus.

| 4. | Pripažinta organizacija privalo turėti ir taikyti savo išsamių taisyklių rinkinius ir procedūras arba įrodyti galinti nustatyti ir taikyti šias taisykles, skirtas prekybos laivų projektavimui, statybai ir periodinei apžiūrai, kurios atitiktų tarptautiniu lygiu pripažintus standartus. Jos privalo būti paskelbtos, nuolatos atnaujinamos ir tobulinamos, panaudojant mokslinių tyrimų ir plėtros programas. |
| --- | --- |

4.

Pripažinta organizacija privalo turėti ir taikyti savo išsamių taisyklių rinkinius ir procedūras arba įrodyti galinti nustatyti ir taikyti šias taisykles, skirtas prekybos laivų projektavimui, statybai ir periodinei apžiūrai, kurios atitiktų tarptautiniu lygiu pripažintus standartus. Jos privalo būti paskelbtos, nuolatos atnaujinamos ir tobulinamos, panaudojant mokslinių tyrimų ir plėtros programas.

| 5. | Pripažinta organizacija privalo kiekvienais metais skelbti arba visuomenei prieinamoje elektroninėje bazėje tvarkyti savo laivų registrą. |
| --- | --- |

5.

Pripažinta organizacija privalo kiekvienais metais skelbti arba visuomenei prieinamoje elektroninėje bazėje tvarkyti savo laivų registrą.

| 6. | Pripažinta organizacija neprivalo būti valdoma laivų savininkų ar laivų statytojų, arba kitų asmenų, kurių komercinė veikla būtų susijusi su laivų statymu, įrengimu, remontu ar eksploatavimu. Pripažintos organizacijos pajamos iš esmės neprivalo priklausyti nuo vienos komercinės įmonės. Pripažinta organizacija negali imtis tam tikros klasės arba teisės aktų numatytų darbų, jei ji yra susijusi su laivo savininku ar operatoriumi arba jei turi su juo verslo, asmeninių ar giminystės ryšių. Ši nuostata taip pat taikoma pripažintoje organizacijoje dirbantiems apžiūrą atliekantiems pareigūnams. |
| --- | --- |

6.

Pripažinta organizacija neprivalo būti valdoma laivų savininkų ar laivų statytojų, arba kitų asmenų, kurių komercinė veikla būtų susijusi su laivų statymu, įrengimu, remontu ar eksploatavimu. Pripažintos organizacijos pajamos iš esmės neprivalo priklausyti nuo vienos komercinės įmonės. Pripažinta organizacija negali imtis tam tikros klasės arba teisės aktų numatytų darbų, jei ji yra susijusi su laivo savininku ar operatoriumi arba jei turi su juo verslo, asmeninių ar giminystės ryšių. Ši nuostata taip pat taikoma pripažintoje organizacijoje dirbantiems apžiūrą atliekantiems pareigūnams.

| 7. | Pripažinta organizacija privalo vadovautis TJO Rezoliucijos A.789(19) dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų tikrinimo ir sertifikavimo funkcijų specifikacijų priedo nuostatomis tiek, kiek jos susijusios su šio reglamento taikymo sričiai priklausančiais klausimais. |
| --- | --- |

7.

Pripažinta organizacija privalo vadovautis TJO Rezoliucijos A.789(19) dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų tikrinimo ir sertifikavimo funkcijų specifikacijų priedo nuostatomis tiek, kiek jos susijusios su šio reglamento taikymo sričiai priklausančiais klausimais.

B.   KONKRETŪS BŪTINIAUSI KRITERIJAI

| 1. | Pripažinta organizacija veikia
  visame pasaulyje, skirdama tik savo
  techninius darbuotojus
  arba ▐ pagrįstais atvejais – kitų ▐ organizacijų
  techninius darbuotojus
  . |
| --- | --- |

1.

Pripažinta organizacija veikia
  visame pasaulyje, skirdama tik savo
  techninius darbuotojus
  arba ▐ pagrįstais atvejais – kitų ▐ organizacijų
  techninius darbuotojus
  .

| 2. | Pripažintos organizacijos veiklą privalo reglamentuoti etikos kodeksas. |
| --- | --- |

2.

Pripažintos organizacijos veiklą privalo reglamentuoti etikos kodeksas.

| 3. | Pripažinta organizacija privalo būti valdoma ir administruojama taip, kad būtų užtikrinamas administracijos reikalaujamos informacijos konfidencialumas. |
| --- | --- |

3.

Pripažinta organizacija privalo būti valdoma ir administruojama taip, kad būtų užtikrinamas administracijos reikalaujamos informacijos konfidencialumas.

| 4. | Pripažinta organizacija privalo teikti reikalingą informaciją administracijai, Komisijai ir suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

4.

Pripažinta organizacija privalo teikti reikalingą informaciją administracijai, Komisijai ir suinteresuotosioms šalims.

| 5. | Pripažinta organizacija, jos apžiūrą atliekantys pareigūnai ir techniniai darbuotojai atlieka savo darbą jokiu būdu nepažeisdami laivų statyklų, įrangos tiekėjų ir laivų savininkų intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant patentus, licencijas, pažangiąją patirtį ar kitos rūšies žinias, kurių naudojimas yra teisiškai saugomas Bendrijos ar nacionaliniu lygiu; jokiomis aplinkybėmis ir nepažeisdami valstybių narių ir Komisijos vertinimo įgaliojimų, visų pirma pagal 9 straipsnį, pripažinta organizacija ar jos samdomi apžiūrą atliekantys pareigūnai ir techniniai darbuotojai negali perduoti ar atskleisti komerciniu požiūriu svarbių duomenų, kurie buvo gauti jiems inspektuojant, tikrinant ir stebint statomus ar remontuojamus laivus. |
| --- | --- |

5.

Pripažinta organizacija, jos apžiūrą atliekantys pareigūnai ir techniniai darbuotojai atlieka savo darbą jokiu būdu nepažeisdami laivų statyklų, įrangos tiekėjų ir laivų savininkų intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant patentus, licencijas, pažangiąją patirtį ar kitos rūšies žinias, kurių naudojimas yra teisiškai saugomas Bendrijos ar nacionaliniu lygiu; jokiomis aplinkybėmis ir nepažeisdami valstybių narių ir Komisijos vertinimo įgaliojimų, visų pirma pagal 9 straipsnį, pripažinta organizacija ar jos samdomi apžiūrą atliekantys pareigūnai ir techniniai darbuotojai negali perduoti ar atskleisti komerciniu požiūriu svarbių duomenų, kurie buvo gauti jiems inspektuojant, tikrinant ir stebint statomus ar remontuojamus laivus.

| 6. | Pripažintos organizacijos vadovybė privalo apibrėžti ir dokumentais pagrįsti savo politiką ir tikslus bei įsipareigojimus dėl kokybės ir užtikrinti, kad ta politika būtų suprantama, įgyvendinama ir jos būtų laikomasi visais pripažintos organizacijos lygiais. Pripažintos organizacijos politika privalo būti pagrįsta saugumo užtikrinimo ir taršos prevencijos veiklos uždaviniais ir rodikliais. |
| --- | --- |

6.

Pripažintos organizacijos vadovybė privalo apibrėžti ir dokumentais pagrįsti savo politiką ir tikslus bei įsipareigojimus dėl kokybės ir užtikrinti, kad ta politika būtų suprantama, įgyvendinama ir jos būtų laikomasi visais pripažintos organizacijos lygiais. Pripažintos organizacijos politika privalo būti pagrįsta saugumo užtikrinimo ir taršos prevencijos veiklos uždaviniais ir rodikliais.

| 7. | Pripažinta organizacija privalo užtikrinti, kad:






  a) | jos taisyklės ir procedūros yra parengtos ir jų laikomasi pagal tam tikrą sistemą; |
| --- | --- | --- |

7.

Pripažinta organizacija privalo užtikrinti, kad:

a)

jos taisyklės ir procedūros yra parengtos ir jų laikomasi pagal tam tikrą sistemą;

| b) | jos taisyklių ir procedūrų yra laikomasi ir yra sukurta paslaugų kokybės vertinimo tų taisyklių ir procedūrų požiūriu vidinė sistema; |
| --- | --- |

b)

jos taisyklių ir procedūrų yra laikomasi ir yra sukurta paslaugų kokybės vertinimo tų taisyklių ir procedūrų požiūriu vidinė sistema;

| c) | teisės aktų numatyto darbo, kurį atlikti pripažinta organizacija yra įgaliota, reikalavimų yra laikomasi ir yra sukurta paslaugų kokybės vertinimo vidinė sistema, prižiūrinti, kaip laikomasi tarptautinių konvencijų; |
| --- | --- |

c)

teisės aktų numatyto darbo, kurį atlikti pripažinta organizacija yra įgaliota, reikalavimų yra laikomasi ir yra sukurta paslaugų kokybės vertinimo vidinė sistema, prižiūrinti, kaip laikomasi tarptautinių konvencijų;

| d) | darbuotojų, nuo kurių darbo priklauso pripažintos organizacijos paslaugų kokybė, atsakomybė, įgaliojimai ir tarpusavio ryšiai yra apibrėžti ir pagrįsti dokumentais; |
| --- | --- |

d)

darbuotojų, nuo kurių darbo priklauso pripažintos organizacijos paslaugų kokybė, atsakomybė, įgaliojimai ir tarpusavio ryšiai yra apibrėžti ir pagrįsti dokumentais;

| e) | visi darbai atliekami esant kontroliuojamoms sąlygoms; |
| --- | --- |

e)

visi darbai atliekami esant kontroliuojamoms sąlygoms;

| f) | yra sukurta priežiūros funkcijas atliekanti sistema, skirta prižiūrėti pripažintos organizacijos samdomų apžiūrą atliekančių pareigūnų bei techninio ir administracijos personalo veiksmus ir darbą; |
| --- | --- |

f)

yra sukurta priežiūros funkcijas atliekanti sistema, skirta prižiūrėti pripažintos organizacijos samdomų apžiūrą atliekančių pareigūnų bei techninio ir administracijos personalo veiksmus ir darbą;

| g) | apžiūrą atliekantys pareigūnai yra išsamiai susipažinę su tuo laivų tipu, kuriam priklauso jų tikrinamas laivas, tiek, kiek tai reikalinga konkrečiai apžiūrai atlikti, taip pat su atitinkamais keliamais reikalavimais; |
| --- | --- |

g)

apžiūrą atliekantys pareigūnai yra išsamiai susipažinę su tuo laivų tipu, kuriam priklauso jų tikrinamas laivas, tiek, kiek tai reikalinga konkrečiai apžiūrai atlikti, taip pat su atitinkamais keliamais reikalavimais;

| h) | įdiegta apžiūrą atliekančių pareigūnų kvalifikacijos kėlimo ir nuolatinė jų žinių atnaujinimo sistema; |
| --- | --- |

h)

įdiegta apžiūrą atliekančių pareigūnų kvalifikacijos kėlimo ir nuolatinė jų žinių atnaujinimo sistema;

| i) | daromi įrašai, liudijantys, kad dalykams, kuriuos apima teikiamos paslaugos, jau taikomi nustatyti standartai ir egzistuoja veiksmingai funkcionuojanti kokybės sistema; |
| --- | --- |

i)

daromi įrašai, liudijantys, kad dalykams, kuriuos apima teikiamos paslaugos, jau taikomi nustatyti standartai ir egzistuoja veiksmingai funkcionuojanti kokybės sistema;

| j) | visuose padaliniuose veikia visuotinė planinių ir dokumentais patvirtintų kokybės užtikrinimo veiklos vidaus audito sistema; |
| --- | --- |

j)

visuose padaliniuose veikia visuotinė planinių ir dokumentais patvirtintų kokybės užtikrinimo veiklos vidaus audito sistema;

| k) | teisės aktų numatytos apžiūros ir patikrinimai, kuriuos reikalauja atlikti Apžiūros ir sertifikavimo suderinta sistema, ir kurias pripažinta organizacija yra įgaliota atlikti, organizuojamos pagal TJO Rezoliucijos A.948(23) dėl rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą, priedo ir priedėlio reikalavimus; |
| --- | --- |

k)

teisės aktų numatytos apžiūros ir patikrinimai, kuriuos reikalauja atlikti Apžiūros ir sertifikavimo suderinta sistema, ir kurias pripažinta organizacija yra įgaliota atlikti, organizuojamos pagal TJO Rezoliucijos A.948(23) dėl rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą, priedo ir priedėlio reikalavimus;

| l) | yra aiškus atsakomybės ir kontrolės pasidalijimas tarp pripažintos organizacijos centrinės buveinės ir regioninių filialų bei tarp pripažintų organizacijų ir jų apžiūrą atliekančių pareigūnų. |
| --- | --- |

l)

yra aiškus atsakomybės ir kontrolės pasidalijimas tarp pripažintos organizacijos centrinės buveinės ir regioninių filialų bei tarp pripažintų organizacijų ir jų apžiūrą atliekančių pareigūnų.

| 8. | Organizacija
  privalo būti parengusi
  ir
  įgyvendinusi ir naudotis veiksminga vidine kokybės sistema, pagrįsta atitinkamomis tarptautiniu lygiu pripažintų standartų dalimis, atitinkančia EN ISO/IEC 17020:2004 (patikrinimo institucijos) ir EN ISO 9001:2000 ▐, pagal 11 straipsnio 1 dalyje nurodytos
  vertinimo komiteto
  patvirtintą išaiškinimą.


  Vertinimo komitetas privalo veikti savarankiškai, todėl jis turi turėti visas būtinas priemones, kad jis galėtų deramai veikti ir atlikti išsamų ir nuolatinį darbą. Jis turi turėti specializuotų ir pažangių techninių žinių bei elgesio kodeksą, kuris užtikrintų auditorių nepriklausomą veiklą. |
| --- | --- |

8.

Organizacija
  privalo būti parengusi
  ir
  įgyvendinusi ir naudotis veiksminga vidine kokybės sistema, pagrįsta atitinkamomis tarptautiniu lygiu pripažintų standartų dalimis, atitinkančia EN ISO/IEC 17020:2004 (patikrinimo institucijos) ir EN ISO 9001:2000 ▐, pagal 11 straipsnio 1 dalyje nurodytos
  vertinimo komiteto
  patvirtintą išaiškinimą.

Vertinimo komitetas privalo veikti savarankiškai, todėl jis turi turėti visas būtinas priemones, kad jis galėtų deramai veikti ir atlikti išsamų ir nuolatinį darbą. Jis turi turėti specializuotų ir pažangių techninių žinių bei elgesio kodeksą, kuris užtikrintų auditorių nepriklausomą veiklą.

| 9. | Organizacijos
  taisyklės ir
  nuostatos
  privalo būti įgyvendinamos taip, kad organizacija, remdamasi savo tiesioginėmis žiniomis ir nuomone, galėtų patikimai ir objektyviai patvirtinti, kad atitinkami laivai yra saugūs, išduodama klasės liudijimus, pagal kuriuos gali būti išduodami teisės aktų numatyti liudijimai. |
| --- | --- |

9.

Organizacijos
  taisyklės ir
  nuostatos
  privalo būti įgyvendinamos taip, kad organizacija, remdamasi savo tiesioginėmis žiniomis ir nuomone, galėtų patikimai ir objektyviai patvirtinti, kad atitinkami laivai yra saugūs, išduodama klasės liudijimus, pagal kuriuos gali būti išduodami teisės aktų numatyti liudijimai.

| 10. | Pripažinta organizacija privalo turėti visus reikalingus išteklius, (pasitelkiant kvalifikuotus profesionalius darbuotojus ir laikantis TJO Rezoliucijos A.913(22) dėl Tarptautinio saugos valdymo (ISM) kodekso įgyvendinimo rekomendacijų administracijoms priedo nuostatų), kad galėtų atlikti saugumo kokybės sistemos taikymo ir priežiūros įvertinimą tiek krante, tiek laivuose, kuriuos siekiama sertifikuoti. |
| --- | --- |

10.

Pripažinta organizacija privalo turėti visus reikalingus išteklius, (pasitelkiant kvalifikuotus profesionalius darbuotojus ir laikantis TJO Rezoliucijos A.913(22) dėl Tarptautinio saugos valdymo (ISM) kodekso įgyvendinimo rekomendacijų administracijoms priedo nuostatų), kad galėtų atlikti saugumo kokybės sistemos taikymo ir priežiūros įvertinimą tiek krante, tiek laivuose, kuriuos siekiama sertifikuoti.

| 11. | Pripažinta organizacija turi leisti, kad tobulinant jos taisykles ir procedūras dalyvautų administracijos ar kitų suinteresuotų šalių atstovai. |
| --- | --- |

11.

Pripažinta organizacija turi leisti, kad tobulinant jos taisykles ir procedūras dalyvautų administracijos ar kitų suinteresuotų šalių atstovai.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisII PRIEDAS

KORELIACINĖ LENTELĖ

| Direktyva 94/57/EBC | Direktyva .../.../EB (1)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų] | Šis reglamentas |
| --- | --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas |
| 2 straipsnio b punktas | 2 straipsnio b punktas | – |
| 2 straipsnio c punktas | 2 straipsnio c punktas | – |
| 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio b punktas |
| 2 straipsnio e punktas | 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio c punktas |
| – | 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio d punktas |
| 2 straipsnio f punktas | 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio e punktas |
| 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio f punktas |
| 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio k punktas | 2 straipsnio g punktas |
| 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio m punktas | 2 straipsnio i punktas |
| – | 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio h punktas |
| 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio n punktas | – |
| 2 straipsnio k punktas | – | 2 straipsnio j punktas |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis | – |
| 4 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | – | 3 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies antras sakinys | – | 3 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies trečias sakinys | – | – |
| 4 straipsnio 1 dalies ketvirtas sakinys | – | 4 straipsnio 1 dalis |
| – | – | 3 straipsnio 3 dalis |
| – | – | 4 straipsnio 2, 3, 4 dalys |
| – | – | 5 straipsnis |
| – | – | 6 straipsnis |
| – | – | 7 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis | – |
| 5 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 2 dalis | – |
| 6 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys | 9 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys | – |
| 6 straipsnio 5 dalis | – | – |
| 7 straipsnis | 10 straipsnis | 12 straipsnis |
| 8 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas | – |
| 8 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | – | 13 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas | – |
| – | 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 2 dalis | – |
| 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | – | 13 straipsnio 2 dalis |
| 9 straipsnio 1 dalis | – | – |
| 9 straipsnio 2 dalis | – | – |
| 10 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai | 12 straipsnis | – |
| 10 straipsnio 1 dalies įvadas | – | – |
| 11 straipsnio 1 ir 2 dalys | 13 straipsnio 1 ir 2 dalys | – |
| 11 straipsnio 3 ir 4 dalys | – | 8 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis | – |
| 13 straipsnis | – | – |
| 14 straipsnis | 15 straipsnio 1 ir 2 dalys | – |
| – | 15 straipsnio 3 dalis | – |
| – | 16 straipsnis | – |
| – | | 9 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | | |
| | | 10 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 15 straipsnio 2 dalis | | 10 straipsnio 3 dalis |
| 15 straipsnio 3 dalis | – | 10 straipsnio 4 dalis |
| 15 straipsnio 4 dalis | | 10 straipsnio 5 dalis |
| 15 straipsnio 5 dalis | | 10 straipsnio 6 dalies pirma, antra, trečia, penkta pastraipos |
| – | | 10 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa |
| 16 straipsnis | 17 straipsnis | – |
| 17 straipsnis | 20 straipsnis | – |
| – | 18 straipsnis | – |
| – | 19 straipsnis | – |
| | | 11 straipsnis |
| | | 14 straipsnis |
| | | 15 straipsnis |
| | | 16 straipsnis |
| | | 17 straipsnis |
| | | 18 straipsnis |
| | | 19 straipsnis |
| Priedas | | I priedas |
| | I priedas | |
| | II priedas | II priedas |

Direktyva 94/57/EBC

Direktyva .../.../EB (1)
  [dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi ir dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų]

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio b punktas

–

2 straipsnio c punktas

2 straipsnio c punktas

–

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio c punktas

–

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio k punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio m punktas

2 straipsnio i punktas

–

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio n punktas

–

2 straipsnio k punktas

–

2 straipsnio j punktas

3 straipsnis

3 straipsnis

–

4 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

–

3 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalies antras sakinys

–

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 1 dalies trečias sakinys

–

–

4 straipsnio 1 dalies ketvirtas sakinys

–

4 straipsnio 1 dalis

–

–

3 straipsnio 3 dalis

–

–

4 straipsnio 2, 3, 4 dalys

–

–

5 straipsnis

–

–

6 straipsnis

–

–

7 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

–

5 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 2 dalis

–

6 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys

9 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys

–

6 straipsnio 5 dalis

–

–

7 straipsnis

10 straipsnis

12 straipsnis

8 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka

11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas

–

8 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

–

13 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas

–

–

11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

–

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

–

13 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 1 dalis

–

–

9 straipsnio 2 dalis

–

–

10 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai

12 straipsnis

–

10 straipsnio 1 dalies įvadas

–

–

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

13 straipsnio 1 ir 2 dalys

–

11 straipsnio 3 ir 4 dalys

–

8 straipsnio 1 ir 2 dalys

12 straipsnis

14 straipsnis

–

13 straipsnis

–

–

14 straipsnis

15 straipsnio 1 ir 2 dalys

–

–

15 straipsnio 3 dalis

–

–

16 straipsnis

–

–

9 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

–

10 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 5 dalis

15 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 6 dalies pirma, antra, trečia, penkta pastraipos

–

10 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa

16 straipsnis

17 straipsnis

–

17 straipsnis

20 straipsnis

–

–

18 straipsnis

–

–

19 straipsnis

–

11 straipsnis

14 straipsnis

15 straipsnis

16 straipsnis

17 straipsnis

18 straipsnis

19 straipsnis

Priedas

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

---

(1)  OL: Prašome įrašyti ║numerį.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/291

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisElektroninių ryšių tinklai ir paslaugos ***I

P6_TA(2008)0449

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (COM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos siūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0697),

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0427/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0321/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją sudaryti pasiūlymą iš naujo, jeigu ji ketina jį iš esmės pakeisti ar vietoj jo priimti kitą teksto redakciją; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją sudaryti pasiūlymą iš naujo, jeigu ji ketina jį iš esmės pakeisti ar vietoj jo priimti kitą teksto redakciją;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2007)0247

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą
  2008/ .../EB,
  iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Galiojančią elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą sudaro šios penkios direktyvos: 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (7) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (8). Komisija turi reguliariai persvarstyti jų veikimą, siekdama visų pirma nustatyti, ar reikia jas pakeisti atsižvelgiant į technologijų ir rinkos pokyčius. |
| --- | --- |

(1)

Galiojančią elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą sudaro šios penkios direktyvos: 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (7) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (8). Komisija turi reguliariai persvarstyti jų veikimą, siekdama visų pirma nustatyti, ar reikia jas pakeisti atsižvelgiant į technologijų ir rinkos pokyčius.

| (2) | Vadovaujantis 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyva 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyva)

   (9)

  , peržiūra buvo atlikta 2007 m. siekiant užtikrinti optimalias konkurencijos sąlygas ir teisinį aiškumą informacinių technologijų ir žiniasklaidos sektoriaus atstovams ir paslaugų teikėjams Europos Sąjungoje, taip pat palankias sąlygas kultūrų ir kalbų įvairovei. Todėl šiuo požiūriu teisinga ir subalansuota elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema yra esminis viso ES garso ir vaizdo sektoriaus ramstis. |
| --- | --- |

(2)

Vadovaujantis 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyva 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyva)

   (9)

  , peržiūra buvo atlikta 2007 m. siekiant užtikrinti optimalias konkurencijos sąlygas ir teisinį aiškumą informacinių technologijų ir žiniasklaidos sektoriaus atstovams ir paslaugų teikėjams Europos Sąjungoje, taip pat palankias sąlygas kultūrų ir kalbų įvairovei. Todėl šiuo požiūriu teisinga ir subalansuota elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema yra esminis viso ES garso ir vaizdo sektoriaus ramstis.

| (3) | Todėl Komisija pateikė pirmines išvadas 2006 m. birželio 29 d. Komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo. Remiantis šiomis pirminėmis išvadomis, buvo suorganizuotos viešosios konsultacijos, per kurias buvo nustatyta, kad vis dar nesukurta elektroninių ryšių vidaus rinka, todėl šį svarbų klausimą reikia spręsti. Pirmiausia nustatyta, kad suskaidyta ir nenuosekli nacionalinių reguliavimo institucijų veikla keltų pavojų sektoriaus konkurencingumui, o vartotojai nebegalėtų naudotis esminiais tarpvalstybinės konkurencijos privalumais. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Komisija pateikė pirmines išvadas 2006 m. birželio 29 d. Komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo. Remiantis šiomis pirminėmis išvadomis, buvo suorganizuotos viešosios konsultacijos, per kurias buvo nustatyta, kad vis dar nesukurta elektroninių ryšių vidaus rinka, todėl šį svarbų klausimą reikia spręsti. Pirmiausia nustatyta, kad suskaidyta ir nenuosekli nacionalinių reguliavimo institucijų veikla keltų pavojų sektoriaus konkurencingumui, o vartotojai nebegalėtų naudotis esminiais tarpvalstybinės konkurencijos privalumais.

| (4) | Todėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų būti reformuota tam, kad sugriežtinant pagrindinėse rinkose didelę rinkos įtaką turinčių operatorių reguliavimo mechanizmą Bendrijos lygmeniu būtų sukurta elektroninių ryšių vidaus rinka. ▐ Atliekant reformą taip pat reikia sudaryti veiksmingo
  ir koordinuojamo
  spektro valdymo strategiją tam, kad būtų sukurta bendra Europos informacijos erdvė ir sustiprintos neįgaliems paslaugų gavėjams skirtos nuostatos siekiant sukurti įtraukiąją informacinę visuomenę. |
| --- | --- |

(4)

Todėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų būti reformuota tam, kad sugriežtinant pagrindinėse rinkose didelę rinkos įtaką turinčių operatorių reguliavimo mechanizmą Bendrijos lygmeniu būtų sukurta elektroninių ryšių vidaus rinka. ▐ Atliekant reformą taip pat reikia sudaryti veiksmingo
  ir koordinuojamo
  spektro valdymo strategiją tam, kad būtų sukurta bendra Europos informacijos erdvė ir sustiprintos neįgaliems paslaugų gavėjams skirtos nuostatos siekiant sukurti įtraukiąją informacinę visuomenę.

| (5) | ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos tikslas – sukurti tvarią elektroninių ryšių „ekosistemą“, kuri būtų pagrįsta pasiūla ir paklausa: pasiūla, kurią sukuria veiksminga ir konkurencinga infrastruktūra ir paslaugų rinkos, ir paklausa, kuri atsiranda vis spartesnio informacinės visuomenės vystymosi dėka. |
| --- | --- |

(5)

ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos tikslas – sukurti tvarią elektroninių ryšių „ekosistemą“, kuri būtų pagrįsta pasiūla ir paklausa: pasiūla, kurią sukuria veiksminga ir konkurencinga infrastruktūra ir paslaugų rinkos, ir paklausa, kuri atsiranda vis spartesnio informacinės visuomenės vystymosi dėka.

| (6) | Kitas ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos tikslas – augant konkurencijai rinkose laipsniškai sumažinti sektoriaus ex ante taisykles ir galiausiai pasiekti, kad elektroninius ryšius reglamentuotų tik konkurencijos teisė. Kadangi elektroninių ryšių rinkose pastaraisiais metais matyti didelis konkurencinis augimas, svarbu, kad ex ante reguliavimo priemonės būtų taikomos tik tada, kai nevyksta veiksminga ir tvari konkurencija. Ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę reikėtų persvarstyti, ar reikalingas tolesnis ex ante reguliavimas. |
| --- | --- |

(6)

Kitas ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos tikslas – augant konkurencijai rinkose laipsniškai sumažinti sektoriaus ex ante taisykles ir galiausiai pasiekti, kad elektroninius ryšius reglamentuotų tik konkurencijos teisė. Kadangi elektroninių ryšių rinkose pastaraisiais metais matyti didelis konkurencinis augimas, svarbu, kad ex ante reguliavimo priemonės būtų taikomos tik tada, kai nevyksta veiksminga ir tvari konkurencija. Ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę reikėtų persvarstyti, ar reikalingas tolesnis ex ante reguliavimas.

| (7) | Siekiant užtikrinti, kad požiūris į skirtingas konkurencijos sąlygas būtų proporcingas ir pritaikytas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti apibrėžti mažesnes negu nacionalinio lygmens rinkas ir (arba) panaikinti reguliavimo priemones tose rinkose ir (arba) geografiniuose regionuose, kur yra veiksminga infrastruktūros konkurencija, net jei jie nėra apibrėžti kaip atskiros rinkos. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti, kad požiūris į skirtingas konkurencijos sąlygas būtų proporcingas ir pritaikytas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti apibrėžti mažesnes negu nacionalinio lygmens rinkas ir (arba) panaikinti reguliavimo priemones tose rinkose ir (arba) geografiniuose regionuose, kur yra veiksminga infrastruktūros konkurencija, net jei jie nėra apibrėžti kaip atskiros rinkos.

| (8) | Svarbiausias klausimas ateinančiais metais siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų – numatyti atitinkamų paskatų investuoti į aukštos spartos tinklus, nes tai paskatins naujoves plataus turinio interneto paslaugų sektoriuje ir sustiprins tarptautinį Europos Sąjungos konkurencingumą. Šie tinklai turi daug galimybių teikti naudos vartotojams ir įmonėms visoje Europos Sąjungoje. Todėl labai svarbu, kad skatinti tvarias investicijas į šių naujų tinklų plėtrą bei užtikrinti konkurenciją ir plėsti vartotojų pasirinkimo galimybes užtikrinant reguliavimo nuspėjamumą ir nuoseklumą. |
| --- | --- |

(8)

Svarbiausias klausimas ateinančiais metais siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų – numatyti atitinkamų paskatų investuoti į aukštos spartos tinklus, nes tai paskatins naujoves plataus turinio interneto paslaugų sektoriuje ir sustiprins tarptautinį Europos Sąjungos konkurencingumą. Šie tinklai turi daug galimybių teikti naudos vartotojams ir įmonėms visoje Europos Sąjungoje. Todėl labai svarbu, kad skatinti tvarias investicijas į šių naujų tinklų plėtrą bei užtikrinti konkurenciją ir plėsti vartotojų pasirinkimo galimybes užtikrinant reguliavimo nuspėjamumą ir nuoseklumą.

| (9) | 2006 m. kovo 20 d. komunikate dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo

   (10)

  Komisija pripažino, kad galimybės naudotis sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis požiūriu Europos Sąjungoje yra teritorinis susiskaidymas. Nepaisant bendro plačiajuosčio ryšio prieigos linijų skaičiaus didėjimo, prieiga įvairiuose regionuose maža, nes dėl atokumo ir mažo gyventojų tankumo labai padidėja sąnaudos. Dažnai paaiškėja, kad komercinės paskatos investuoti į plačiajuosčio tinklo naudojimą regionuose yra nepakankamos. Vis dėlto, vertinant teigiamu požiūriu, technologinės naujovės mažina naudojimo sąnaudas. Siekiant užtikrinti investavimą į naujas technologijas nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose, elektroninių ryšių reguliavimas turėtų būti suderintas su kitų politikos sričių priemonėmis, pvz., valstybės pagalbos politika, struktūriniais fondais ar platesniais pramonės politikos tikslais. |
| --- | --- |

(9)

2006 m. kovo 20 d. komunikate dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo

   (10)

  Komisija pripažino, kad galimybės naudotis sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis požiūriu Europos Sąjungoje yra teritorinis susiskaidymas. Nepaisant bendro plačiajuosčio ryšio prieigos linijų skaičiaus didėjimo, prieiga įvairiuose regionuose maža, nes dėl atokumo ir mažo gyventojų tankumo labai padidėja sąnaudos. Dažnai paaiškėja, kad komercinės paskatos investuoti į plačiajuosčio tinklo naudojimą regionuose yra nepakankamos. Vis dėlto, vertinant teigiamu požiūriu, technologinės naujovės mažina naudojimo sąnaudas. Siekiant užtikrinti investavimą į naujas technologijas nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose, elektroninių ryšių reguliavimas turėtų būti suderintas su kitų politikos sričių priemonėmis, pvz., valstybės pagalbos politika, struktūriniais fondais ar platesniais pramonės politikos tikslais.

| (10) | Siekiant plėtoti naujos kartos optinių kabelių tinklus, pasiekti lanksčią ir efektyvią radijo prieigą ir taip sukurti palankias sąlygas didesnei konkurencijai ir novatoriškiems, vartotojams naudingiems pritaikymo būdams bei paslaugoms, gyvybiškai svarbu investuoti į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Uždavinys – sukurti naujos kartos visuotinai paplitusį ir visapusiškai integruotą elektroninių ryšių, informacinių technologijų ir žiniasklaidos tinklą ir paslaugų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant plėtoti naujos kartos optinių kabelių tinklus, pasiekti lanksčią ir efektyvią radijo prieigą ir taip sukurti palankias sąlygas didesnei konkurencijai ir novatoriškiems, vartotojams naudingiems pritaikymo būdams bei paslaugoms, gyvybiškai svarbu investuoti į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Uždavinys – sukurti naujos kartos visuotinai paplitusį ir visapusiškai integruotą elektroninių ryšių, informacinių technologijų ir žiniasklaidos tinklą ir paslaugų infrastruktūrą.

| (11) | Tam tikrą vaidmenį turi atlikti valstybės politika – ji turi padėti efektyviai veikti elektroninių ryšių rinkoms apimdama ir pasiūlą, ir paklausą bei skatindama ciklą, kuriame geresnio ryšių turinio ir paslaugų kūrimas priklauso nuo infrastruktūros panaudojimo ir atvirkščiai. Valstybės intervencija turėtų būti proporcinga, neiškreipti konkurencijos ir nestabdyti privačių investicijų. Ji turėtų didinti paskatas investuoti ir mažinti įsiliejimo į rinką kliūtis. Todėl valstybės institucijos galėtų remti greitai nepasensiančios, didelių pajėgumų infrastruktūros plėtrą. Šiuo tikslu valstybės parama turėtų būti skiriama vadovaujantis atviromis, skaidriomis ir konkurencingomis procedūromis, nebūti a priori palanki kuriai nors konkrečiai technologijai ir teikti visiems vienodas galimybes naudotis infrastruktūra. |
| --- | --- |

(11)

Tam tikrą vaidmenį turi atlikti valstybės politika – ji turi padėti efektyviai veikti elektroninių ryšių rinkoms apimdama ir pasiūlą, ir paklausą bei skatindama ciklą, kuriame geresnio ryšių turinio ir paslaugų kūrimas priklauso nuo infrastruktūros panaudojimo ir atvirkščiai. Valstybės intervencija turėtų būti proporcinga, neiškreipti konkurencijos ir nestabdyti privačių investicijų. Ji turėtų didinti paskatas investuoti ir mažinti įsiliejimo į rinką kliūtis. Todėl valstybės institucijos galėtų remti greitai nepasensiančios, didelių pajėgumų infrastruktūros plėtrą. Šiuo tikslu valstybės parama turėtų būti skiriama vadovaujantis atviromis, skaidriomis ir konkurencingomis procedūromis, nebūti a priori palanki kuriai nors konkrečiai technologijai ir teikti visiems vienodas galimybes naudotis infrastruktūra.

| (12) | ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų apimti ir papildomus tikslus – skatinti vartotojų apsaugą elektroninių ryšių sektoriuje teikiant tikslią ir išsamią informaciją, šiuo tikslu panaudojant visas galimas priemones siekiant mokesčių ir rinkliavų skaidrumo ir aukštų paslaugų teikimo standartų; visapusiškai pripažinti vartotojų asociacijų vaidmenį viešosiose konsultacijose; užtikrinti, kad kompetentingoms institucijoms būtų suteiktos galios užkirsti kelią galimam manipuliavimui ir veiksmingai šalinti sukčiavimo elektroninių ryšių paslaugų srityje atvejus. |
| --- | --- |

(12)

ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų apimti ir papildomus tikslus – skatinti vartotojų apsaugą elektroninių ryšių sektoriuje teikiant tikslią ir išsamią informaciją, šiuo tikslu panaudojant visas galimas priemones siekiant mokesčių ir rinkliavų skaidrumo ir aukštų paslaugų teikimo standartų; visapusiškai pripažinti vartotojų asociacijų vaidmenį viešosiose konsultacijose; užtikrinti, kad kompetentingoms institucijoms būtų suteiktos galios užkirsti kelią galimam manipuliavimui ir veiksmingai šalinti sukčiavimo elektroninių ryšių paslaugų srityje atvejus.

| (13) | Tvirtindama priemones pagal šią direktyvą Komisija, veiksmingai konsultuodamasi ir siekdama užtikrinti skaidrumą ir proporcingumą, turi atsižvelgti į nacionalinių reguliavimo institucijų ir suinteresuotųjų pramonės subjektų sprendimus. Komisija turėtų paskelbti išsamius konsultacinius dokumentus, kuriuose būtų paaiškintos įvairios svarstomos veiksmų kryptys, o suinteresuotiesiems subjektams turėtų būti duota pakankamai laiko atsakyti. Po konsultacijų ir apsvarsčiusi atsakymus Komisija turėtų pateikti priimto sprendimo motyvus skelbiamame pranešime ir jame aptarti, kaip atsižvelgta į atsakiusiųjų nuomones. |
| --- | --- |

(13)

Tvirtindama priemones pagal šią direktyvą Komisija, veiksmingai konsultuodamasi ir siekdama užtikrinti skaidrumą ir proporcingumą, turi atsižvelgti į nacionalinių reguliavimo institucijų ir suinteresuotųjų pramonės subjektų sprendimus. Komisija turėtų paskelbti išsamius konsultacinius dokumentus, kuriuose būtų paaiškintos įvairios svarstomos veiksmų kryptys, o suinteresuotiesiems subjektams turėtų būti duota pakankamai laiko atsakyti. Po konsultacijų ir apsvarsčiusi atsakymus Komisija turėtų pateikti priimto sprendimo motyvus skelbiamame pranešime ir jame aptarti, kaip atsižvelgta į atsakiusiųjų nuomones.

| (14) | Kad nacionalinės reguliavimo institucijos pasiektų Pagrindų direktyvoje ir specifinėse direktyvose nustatytus tikslus, visų pirma susijusius su sąveika tarp galutinių paslaugos gavėjų, Pagrindų direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta: į ją turėtų būti įtraukti radijo ryšio įrenginiai ir telekomunikacijų galininiai įrenginiai, apibrėžiami 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (11), bei vartotojams skirti skaitmeninės televizijos įrenginiai. |
| --- | --- |

(14)

Kad nacionalinės reguliavimo institucijos pasiektų Pagrindų direktyvoje ir specifinėse direktyvose nustatytus tikslus, visų pirma susijusius su sąveika tarp galutinių paslaugos gavėjų, Pagrindų direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta: į ją turėtų būti įtraukti radijo ryšio įrenginiai ir telekomunikacijų galininiai įrenginiai, apibrėžiami 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (11), bei vartotojams skirti skaitmeninės televizijos įrenginiai.

| (15) | Nepažeidžiant Direktyvos 1999/5/EB, reikia aiškiau išdėstyti tam tikrus aspektus dėl galinių įrenginių, susijusius su neįgaliųjų vartotojų prieiga, siekiant užtikrinti galinių įrenginių ir elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sąveiką. |
| --- | --- |

(15)

Nepažeidžiant Direktyvos 1999/5/EB, reikia aiškiau išdėstyti tam tikrus aspektus dėl galinių įrenginių, susijusius su neįgaliųjų vartotojų prieiga, siekiant užtikrinti galinių įrenginių ir elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sąveiką.

| (16) | Kai kurios apibrėžtys turėtų būti patikslintos arba pakeistos siekiant atsižvelgti į rinkos bei technologijų raidą ir tam, kad būtų pašalinti taikant reguliavimo sistemą nustatyti neaiškumai. |
| --- | --- |

(16)

Kai kurios apibrėžtys turėtų būti patikslintos arba pakeistos siekiant atsižvelgti į rinkos bei technologijų raidą ir tam, kad būtų pašalinti taikant reguliavimo sistemą nustatyti neaiškumai.

| (17) | Nacionalinių reguliavimo institucijų ir Komisijos veikla ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos kontekste padeda siekti platesnių viešosios politikos tikslų kultūros, užimtumo, aplinkos, socialinės sanglaudos, regioninės plėtros, miestų ir šalies planavimo srityse. |
| --- | --- |

(17)

Nacionalinių reguliavimo institucijų ir Komisijos veikla ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos kontekste padeda siekti platesnių viešosios politikos tikslų kultūros, užimtumo, aplinkos, socialinės sanglaudos, regioninės plėtros, miestų ir šalies planavimo srityse.

| (18) | Europos Sąjungos nacionalinės elektroninių ryšių rinkos tarpusavyje ir toliau skirsis. Todėl yra svarbu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos ir Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) turėtų galių ir žinių, kurios yra būtinos tam, kad būtų galima kurti konkurencingą Europos ryšių rinkų ir paslaugų „ekosistemą“, tuo pat metu suprantant nacionalinius ir regioninius skirtumus bei laikantis subsidiarumo reikalavimų. |
| --- | --- |

(18)

Europos Sąjungos nacionalinės elektroninių ryšių rinkos tarpusavyje ir toliau skirsis. Todėl yra svarbu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos ir Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) turėtų galių ir žinių, kurios yra būtinos tam, kad būtų galima kurti konkurencingą Europos ryšių rinkų ir paslaugų „ekosistemą“, tuo pat metu suprantant nacionalinius ir regioninius skirtumus bei laikantis subsidiarumo reikalavimų.

| (19) | Siekiant užtikrinti veiksmingesnį reguliavimo sistemos taikymą, suteikti daugiau įgaliojimų reguliavimo institucijoms ir pagerinti jų sprendimų nuspėjamumą šioms institucijoms turėtų būti suteikta daugiau nepriklausomumo. Todėl nacionalinėje teisėje turėtų būti speciali nuostata tam, kad būtų užtikrinta, jog į nacionalinės reguliavimo institucijos atliekamas užduotis nebūtų kišamasi iš išorės ar nebūtų daromas politinis spaudimas, dėl kurio būtų apribotas institucijos sprendimų nepriklausomumas. Dėl išorės poveikio nacionalinis įstatymų leidžiamasis organas nėra tinkamas pagal šią reguliavimo sistemą veikti kaip reguliavimo institucija. Todėl iš anksto turėtų būti nustatytos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovo nušalinimo taisyklės tam, kad nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl institucijos neutralumo ar dėl išorės veiksnių poveikio šiai institucijai. Svarbu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų nuosavą biudžetą, kurį galėtų naudoti įdarbindamos reikiamą kvalifikuotų darbuotojų skaičių. Skaidrumui užtikrinti jis turi būti skelbiamas kiekvienais metais. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant užtikrinti veiksmingesnį reguliavimo sistemos taikymą, suteikti daugiau įgaliojimų reguliavimo institucijoms ir pagerinti jų sprendimų nuspėjamumą šioms institucijoms turėtų būti suteikta daugiau nepriklausomumo. Todėl nacionalinėje teisėje turėtų būti speciali nuostata tam, kad būtų užtikrinta, jog į nacionalinės reguliavimo institucijos atliekamas užduotis nebūtų kišamasi iš išorės ar nebūtų daromas politinis spaudimas, dėl kurio būtų apribotas institucijos sprendimų nepriklausomumas. Dėl išorės poveikio nacionalinis įstatymų leidžiamasis organas nėra tinkamas pagal šią reguliavimo sistemą veikti kaip reguliavimo institucija. Todėl iš anksto turėtų būti nustatytos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovo nušalinimo taisyklės tam, kad nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl institucijos neutralumo ar dėl išorės veiksnių poveikio šiai institucijai. Svarbu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų nuosavą biudžetą, kurį galėtų naudoti įdarbindamos reikiamą kvalifikuotų darbuotojų skaičių. Skaidrumui užtikrinti jis turi būti skelbiamas kiekvienais metais.

| (20) | Apeliacinės institucijos labai skirtingai taikė laikinąsias priemones sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą. Siekiant didesnio nuoseklumo pagal Bendrijos jurisprudenciją turėtų būti taikomas bendras standartas. Atsižvelgiant į apeliacijų svarbą visai veikiančiai reguliavimo sistemai, turėtų būti nustatytas mechanizmas, kuriuo remiantis būtų renkama informacija apie apeliacijas ir sprendimus sustabdyti visų valstybių narių reguliavimo institucijų priimtus sprendimus, o vėliau ši informacija būtų pateikiama Komisijai. |
| --- | --- |

(20)

Apeliacinės institucijos labai skirtingai taikė laikinąsias priemones sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą. Siekiant didesnio nuoseklumo pagal Bendrijos jurisprudenciją turėtų būti taikomas bendras standartas. Atsižvelgiant į apeliacijų svarbą visai veikiančiai reguliavimo sistemai, turėtų būti nustatytas mechanizmas, kuriuo remiantis būtų renkama informacija apie apeliacijas ir sprendimus sustabdyti visų valstybių narių reguliavimo institucijų priimtus sprendimus, o vėliau ši informacija būtų pateikiama Komisijai.

| (21) | Siekiant veiksmingai atlikti reguliavimo užduotis, į reguliavimo institucijų renkamus duomenis turėtų būti įtraukti mažmeninių rinkų, susietų su didmeninėmis rinkomis, kuriose operatorius turi didelę įtaką, todėl nacionalinė reguliavimo institucija jam taiko reguliavimą, apskaitos duomenys. Taip pat turėtų būti įtraukiami duomenys, kuriuos naudodama nacionalinė reguliavimo institucija galėtų įvertinti galimą planuojamų tinklo topologijos atnaujinimų arba pakeitimų poveikį konkurencijos raidai arba didmeniniams produktams, kuriais gali naudotis kitos šalys. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant veiksmingai atlikti reguliavimo užduotis, į reguliavimo institucijų renkamus duomenis turėtų būti įtraukti mažmeninių rinkų, susietų su didmeninėmis rinkomis, kuriose operatorius turi didelę įtaką, todėl nacionalinė reguliavimo institucija jam taiko reguliavimą, apskaitos duomenys. Taip pat turėtų būti įtraukiami duomenys, kuriuos naudodama nacionalinė reguliavimo institucija galėtų įvertinti galimą planuojamų tinklo topologijos atnaujinimų arba pakeitimų poveikį konkurencijos raidai arba didmeniniams produktams, kuriais gali naudotis kitos šalys.

| (22) | Pagrindų direktyvos 6 straipsnyje numatytos nacionalinės konsultacijos turėtų būti surengtos prieš tos direktyvos 7 straipsnyje numatytas Bendrijos konsultacijas tam, kad suinteresuotųjų šalių nuomonė būtų žinoma Bendrijos konsultacijų metu. Jeigu po nacionalinių konsultacijų planuojamą priemonę reikėtų keisti, nereikėtų rengti dar vienų Bendrijos konsultacijų. |
| --- | --- |

(22)

Pagrindų direktyvos 6 straipsnyje numatytos nacionalinės konsultacijos turėtų būti surengtos prieš tos direktyvos 7 straipsnyje numatytas Bendrijos konsultacijas tam, kad suinteresuotųjų šalių nuomonė būtų žinoma Bendrijos konsultacijų metu. Jeigu po nacionalinių konsultacijų planuojamą priemonę reikėtų keisti, nereikėtų rengti dar vienų Bendrijos konsultacijų.

| (23) | Siekiant veiksmingai užbaigti vidaus rinkos kūrimą reikia, kad nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų laisvė būtų suderinta su nuoseklia reguliavimo tvarka ir su nuosekliu reguliavimo sistemos taikymu. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų remti Komisijos ir
  ETRI
  – išskirtinio nacionalinių reguliavimo institucijų, vykdančių pareigas pagal reguliavimo sistemą, bendradarbiavimo forumo – vykdomą veiklą vidaus rinkai kurti. |
| --- | --- |

(23)

Siekiant veiksmingai užbaigti vidaus rinkos kūrimą reikia, kad nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų laisvė būtų suderinta su nuoseklia reguliavimo tvarka ir su nuosekliu reguliavimo sistemos taikymu. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų remti Komisijos ir
  ETRI
  – išskirtinio nacionalinių reguliavimo institucijų, vykdančių pareigas pagal reguliavimo sistemą, bendradarbiavimo forumo – vykdomą veiklą vidaus rinkai kurti.

| (24) | Bendrijos mechanizmas, kuriuo pasinaudodama Komisija gali reikalauti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos atšauktų planuojamas priemones, susijusias su rinkos apibrėžimu ir didelę įtaką rinkoje turinčiais operatoriais, buvo sėkmingai panaudotas taikant nuoseklų aplinkybių, kuriomis operatoriams būtų galima taikyti ex-ante reguliavimą, nustatymo metodą. Tačiau nėra lygiaverčio priemonių padėčiai ištaisyti mechanizmo, kurį būtų galima taikyti. Iš Komisijos vykdomos rinkos stebėsenos, o ypač iš Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje nurodytos procedūros taikymo patirties matyti, kad kai nacionalinės reguliavimo institucijos nenuosekliai taiko priemones padėčiai ištaisyti, net ir panašiomis rinkos sąlygomis, apsunkinamas elektroninių ryšių vidaus rinkos veikimas, skirtingose valstybėse narėse įsisteigusiems operatoriams nesukuriamos vienodos sąlygos, taip pat trukdoma vartotojams naudotis tarpvalstybinės konkurencijos privalumais ir paslaugomis. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos atšauktų planuojamas priemones, numatytas padėčiai ištaisyti. Siekiant užtikrinti, kad Bendrijoje reguliavimo sistema būtų taikoma nuosekliai, prieš priimdama sprendimą Komisija turėtų pasitarti su
  ETRI
  . |
| --- | --- |

(24)

Bendrijos mechanizmas, kuriuo pasinaudodama Komisija gali reikalauti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos atšauktų planuojamas priemones, susijusias su rinkos apibrėžimu ir didelę įtaką rinkoje turinčiais operatoriais, buvo sėkmingai panaudotas taikant nuoseklų aplinkybių, kuriomis operatoriams būtų galima taikyti ex-ante reguliavimą, nustatymo metodą. Tačiau nėra lygiaverčio priemonių padėčiai ištaisyti mechanizmo, kurį būtų galima taikyti. Iš Komisijos vykdomos rinkos stebėsenos, o ypač iš Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje nurodytos procedūros taikymo patirties matyti, kad kai nacionalinės reguliavimo institucijos nenuosekliai taiko priemones padėčiai ištaisyti, net ir panašiomis rinkos sąlygomis, apsunkinamas elektroninių ryšių vidaus rinkos veikimas, skirtingose valstybėse narėse įsisteigusiems operatoriams nesukuriamos vienodos sąlygos, taip pat trukdoma vartotojams naudotis tarpvalstybinės konkurencijos privalumais ir paslaugomis. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos atšauktų planuojamas priemones, numatytas padėčiai ištaisyti. Siekiant užtikrinti, kad Bendrijoje reguliavimo sistema būtų taikoma nuosekliai, prieš priimdama sprendimą Komisija turėtų pasitarti su
  ETRI
  .

| (25) | Svarbu, kad reguliavimo sistema būtų įdiegta laiku. Kai Komisija priima sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija atšauktų planuojamą priemonę, pastaroji persvarstytą priemonę turėtų pateikti Komisijai. Pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį persvarstytos priemonės pateikimo Komisijai terminas turėtų būti nustatytas tam, kad rinkos dalyviai galėtų žinoti, kokia yra rinkos peržiūros trukmė, ir tam, kad būtų geriau užtikrintas teisinis tikrumas. |
| --- | --- |

(25)

Svarbu, kad reguliavimo sistema būtų įdiegta laiku. Kai Komisija priima sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija atšauktų planuojamą priemonę, pastaroji persvarstytą priemonę turėtų pateikti Komisijai. Pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį persvarstytos priemonės pateikimo Komisijai terminas turėtų būti nustatytas tam, kad rinkos dalyviai galėtų žinoti, kokia yra rinkos peržiūros trukmė, ir tam, kad būtų geriau užtikrintas teisinis tikrumas.

| (26) | Taip pat siekiant išvengti reguliavimo nebuvimo greitai besikeičiančiame sektoriuje, jeigu pakartotinis pranešimas apie planuojamą priemonę vis tiek keltų kliūčių vidaus rinkoje arba būtų nesuderinamas su Bendrijos teise, Komisija, pasitarusi su
  ETRI
  , galėtų reikalauti, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija per nustatytą terminą pritaikytų konkrečią priemonę padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(26)

Taip pat siekiant išvengti reguliavimo nebuvimo greitai besikeičiančiame sektoriuje, jeigu pakartotinis pranešimas apie planuojamą priemonę vis tiek keltų kliūčių vidaus rinkoje arba būtų nesuderinamas su Bendrijos teise, Komisija, pasitarusi su
  ETRI
  , galėtų reikalauti, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija per nustatytą terminą pritaikytų konkrečią priemonę padėčiai ištaisyti.

| (27) | Atsižvelgiant į trumpą terminą, taikant Bendrijos konsultacijų mechanizmą Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti įgyvendinančias priemones, kad būtų supaprastinta Komisijos ir nacionalinių reguliavimo institucijų informacijos mainų tvarka (pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos yra stabilios arba kai priemonės, apie kurias buvo pranešta anksčiau, mažai keičiamos) arba leisti taikyti atleidimą nuo pranešimo apie priemonę tam, kad tam tikrais atvejais tvarka būtų supaprastinta. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į trumpą terminą, taikant Bendrijos konsultacijų mechanizmą Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti įgyvendinančias priemones, kad būtų supaprastinta Komisijos ir nacionalinių reguliavimo institucijų informacijos mainų tvarka (pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos yra stabilios arba kai priemonės, apie kurias buvo pranešta anksčiau, mažai keičiamos) arba leisti taikyti atleidimą nuo pranešimo apie priemonę tam, kad tam tikrais atvejais tvarka būtų supaprastinta.

| (28) | Siekiant, kad būtų laikomasi Europos pagrindinių teisių chartijos ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, taikant reguliavimo sistemą turėtų būti užtikrinta, kad visi paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius galutinius paslaugų gavėjus, vyresnio amžiaus žmones ir paslaugų gavėjus, turinčius specialių socialinių poreikių, galėtų lengvai naudotis nebrangiomis aukšto lygio paslaugomis. Amsterdamo sutarties galutinio akto 22 deklaracijoje numatyta, kad rengdamos priemones pagal Sutarties 95 straipsnį, Bendrijos institucijos atsižvelgtų į neįgalių žmonių poreikius. |
| --- | --- |

(28)

Siekiant, kad būtų laikomasi Europos pagrindinių teisių chartijos ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, taikant reguliavimo sistemą turėtų būti užtikrinta, kad visi paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius galutinius paslaugų gavėjus, vyresnio amžiaus žmones ir paslaugų gavėjus, turinčius specialių socialinių poreikių, galėtų lengvai naudotis nebrangiomis aukšto lygio paslaugomis. Amsterdamo sutarties galutinio akto 22 deklaracijoje numatyta, kad rengdamos priemones pagal Sutarties 95 straipsnį, Bendrijos institucijos atsižvelgtų į neįgalių žmonių poreikius.

| (29) | Radijo dažniai turėtų būti laikomi nedideliais viešaisiais ištekliais, turinčiais didelę viešojo sektoriaus ir rinkos vertę. Visuomenė turi būti suinteresuota, kad spektras būtų valdomas kuo veiksmingiau ekonominėje, socialinėje ir aplinkos srityse
  , atsižvelgiant į kultūros įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo tikslus,
  ir kad būtų laipsniškai šalinamos veiksmingo spektro valdymo kliūtys. |
| --- | --- |

(29)

Radijo dažniai turėtų būti laikomi nedideliais viešaisiais ištekliais, turinčiais didelę viešojo sektoriaus ir rinkos vertę. Visuomenė turi būti suinteresuota, kad spektras būtų valdomas kuo veiksmingiau ekonominėje, socialinėje ir aplinkos srityse
  , atsižvelgiant į kultūros įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo tikslus,
  ir kad būtų laipsniškai šalinamos veiksmingo spektro valdymo kliūtys.

| (30) | Nors spektro valdymas priklauso valstybių narių kompetencijai, tik koordinavimas ir, prireikus, suderinimas Bendrijos lygmeniu gali užtikrinti, kad spektro naudotojai galėtų pasinaudoti visais tarptautinės rinkos privalumais ir kad pasaulio mastu būtų galima ginti ES interesus. |
| --- | --- |

(30)

Nors spektro valdymas priklauso valstybių narių kompetencijai, tik koordinavimas ir, prireikus, suderinimas Bendrijos lygmeniu gali užtikrinti, kad spektro naudotojai galėtų pasinaudoti visais tarptautinės rinkos privalumais ir kad pasaulio mastu būtų galima ginti ES interesus.

| (31) | Šios direktyvos nuostatos dėl spektro valdymo turėtų atitikti tarptautinių ir regioninių organizacijų, veikiančių spektro valdymo srityje, pavyzdžiui, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų konferencijos (angl. CEPT), veiklą, siekiant užtikrinti veiksmingą spektro naudojimo valdymą ir suderinimą ir Bendrijoje, ir visame pasaulyje. |
| --- | --- |

(31)

Šios direktyvos nuostatos dėl spektro valdymo turėtų atitikti tarptautinių ir regioninių organizacijų, veikiančių spektro valdymo srityje, pavyzdžiui, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų konferencijos (angl. CEPT), veiklą, siekiant užtikrinti veiksmingą spektro naudojimo valdymą ir suderinimą ir Bendrijoje, ir visame pasaulyje.

| (32) | Siekiant padėti įgyvendinti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8a straipsnyje numatytus tikslus, 2010 m. turėtų būti surengtas valstybių narių kuruojamas aukščiausio lygio susitikimas spektro klausimais, kuriame dalyvautų Europos Parlamentas, Europos Komisija ir visi suinteresuotieji subjektai. Šio susitikimo metu turėtų būti padedama užtikrinti didesnį bendrą Europos spektro politikos nuoseklumą, spektro atlaisvinimą naujoms elektroninių ryšių perėjus prie skaitmeninių technologijų, aiškesnes gaires dėl perėjimo nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos. |
| --- | --- |

(32)

Siekiant padėti įgyvendinti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8a straipsnyje numatytus tikslus, 2010 m. turėtų būti surengtas valstybių narių kuruojamas aukščiausio lygio susitikimas spektro klausimais, kuriame dalyvautų Europos Parlamentas, Europos Komisija ir visi suinteresuotieji subjektai. Šio susitikimo metu turėtų būti padedama užtikrinti didesnį bendrą Europos spektro politikos nuoseklumą, spektro atlaisvinimą naujoms elektroninių ryšių perėjus prie skaitmeninių technologijų, aiškesnes gaires dėl perėjimo nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos.

| (33) | Perėjus nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos, dėl gerokai efektyvesnės skaitmeninės transliavimo technologijos Europos Sąjungoje bus atlaisvinta didelė spektro dalis, vadinamasis skaitmeninis dividendas. Valstybės narės turėtų kuo skubiau atlaisvinti savo skaitmeninius dividendus ir leisti piliečiams pasinaudoti naujomis, naujoviškomis ir konkurencingomis paslaugomis. Siekiant šio tikslo reikėtų pašalinti nacionalinių lygmeniu egzistuojančias veiksmingo skaitmeninio dividendo (per)skirstymo kliūtis ir laikytis nuoseklesnio bei visa apimančio požiūrio į skaitmeninio dividento skirstymą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(33)

Perėjus nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos, dėl gerokai efektyvesnės skaitmeninės transliavimo technologijos Europos Sąjungoje bus atlaisvinta didelė spektro dalis, vadinamasis skaitmeninis dividendas. Valstybės narės turėtų kuo skubiau atlaisvinti savo skaitmeninius dividendus ir leisti piliečiams pasinaudoti naujomis, naujoviškomis ir konkurencingomis paslaugomis. Siekiant šio tikslo reikėtų pašalinti nacionalinių lygmeniu egzistuojančias veiksmingo skaitmeninio dividendo (per)skirstymo kliūtis ir laikytis nuoseklesnio bei visa apimančio požiūrio į skaitmeninio dividento skirstymą Bendrijoje.

| (34) | Radijo dažniai turėtų būti valdomi taip, kad būtų užtikrinta, jog bus išvengta žalingųjų trikdžių. Todėl
  , atsižvelgiant į esamus tarptautinius dažnių planus,
  turėtų būti pateikta derama šios pagrindinės sąvokos apibrėžtis, siekiant užtikrinti, kad reguliavimo priemonės būtų naudojamos tik tais atvejais, kai būtina išvengti tokių trikdžių. |
| --- | --- |

(34)

Radijo dažniai turėtų būti valdomi taip, kad būtų užtikrinta, jog bus išvengta žalingųjų trikdžių. Todėl
  , atsižvelgiant į esamus tarptautinius dažnių planus,
  turėtų būti pateikta derama šios pagrindinės sąvokos apibrėžtis, siekiant užtikrinti, kad reguliavimo priemonės būtų naudojamos tik tais atvejais, kai būtina išvengti tokių trikdžių.

| (35) | Dabartinė spektro valdymo ir skirstymo sistema iš esmės grindžiama administraciniais sprendimais, kurie nėra pakankamai lankstūs siekiant prisitaikyti prie technologijų ir ekonominės raidos, visų pirma prie greito bevielių technologijų vystymosi ir vis didėjančio plačiajuosčio ryšio poreikio. Dėl pernelyg didelio nacionalinių politikos krypčių susiskaidymo didėja sąnaudos, spektro paslaugų gavėjai praranda rinkos galimybes, lėtėja inovacijų procesas, todėl šis susiskaidymas yra žalingas vidaus rinkai, vartotojams ir bendrai ekonomikai. Be to, radijo dažnių prieigos ir naudojimo sąlygos labai skiriasi priklausomai nuo operatoriaus, o šių operatorių teikiamos elektroninių ryšių paslaugos vis dažniau sutampa. Dėl to kyla įtampa tarp teisių turėtojų, skiriasi spektro prieigos kainos ir gali atsirasti vidaus rinkos veikimo iškraipymų. |
| --- | --- |

(35)

Dabartinė spektro valdymo ir skirstymo sistema iš esmės grindžiama administraciniais sprendimais, kurie nėra pakankamai lankstūs siekiant prisitaikyti prie technologijų ir ekonominės raidos, visų pirma prie greito bevielių technologijų vystymosi ir vis didėjančio plačiajuosčio ryšio poreikio. Dėl pernelyg didelio nacionalinių politikos krypčių susiskaidymo didėja sąnaudos, spektro paslaugų gavėjai praranda rinkos galimybes, lėtėja inovacijų procesas, todėl šis susiskaidymas yra žalingas vidaus rinkai, vartotojams ir bendrai ekonomikai. Be to, radijo dažnių prieigos ir naudojimo sąlygos labai skiriasi priklausomai nuo operatoriaus, o šių operatorių teikiamos elektroninių ryšių paslaugos vis dažniau sutampa. Dėl to kyla įtampa tarp teisių turėtojų, skiriasi spektro prieigos kainos ir gali atsirasti vidaus rinkos veikimo iškraipymų.

| (36) | Valstybių sienos turi vis mažiau svarbos sprendžiant, kaip optimaliai panaudoti radijo dažnių spektrą. Dėl suskaidyto galimybių naudotis spektro naudojimo teisėmis valdymo ribojamos investicijos ir inovacijos, operatoriai ir įrenginių gamintojai negali pasinaudoti masto ekonomija, todėl trukdoma elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų, pagrįstų radijo dažnių spektru, vidaus rinkos raida. |
| --- | --- |

(36)

Valstybių sienos turi vis mažiau svarbos sprendžiant, kaip optimaliai panaudoti radijo dažnių spektrą. Dėl suskaidyto galimybių naudotis spektro naudojimo teisėmis valdymo ribojamos investicijos ir inovacijos, operatoriai ir įrenginių gamintojai negali pasinaudoti masto ekonomija, todėl trukdoma elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų, pagrįstų radijo dažnių spektru, vidaus rinkos raida.

| (37) | Spektro valdymo ir spektro prieigos lankstumas turėtų būti didinamas naudojant technologijų ir paslaugų atžvilgiu neutralius leidimus, kad spektro naudotojai galėtų pasirinkti geriausias technologijas ir paslaugas ir jas taikyti arba teikti dažnių
  juostose, kuriose galima teikti elektroninį ryšį, kaip nurodyta nacionalinėse dažnių paskirstymo lentelėse ir Tarptautinės Telekomunikacijų Sąjungos radijo reglamentuose
  (toliau – technologijų ir paslaugų neutralumo principas). ▐ Administraciniai sprendimai dėl technologijų ir paslaugų turėtų būti priimami
  tik iškilus pavojui bendrojo intereso tikslams
  . |
| --- | --- |

(37)

Spektro valdymo ir spektro prieigos lankstumas turėtų būti didinamas naudojant technologijų ir paslaugų atžvilgiu neutralius leidimus, kad spektro naudotojai galėtų pasirinkti geriausias technologijas ir paslaugas ir jas taikyti arba teikti dažnių
  juostose, kuriose galima teikti elektroninį ryšį, kaip nurodyta nacionalinėse dažnių paskirstymo lentelėse ir Tarptautinės Telekomunikacijų Sąjungos radijo reglamentuose
  (toliau – technologijų ir paslaugų neutralumo principas). ▐ Administraciniai sprendimai dėl technologijų ir paslaugų turėtų būti priimami
  tik iškilus pavojui bendrojo intereso tikslams
  .

| (38) | Technologijų neutralumo principo
  apribojimai
  turėtų būti
  tinkami
  ir
  pagrįsti
  tam, kad būtų išvengta žalingųjų trikdžių, pavyzdžiui, reikalaujant naudoti spinduliavimo kaukes arba nustatant galingumo lygius, arba tam, kad būtų užtikrinama visuomenės sveikatos apsauga ribojant elektromagnetinių laukų poveikį visuomenei, arba tam, kad būtų užtikrintas teisingas spektro padalijimas pirmiausia kai jam naudoti reikalingi tik bendrieji leidimai, arba
  tam, kad atitiktų bendrojo intereso tikslą remiantis Bendrijos teise
  . |
| --- | --- |

(38)

Technologijų neutralumo principo
  apribojimai
  turėtų būti
  tinkami
  ir
  pagrįsti
  tam, kad būtų išvengta žalingųjų trikdžių, pavyzdžiui, reikalaujant naudoti spinduliavimo kaukes arba nustatant galingumo lygius, arba tam, kad būtų užtikrinama visuomenės sveikatos apsauga ribojant elektromagnetinių laukų poveikį visuomenei, arba tam, kad būtų užtikrintas teisingas spektro padalijimas pirmiausia kai jam naudoti reikalingi tik bendrieji leidimai, arba
  tam, kad atitiktų bendrojo intereso tikslą remiantis Bendrijos teise
  .

| (39) | Spektro naudotojai taip pat turėtų turėti galimybę laisvai pasirinkti paslaugas, kurias jie nori siūlyti teikti pasinaudodami spektru pagal pereinamojo laikotarpio priemones, kad galėtų naudotis anksčiau įgytomis teisėmis
  , ir pagal nacionalinių dažnių paskirstymo planų bei ITU radijo reglamentų nuostatas
  . Prireikus turėtų būti leidžiama daryti proporcingas paslaugų neutralumo principo išimtis, pagal kurias reikalaujama, kad būtų teikiama specifinė paslauga siekiant
  atsižvelgti į konkrečios valstybės narės politikos tikslus arba
  įgyvendinti bendrojo intereso tikslus, kaip antai užtikrinti gyvybės apsaugą, skatinti socialinę, regioninę ir teritorinę sanglaudą,
  efektyvų radijo dažnių naudojimą ir veiksmingą spektro valdymą
  . Į šiuos tikslus turėtų būti įtrauktas
  nacionalinių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politikos priemonių,
  kultūrinės ir kalbų įvairovės skatinimas ir žiniasklaidos pliuralizmas, kaip apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose pagal Bendrijos teisę. Išskyrus tuos atvejus, kai reikia užtikrinti gyvybės apsaugą
  ar užtikrinti, kad minėti tikslai būtų pasiekti
  , išimtys neturėtų būti išskirtinai naudojamos tam tikroms paslaugoms teikti; išimtys turėtų būti prioritetas, tačiau turėtų būti palikta kuo daugiau galimybių teikti kitas paslaugas ir naudoti kitas technologijas toje pačioje juostoje. Tam, kad leidimo turėtojas galėtų laisvai pasirinkti veiksmingiausias priemones teikti radijo dažniais teikiamų paslaugų turinį, leidime naudoti radijo dažnius turinys neturėtų būti reguliuojamas. |
| --- | --- |

(39)

Spektro naudotojai taip pat turėtų turėti galimybę laisvai pasirinkti paslaugas, kurias jie nori siūlyti teikti pasinaudodami spektru pagal pereinamojo laikotarpio priemones, kad galėtų naudotis anksčiau įgytomis teisėmis
  , ir pagal nacionalinių dažnių paskirstymo planų bei ITU radijo reglamentų nuostatas
  . Prireikus turėtų būti leidžiama daryti proporcingas paslaugų neutralumo principo išimtis, pagal kurias reikalaujama, kad būtų teikiama specifinė paslauga siekiant
  atsižvelgti į konkrečios valstybės narės politikos tikslus arba
  įgyvendinti bendrojo intereso tikslus, kaip antai užtikrinti gyvybės apsaugą, skatinti socialinę, regioninę ir teritorinę sanglaudą,
  efektyvų radijo dažnių naudojimą ir veiksmingą spektro valdymą
  . Į šiuos tikslus turėtų būti įtrauktas
  nacionalinių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politikos priemonių,
  kultūrinės ir kalbų įvairovės skatinimas ir žiniasklaidos pliuralizmas, kaip apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose pagal Bendrijos teisę. Išskyrus tuos atvejus, kai reikia užtikrinti gyvybės apsaugą
  ar užtikrinti, kad minėti tikslai būtų pasiekti
  , išimtys neturėtų būti išskirtinai naudojamos tam tikroms paslaugoms teikti; išimtys turėtų būti prioritetas, tačiau turėtų būti palikta kuo daugiau galimybių teikti kitas paslaugas ir naudoti kitas technologijas toje pačioje juostoje. Tam, kad leidimo turėtojas galėtų laisvai pasirinkti veiksmingiausias priemones teikti radijo dažniais teikiamų paslaugų turinį, leidime naudoti radijo dažnius turinys neturėtų būti reguliuojamas.

| (40) | Valstybės narės yra kompetentingos apibrėžti visų kultūrinės ir kalbų įvairovės,
  valstybių narių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politikos priemonių
  ir žiniasklaidos pliuralizmo skatinimo išimčių taikymo sritį ir pobūdį pagal savo nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(40)

Valstybės narės yra kompetentingos apibrėžti visų kultūrinės ir kalbų įvairovės,
  valstybių narių garso ir vaizdo bei žiniasklaidos politikos priemonių
  ir žiniasklaidos pliuralizmo skatinimo išimčių taikymo sritį ir pobūdį pagal savo nacionalinę teisę.

| (41) | Kadangi spektro specifinėms technologijoms arba paslaugoms skyrimas yra technologijų ir paslaugų neutralumo principo išimtis ir sumažina teikiamų paslaugų arba naudojamų technologijų pasirinkimo laisvę, toks spektro skyrimo pasiūlymas turėtų būti skaidrus ir aptariamas surengus viešąsias konsultacijas. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi spektro specifinėms technologijoms arba paslaugoms skyrimas yra technologijų ir paslaugų neutralumo principo išimtis ir sumažina teikiamų paslaugų arba naudojamų technologijų pasirinkimo laisvę, toks spektro skyrimo pasiūlymas turėtų būti skaidrus ir aptariamas surengus viešąsias konsultacijas.

| (42) | Siekdamos skaidrumo ir veiksmingumo, suderintai nustatytose juostose nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat turėtų leisti spektro naudotojams laisvai perduoti arba nuomoti naudojimo teises trečiosioms šalims. Tai leistų nustatyti spektro vertę rinkoje. Atsižvelgdamos į įgaliojimą užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų imtis veiksmų ir užtikrinti, kad prekyba neiškreiptų konkurencijos, jei spektras nepanaudojamas.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Siekdamos skaidrumo ir veiksmingumo, suderintai nustatytose juostose nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat turėtų leisti spektro naudotojams laisvai perduoti arba nuomoti naudojimo teises trečiosioms šalims. Tai leistų nustatyti spektro vertę rinkoje. Atsižvelgdamos į įgaliojimą užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų imtis veiksmų ir užtikrinti, kad prekyba neiškreiptų konkurencijos, jei spektras nepanaudojamas.

▐

| (43) | Siekiant vidaus rinkos tikslų taip pat gali reikėti Bendrijos lygmeniu suderinti parduodamų dažnių juostų nustatymą, pardavimo sąlygas arba parduodamų teisių perdavimą specifinėse juostose, minimalų parduodamų teisių formatą, reikalavimus užtikrinti pagrindines galimybes naudotis spektru, prieinamumą, informacijos, būtinos vykdyti spektro prekybą, patikimumą ir reikalavimus apsaugoti konkurenciją bei užkirsti kelią spektro kaupimui. Todėl Komisija turėtų suteikti įgaliojimus priimti tokio suderinimo įgyvendinimo priemones. Šiose įgyvendinimo priemonėse turėtų būti deramai atsižvelgiama į tai, ar individualios naudojimo teisės buvo suteiktos komerciniu ar nekomerciniu pagrindu. |
| --- | --- |

(43)

Siekiant vidaus rinkos tikslų taip pat gali reikėti Bendrijos lygmeniu suderinti parduodamų dažnių juostų nustatymą, pardavimo sąlygas arba parduodamų teisių perdavimą specifinėse juostose, minimalų parduodamų teisių formatą, reikalavimus užtikrinti pagrindines galimybes naudotis spektru, prieinamumą, informacijos, būtinos vykdyti spektro prekybą, patikimumą ir reikalavimus apsaugoti konkurenciją bei užkirsti kelią spektro kaupimui. Todėl Komisija turėtų suteikti įgaliojimus priimti tokio suderinimo įgyvendinimo priemones. Šiose įgyvendinimo priemonėse turėtų būti deramai atsižvelgiama į tai, ar individualios naudojimo teisės buvo suteiktos komerciniu ar nekomerciniu pagrindu.

| (44) | Siekiant pradėti taikyti technologijų ir paslaugų neutralumo principą ir vykdyti esamų spektro naudojimo teisių prekybą, gali reikėti nustatyti pereinamojo laikotarpio taisykles, įskaitant sąžiningos konkurencijos užtikrinimo priemones, nes pagal naująją sistemą tam tikriems spektro naudotojams gali būti suteiktos teisės pradėti konkuruoti su tais spektro naudotojais, kurie įgijo teises naudoti spektrą daug sunkesnėmis sąlygomis. Priešingai, kai teisės buvo suteiktos nukrypstant nuo bendrųjų taisyklių arba remiantis kriterijais, kurie nėra objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys, tam, kad būtų pasiekti bendrojo intereso tikslai, tokių teisių turėtojų padėtis neturėtų būti keičiama taip, kad būtų padaryta žala naujiems konkurentams, išskyrus kai būtina pasiekti bendrojo intereso tikslus. Bet kokia spektro dalis, kuri nebereikalinga pasiekti bendrojo intereso tikslus, pagal Leidimų direktyvą turėtų būti atgauta ir paskirta iš naujo. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant pradėti taikyti technologijų ir paslaugų neutralumo principą ir vykdyti esamų spektro naudojimo teisių prekybą, gali reikėti nustatyti pereinamojo laikotarpio taisykles, įskaitant sąžiningos konkurencijos užtikrinimo priemones, nes pagal naująją sistemą tam tikriems spektro naudotojams gali būti suteiktos teisės pradėti konkuruoti su tais spektro naudotojais, kurie įgijo teises naudoti spektrą daug sunkesnėmis sąlygomis. Priešingai, kai teisės buvo suteiktos nukrypstant nuo bendrųjų taisyklių arba remiantis kriterijais, kurie nėra objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys, tam, kad būtų pasiekti bendrojo intereso tikslai, tokių teisių turėtojų padėtis neturėtų būti keičiama taip, kad būtų padaryta žala naujiems konkurentams, išskyrus kai būtina pasiekti bendrojo intereso tikslus. Bet kokia spektro dalis, kuri nebereikalinga pasiekti bendrojo intereso tikslus, pagal Leidimų direktyvą turėtų būti atgauta ir paskirta iš naujo.

| (45) | Siekiant skatinti vidaus rinkos veikimą ir remti tarpvalstybinių paslaugų raidą, Komisijai turėtų
  galėti pasikonsultuoti su ETRI
  numeracijos srityje. Be to, siekiant valstybių narių piliečiams, įskaitant keliaujančius ir neįgalius paslaugų gavėjus, sudaryti sąlygas naudotis tam tikromis paslaugomis skambinti tais pačiais žinomais numeriais visose valstybėse narėse panašiomis kainomis, į Komisijos įgaliojimus priimti technines įgyvendinimo priemones taip pat turėtų būti įtrauktas, jei reikia, taikomų tarifų principas arba mechanizmas
  , taip pat vieno bendro europinio telefono kodo nustatymas, kad vartotojams būtų patogu naudotis šiomis paslaugomis
  . |
| --- | --- |

(45)

Siekiant skatinti vidaus rinkos veikimą ir remti tarpvalstybinių paslaugų raidą, Komisijai turėtų
  galėti pasikonsultuoti su ETRI
  numeracijos srityje. Be to, siekiant valstybių narių piliečiams, įskaitant keliaujančius ir neįgalius paslaugų gavėjus, sudaryti sąlygas naudotis tam tikromis paslaugomis skambinti tais pačiais žinomais numeriais visose valstybėse narėse panašiomis kainomis, į Komisijos įgaliojimus priimti technines įgyvendinimo priemones taip pat turėtų būti įtrauktas, jei reikia, taikomų tarifų principas arba mechanizmas
  , taip pat vieno bendro europinio telefono kodo nustatymas, kad vartotojams būtų patogu naudotis šiomis paslaugomis
  .

| (46) | Elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančioms įmonėms išduoti leidimai, kuriais remdamosi jos gauna prieigą prie viešojo ir privataus turto, – tai pagrindiniai elektroninių ryšių tinklų arba naujų tinklų elementų sukūrimo veiksniai. Todėl betikslis priėjimo teisių suteikimo procedūrų sudėtingumas ir vilkinimas yra pagrindinė konkurencijos didėjimo kliūtis. Taigi priėjimo teisių įsigijimas leidimus turinčioms įmonėms turėtų būti supaprastintas. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę koordinuoti priėjimo teisių įsigijimą, savo interneto svetainėse skelbdamos reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(46)

Elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančioms įmonėms išduoti leidimai, kuriais remdamosi jos gauna prieigą prie viešojo ir privataus turto, – tai pagrindiniai elektroninių ryšių tinklų arba naujų tinklų elementų sukūrimo veiksniai. Todėl betikslis priėjimo teisių suteikimo procedūrų sudėtingumas ir vilkinimas yra pagrindinė konkurencijos didėjimo kliūtis. Taigi priėjimo teisių įsigijimas leidimus turinčioms įmonėms turėtų būti supaprastintas. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę koordinuoti priėjimo teisių įsigijimą, savo interneto svetainėse skelbdamos reikalingą informaciją.

| (47) | Būtina didinti valstybių narių įgaliojimus priėjimo teisių turėtojų atžvilgiu tam, kad būtų užtikrinta, jog nauji tinklai bus diegiami ir plėtojami
  sąžiningai, veiksmingai ir
  nekenkiant aplinkai ir nepriklausomai nuo bet kokių didelę įtaką rinkoje turinčio operatoriaus įsipareigojimo teikti prieigą prie elektroninių ryšių tinklo. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti atskirais atvejais taikyti reikalavimą dalytis
  tinklo dalimis ir susijusiomis priemonėmis, pvz.,
  kanalais, stiebais ir antenomis, įėjimais į pastatus bei reikalavimą geriau koordinuoti inžinerinius darbus. Pagerinus dalijimąsi įrenginiais galima pastebimai pagerinti konkurenciją ir sumažinti bendras finansines ir su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas įrengiant įmonėse elektroninių ryšių infrastruktūrą
  , ypač naujus optinių kabelių prieigos tinklus. Pirmiausia nacionalinėms reguliavimo institucijoms turi būti suteikta teisė nustatyti operatoriams pareigą pateikti sąžiningą ir nediskriminuojantį standartinį pasiūlymą dėl prieigos prie jų kanalų. |
| --- | --- |

(47)

Būtina didinti valstybių narių įgaliojimus priėjimo teisių turėtojų atžvilgiu tam, kad būtų užtikrinta, jog nauji tinklai bus diegiami ir plėtojami
  sąžiningai, veiksmingai ir
  nekenkiant aplinkai ir nepriklausomai nuo bet kokių didelę įtaką rinkoje turinčio operatoriaus įsipareigojimo teikti prieigą prie elektroninių ryšių tinklo. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti atskirais atvejais taikyti reikalavimą dalytis
  tinklo dalimis ir susijusiomis priemonėmis, pvz.,
  kanalais, stiebais ir antenomis, įėjimais į pastatus bei reikalavimą geriau koordinuoti inžinerinius darbus. Pagerinus dalijimąsi įrenginiais galima pastebimai pagerinti konkurenciją ir sumažinti bendras finansines ir su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas įrengiant įmonėse elektroninių ryšių infrastruktūrą
  , ypač naujus optinių kabelių prieigos tinklus. Pirmiausia nacionalinėms reguliavimo institucijoms turi būti suteikta teisė nustatyti operatoriams pareigą pateikti sąžiningą ir nediskriminuojantį standartinį pasiūlymą dėl prieigos prie jų kanalų.

| (48) | Patikimas ir saugus informacijos perdavimas elektroninių ryšių tinklais tampa vis svarbesnis visai ekonomikai ir plačiajai visuomenei. Sistemos sudėtingumas, techniniai gedimai ar žmonių padarytos klaidos, taip pat avarijos arba išpuoliai gali turėti pasekmių fizinės infrastruktūros, kurią naudojant ES piliečiams teikiamos svarbios paslaugos, įskaitant e. valdžios paslaugas, veikimui arba galimybėms ja naudotis. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų palaikomas viešųjų ryšių tinklų vientisumas ir saugumas.
  Europos tinklų ir informacijos saugumo agentūra (ENISA)

   (12) turėtų dalyvauti stiprinant elektroninių ryšių saugumo lygį, be kitų dalykų, skirdama ekspertus ir teikdama patarimus bei skatindama gerosios patirties mainus.
  ENISA
  ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti reikiamas priemones, kad galėtų vykdyti pareigas, įskaitant įgaliojimus gauti pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti tinklų ar paslaugų saugumo lygį, bei išsamius ir patikimus duomenis apie faktinius su saugumu susijusius incidentus, kurie padarė nemažą įtaką tinklų veikimui ar paslaugų teikimui. Atsižvelgiant į tai, kad sėkmingas tinkamų saugumo priemonių taikymas nėra vienkartinis veiksmas, bet tęstinis taikymo, persvarstymo ir atnaujinimo procesas, turėtų būti reikalaujama, kad elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikėjai, atsižvelgdami į techninius laimėjimus, imtųsi priemonių pagal nustatytą riziką užtikrinti vientisumą ir saugumą. |
| --- | --- |

(48)

Patikimas ir saugus informacijos perdavimas elektroninių ryšių tinklais tampa vis svarbesnis visai ekonomikai ir plačiajai visuomenei. Sistemos sudėtingumas, techniniai gedimai ar žmonių padarytos klaidos, taip pat avarijos arba išpuoliai gali turėti pasekmių fizinės infrastruktūros, kurią naudojant ES piliečiams teikiamos svarbios paslaugos, įskaitant e. valdžios paslaugas, veikimui arba galimybėms ja naudotis. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų palaikomas viešųjų ryšių tinklų vientisumas ir saugumas.
  Europos tinklų ir informacijos saugumo agentūra (ENISA)

   (12) turėtų dalyvauti stiprinant elektroninių ryšių saugumo lygį, be kitų dalykų, skirdama ekspertus ir teikdama patarimus bei skatindama gerosios patirties mainus.
  ENISA
  ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti reikiamas priemones, kad galėtų vykdyti pareigas, įskaitant įgaliojimus gauti pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti tinklų ar paslaugų saugumo lygį, bei išsamius ir patikimus duomenis apie faktinius su saugumu susijusius incidentus, kurie padarė nemažą įtaką tinklų veikimui ar paslaugų teikimui. Atsižvelgiant į tai, kad sėkmingas tinkamų saugumo priemonių taikymas nėra vienkartinis veiksmas, bet tęstinis taikymo, persvarstymo ir atnaujinimo procesas, turėtų būti reikalaujama, kad elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikėjai, atsižvelgdami į techninius laimėjimus, imtųsi priemonių pagal nustatytą riziką užtikrinti vientisumą ir saugumą.

| (49) | Kai reikia susitarti dėl bendrų saugumo reikalavimų, Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti technines įgyvendinimo priemones, skirtas tinkamam elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkoje saugumo lygiui pasiekti.
  ENISA
  turėtų dalyvauti derinant atitinkamas technines ir organizacines saugumo priemones, teikdama ekspertų patarimus. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą parengti privalomus nurodymus, susijusius su techninėmis įgyvendinimo priemonėmis, priimtus vadovaujantis Pagrindų direktyva. Siekdamos vykdyti savo pareigas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą tirti nurodymų nesilaikymo atvejus ir skirti baudas. |
| --- | --- |

(49)

Kai reikia susitarti dėl bendrų saugumo reikalavimų, Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti technines įgyvendinimo priemones, skirtas tinkamam elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkoje saugumo lygiui pasiekti.
  ENISA
  turėtų dalyvauti derinant atitinkamas technines ir organizacines saugumo priemones, teikdama ekspertų patarimus. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą parengti privalomus nurodymus, susijusius su techninėmis įgyvendinimo priemonėmis, priimtus vadovaujantis Pagrindų direktyva. Siekdamos vykdyti savo pareigas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą tirti nurodymų nesilaikymo atvejus ir skirti baudas.

| (50) | Iš reguliavimo sistemos įgyvendinimo patirties matyti, kad rinka, kurioje veikia didelės įtakos rinkoje jėgos, yra ne problemų šaltinis, o tų jėgų veikimo objektas. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų spręsti didelės įtakos vienoje rinkoje problemą toje rinkoje, o ne gretutinėse rinkose, kuriose jaučiamas tos rinkos poveikis. |
| --- | --- |

(50)

Iš reguliavimo sistemos įgyvendinimo patirties matyti, kad rinka, kurioje veikia didelės įtakos rinkoje jėgos, yra ne problemų šaltinis, o tų jėgų veikimo objektas. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų spręsti didelės įtakos vienoje rinkoje problemą toje rinkoje, o ne gretutinėse rinkose, kuriose jaučiamas tos rinkos poveikis.

| (51) | Rinkų, kurios, kaip nustatyta, yra tarpvalstybinės, atveju, turėtų būti supaprastinta rinkos peržiūros procedūra, ji turėtų tapti veiksmingesnė suteikus Komisijai teisę, atsižvelgiant į
  ETRI
  nuomonę, nustatyti, kuri įmonė (-ės) turi didelę įtaką rinkoje, ir skirti jai (joms) vieną ar daugiau specifinių įpareigojimų. Taip tarpvalstybinio reguliavimo klausimai būtų sprendžiami tiesiogiai Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(51)

Rinkų, kurios, kaip nustatyta, yra tarpvalstybinės, atveju, turėtų būti supaprastinta rinkos peržiūros procedūra, ji turėtų tapti veiksmingesnė suteikus Komisijai teisę, atsižvelgiant į
  ETRI
  nuomonę, nustatyti, kuri įmonė (-ės) turi didelę įtaką rinkoje, ir skirti jai (joms) vieną ar daugiau specifinių įpareigojimų. Taip tarpvalstybinio reguliavimo klausimai būtų sprendžiami tiesiogiai Bendrijos lygmeniu.

| (52) | Siekiant užtikrinti, kad rinkos dalyviai neabejotų reguliavimo sąlygomis, reikia nustatyti rinkos peržiūrų terminą. Svarbu reguliariai atlikti rinkos tyrimus per pagrįstą ir tinkamą laikotarpį. Nustatant tokį laikotarpį reikėtų atsižvelgti, ar anksčiau atliktas tos konkrečios rinkos tyrimas ir ar apie tai tinkamai pranešta. Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija per nustatytą terminą neatlieka rinkos tyrimo, gali kilti pavojus vidaus rinkai, o įprastinė pažeidimų procedūra laiku gali neduoti norimų rezultatų. Todėl Komisija turėtų galėti prašyti
  ETRI
  padėti atitinkamai nacionalinei reguliavimo agentūrai įvykdyti šias užduotis, tai yra parengti nuomonę, į kurią būtų įtrauktos planuojamos priemonės, atitinkamos rinkos tyrimas ir atitinkami įpareigojimai, kuriuos galėjo skirti Komisija. |
| --- | --- |

(52)

Siekiant užtikrinti, kad rinkos dalyviai neabejotų reguliavimo sąlygomis, reikia nustatyti rinkos peržiūrų terminą. Svarbu reguliariai atlikti rinkos tyrimus per pagrįstą ir tinkamą laikotarpį. Nustatant tokį laikotarpį reikėtų atsižvelgti, ar anksčiau atliktas tos konkrečios rinkos tyrimas ir ar apie tai tinkamai pranešta. Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija per nustatytą terminą neatlieka rinkos tyrimo, gali kilti pavojus vidaus rinkai, o įprastinė pažeidimų procedūra laiku gali neduoti norimų rezultatų. Todėl Komisija turėtų galėti prašyti
  ETRI
  padėti atitinkamai nacionalinei reguliavimo agentūrai įvykdyti šias užduotis, tai yra parengti nuomonę, į kurią būtų įtrauktos planuojamos priemonės, atitinkamos rinkos tyrimas ir atitinkami įpareigojimai, kuriuos galėjo skirti Komisija.

| (53) | Elektroninių ryšių sektoriuje technologinės inovacijos yra labai aukšto lygio, o rinkos labai dinamiškos, todėl reikia greitai, koordinuotai ir suderintai pritaikyti reguliavimą Europos lygmeniu, nes kaip rodo patirtis, nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtingai taikant reguliavimo sistemą gali kilti kliūčių vidaus rinkos raidai. Todėl Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones šiose srityse: naujų paslaugų, numeracijos, pavadinimų ir adresų, vartotojų klausimų, įskaitant e. prieinamumą, ir apskaitos priemonių reguliavimo srityse. |
| --- | --- |

(53)

Elektroninių ryšių sektoriuje technologinės inovacijos yra labai aukšto lygio, o rinkos labai dinamiškos, todėl reikia greitai, koordinuotai ir suderintai pritaikyti reguliavimą Europos lygmeniu, nes kaip rodo patirtis, nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtingai taikant reguliavimo sistemą gali kilti kliūčių vidaus rinkos raidai. Todėl Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones šiose srityse: naujų paslaugų, numeracijos, pavadinimų ir adresų, vartotojų klausimų, įskaitant e. prieinamumą, ir apskaitos priemonių reguliavimo srityse.

| (54) | Viena iš svarbių
  ETRI
  skirtų užduočių – prireikus rengti nuomones, susijusias su tarpvalstybiniais ginčais. Todėl tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į
  ETRI
  nuomonę. |
| --- | --- |

(54)

Viena iš svarbių
  ETRI
  skirtų užduočių – prireikus rengti nuomones, susijusias su tarpvalstybiniais ginčais. Todėl tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į
  ETRI
  nuomonę.

| (55) | Iš reguliavimo sistemos taikymo patirties matyti, kad dabartinės nuostatos, kuriomis remdamosi nacionalinės reguliavimo institucijos gali skirti baudas, netapo tinkama paskata laikytis reguliavimo reikalavimų. Tinkami vykdomieji įgaliojimai gali būti naudingi siekiant laiku pritaikyti reguliavimo sistemą ir taip paskatinti reguliavimo tikrumą, o tai yra svarbus investicijų skatinimo veiksnys. Visai reguliavimo sistemai būdinga tai, kad tuomet, kai nesilaikoma reikalavimų, trūksta veiksmingų įgaliojimų. Todėl į Pagrindų direktyvą įtraukus naujas nuostatas, kuriomis remiantis būtų galima spręsti problemas, kai nesilaikoma Pagrindų ir specifinėse direktyvose numatytų įsipareigojimų, būtų užtikrinta, kad bus taikomi nuoseklūs ir išsamūs principai taikant visą reguliavimo sistemą ir skiriant baudas. |
| --- | --- |

(55)

Iš reguliavimo sistemos taikymo patirties matyti, kad dabartinės nuostatos, kuriomis remdamosi nacionalinės reguliavimo institucijos gali skirti baudas, netapo tinkama paskata laikytis reguliavimo reikalavimų. Tinkami vykdomieji įgaliojimai gali būti naudingi siekiant laiku pritaikyti reguliavimo sistemą ir taip paskatinti reguliavimo tikrumą, o tai yra svarbus investicijų skatinimo veiksnys. Visai reguliavimo sistemai būdinga tai, kad tuomet, kai nesilaikoma reikalavimų, trūksta veiksmingų įgaliojimų. Todėl į Pagrindų direktyvą įtraukus naujas nuostatas, kuriomis remiantis būtų galima spręsti problemas, kai nesilaikoma Pagrindų ir specifinėse direktyvose numatytų įsipareigojimų, būtų užtikrinta, kad bus taikomi nuoseklūs ir išsamūs principai taikant visą reguliavimo sistemą ir skiriant baudas.

| (56) | Reikėtų skatinti investicijas ir konkurenciją, kad būtų apsaugotos ir nebūtų sumažintos vartotojo galimybės pasirinkti. |
| --- | --- |

(56)

Reikėtų skatinti investicijas ir konkurenciją, kad būtų apsaugotos ir nebūtų sumažintos vartotojo galimybės pasirinkti.

| (57) | Į dabartinę reguliavimo sistemą buvo įtrauktos tam tikros nuostatos, skirtos palengvinti perėjimą nuo senosios 1998 m. prie naujosios 2002 m. reguliavimo sistemos. Prie pastarosios perėjo visos valstybės narės, todėl šios priemonės turėtų būti panaikintos, nes dabar jos nebereikalingos. |
| --- | --- |

(57)

Į dabartinę reguliavimo sistemą buvo įtrauktos tam tikros nuostatos, skirtos palengvinti perėjimą nuo senosios 1998 m. prie naujosios 2002 m. reguliavimo sistemos. Prie pastarosios perėjo visos valstybės narės, todėl šios priemonės turėtų būti panaikintos, nes dabar jos nebereikalingos.

| (58) | Pagrindų direktyvos I priede nurodytas rinkų, kurios turi būti įtrauktos į rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų, sąrašas, o tai galėtų sudaryti ex-ante reguliavimo pagrindą. Šis priedas turėtų būti panaikintas, nes jis jau buvo panaudotas pirminės rekomendacijos versijai parengti (13). |
| --- | --- |

(58)

Pagrindų direktyvos I priede nurodytas rinkų, kurios turi būti įtrauktos į rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų, sąrašas, o tai galėtų sudaryti ex-ante reguliavimo pagrindą. Šis priedas turėtų būti panaikintas, nes jis jau buvo panaudotas pirminės rekomendacijos versijai parengti (13).

| (59) | Pagrindų direktyvos II priede išvardyti kriterijai, kuriais turi vadovautis nacionalinės reguliavimo institucijos vertindamos bendro dominavimo padėtį pagal šios direktyvos 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą. Tas priedas ║ gali klaidinti nacionalines reguliavimo institucijas, kai jos atlieka rinkos tyrimą. Be to, bendro dominavimo sąvoka taip pat priklauso nuo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikos. Todėl II priedas turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(59)

Pagrindų direktyvos II priede išvardyti kriterijai, kuriais turi vadovautis nacionalinės reguliavimo institucijos vertindamos bendro dominavimo padėtį pagal šios direktyvos 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą. Tas priedas ║ gali klaidinti nacionalines reguliavimo institucijas, kai jos atlieka rinkos tyrimą. Be to, bendro dominavimo sąvoka taip pat priklauso nuo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikos. Todėl II priedas turėtų būti pakeistas.

| (60) | Funkcinio atskyrimo, pagal kurį reikalaujama, kad vertikaliai integruotas operatorius steigtų verslo subjektus, kurių veikla yra atskirta, tikslas – užtikrinti, kad visiems teikėjams, įskaitant vertikaliai integruoto operatoriaus tiekimo skyrius, būtų tiekiami visiškai lygiaverčiai prieigos produktai. Funkcinis atskyrimas
  galėtų
  pagerinti konkurenciją keliose svarbiose rinkose, nes smarkiai sumažėja diskriminavimo paskatos, lengviau patikrinti, kaip vykdomi nediskriminavimo įpareigojimai, taip pat lengviau priversti šiuos įpareigojimus vykdyti. ▐ Tam, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje, funkcinio atskyrimo pasiūlymus turėtų iš anksto patvirtinti Komisija. |
| --- | --- |

(60)

Funkcinio atskyrimo, pagal kurį reikalaujama, kad vertikaliai integruotas operatorius steigtų verslo subjektus, kurių veikla yra atskirta, tikslas – užtikrinti, kad visiems teikėjams, įskaitant vertikaliai integruoto operatoriaus tiekimo skyrius, būtų tiekiami visiškai lygiaverčiai prieigos produktai. Funkcinis atskyrimas
  galėtų
  pagerinti konkurenciją keliose svarbiose rinkose, nes smarkiai sumažėja diskriminavimo paskatos, lengviau patikrinti, kaip vykdomi nediskriminavimo įpareigojimai, taip pat lengviau priversti šiuos įpareigojimus vykdyti. ▐ Tam, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje, funkcinio atskyrimo pasiūlymus turėtų iš anksto patvirtinti Komisija.

| (61) | Funkcinio atskyrimo taikymas neturėtų trukdyti veikti atitinkamiems skirtingų verslo subjektų koordinavimo mechanizmams siekiant užtikrinti, kad būtų ginamos kontroliuojančiosios bendrovės ekonominės ir valdymo priežiūros teisės. |
| --- | --- |

(61)

Funkcinio atskyrimo taikymas neturėtų trukdyti veikti atitinkamiems skirtingų verslo subjektų koordinavimo mechanizmams siekiant užtikrinti, kad būtų ginamos kontroliuojančiosios bendrovės ekonominės ir valdymo priežiūros teisės.

| (62) | Nuolatinis rinkos įtraukimas į elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinką turi būti geriau koordinuojamas taikant ex ante reguliavimą, kaip numatyta ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teisinėje sistemoje. |
| --- | --- |

(62)

Nuolatinis rinkos įtraukimas į elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinką turi būti geriau koordinuojamas taikant ex ante reguliavimą, kaip numatyta ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teisinėje sistemoje.

| (63) | Jei vertikaliai integruota įmonė nutaria perduoti didelę dalį arba visą vietos prieigos tinklą atskiram juridiniam asmeniui, priklausančiam skirtingiems savininkams, arba atskirai įsteigtam verslo subjektui, kuris užsiims prieigos produktais, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų įvertinti numatomo sandorio poveikį visiems reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimams, kurie buvo nustatyti vertikaliai integruotam operatoriui siekiant užtikrinti, kad nauja tvarka atitiktų Direktyvą 2002/19/EB (Prieigos direktyvą) ir Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą). Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija turėtų atlikti naują rinkų, kuriose veikia atskirtas subjektas, tyrimą ir atitinkamai nustatyti, palikti tuos pačius, pakeisti arba panaikinti įpareigojimus. Šiuo tikslu nacionalinė reguliavimo institucija turėtų galėti prašyti įmonės pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(63)

Jei vertikaliai integruota įmonė nutaria perduoti didelę dalį arba visą vietos prieigos tinklą atskiram juridiniam asmeniui, priklausančiam skirtingiems savininkams, arba atskirai įsteigtam verslo subjektui, kuris užsiims prieigos produktais, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų įvertinti numatomo sandorio poveikį visiems reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimams, kurie buvo nustatyti vertikaliai integruotam operatoriui siekiant užtikrinti, kad nauja tvarka atitiktų Direktyvą 2002/19/EB (Prieigos direktyvą) ir Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą). Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija turėtų atlikti naują rinkų, kuriose veikia atskirtas subjektas, tyrimą ir atitinkamai nustatyti, palikti tuos pačius, pakeisti arba panaikinti įpareigojimus. Šiuo tikslu nacionalinė reguliavimo institucija turėtų galėti prašyti įmonės pateikti informacijos.

| (64) | Nors tikslinga, kad kai kuriomis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo agentūra turėtų nustatyti įpareigojimus operatoriams, kurie neturi didelės įtakos rinkoje tam, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, kaip antai ryšys tarp galutinių paslaugos gavėjų arba paslaugų sąveika
  , arba kad būtų siekiama veiksmingumo, tvarios konkurencijos ir kuo didesnės naudos galutiniams vartotojams
  , vis dėlto būtina užtikrinti, kad tokie įpareigojimai būtų nustatyti pagal reguliavimo sistemą ir visų prima laikantis joje numatytų pranešimo procedūrų. |
| --- | --- |

(64)

Nors tikslinga, kad kai kuriomis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo agentūra turėtų nustatyti įpareigojimus operatoriams, kurie neturi didelės įtakos rinkoje tam, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, kaip antai ryšys tarp galutinių paslaugos gavėjų arba paslaugų sąveika
  , arba kad būtų siekiama veiksmingumo, tvarios konkurencijos ir kuo didesnės naudos galutiniams vartotojams
  , vis dėlto būtina užtikrinti, kad tokie įpareigojimai būtų nustatyti pagal reguliavimo sistemą ir visų prima laikantis joje numatytų pranešimo procedūrų.

| (65) | Komisija turi įgaliojimą priimti įgyvendinimo priemones, siekdama pritaikyti prieigos prie skaitmeninės televizijos ir radijo paslaugų, nurodytų I priede, sąlygas prie rinkos pokyčių ir technologinės pažangos. Ta pati nuostata taikoma ir II priede pateiktam trumpiausiam sąrašui, kuris turi būti viešai paskelbtas, kad būtų laikomasi skaidrumo įpareigojimo. |
| --- | --- |

(65)

Komisija turi įgaliojimą priimti įgyvendinimo priemones, siekdama pritaikyti prieigos prie skaitmeninės televizijos ir radijo paslaugų, nurodytų I priede, sąlygas prie rinkos pokyčių ir technologinės pažangos. Ta pati nuostata taikoma ir II priede pateiktam trumpiausiam sąrašui, kuris turi būti viešai paskelbtas, kad būtų laikomasi skaidrumo įpareigojimo.

| (66) | Jeigu Bendrijos elektroninių ryšių priemonių politikai įgyvendinti reikia priimti derinimo priemones, susijusias ne tik su techninio įgyvendinimo priemonėmis, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisės akto. |
| --- | --- |

(66)

Jeigu Bendrijos elektroninių ryšių priemonių politikai įgyvendinti reikia priimti derinimo priemones, susijusias ne tik su techninio įgyvendinimo priemonėmis, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisės akto.

| (67) | Rinkos dalyviams palengvinus prieigą prie radijo dažnių išteklių bus pašalintos įsiskverbimo į rinką kliūtys. Be to, technologinė pažanga mažina žalingųjų trikdžių tam tikrose dažnių juostose riziką, todėl mažėja individualių naudojimo teisių poreikis. Taigi spektro naudojimo elektroninių ryšių paslaugoms teikti sąlygos turėtų būti įprastai nustatytos bendruosiuose leidimuose, išskyrus tuos atvejus, kai atsižvelgiant į spektro naudojimą būtinos individualios teisės siekiant išvengti žalingųjų trikdžių arba siekiant konkrečių bendrojo intereso tikslų. Sprendimai dėl individualių teisių reikalingumo turėtų būti priimami skaidriai ir proporcingai. |
| --- | --- |

(67)

Rinkos dalyviams palengvinus prieigą prie radijo dažnių išteklių bus pašalintos įsiskverbimo į rinką kliūtys. Be to, technologinė pažanga mažina žalingųjų trikdžių tam tikrose dažnių juostose riziką, todėl mažėja individualių naudojimo teisių poreikis. Taigi spektro naudojimo elektroninių ryšių paslaugoms teikti sąlygos turėtų būti įprastai nustatytos bendruosiuose leidimuose, išskyrus tuos atvejus, kai atsižvelgiant į spektro naudojimą būtinos individualios teisės siekiant išvengti žalingųjų trikdžių arba siekiant konkrečių bendrojo intereso tikslų. Sprendimai dėl individualių teisių reikalingumo turėtų būti priimami skaidriai ir proporcingai.

| (68) | Pradėjus reikalauti paslaugų ir technologijų neutralumo priimant skyrimo ir skirstymo sprendimus, taip pat išaugus galimybėms perduoti vienos įmonės teises kitai įmonei, turėtų atsirasti daugiau laisvės ir priemonių visuomenei naudoti elektroninius ryšius, teikti garso bei vaizdo žiniasklaidos paslaugas, o kartu turėtų būti lengviau siekti bendrojo intereso tikslų.
  Vis dėlto
  tam tikros visuotinės svarbos prievolės, nustatytos transliuotojams, teikiantiems garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas,
  gali apimti
  reikalavimą taikyti specialius kriterijus skiriant spektro dalį, kai tai
  būtina
  siekiant
  konkretaus
  nacionalinėje teisėje nustatyto bendrojo intereso tikslo. Su bendrojo intereso tikslų siekimu susijusios procedūros visomis aplinkybėmis turėtų būti skaidrios, objektyvios, proporcingos ir nediskriminuojančios. |
| --- | --- |

(68)

Pradėjus reikalauti paslaugų ir technologijų neutralumo priimant skyrimo ir skirstymo sprendimus, taip pat išaugus galimybėms perduoti vienos įmonės teises kitai įmonei, turėtų atsirasti daugiau laisvės ir priemonių visuomenei naudoti elektroninius ryšius, teikti garso bei vaizdo žiniasklaidos paslaugas, o kartu turėtų būti lengviau siekti bendrojo intereso tikslų.
  Vis dėlto
  tam tikros visuotinės svarbos prievolės, nustatytos transliuotojams, teikiantiems garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas,
  gali apimti
  reikalavimą taikyti specialius kriterijus skiriant spektro dalį, kai tai
  būtina
  siekiant
  konkretaus
  nacionalinėje teisėje nustatyto bendrojo intereso tikslo. Su bendrojo intereso tikslų siekimu susijusios procedūros visomis aplinkybėmis turėtų būti skaidrios, objektyvios, proporcingos ir nediskriminuojančios.

| (69) | Bet koks (visiškas ar dalinis)
  atleidimas nuo įpareigojimo mokėti mokesčius ar rinkliavas, nustatytus už naudojimąsi ║ spektru,
  turėtų būti objektyvus ir skaidrus bei paremtas kitomis bendrojo intereso prievolėmis, nustatytomis nacionalinėje teisėje. |
| --- | --- |

(69)

Bet koks (visiškas ar dalinis)
  atleidimas nuo įpareigojimo mokėti mokesčius ar rinkliavas, nustatytus už naudojimąsi ║ spektru,
  turėtų būti objektyvus ir skaidrus bei paremtas kitomis bendrojo intereso prievolėmis, nustatytomis nacionalinėje teisėje.

| (70) | Atsižvelgiant į ribojantį poveikį laisvai prieigai prie radijo dažnių, turėtų būti ribojama individualių naudojimo teisių, kurios negali būti parduodamos, galiojimo trukmė. Kai į naudojimo teises yra įtraukta nuostata dėl galiojimo atnaujinimo, valstybės narės pirmiausia turėtų atlikti persvarstymą, įskaitant viešąsias konsultacijas, atsižvelgdamos į rinką, aprėptį ir technologinę pažangą. Atsižvelgiant į spektro trūkumą, įmonėms suteiktos individualios teisės turėtų būti reguliariai peržiūrimos. Atlikdamos tokią peržiūrą, valstybės narės turėtų derinti teisių turėtojų interesus ir poreikį skatinti pradėti spektro prekybą, taip pat lankstesnį spektro naudojimą išduodant, jei įmanoma, bendruosius leidimus. |
| --- | --- |

(70)

Atsižvelgiant į ribojantį poveikį laisvai prieigai prie radijo dažnių, turėtų būti ribojama individualių naudojimo teisių, kurios negali būti parduodamos, galiojimo trukmė. Kai į naudojimo teises yra įtraukta nuostata dėl galiojimo atnaujinimo, valstybės narės pirmiausia turėtų atlikti persvarstymą, įskaitant viešąsias konsultacijas, atsižvelgdamos į rinką, aprėptį ir technologinę pažangą. Atsižvelgiant į spektro trūkumą, įmonėms suteiktos individualios teisės turėtų būti reguliariai peržiūrimos. Atlikdamos tokią peržiūrą, valstybės narės turėtų derinti teisių turėtojų interesus ir poreikį skatinti pradėti spektro prekybą, taip pat lankstesnį spektro naudojimą išduodant, jei įmanoma, bendruosius leidimus.

| (71) | Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą užtikrinti veiksmingą spektro ir numerių naudojimą ir, jei spektro arba numeracijos ištekliai neišnaudojami, imtis veiksmų bei užkirsti kelią antikonkurenciniam kaupimui, kuris gali trukdyti naujiems dalyviams patekti į rinką. |
| --- | --- |

(71)

Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą užtikrinti veiksmingą spektro ir numerių naudojimą ir, jei spektro arba numeracijos ištekliai neišnaudojami, imtis veiksmų bei užkirsti kelią antikonkurenciniam kaupimui, kuris gali trukdyti naujiems dalyviams patekti į rinką.

| (72) | Panaikinus teisines ir administracines kliūtis bendriesiems leidimams, spektro naudojimo teisėms arba visoje Europoje naudojamiems numeriams, būtų paskatinta technologinė pažanga ir paslaugų plėtojimas bei padidinta konkurencija. Nors galimybių naudotis radijo dažniais ir veiksmingo jų naudojimo techninių sąlygų koordinavimas organizuojamas remiantis 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (14) tam, kad būtų pasiekti vidaus rinkos tikslai taip pat reikėtų koordinuoti arba suderinti atrankos procedūras ir sąlygas, taikomas teisėms ir leidimams tam tikrose juostose, numerių naudojimo teisėms ir bendriesiems leidimams. Pirmiausia tai taikoma elektroninių ryšių paslaugoms, kurios pagal savo pobūdį yra svarbios vidaus rinkai arba turi tarpvalstybinį potencialą, kaip antai palydovinės paslaugos, kurių plėtojimą gali sutrukdyti skirtingas spektro paskyrimas valstybėms narėms
  ar ES bei trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Tarptautinės Telekomunikacijų Sąjungos (angl. ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (angl. CEPT) sprendimus
  . Todėl Komisija, padedama Ryšių komiteto ir atidžiai atsižvelgdama į
  ETRI
  nuomonę, turėtų galėti priimti technines įgyvendinimo priemones tokiems tikslams pasiekti. Komisijos priimtose įgyvendinimo priemonėse gali būti reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas naudotis spektro naudojimo teisėmis ir (arba) numeriais savo teritorijose, o prireikus panaikintų bet kokias kitas galiojančias nacionalines naudojimo teises. Tokiais atvejais valstybės narės neturėtų suteikti naujų atitinkamos spektro juostos arba numerio intervalo naudojimo teisių pagal nacionalines procedūras. |
| --- | --- |

(72)

Panaikinus teisines ir administracines kliūtis bendriesiems leidimams, spektro naudojimo teisėms arba visoje Europoje naudojamiems numeriams, būtų paskatinta technologinė pažanga ir paslaugų plėtojimas bei padidinta konkurencija. Nors galimybių naudotis radijo dažniais ir veiksmingo jų naudojimo techninių sąlygų koordinavimas organizuojamas remiantis 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (14) tam, kad būtų pasiekti vidaus rinkos tikslai taip pat reikėtų koordinuoti arba suderinti atrankos procedūras ir sąlygas, taikomas teisėms ir leidimams tam tikrose juostose, numerių naudojimo teisėms ir bendriesiems leidimams. Pirmiausia tai taikoma elektroninių ryšių paslaugoms, kurios pagal savo pobūdį yra svarbios vidaus rinkai arba turi tarpvalstybinį potencialą, kaip antai palydovinės paslaugos, kurių plėtojimą gali sutrukdyti skirtingas spektro paskyrimas valstybėms narėms
  ar ES bei trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Tarptautinės Telekomunikacijų Sąjungos (angl. ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (angl. CEPT) sprendimus
  . Todėl Komisija, padedama Ryšių komiteto ir atidžiai atsižvelgdama į
  ETRI
  nuomonę, turėtų galėti priimti technines įgyvendinimo priemones tokiems tikslams pasiekti. Komisijos priimtose įgyvendinimo priemonėse gali būti reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas naudotis spektro naudojimo teisėmis ir (arba) numeriais savo teritorijose, o prireikus panaikintų bet kokias kitas galiojančias nacionalines naudojimo teises. Tokiais atvejais valstybės narės neturėtų suteikti naujų atitinkamos spektro juostos arba numerio intervalo naudojimo teisių pagal nacionalines procedūras.

| (73) | Dėl technologinės pažangos ir rinkos raidos tapo įmanoma pradėti teikti elektroninių ryšių paslaugas, peržengiančias geografines valstybių narių sienas. Leidimų direktyvos 16 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija persvarstytų nacionalinių leidimų išdavimo sistemų veikimą ir tarpvalstybinių paslaugų teikimo Bendrijoje raidą. Leidimų direktyvos 8 straipsnio nuostatos, susijusios su radijo dažnių suderintu paskyrimu, buvo neveiksmingos sprendžiant įmonių, norinčių teikti paslaugas visoje Bendrijoje, problemas, todėl šios nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos. |
| --- | --- |

(73)

Dėl technologinės pažangos ir rinkos raidos tapo įmanoma pradėti teikti elektroninių ryšių paslaugas, peržengiančias geografines valstybių narių sienas. Leidimų direktyvos 16 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija persvarstytų nacionalinių leidimų išdavimo sistemų veikimą ir tarpvalstybinių paslaugų teikimo Bendrijoje raidą. Leidimų direktyvos 8 straipsnio nuostatos, susijusios su radijo dažnių suderintu paskyrimu, buvo neveiksmingos sprendžiant įmonių, norinčių teikti paslaugas visoje Bendrijoje, problemas, todėl šios nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos.

| (74) | Nors už leidimų išdavimą ir stebėseną, kaip laikomasi naudojimo sąlygų, turėtų toliau atsakyti valstybės narės, jos neturėtų taikyti papildomų sąlygų, kriterijų ar procedūrų, kurios apribotų, pakeistų arba vilkintų tinkamą suderintos ir koordinuotos atrankos ir leidimų išdavimo procedūrų įgyvendinimą. Jei tuo galima pateisinti lengvesnį koordinavimo arba derinimo priemonių įgyvendinimą, joms galėtų būti taikomos pereinamojo laikotarpio leidžiančios nukrypti nuostatos arba, spektro atveju, pereinamojo laikotarpio spektro pasidalijimo mechanizmai, kurie leistų valstybėms narėms netaikyti tokių priemonių tuo atveju, jei valstybėse narėse neatsiras pernelyg didelių konkurencijos ir reguliavimo skirtumų. |
| --- | --- |

(74)

Nors už leidimų išdavimą ir stebėseną, kaip laikomasi naudojimo sąlygų, turėtų toliau atsakyti valstybės narės, jos neturėtų taikyti papildomų sąlygų, kriterijų ar procedūrų, kurios apribotų, pakeistų arba vilkintų tinkamą suderintos ir koordinuotos atrankos ir leidimų išdavimo procedūrų įgyvendinimą. Jei tuo galima pateisinti lengvesnį koordinavimo arba derinimo priemonių įgyvendinimą, joms galėtų būti taikomos pereinamojo laikotarpio leidžiančios nukrypti nuostatos arba, spektro atveju, pereinamojo laikotarpio spektro pasidalijimo mechanizmai, kurie leistų valstybėms narėms netaikyti tokių priemonių tuo atveju, jei valstybėse narėse neatsiras pernelyg didelių konkurencijos ir reguliavimo skirtumų.

| (75) | Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti imtis efektyvių veiksmų norėdamos stebėti, kaip laikomasi bendrųjų leidimų arba naudojimo teisių sąlygų, ir užtikrinti, kad šių sąlygų būtų laikomasi, taip pat jos turėtų turėti įgaliojimą skirti veiksmingas finansines baudas ir (arba) administracines sankcijas tais atvejais, kai šios sąlygos pažeidžiamos. |
| --- | --- |

(75)

Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti imtis efektyvių veiksmų norėdamos stebėti, kaip laikomasi bendrųjų leidimų arba naudojimo teisių sąlygų, ir užtikrinti, kad šių sąlygų būtų laikomasi, taip pat jos turėtų turėti įgaliojimą skirti veiksmingas finansines baudas ir (arba) administracines sankcijas tais atvejais, kai šios sąlygos pažeidžiamos.

| (76) | Į leidimui nustatytas sąlygas turėtų būti įtrauktos specifinės sąlygos, kuriose numatytas prieinamumas neįgaliems paslaugų gavėjams ir galimybės valdžios institucijoms
  ir skubią pagalbą teikiančioms tarnyboms susisiekti vienoms su kitomis ir
  su plačiąja visuomene prieš įvykstant didelėms nelaimėms, joms vykstant ir po tokių nelaimių. Taip pat atsižvelgdamos į technikos inovacijų svarbą, valstybės narės turėtų galėti išduoti leidimus naudoti spektrą eksperimentiniams tikslams, kuriems taikomi specifiniai apribojimai ir sąlygos, grindžiamos tokių teisių eksperimentiniu pobūdžiu. |
| --- | --- |

(76)

Į leidimui nustatytas sąlygas turėtų būti įtrauktos specifinės sąlygos, kuriose numatytas prieinamumas neįgaliems paslaugų gavėjams ir galimybės valdžios institucijoms
  ir skubią pagalbą teikiančioms tarnyboms susisiekti vienoms su kitomis ir
  su plačiąja visuomene prieš įvykstant didelėms nelaimėms, joms vykstant ir po tokių nelaimių. Taip pat atsižvelgdamos į technikos inovacijų svarbą, valstybės narės turėtų galėti išduoti leidimus naudoti spektrą eksperimentiniams tikslams, kuriems taikomi specifiniai apribojimai ir sąlygos, grindžiamos tokių teisių eksperimentiniu pobūdžiu.

| (77) | 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos (15) buvo veiksmingas pirminiame rinkos atvėrimo etape. Pagrindų direktyvoje Komisija raginama stebėti perėjimą nuo 1998 m. reguliavimo sistemos prie 2002 m. sistemos ir teikti pasiūlymus tinkamu laiku panaikinti šį reglamentą. Pagal 2002 m. sistemą nacionalinės reguliavimo institucijos privalo tirti didmeninę atsietos prieigos prie metalinių vietinių linijų ir vietinių palinijų, skirtų teikti plačiajuosčio ryšio ir balso telefonijos paslaugas, rinką, kaip apibrėžta Rekomendacijoje dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų. Kadangi visos valstybės narės bent vieną kartą tyrė šią rinką ir kadangi nustatyti atitinkami įpareigojimai pagal 2002 m. sistemą, Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 yra nereikalingas, todėl turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(77)

2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos (15) buvo veiksmingas pirminiame rinkos atvėrimo etape. Pagrindų direktyvoje Komisija raginama stebėti perėjimą nuo 1998 m. reguliavimo sistemos prie 2002 m. sistemos ir teikti pasiūlymus tinkamu laiku panaikinti šį reglamentą. Pagal 2002 m. sistemą nacionalinės reguliavimo institucijos privalo tirti didmeninę atsietos prieigos prie metalinių vietinių linijų ir vietinių palinijų, skirtų teikti plačiajuosčio ryšio ir balso telefonijos paslaugas, rinką, kaip apibrėžta Rekomendacijoje dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų. Kadangi visos valstybės narės bent vieną kartą tyrė šią rinką ir kadangi nustatyti atitinkami įpareigojimai pagal 2002 m. sistemą, Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 yra nereikalingas, todėl turėtų būti panaikintas.

| (78) | Pagrindų, Prieigos ir Leidimų direktyvoms įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (16). |
| --- | --- |

(78)

Pagrindų, Prieigos ir Leidimų direktyvoms įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (16).

| (79) | Pirmiausia Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones, susijusias su pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje numatytu pranešimu, su derinimu, atliekamu spektro ir numeracijos srityse, taip pat tinklų ir paslaugų saugumo klausimais, su tarpvalstybinių rinkų nustatymu, su standartų įgyvendinimu, ir su suderintu reguliavimo sistemos nuostatų taikymu. Taip pat turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones, skirtas atnaujinti Leidimų direktyvos I ir II priedus pagal rinkos raidą ir technologinę pažangą ir suderinti elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimų išdavimo taisykles, procedūras ir sąlygas. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos papildyti šias direktyvas įrašant naujas neesmines nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
  Atsižvelgiant į tai, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu laikantis įprastai taikomo laikotarpio gali tam tikromis išimtinėmis aplinkybėmis sukliudyti laiku priimti įgyvendinimo priemones, Europos Parlamentas, Taryba ir
  Komisija
  turėtų veikti operatyviai ir užtikrinti, kad šios priemonės būtų priimtos laiku
  , |
| --- | --- |

(79)

Pirmiausia Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones, susijusias su pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje numatytu pranešimu, su derinimu, atliekamu spektro ir numeracijos srityse, taip pat tinklų ir paslaugų saugumo klausimais, su tarpvalstybinių rinkų nustatymu, su standartų įgyvendinimu, ir su suderintu reguliavimo sistemos nuostatų taikymu. Taip pat turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones, skirtas atnaujinti Leidimų direktyvos I ir II priedus pagal rinkos raidą ir technologinę pažangą ir suderinti elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimų išdavimo taisykles, procedūras ir sąlygas. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos papildyti šias direktyvas įrašant naujas neesmines nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
  Atsižvelgiant į tai, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu laikantis įprastai taikomo laikotarpio gali tam tikromis išimtinėmis aplinkybėmis sukliudyti laiku priimti įgyvendinimo priemones, Europos Parlamentas, Taryba ir
  Komisija
  turėtų veikti operatyviai ir užtikrinti, kad šios priemonės būtų priimtos laiku
  ,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai

Direktyva 2002/21/EB iš dalies keičiama taip:

| (1) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Šioje direktyvoje nustatoma elektroninių ryšių paslaugų, elektroninių ryšių tinklų, susijusių įrenginių ir susijusių paslaugų suderinta reguliavimo sistema bei tam tikri galinių įrenginių aspektai
  , siekiant palengvinti prieigą neįgaliems paslaugų gavėjams ir paskatinti elektroniniais ryšiais naudotis mažiau palankioje padėtyje esančius paslaugų gavėjus
  . Joje nustatomos nacionalinių reguliavimo institucijų užduotys ir procedūros, kurios užtikrintų, kad reguliavimo sistema būtų suderintai taikoma visoje Bendrijoje.“ |
| --- | --- |

(1)

1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Šioje direktyvoje nustatoma elektroninių ryšių paslaugų, elektroninių ryšių tinklų, susijusių įrenginių ir susijusių paslaugų suderinta reguliavimo sistema bei tam tikri galinių įrenginių aspektai
  , siekiant palengvinti prieigą neįgaliems paslaugų gavėjams ir paskatinti elektroniniais ryšiais naudotis mažiau palankioje padėtyje esančius paslaugų gavėjus
  . Joje nustatomos nacionalinių reguliavimo institucijų užduotys ir procedūros, kurios užtikrintų, kad reguliavimo sistema būtų suderintai taikoma visoje Bendrijoje.“

| (2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | tarpvalstybinės rinkos – rinkos, apimančios Bendriją arba nemažą jos dalį ir daugiau kaip vieną valstybę narę.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

tarpvalstybinės rinkos – rinkos, apimančios Bendriją arba nemažą jos dalį ir daugiau kaip vieną valstybę narę.“

| b) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | viešasis ryšių tinklas – viešosioms arba beveik viešosioms elektroninių ryšių paslaugoms teikti naudojamas elektroninių ryšių tinklas, kuriuo iš vieno galinio taško į kitą galinį tašką, įskaitant neaktyvius tinklo elementus, perduodama informacija;“ |
| --- | --- | --- |

b)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

viešasis ryšių tinklas – viešosioms arba beveik viešosioms elektroninių ryšių paslaugoms teikti naudojamas elektroninių ryšių tinklas, kuriuo iš vieno galinio taško į kitą galinį tašką, įskaitant neaktyvius tinklo elementus, perduodama informacija;“

| c) | e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | susiję įrenginiai – su elektroninių ryšių tinklu ir (arba) elektroninių ryšių paslauga susiję įrenginiai, kurie leidžia ir (arba) padeda teikti paslaugas per tą tinklą ir (arba) paslaugą arba turi tokio potencialo ir į kuriuos įtrauktos numerių ar adresų transliavimo sistemos, sąlyginės prieigos sistemos ir elektroninių programų vadovai, taip pat fizinė infrastruktūra, kaip antai
  įėjimai į pastatus, pastatų elektros instaliacijos, bokštai ir kitos atraminės konstrukcijos,
  takai,
  vamzdynai,
  stiebai, antenos,
  šuliniai,
  takai, šuliniai,
  ir
  skirstymo spintos
  bei visos kitos neaktyvios tinklo dalys
  ;“ |
| --- | --- | --- |

c)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)

susiję įrenginiai – su elektroninių ryšių tinklu ir (arba) elektroninių ryšių paslauga susiję įrenginiai, kurie leidžia ir (arba) padeda teikti paslaugas per tą tinklą ir (arba) paslaugą arba turi tokio potencialo ir į kuriuos įtrauktos numerių ar adresų transliavimo sistemos, sąlyginės prieigos sistemos ir elektroninių programų vadovai, taip pat fizinė infrastruktūra, kaip antai
  įėjimai į pastatus, pastatų elektros instaliacijos, bokštai ir kitos atraminės konstrukcijos,
  takai,
  vamzdynai,
  stiebai, antenos,
  šuliniai,
  takai, šuliniai,
  ir
  skirstymo spintos
  bei visos kitos neaktyvios tinklo dalys
  ;“

| d) | l punktas pakeičiamas taip:






  „1) | Specifinės direktyvos – Direktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva), Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva), Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) ir 2002 liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) ║ (17) |
| --- | --- | --- |

d)

l punktas pakeičiamas taip:

„1)

Specifinės direktyvos – Direktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva), Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva), Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) ir 2002 liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) ║ (17)

| e) | Įtraukiami tokie q, r ir s punktai:






  „q) | paskirstymas – tam tikros dažnių juostos arba numerio intervalo skyrimas naudoti teikiant vienos ar kelių rūšių paslaugas tam tikrais atvejais nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

e)

Įtraukiami tokie q, r ir s punktai:

„q)

paskirstymas – tam tikros dažnių juostos arba numerio intervalo skyrimas naudoti teikiant vienos ar kelių rūšių paslaugas tam tikrais atvejais nustatytomis sąlygomis;

| r) | paskyrimas – nacionalinės reguliavimo institucijos išduotas leidimas juridiniam ar fiziniam asmeniui naudoti radijo dažnį ar radijo dažnio kanalą arba numerį (ar numerių grupę (-es)); |
| --- | --- |

r)

paskyrimas – nacionalinės reguliavimo institucijos išduotas leidimas juridiniam ar fiziniam asmeniui naudoti radijo dažnį ar radijo dažnio kanalą arba numerį (ar numerių grupę (-es));

| s) | žalingieji trikdžiai – trikdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšio paslaugas, teikiamas pagal taikytinas
  tarptautines,
  Bendrijos ar nacionalines nuostatas.“ |
| --- | --- |

s)

žalingieji trikdžiai – trikdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšio paslaugas, teikiamas pagal taikytinas
  tarptautines,
  Bendrijos ar nacionalines nuostatas.“

| (3) | 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos vykdytų savo įgaliojimus savarankiškai, nešališkai, skaidriai
  ir laiku
  . Nacionalinės reguliavimo institucijos, vykdydamos kasdienines nacionalinėje teisėje, įgyvendinančioje Bendrijos teisę, nustatytas užduotis, nesiekia gauti arba vykdyti kitų institucijų nurodymų. Tik pagal 4 straipsnio nuostatas įsteigtos apeliacinės institucijos arba nacionaliniai teismai turi įgaliojimą sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą arba juos panaikinti.
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos vadovas arba jo pavaduotojas būtų atleistas iš pareigų tik tuomet, jei neatitinka sąlygų, reikalingų atlikti šias pareigas, kurios yra iš anksto numatytos nacionalinėje teisėje, arba yra kaltas dėl šiurkštaus nusižengimo. Sprendime atleisti nacionalinės reguliavimo institucijos vadovą iš pareigų turi būti nurodytos priežastys; atleidimo metu sprendimas turi būti viešai paskelbtas.
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių pavestoms užduotims atlikti ir kad joms būtų skirtas atskiras metinis biudžetas. Biudžetas skelbiamas viešai.


  3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) tikslus dėl geresnio reguliavimo koordinavimo ir darnos skatinimo aktyviai remtų atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos.




  Valstybės narės užtikrina, jog nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad galėtų vykdyti joms pavestas užduotis ir dalyvauti bei prisidėti prie ETRI veiklos. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti atskirus metinius biudžetus, kurie turi būti skelbiami viešai.




  3b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, priimdamos sprendimus dėl savo šalių vidaus rinkos, kiek galima daugiau atsižvelgtų į ETRI bendrąsias pozicijas.
  “ |
| --- | --- |

(3)

3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos vykdytų savo įgaliojimus savarankiškai, nešališkai, skaidriai
  ir laiku
  . Nacionalinės reguliavimo institucijos, vykdydamos kasdienines nacionalinėje teisėje, įgyvendinančioje Bendrijos teisę, nustatytas užduotis, nesiekia gauti arba vykdyti kitų institucijų nurodymų. Tik pagal 4 straipsnio nuostatas įsteigtos apeliacinės institucijos arba nacionaliniai teismai turi įgaliojimą sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą arba juos panaikinti.

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos vadovas arba jo pavaduotojas būtų atleistas iš pareigų tik tuomet, jei neatitinka sąlygų, reikalingų atlikti šias pareigas, kurios yra iš anksto numatytos nacionalinėje teisėje, arba yra kaltas dėl šiurkštaus nusižengimo. Sprendime atleisti nacionalinės reguliavimo institucijos vadovą iš pareigų turi būti nurodytos priežastys; atleidimo metu sprendimas turi būti viešai paskelbtas.

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių pavestoms užduotims atlikti ir kad joms būtų skirtas atskiras metinis biudžetas. Biudžetas skelbiamas viešai.

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) tikslus dėl geresnio reguliavimo koordinavimo ir darnos skatinimo aktyviai remtų atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos.

Valstybės narės užtikrina, jog nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad galėtų vykdyti joms pavestas užduotis ir dalyvauti bei prisidėti prie ETRI veiklos. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti atskirus metinius biudžetus, kurie turi būti skelbiami viešai.

3b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, priimdamos sprendimus dėl savo šalių vidaus rinkos, kiek galima daugiau atsižvelgtų į ETRI bendrąsias pozicijas.
  “

| (4) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu veiktų veiksmingas mechanizmas, pagal kurį bet kuris paslaugų gavėjas ar įmonė, teikianti elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, kuriai turi įtakos nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, turėtų teisę paduoti apeliacinei institucijai, nepriklausomai nuo suinteresuotųjų šalių, apeliacinį skundą dėl to sprendimo. Ši institucija, kuri gali būti teismas, turi turėti atitinkamas kvalifikacijas, kad galėtų
  veiksmingai
  vykdyti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos esmę, kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas
  ir kad apeliacinis bylos nagrinėjimas nebūtų nepagrįstai ilgas. Valstybės narės nustato tokių skundų nagrinėjimo laiko apribojimus.


  Kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, galioja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, išskyrus tuos atvejus, kai nustatomos laikinosios priemonės. Laikinosios priemonės gali būti nustatytos
  pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus
  , jeigu reikia skubiai sustabdyti sprendimo galiojimą tam, kad būtų užkirstas kelias didžiulei ir nepataisomai žalai, kurią gali patirti šių priemonių prašanti šalis ir jeigu jų reikia interesams suderinti.“ |
| --- | --- | --- |

(4)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu veiktų veiksmingas mechanizmas, pagal kurį bet kuris paslaugų gavėjas ar įmonė, teikianti elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, kuriai turi įtakos nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, turėtų teisę paduoti apeliacinei institucijai, nepriklausomai nuo suinteresuotųjų šalių, apeliacinį skundą dėl to sprendimo. Ši institucija, kuri gali būti teismas, turi turėti atitinkamas kvalifikacijas, kad galėtų
  veiksmingai
  vykdyti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos esmę, kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas
  ir kad apeliacinis bylos nagrinėjimas nebūtų nepagrįstai ilgas. Valstybės narės nustato tokių skundų nagrinėjimo laiko apribojimus.

Kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, galioja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, išskyrus tuos atvejus, kai nustatomos laikinosios priemonės. Laikinosios priemonės gali būti nustatytos
  pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus
  , jeigu reikia skubiai sustabdyti sprendimo galiojimą tam, kad būtų užkirstas kelias didžiulei ir nepataisomai žalai, kurią gali patirti šių priemonių prašanti šalis ir jeigu jų reikia interesams suderinti.“

| b) | Įterpiamos šios dalys:


  „
  3.
     
  Prieš priimant sprendimą apeliacinėms institucijoms turi būti suteikta teisė prašyti ENTRI pateikti nuomonę.



  4.   Valstybės narės renka informaciją apie apeliacijų objektus, prašymų apeliuoti skaičių, apeliacijų procedūrų trukmę, pagal 1 dalį priimtų sprendimų nustatyti laikinąsias priemones skaičių ir tokių sprendimų priežastis. Valstybės narės kiekvienais metais pateikia šią informaciją Komisijai ir
  ETRI
  “. |
| --- | --- |

b)

Įterpiamos šios dalys:

„
  3.
     
  Prieš priimant sprendimą apeliacinėms institucijoms turi būti suteikta teisė prašyti ENTRI pateikti nuomonę.

4.   Valstybės narės renka informaciją apie apeliacijų objektus, prašymų apeliuoti skaičių, apeliacijų procedūrų trukmę, pagal 1 dalį priimtų sprendimų nustatyti laikinąsias priemones skaičių ir tokių sprendimų priežastis. Valstybės narės kiekvienais metais pateikia šią informaciją Komisijai ir
  ETRI
  “.

| (5) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas, pateiktų visą informaciją, taip pat ir finansinę informaciją, kurios reikia nacionalinėms reguliavimo institucijoms atitikčiai su šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatomis ar pagal jas priimtais sprendimais užtikrinti. ▐ Paprašius šios įmonės nedelsdamos pateikia tokią informaciją per tokius terminus ir taip išsamiai, kaip nurodo nacionalinė reguliavimo institucija. Nacionalinės reguliavimo institucijos prašoma informacija turi atitikti jos vykdomą užduotį. Nacionalinė reguliavimo institucija nurodo priežastis, kodėl prašo informacijos
  ir laikytis Bendrijos ir nacionalinių įstatymų dėl verslo konfidencialumo
  “. |
| --- | --- |

(5)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas, pateiktų visą informaciją, taip pat ir finansinę informaciją, kurios reikia nacionalinėms reguliavimo institucijoms atitikčiai su šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatomis ar pagal jas priimtais sprendimais užtikrinti. ▐ Paprašius šios įmonės nedelsdamos pateikia tokią informaciją per tokius terminus ir taip išsamiai, kaip nurodo nacionalinė reguliavimo institucija. Nacionalinės reguliavimo institucijos prašoma informacija turi atitikti jos vykdomą užduotį. Nacionalinė reguliavimo institucija nurodo priežastis, kodėl prašo informacijos
  ir laikytis Bendrijos ir nacionalinių įstatymų dėl verslo konfidencialumo
  “.

| (6) | 6 ir 7 straipsniai pakeičiami taip:
  „6 straipsnis


  Konsultacijų ir skaidrumo mechanizmas

  Išskyrus atvejus, kai taikoma 7 straipsnio 10 dalis, 20 ar 21 straipsnis, ir atvejus, kai pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai nacionalinės reguliavimo institucijos pagal šią direktyvą ar specifines direktyvas ketina taikyti priemones ▐ arba kai jos ketina numatyti apribojimus pagal 9 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 4 dalį,
  darančius didelį poveikį atitinkamai rinkai,
  suinteresuotoms šalims jos suteiktų galimybę per pagrįstai nustatytą laiką pateikti pastabas dėl planuojamos priemonės.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos skelbia nacionalinių konsultacijų procedūras.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų įsteigtas vienas informacijos centras, per kurį būtų galima sužinoti apie visas vykstančias konsultacijas.
  Konsultacijų procedūros rezultatus nacionalinė reguliavimo institucija skelbia viešai, išskyrus atvejus, kai pagal Bendrijos ar nacionalinę teisę dėl verslo slaptumo informacija yra konfidenciali.
  Jei nepagrįstai paskelbiama konfidenciali informacija, nacionalinės reguliavimo institucijos atitinkamų įmonių prašymu nedelsdamos užtikrina, kad būtų imtasi reikiamų priemonių.



  7 straipsnis


  Elektroninių ryšių vidaus rinkos konsolidavimas

  1.   Atlikdamos savo užduotis pagal šią direktyvą ir specifines direktyvas, nacionalinės reguliavimo institucijos atidžiai atsižvelgia į 8 straipsnyje nustatytus tikslus, įskaitant ir tai, kiek jie susiję su vidaus rinkos veikimu.
  2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos dalyvauja kuriant vidaus rinką ir skaidriai dirba su Komisija ir
  ETRI
  , siekdamos užtikrinti, kad visose valstybėse narėse šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatos būtų taikomos nuosekliai. Dėl to jos pirmiausia dirba su Komisija ir
  ETRI
  , siekdamos nustatyti, kokie teisės aktai ir kokios priemonės padėčiai ištaisyti geriausiai tinka vienai ar kitai situacijai rinkoje.
  3.   Išskyrus kai pagal 7b straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, pasibaigus 6 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms, jei nacionalinė reguliavimo institucija ketina imtis priemonių:






  a) | kurioms taikomi šios direktyvos 15 ir 16 straipsniai, Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 5 ar 8 straipsniai ir |
| --- | --- | --- |

(6)

6 ir 7 straipsniai pakeičiami taip:

„6 straipsnis

Konsultacijų ir skaidrumo mechanizmas

Išskyrus atvejus, kai taikoma 7 straipsnio 10 dalis, 20 ar 21 straipsnis, ir atvejus, kai pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai nacionalinės reguliavimo institucijos pagal šią direktyvą ar specifines direktyvas ketina taikyti priemones ▐ arba kai jos ketina numatyti apribojimus pagal 9 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 4 dalį,
  darančius didelį poveikį atitinkamai rinkai,
  suinteresuotoms šalims jos suteiktų galimybę per pagrįstai nustatytą laiką pateikti pastabas dėl planuojamos priemonės.

Nacionalinės reguliavimo institucijos skelbia nacionalinių konsultacijų procedūras.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų įsteigtas vienas informacijos centras, per kurį būtų galima sužinoti apie visas vykstančias konsultacijas.

Konsultacijų procedūros rezultatus nacionalinė reguliavimo institucija skelbia viešai, išskyrus atvejus, kai pagal Bendrijos ar nacionalinę teisę dėl verslo slaptumo informacija yra konfidenciali.
  Jei nepagrįstai paskelbiama konfidenciali informacija, nacionalinės reguliavimo institucijos atitinkamų įmonių prašymu nedelsdamos užtikrina, kad būtų imtasi reikiamų priemonių.

7 straipsnis

Elektroninių ryšių vidaus rinkos konsolidavimas

1.   Atlikdamos savo užduotis pagal šią direktyvą ir specifines direktyvas, nacionalinės reguliavimo institucijos atidžiai atsižvelgia į 8 straipsnyje nustatytus tikslus, įskaitant ir tai, kiek jie susiję su vidaus rinkos veikimu.

2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos dalyvauja kuriant vidaus rinką ir skaidriai dirba su Komisija ir
  ETRI
  , siekdamos užtikrinti, kad visose valstybėse narėse šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatos būtų taikomos nuosekliai. Dėl to jos pirmiausia dirba su Komisija ir
  ETRI
  , siekdamos nustatyti, kokie teisės aktai ir kokios priemonės padėčiai ištaisyti geriausiai tinka vienai ar kitai situacijai rinkoje.

3.   Išskyrus kai pagal 7b straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, pasibaigus 6 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms, jei nacionalinė reguliavimo institucija ketina imtis priemonių:

a)

kurioms taikomi šios direktyvos 15 ir 16 straipsniai, Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 5 ar 8 straipsniai ir

| b) | kurios daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, |
| --- | --- |

b)

kurios daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai,

ji tuo pat metu priemonės projektą padaro prieinamą Komisijai
  , ETRI
  ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms kitose valstybėse narėse kartu pagal 5 straipsnio 3 dalį nurodydama, kuo priemonė yra paremta, ir apie ją praneša Komisijai
  , ETRI
  bei kitoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms. Nacionalinės reguliavimo institucijos
  , ETRI
  ir Komisija gali teikti pastabas šiai reguliavimo institucijai tik vieną mėnesį. Vieno mėnesio termino pratęsti negalima.

4.   Kai planuojama priemone, kuriai taikoma šio straipsnio 3 dalis, siekiama:

| a) | apibrėžti atitinkamą rinką, kuri skiriasi nuo rinkų, apibrėžtų rekomendacijoje pagal 15 straipsnio 1 dalį, arba |
| --- | --- |

a)

apibrėžti atitinkamą rinką, kuri skiriasi nuo rinkų, apibrėžtų rekomendacijoje pagal 15 straipsnio 1 dalį, arba

| b) | spręsti, ar pagal 16 straipsnio 3, 4 ar 5 dalis laikyti įmonę, atskirai ar kartu su kitomis įmonėmis, turinčia didelę įtaką rinkoje, ║ |
| --- | --- |

b)

spręsti, ar pagal 16 straipsnio 3, 4 ar 5 dalis laikyti įmonę, atskirai ar kartu su kitomis įmonėmis, turinčia didelę įtaką rinkoje, ║

▐

ir kai ši planuojama priemonė galėtų daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, ir kai Komisija yra nacionalinei reguliavimo institucijai nurodžiusi, kad planuojama priemonė sukurs kliūtį bendrojoje rinkoje, arba jei Komisija turi rimtų abejonių dėl planuojamos priemonės suderinamumo su Bendrijos teise, ypač su 8 straipsnyje nurodytais tikslais, planuojama priemonė netaikoma dar du mėnesius. Šio termino pratęsti negalima.

5.   Per 4 dalyje nurodytą dviejų mėnesių terminą Komisija gali priimti sprendimą, kuriame reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę panaikintų. Prieš priimdama sprendimą, Komisija atidžiai atsižvelgia į
  ETRI
  nuomonę, pateiktą pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. .../2008/EB [ ... ... ETRI]
   (18) 5 straipsnį. Kartu su šiuo sprendimu pateikiama išsami ir objektyvi analizė, kodėl Komisija mano, kad planuojama priemonė neturėtų būti taikoma, ir specifiniai pasiūlymai, kaip planuojama priemonė turėtų būti pataisyta.

6.   Per tris mėnesius po to, kai pagal 5 dalį Komisija priima sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę iš dalies pakeičia arba panaikina. Jeigu planuojama priemonė iš dalies keičiama, nacionalinė reguliavimo institucija vadovaudamasi 6 straipsnyje nurodyta procedūra pradeda viešąją konsultaciją ir pagal 3 dalies nuostatas vėl pateikia Komisijai informaciją apie iš dalies pakeistą planuojamą priemonę.

7.   Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija atidžiai atsižvelgia į kitų nacionalinių reguliavimo institucijų
  , ETRI
  ir Komisijos pastabas ir po to, išskyrus atvejus, kai taikoma šio straipsnio 4 dalis, gali priimti planuojamą priemonę, o ją priėmusi apie tai praneša Komisijai. Kitos nacionalinės institucijos, atliekančios funkcijas pagal šią direktyvą arba specifines direktyvas, taip pat atidžiai atsižvelgia į Komisijos pastabas.

▐

8.   Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad išimties tvarka iš šio straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytų procedūrų reikia veikti skubiai, kad būtų galima apsaugoti konkurenciją ir paslaugų gavėjų interesus, ji gali nedelsdama imtis proporcingų ir laikinų priemonių. Apie tokias priemones ji nedelsdama praneša Komisijai, kitoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir
  ETRI
  , kartu išsamiai nurodydama priežastis. Priimdamos sprendimą tokias priemones taikyti nuolatos ir pratęsti jų galiojimo laiką, nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į šio straipsnio 3 ir 4 dalis.

| (7) | Įterpiamas šis straipsnis:


  „7a straipsnis


  Nuoseklaus teisinio gynimo priemonių taikymo tvarka



  1.
     
  Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija ketina, taikydama 16 straipsnį kartu su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 ir 9–13a straipsniais ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį, patvirtinti priemonę, kuria nustatoma, iš dalies pakeičiama arba panaikinama operatoriaus pareiga, Komisija ir kitų valstybių narių nacionalinės reguliavimo institucijos gali per vieną mėnesį nuo pranešimo apie planuojamą priemonę pateikti pastabas atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai.




  2.
     
  Jeigu planuojama priemonė susijusi su pareigos, išskyrus Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 13a ir 13b straipsniuose nustatytas pareigas, nustatymu, pakeitimu iš dalies arba panaikinimu Komisija per tą patį laikotarpį gali pranešti atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai ir ETRI priežastis, kodėl ji mano, kad planuojama priemone sukuriamos kliūtys bendrojoje rinkoje ir kodėl ji turi rimtų abejonių dėl to, ar ji yra suderinama su Bendrijos teise. Tokiu atveju planuojamos priemonės negalima priimti dar du mėnesius nuo Komisijos pranešimo.




  Jeigu tokio pranešimo nėra, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos arba kitų nacionalinių reguliavimo institucijų pateiktas pastabas.




  3.
     
  Per 2 dalyje nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį Komisija, ETRI ir atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti tinkamiausią ir veiksmingiausią priemonę, atsižvelgiant į 8 straipsnyje nustatytą tikslą, kartu atsižvelgdamos į rinkos dalyvių nuomonę ir poreikį užtikrinti nuoseklios reguliavimo praktikos plėtrą.




  Per šį dviejų mėnesių laikotarpį ETRI absoliučios daugumos sprendimu priima nuomonę, kuria patvirtinamas planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas arba nurodoma, kad planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista bei pateikiami konkretūs pasiūlymai šiuo klausimu. Nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai.




  Jei ETRI patvirtina planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos ir ETRI pastabas. Nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia viešai, kaip ji į šias pastabas atsižvelgė.




  Jei ETRI nurodė, kad planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į šią nuomonę, gali priimti sprendimą, kuriame būtų reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų planuojamą priemonę, ir būtų pateiktos priežastys bei pasiūlymai, kaip tai padaryti.




  4.
     
  Jeigu planuojama priemonė susijusi su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 13a straipsnyje nurodytos pareigos nustatymu, pakeitimu iš dalies arba panaikinimu, planuojama priemonė negali būti priimta dar du mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto vieno mėnesio laikotarpio pabaigos.




  Per pirmame punkte nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį Komisija, ETRI ir nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti, ar siūlomos priemonės projektas atitinka Direktyvos 2002/19/EB (prieigos direktyvos) 13a straipsnio nuostatas, visų pirma ar tai yra pati tinkamiausia ir veiksmingiausia priemonė. Šiuo tikslu turi būti tinkamai atsižvelgiama į rinkos dalyvių nuomones ir į būtinybę užtikrinti nuoseklią reguliavimo praktiką. Motyvuotu ETRI arba Komisijos prašymu šis dviejų mėnesių laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgesniam nei dar dviejų mėnesių laikotarpiui.




  Per antroje dalyje nurodytą ilgiausią laikotarpį ETRI absoliučios daugumos sprendimu priima nuomonę, kurioje patvirtinamas planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas arba nurodoma, kad planuojama priemonė neturėtų būti taikoma. Ši nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai.




  Tik jei Komisija ir ETRI patvirtina planuojamos priemonės tinkamumą ir veiksmingumą, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos ir ETRI pastabas. Nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia viešai, kaip ji į šias pastabas atsižvelgė.




  5.
     
  Per tris mėnesius po to, kai pagal šio straipsnio 3 dalies 4 pastraipą Komisija priima pagrįstą sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų planuojamą priemonę, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę iš dalies pakeičia arba panaikina. Jeigu planuojama priemonė turi būti iš dalies keičiama, nacionalinė reguliavimo institucija, vadovaudamasi 6 straipsnyje nurodyta konsultavimosi ir skaidrumo procedūra, pradeda viešąją konsultaciją ir pagal 7 straipsnio nuostatas vėl pateikia Komisijai informaciją apie iš dalies pakeistą planuojamą priemonę.




  6.
     
  Nacionalinė reguliavimo institucija gali atsiimti siūlomos priemonės projektą bet kurio procedūros etapo metu.



  7b straipsnis


  Įgyvendinimo nuostatos

  ║ Komisija
  , atidžiai atsižvelgdama į ETRI nuomonę,
  gali nustatyti
  rekomendacijas ir (arba) gaires
  , susijusias su 7 straipsniu, kuriame apibrėžiama informacijos, pateiktinos reikalaujamuose pranešimuose pagal 7 straipsnio 3 dalį, forma, turinys ir išsamumo lygis, aplinkybės, kuriomis reikia pateikti pranešimus bei terminų apskaičiavimas.
  ▐“ |
| --- | --- |

(7)

Įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

Nuoseklaus teisinio gynimo priemonių taikymo tvarka

1.
     
  Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija ketina, taikydama 16 straipsnį kartu su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 ir 9–13a straipsniais ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį, patvirtinti priemonę, kuria nustatoma, iš dalies pakeičiama arba panaikinama operatoriaus pareiga, Komisija ir kitų valstybių narių nacionalinės reguliavimo institucijos gali per vieną mėnesį nuo pranešimo apie planuojamą priemonę pateikti pastabas atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai.

2.
     
  Jeigu planuojama priemonė susijusi su pareigos, išskyrus Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 13a ir 13b straipsniuose nustatytas pareigas, nustatymu, pakeitimu iš dalies arba panaikinimu Komisija per tą patį laikotarpį gali pranešti atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai ir ETRI priežastis, kodėl ji mano, kad planuojama priemone sukuriamos kliūtys bendrojoje rinkoje ir kodėl ji turi rimtų abejonių dėl to, ar ji yra suderinama su Bendrijos teise. Tokiu atveju planuojamos priemonės negalima priimti dar du mėnesius nuo Komisijos pranešimo.

Jeigu tokio pranešimo nėra, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos arba kitų nacionalinių reguliavimo institucijų pateiktas pastabas.

3.
     
  Per 2 dalyje nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį Komisija, ETRI ir atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti tinkamiausią ir veiksmingiausią priemonę, atsižvelgiant į 8 straipsnyje nustatytą tikslą, kartu atsižvelgdamos į rinkos dalyvių nuomonę ir poreikį užtikrinti nuoseklios reguliavimo praktikos plėtrą.

Per šį dviejų mėnesių laikotarpį ETRI absoliučios daugumos sprendimu priima nuomonę, kuria patvirtinamas planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas arba nurodoma, kad planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista bei pateikiami konkretūs pasiūlymai šiuo klausimu. Nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai.

Jei ETRI patvirtina planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos ir ETRI pastabas. Nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia viešai, kaip ji į šias pastabas atsižvelgė.

Jei ETRI nurodė, kad planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į šią nuomonę, gali priimti sprendimą, kuriame būtų reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų planuojamą priemonę, ir būtų pateiktos priežastys bei pasiūlymai, kaip tai padaryti.

4.
     
  Jeigu planuojama priemonė susijusi su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 13a straipsnyje nurodytos pareigos nustatymu, pakeitimu iš dalies arba panaikinimu, planuojama priemonė negali būti priimta dar du mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto vieno mėnesio laikotarpio pabaigos.

Per pirmame punkte nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį Komisija, ETRI ir nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti, ar siūlomos priemonės projektas atitinka Direktyvos 2002/19/EB (prieigos direktyvos) 13a straipsnio nuostatas, visų pirma ar tai yra pati tinkamiausia ir veiksmingiausia priemonė. Šiuo tikslu turi būti tinkamai atsižvelgiama į rinkos dalyvių nuomones ir į būtinybę užtikrinti nuoseklią reguliavimo praktiką. Motyvuotu ETRI arba Komisijos prašymu šis dviejų mėnesių laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgesniam nei dar dviejų mėnesių laikotarpiui.

Per antroje dalyje nurodytą ilgiausią laikotarpį ETRI absoliučios daugumos sprendimu priima nuomonę, kurioje patvirtinamas planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas arba nurodoma, kad planuojama priemonė neturėtų būti taikoma. Ši nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai.

Tik jei Komisija ir ETRI patvirtina planuojamos priemonės tinkamumą ir veiksmingumą, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos ir ETRI pastabas. Nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia viešai, kaip ji į šias pastabas atsižvelgė.

5.
     
  Per tris mėnesius po to, kai pagal šio straipsnio 3 dalies 4 pastraipą Komisija priima pagrįstą sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų planuojamą priemonę, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę iš dalies pakeičia arba panaikina. Jeigu planuojama priemonė turi būti iš dalies keičiama, nacionalinė reguliavimo institucija, vadovaudamasi 6 straipsnyje nurodyta konsultavimosi ir skaidrumo procedūra, pradeda viešąją konsultaciją ir pagal 7 straipsnio nuostatas vėl pateikia Komisijai informaciją apie iš dalies pakeistą planuojamą priemonę.

6.
     
  Nacionalinė reguliavimo institucija gali atsiimti siūlomos priemonės projektą bet kurio procedūros etapo metu.

7b straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

║ Komisija
  , atidžiai atsižvelgdama į ETRI nuomonę,
  gali nustatyti
  rekomendacijas ir (arba) gaires
  , susijusias su 7 straipsniu, kuriame apibrėžiama informacijos, pateiktinos reikalaujamuose pranešimuose pagal 7 straipsnio 3 dalį, forma, turinys ir išsamumo lygis, aplinkybės, kuriomis reikia pateikti pranešimus bei terminų apskaičiavimas.

▐“

| (8) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Išskyrus tuos atvejus, kai su radijo dažniais susijusiame 9 straipsnyje nurodyta kitaip
  arba tam, kad būtų įvykdyti antroje-ketvirtoje pastraipose nurodyti tikslai, nustatomi kitokie reikalavimai,
  valstybės narės atidžiai atsižvelgia į tai, jog yra pageidautina, kad jų reguliavimas technologiniu požiūriu būtų neutralus, ir užtikrina, kad vykdydamos šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas užduotis, ypač tas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą konkurenciją, to paties principo laikytųsi nacionalinės reguliavimo institucijos.“ |
| --- | --- | --- |

(8)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Išskyrus tuos atvejus, kai su radijo dažniais susijusiame 9 straipsnyje nurodyta kitaip
  arba tam, kad būtų įvykdyti antroje-ketvirtoje pastraipose nurodyti tikslai, nustatomi kitokie reikalavimai,
  valstybės narės atidžiai atsižvelgia į tai, jog yra pageidautina, kad jų reguliavimas technologiniu požiūriu būtų neutralus, ir užtikrina, kad vykdydamos šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas užduotis, ypač tas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą konkurenciją, to paties principo laikytųsi nacionalinės reguliavimo institucijos.“

| b) | 2 dalyje a, b ir c punktai pakeičiami taip:






  „a) | užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę
  ir kad būtų kompensuotos bendros papildomos išlaidos, susidariusios tiekėjams įvedus visuomenei palankias nuostatas
  , |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalyje a, b ir c punktai pakeičiami taip:

„a)

užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę
  ir kad būtų kompensuotos bendros papildomos išlaidos, susidariusios tiekėjams įvedus visuomenei palankias nuostatas
  ,

| b) | užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia teikiant turinį
  ir suteikiant galimybę naudotis juo bei visų tinklų paslaugomis
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia teikiant turinį
  ir suteikiant galimybę naudotis juo bei visų tinklų paslaugomis
  ;

| c) | skatindamos ir lengvindamos veiksmingas , vadovaujantis rinkos principais vykdomas investicijas į infrastruktūrą bei skatindamos naujoves; ir“ |
| --- | --- |

c)

skatindamos ir lengvindamos veiksmingas , vadovaujantis rinkos principais vykdomas investicijas į infrastruktūrą bei skatindamos naujoves; ir“

| c) | 3 dalies keičiama taip:










  i) | c punktas išbraukiamas: |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalies keičiama taip:

i)

c punktas išbraukiamas:

| ii) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | dirbdamos su Komisija ir
  ETRI
  , siekdamos užtikrinti, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

dirbdamos su Komisija ir
  ETRI
  , siekdamos užtikrinti, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“

| d) | 4 dalis keičiama taip:








  i) | e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų, poreikius;“ |
| --- | --- | --- | --- |

d)

4 dalis keičiama taip:

i)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)

tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų, poreikius;“

| ii) | įterpiami šie g
  ir h punktai:






  „g) | taikydamos principą, pagal kurį galutiniai paslaugų gavėjai turėtų prieigą prie bet kokio teisėto turinio, galėtų jį platinti, taip pat galėtų naudoti teisėtą programinę įrangą ir (arba) rinktis paslaugas
  , ir taip prisidėdamos prie teisėto turinio skatinimo pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) 33 straipsnį
  . |
| --- | --- | --- |

ii)

įterpiami šie g
  ir h punktai:

„g)

taikydamos principą, pagal kurį galutiniai paslaugų gavėjai turėtų prieigą prie bet kokio teisėto turinio, galėtų jį platinti, taip pat galėtų naudoti teisėtą programinę įrangą ir (arba) rinktis paslaugas
  , ir taip prisidėdamos prie teisėto turinio skatinimo pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) 33 straipsnį
  .

| h) | taikydamos principą, pagal kurį galutinių paslaugų gavėjų pagrindinės teisės ir laisvės jokiu būdu neturėtų būti varžomos, ypač vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio nuostatų dėl žodžio ir informacijos laisvės, jei nėra atitinkamo iš anksto priimto teisminių institucijų sprendimo, išskyrus jei kyla pavojus visuomenės saugumui tais atvejais, kai sprendimas gali būti priimtas vėliau.
  “ |
| --- | --- |

h)

taikydamos principą, pagal kurį galutinių paslaugų gavėjų pagrindinės teisės ir laisvės jokiu būdu neturėtų būti varžomos, ypač vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio nuostatų dėl žodžio ir informacijos laisvės, jei nėra atitinkamo iš anksto priimto teisminių institucijų sprendimo, išskyrus jei kyla pavojus visuomenės saugumui tais atvejais, kai sprendimas gali būti priimtas vėliau.
  “

| e) | Įterpiama ši dalis:


  „
  5.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos 2, 3 ir 4 dalyse nurodytų politikos tikslų, vadovaujasi objektyvumo, skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingo reguliavimo principais, inter alia:










  a) | skatindamos reguliavimo nuspėjamumą užtikrinant teisinių gynimo priemonių tęstinumą vykdant atitinkamas rinkos peržiūras; |
| --- | --- | --- |

e)

Įterpiama ši dalis:

„
  5.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos 2, 3 ir 4 dalyse nurodytų politikos tikslų, vadovaujasi objektyvumo, skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingo reguliavimo principais, inter alia:

a)

skatindamos reguliavimo nuspėjamumą užtikrinant teisinių gynimo priemonių tęstinumą vykdant atitinkamas rinkos peržiūras;

| b) | užtikrindamos, kad panašiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojamos elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančios įmonės; |
| --- | --- |

b)

užtikrindamos, kad panašiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojamos elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančios įmonės;

| c) | užtikrindamos konkurenciją vartotojo naudai ir, kai įmanoma, skatindamos konkurencija pagrįstą infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

užtikrindamos konkurenciją vartotojo naudai ir, kai įmanoma, skatindamos konkurencija pagrįstą infrastruktūrą;

| d) | skatindamos su rinka susijusias investicijas ir inovacijas naujose ir patobulintose infrastruktūrose, taip pat skatindamos dalijimąsi investicijomis ir užtikrindamos tinkama dalijimąsi rizika tarp investuotojo ir įmonių, kurios gali naudotis naujomis priemonėmis; |
| --- | --- |

d)

skatindamos su rinka susijusias investicijas ir inovacijas naujose ir patobulintose infrastruktūrose, taip pat skatindamos dalijimąsi investicijomis ir užtikrindamos tinkama dalijimąsi rizika tarp investuotojo ir įmonių, kurios gali naudotis naujomis priemonėmis;

| e) | deramai atsižvelgdamos į įvairiuose valstybės narės geografiniuose regionuose susiklosčiusias konkurencijos ir vartotojų sąlygas; |
| --- | --- |

e)

deramai atsižvelgdamos į įvairiuose valstybės narės geografiniuose regionuose susiklosčiusias konkurencijos ir vartotojų sąlygas;

| f) | nustatydamos ex-ante reguliavimo prievoles tik tada, kai nėra veikiančios tvarios konkurencijos ir, kai tik ji susikuria, tas prievoles nedelsiant palengvindamos arba panaikindamos.
  “ |
| --- | --- |

f)

nustatydamos ex-ante reguliavimo prievoles tik tada, kai nėra veikiančios tvarios konkurencijos ir, kai tik ji susikuria, tas prievoles nedelsiant palengvindamos arba panaikindamos.
  “

| (9) | Įterpiami šie straipsniai:


  „8a straipsnis


  Radijo spektro politikos komitetas



  1.
     
  Siekiant padėti įvykdyti 1, 3 ir 5 dalyse nurodytus tikslus, įsteigiamas Radijo spektro politikos komitetas (RSPK).




  RSPK teikia rekomendacijas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai radijo spektro politikos klausimais.




  RSPK sudaro kompetentingų nacionalinių reguliavimo institucijų, atsakingų už radijo spektro politiką kiekvienoje valstybėje narėje, aukšto rango atstovai. Kiekviena valstybė narė turi po vieną balsą, Komisija balso teisės neturi.




  2.
     
  Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos prašymu arba savo iniciatyva RSPK priima nuomones absoliučia balsų dauguma.




  3.
     
  RSPK teikia metinę veiklos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.



  8b straipsnis


  Radijo spektro strateginis planavimas ir koordinavimas Europos Sąjungoje



  1.
     
  Valstybės narės, rengdamos strateginius planus ir koordinuodamos bei derindamos radijo dažnių naudojimą Europos Sąjungoje, bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija. Siekdamos šio tikslo, jis, be kita ko, atsižvelgia į ES politikos ekonominius, saugumo, sveikatos priežiūros, visuomenės intereso, žodžio laisvės, kultūrinius, mokslinius, socialinius ir techninius aspektus, taip pat į įvairius radijo spektro vartotojų bendrijų interesus siekiant optimizuoti radijo spektro panaudojimą ir išvengti žalingųjų trikdžių.




  2.
     
  Radijo spektro politikos veiksmai Europos Sąjungoje nepažeidžia:










  a) | Bendrijos ar nacionalinio lygio priemonių, kurių imtasi pagal Bendrijos teisę ir kuriomis siekiama bendrojo intereso tikslų, ypač susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine bei žiniasklaidos priemonių politika; |
| --- | --- | --- |

(9)

Įterpiami šie straipsniai:

„8a straipsnis

Radijo spektro politikos komitetas

1.
     
  Siekiant padėti įvykdyti 1, 3 ir 5 dalyse nurodytus tikslus, įsteigiamas Radijo spektro politikos komitetas (RSPK).

RSPK teikia rekomendacijas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai radijo spektro politikos klausimais.

RSPK sudaro kompetentingų nacionalinių reguliavimo institucijų, atsakingų už radijo spektro politiką kiekvienoje valstybėje narėje, aukšto rango atstovai. Kiekviena valstybė narė turi po vieną balsą, Komisija balso teisės neturi.

2.
     
  Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos prašymu arba savo iniciatyva RSPK priima nuomones absoliučia balsų dauguma.

3.
     
  RSPK teikia metinę veiklos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

8b straipsnis

Radijo spektro strateginis planavimas ir koordinavimas Europos Sąjungoje

1.
     
  Valstybės narės, rengdamos strateginius planus ir koordinuodamos bei derindamos radijo dažnių naudojimą Europos Sąjungoje, bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija. Siekdamos šio tikslo, jis, be kita ko, atsižvelgia į ES politikos ekonominius, saugumo, sveikatos priežiūros, visuomenės intereso, žodžio laisvės, kultūrinius, mokslinius, socialinius ir techninius aspektus, taip pat į įvairius radijo spektro vartotojų bendrijų interesus siekiant optimizuoti radijo spektro panaudojimą ir išvengti žalingųjų trikdžių.

2.
     
  Radijo spektro politikos veiksmai Europos Sąjungoje nepažeidžia:

a)

Bendrijos ar nacionalinio lygio priemonių, kurių imtasi pagal Bendrijos teisę ir kuriomis siekiama bendrojo intereso tikslų, ypač susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine bei žiniasklaidos priemonių politika;

| b) | Direktyvos 1999/5/EB nuostatų; ir |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 1999/5/EB nuostatų; ir

| c) | valstybių narių teisės tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą siekiant viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių teisės tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą siekiant viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina radijo spektro politikos krypčių koordinavimą Europos Sąjungoje ir, jei reikia, derina radijo spektro prieinamumo ir veiksmingo naudojimo sąlygas, kurios reikalingos vidaus rinkai sukurti ir veikti ES politikos srityse, pvz., elektroninių ryšių, transporto, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos.

4.
     
  Komisija, deramai atsižvelgdama į RSPK nuomonę, gali pateikti pasiūlymą dėl teisės aktos kuriame būtų numatyta parengti radijo spektro veiksmų programą atsižvelgiant į radijo spektro naudojimo strateginį planavimą ir derinimą Europos Sąjungoje, arba kitas teisėkūros priemones siekiant optimizuoti radijo spektro naudojimą ir išvengti žalingųjų trikdžių.

5.
     
  Valstybės narės užtikrina veiksmingą Europos Sąjungos interesų derinamą tarptautinėse organizacijose, susijusiose su radijo spektro klausimais. Jeigu reikia užtikrinti šį veiksmingą derinimą, Komisija, atsižvelgdama į Radijo spektro politikos komiteto (RSPK) nuomonę, gali Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti bendrus politikos tikslus, įskaitant, jei reikia, suteikti įgaliojimą derėtis.
  “

| (10) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis


  Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

  1.   
  Atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažniai yra viešoji vertybė, turinti svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę,
  valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8
  ir 8b straipsnius
  . Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminaciniais ir proporcingais kriterijais.
  Tai užtikrindamos jos laikosi tarptautinių susitarimų ir gali atsižvelgti į teisės nuostatas, susijusias su viešąja tvarka.


  2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti
  , ir siekdamos naudos vartotojams, pvz., įvairovės ekonomijos ir paslaugų sąveikos
  , stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje.
  Tai darydamos jos laikosi šios direktyvos 8b ir 9c straipsnių bei
  Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas).
  3.   Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos
  elektroninių ryšių paslaugų
  rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose
  gali būti
  teikiamos elektroninių ryšių paslaugos
  , kaip nurodyta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentuose
  .
  Tačiau valstybės narės numato
  elektroninių ryšių paslaugoms naudojamų technologijų
  rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina:






  a) | išvengti žalingųjų trikdžių
  pavojaus
  , |
| --- | --- | --- |

(10)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

1.   
  Atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažniai yra viešoji vertybė, turinti svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę,
  valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8
  ir 8b straipsnius
  . Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminaciniais ir proporcingais kriterijais.
  Tai užtikrindamos jos laikosi tarptautinių susitarimų ir gali atsižvelgti į teisės nuostatas, susijusias su viešąja tvarka.

2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti
  , ir siekdamos naudos vartotojams, pvz., įvairovės ekonomijos ir paslaugų sąveikos
  , stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje.
  Tai darydamos jos laikosi šios direktyvos 8b ir 9c straipsnių bei
  Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas).

3.   Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos
  elektroninių ryšių paslaugų
  rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose
  gali būti
  teikiamos elektroninių ryšių paslaugos
  , kaip nurodyta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentuose
  .

Tačiau valstybės narės numato
  elektroninių ryšių paslaugoms naudojamų technologijų
  rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina:

a)

išvengti žalingųjų trikdžių
  pavojaus
  ,

| b) | apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio, |
| --- | --- |

b)

apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio,

| c) | užtikrinti techninę paslaugos kokybę, |
| --- | --- |

c)

užtikrinti techninę paslaugos kokybę,

| d) | užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, ▐ |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, ▐

| e) | užtikrinti, kad radijo dažniai būtų naudojami veiksmingai, |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad radijo dažniai būtų naudojami veiksmingai,

| f) | įgyvendinti bendrojo intereso tikslą
  pagal toliau pateiktą 4 dalį. |
| --- | --- |

f)

įgyvendinti bendrojo intereso tikslą
  pagal toliau pateiktą 4 dalį.

4.   Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugų rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose
  gali būti
  teikiamos elektroninio ryšio paslaugos,
  kaip nurodyta nacionalinių dažnių paskirstymo lentelėse ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentuose, nebent antroje dalyje numatyta kitaip
  . Tačiau valstybės narės gali numatyti teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus.

Priemonės
  , pagal
  kurias
  reikalaujama, kad paslauga būtų teikiama specifinėje juostoje, grindžiami tuo, jog reikia užtikrinti, kad pagal Bendrijos teisę būtų pasiektas
  nacionaliniuose teisės aktuose apibrėžtas
  bendrojo intereso tikslas, kaip antai užtikrinta gyvybės apsauga, skatinama socialinė, regioninė ir teritorinė sanglauda, išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo, arba ▐ būtų
  siekiama kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslų, pvz.,
  skatinama kultūrinė ir kalbų įvairovė bei žiniasklaidos pliuralizmas.

Priemonė
  , pagal
  kurią
  draudžiama teikti bet kokias kitas
  elektroninių ryšių
  paslaugas specifinėje juostoje, gali būti numatytas tik tuomet, jei jį galima pagrįsti poreikiu teikti gyvybės apsaugos paslaugas.

5.   Valstybės narės reguliariai persvarsto 3 ir 4 dalyje nurodytų apribojimų
  ir priemonių
  būtinumą
  ir šio persvarstymo rezultatus paskelbia viešai
  .

6.   3 ir 4 dalys taikomos radijo dažnių paskirstymui ir paskyrimui
  nuo ... (19)

| (11) | Įterpiami šie 9a, 9b ir 9c straipsniai:
  „9a straipsnis


  Galiojančių teisių apribojimų persvarstymas

  1.   Penkerių metų laikotarpiu, kuris prasideda ... (20), valstybės narės
  gali užtikrinti
  , kad teisių naudoti radijo dažnius turėtojai, kuriems šios teisės buvo suteiktos prieš nurodytą datą
  ne trumpesniam kaip penkerių metų laikotarpiui
  , kompetentingoms nacionalinėms ▐ institucijoms gali teikti pakartotinio jų teisėms taikomų apribojimų įvertinimo paraiškas pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis
  Prieš priimdama sprendimą, kompetentingoji nacionalinė ▐ institucija praneša teisių turėtojui apie pakartotinį apribojimų įvertinimą, nurodydama teisių apimtį po pakartotinio įvertinimo, ir leidžia jam per pagrįstą laikotarpį atsiimti paraišką.
  Jeigu teisių turėtojas atsiima paraišką, teisės nesikeičia iki galiojimo pabaigos arba iki penkerių metų laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.
  2.   2 Jeigu 1 dalyje minėtas teisių turėtojas yra radijo arba televizijos transliacijų turinio paslaugų teikėjas, o teisė naudoti radijo dažnius buvo suteikta tam, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas,
  įskaitant transliavimo paslaugų teikimą, teisė naudoti radijo dažnių dalį,
  kuri būtina tokiam tikslui pasiekti,
  galioja nepakitusi iki termino pabaigos.
  Tai radijo dažnių daliai, kuri nebūtina šiam tikslui pasiekti, taikoma naujo paskyrimo procedūra pagal
  šios direktyvos 9 straipsnio 3 ir 4 dalis ir
  Leidimų direktyvos 7 straipsnio 2 dalį.
  3.   Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visiems likusiems radijo dažnių paskyrimams ir paskirstymams, kurie galiojo šios direktyvos įsigaliojimo dieną.
  4.   Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai užtikrinti.

  9b straipsnis


  Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės galėtų kitoms įmonėms perduoti arba išnuomoti individualias radijo dažnių naudojimo teises juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse
  jei toks perdavimas arba išnuomavimas vykdomas pagal nacionalines procedūras ir nacionalinių dažnių paskirstymo planus
  .
  Valstybės narės gali numatyti, kad
  pagal valstybių narių įstatymuose nustatytas procedūras
  kitose juostose įmonės kitoms įmonėms perduotų arba išnuomotų individualias radijo dažnių naudojimo teises.
  2.   Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius
  ir apie perdavimą
  būtų pranešta
  kompetentingai
  nacionalinei ▐ institucijai, atsakingai už
  individualaus radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą,
  ir kad apie tokį ketinimą būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant
  9c straipsnį ir
  Sprendimą dėl radijo spektro arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti suderintą naudojimą.

  9c straipsnis


  Radijo dažnių valdymo derinimo priemonės

  Siekdama dalyvauti vidaus rinkos kūrime ir tam, kad būtų įgyvendinti
  8b, 9, 9a ir 9b straipsnių
  principai, Komisija gali priimti tinkamas
  technines
  įgyvendinimo priemones:








  a) | taikyti pagal 8b straipsnio 4 dalį nustatytą radijo spektro veiksmų programą; |
| --- | --- | --- |

(11)

Įterpiami šie 9a, 9b ir 9c straipsniai:

„9a straipsnis

Galiojančių teisių apribojimų persvarstymas

1.   Penkerių metų laikotarpiu, kuris prasideda ... (20), valstybės narės
  gali užtikrinti
  , kad teisių naudoti radijo dažnius turėtojai, kuriems šios teisės buvo suteiktos prieš nurodytą datą
  ne trumpesniam kaip penkerių metų laikotarpiui
  , kompetentingoms nacionalinėms ▐ institucijoms gali teikti pakartotinio jų teisėms taikomų apribojimų įvertinimo paraiškas pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis

Prieš priimdama sprendimą, kompetentingoji nacionalinė ▐ institucija praneša teisių turėtojui apie pakartotinį apribojimų įvertinimą, nurodydama teisių apimtį po pakartotinio įvertinimo, ir leidžia jam per pagrįstą laikotarpį atsiimti paraišką.

Jeigu teisių turėtojas atsiima paraišką, teisės nesikeičia iki galiojimo pabaigos arba iki penkerių metų laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

2.   2 Jeigu 1 dalyje minėtas teisių turėtojas yra radijo arba televizijos transliacijų turinio paslaugų teikėjas, o teisė naudoti radijo dažnius buvo suteikta tam, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas,
  įskaitant transliavimo paslaugų teikimą, teisė naudoti radijo dažnių dalį,
  kuri būtina tokiam tikslui pasiekti,
  galioja nepakitusi iki termino pabaigos.
  Tai radijo dažnių daliai, kuri nebūtina šiam tikslui pasiekti, taikoma naujo paskyrimo procedūra pagal
  šios direktyvos 9 straipsnio 3 ir 4 dalis ir
  Leidimų direktyvos 7 straipsnio 2 dalį.

3.   Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visiems likusiems radijo dažnių paskyrimams ir paskirstymams, kurie galiojo šios direktyvos įsigaliojimo dieną.

4.   Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai užtikrinti.

9b straipsnis

Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės galėtų kitoms įmonėms perduoti arba išnuomoti individualias radijo dažnių naudojimo teises juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse
  jei toks perdavimas arba išnuomavimas vykdomas pagal nacionalines procedūras ir nacionalinių dažnių paskirstymo planus
  .

Valstybės narės gali numatyti, kad
  pagal valstybių narių įstatymuose nustatytas procedūras
  kitose juostose įmonės kitoms įmonėms perduotų arba išnuomotų individualias radijo dažnių naudojimo teises.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius
  ir apie perdavimą
  būtų pranešta
  kompetentingai
  nacionalinei ▐ institucijai, atsakingai už
  individualaus radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą,
  ir kad apie tokį ketinimą būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant
  9c straipsnį ir
  Sprendimą dėl radijo spektro arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti suderintą naudojimą.

9c straipsnis

Radijo dažnių valdymo derinimo priemonės

Siekdama dalyvauti vidaus rinkos kūrime ir tam, kad būtų įgyvendinti
  8b, 9, 9a ir 9b straipsnių
  principai, Komisija gali priimti tinkamas
  technines
  įgyvendinimo priemones:

a)

taikyti pagal 8b straipsnio 4 dalį nustatytą radijo spektro veiksmų programą;

| b) | nustatyti juostas
  , kuriose įmonės gali perduoti arba išnuomoti dažnių naudojimo teises ▐; |
| --- | --- |

b)

nustatyti juostas
  , kuriose įmonės gali perduoti arba išnuomoti dažnių naudojimo teises ▐;

| c) | suderinti su šiomis teisėmis pateikiamas sąlygas ▐, ▐ |
| --- | --- |

c)

suderinti su šiomis teisėmis pateikiamas sąlygas ▐, ▐

| d) | nustatyti juostas, kurioms taikomas
  paslaugų ▐ neutralumo
  principas; |
| --- | --- |

d)

nustatyti juostas, kurioms taikomas
  paslaugų ▐ neutralumo
  principas;

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐

| (12) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad numeracijos planai ir procedūros būtų taikomi vienodai visiems
  numerių
  teikėjams
  ir naudotojams visoje Europos Sąjungoje
  . Pirmiausia valstybės narės užtikrina, kad įmonė, kuriai skirtas numerių intervalas, nediskriminuotų kitų ▐ teikėjų
  ir naudotojų
  nustatydama numerių sekas, kuriomis pasiekiamos jų paslaugos.“ |
| --- | --- | --- |

(12)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad numeracijos planai ir procedūros būtų taikomi vienodai visiems
  numerių
  teikėjams
  ir naudotojams visoje Europos Sąjungoje
  . Pirmiausia valstybės narės užtikrina, kad įmonė, kuriai skirtas numerių intervalas, nediskriminuotų kitų ▐ teikėjų
  ir naudotojų
  nustatydama numerių sekas, kuriomis pasiekiamos jų paslaugos.“

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Valstybės narės remia
  specifinių numerių arba numerių intervalų
  Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas, arba remia visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimą. Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių,
  kad būtų užtikrinta tarpvalstybinė prieiga prie nacionalinės numeracijos, naudojamos teikiant pagrindines paslaugas, pvz., informacijos apie abonentus teikimo paslaugas
  . Taikant įgyvendinimo priemones
  ETRI
  gali būti suteikta specifinė atsakomybė.
  Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Valstybės narės remia
  specifinių numerių arba numerių intervalų
  Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas, arba remia visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimą. Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių,
  kad būtų užtikrinta tarpvalstybinė prieiga prie nacionalinės numeracijos, naudojamos teikiant pagrindines paslaugas, pvz., informacijos apie abonentus teikimo paslaugas
  . Taikant įgyvendinimo priemones
  ETRI
  gali būti suteikta specifinė atsakomybė.

Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐“

| (13) | 11 straipsnio 1 dalyje žodžiai „nedelsdama ir be jokios diskriminacijos veiktų skaidria ir viešai prieinama tvarka“ pakeičiami:
  „nedelsdama ir be jokios diskriminacijos veiktų nesudėtinga, skaidria ir viešai prieinama tvarka ir bet kokiu atveju priimtų sprendimą per keturis mėnesius po paraiškos pateikimo, ir“ |
| --- | --- |

(13)

11 straipsnio 1 dalyje žodžiai „nedelsdama ir be jokios diskriminacijos veiktų skaidria ir viešai prieinama tvarka“ pakeičiami:

„nedelsdama ir be jokios diskriminacijos veiktų nesudėtinga, skaidria ir viešai prieinama tvarka ir bet kokiu atveju priimtų sprendimą per keturis mėnesius po paraiškos pateikimo, ir“

| (14) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis


  Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras tinklo komponentų ir su jais susijusių įrenginių naudojimas

  1.   Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos,
  visiškai atsižvelgdamos į proporcingumo principą,
  nustato, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus,
  pastatų instaliacija,
  stiebai, antenos,
  bokštai ir kitos atraminės konstrukcijos,
  takai,
  kanalai,
  šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos
  bei visi kiti tinklo elementai
  ,
  kurie nėra aktyviai naudojami,
  būtų naudojami bendrai.
  2.   Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės.


  3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų suteikti įgaliojimai reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą), siekiant skatinti veiksmingas investicijas į infrastruktūrą ir propaguoti naujoves, po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti savo nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės ir juose užtikrinama, kad susijusios įmonės tinkamai pasidalytų riziką.




  4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi 1 dalyje nurodytų teisių turėtojų pateikta informacija, nustatytų minėtoje dalyje pateiktų įrenginių aprašą, kuriame apibūdintų šiuos įrenginius, nurodytų jų geografinę vietą ir įvardytų, ar yra galimybė jais naudotis, bei pateiktų šį aprašą suinteresuotoms šalims.




  5.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, nustatytų tinkamą 2 dalyje minimų viešųjų darbų, taip pat naudojimosi viešaisiais įrenginiais ar turtu koordinavimo tvarką, kuria remiantis būtų galima užtikrinti, kad suinteresuotos šalys gautų informacijos apie atitinkamus viešuosius įrenginius ar turtą ir apie vykstančius ar planuojamus vykdyti viešuosius darbus, kad joms laiku būtų pranešta apie šiuos darbus ir kad būtų kiek įmanoma labiau palengvintas dalijimosi įrenginiais procesas.



  6.   Pagal
  šį straipsnį
  nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios,
  nediskriminuojančios
  ir proporcingos.“ |
| --- | --- |

(14)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras tinklo komponentų ir su jais susijusių įrenginių naudojimas

1.   Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos,
  visiškai atsižvelgdamos į proporcingumo principą,
  nustato, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus,
  pastatų instaliacija,
  stiebai, antenos,
  bokštai ir kitos atraminės konstrukcijos,
  takai,
  kanalai,
  šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos
  bei visi kiti tinklo elementai
  ,
  kurie nėra aktyviai naudojami,
  būtų naudojami bendrai.

2.   Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų suteikti įgaliojimai reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą), siekiant skatinti veiksmingas investicijas į infrastruktūrą ir propaguoti naujoves, po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti savo nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės ir juose užtikrinama, kad susijusios įmonės tinkamai pasidalytų riziką.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi 1 dalyje nurodytų teisių turėtojų pateikta informacija, nustatytų minėtoje dalyje pateiktų įrenginių aprašą, kuriame apibūdintų šiuos įrenginius, nurodytų jų geografinę vietą ir įvardytų, ar yra galimybė jais naudotis, bei pateiktų šį aprašą suinteresuotoms šalims.

5.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, nustatytų tinkamą 2 dalyje minimų viešųjų darbų, taip pat naudojimosi viešaisiais įrenginiais ar turtu koordinavimo tvarką, kuria remiantis būtų galima užtikrinti, kad suinteresuotos šalys gautų informacijos apie atitinkamus viešuosius įrenginius ar turtą ir apie vykstančius ar planuojamus vykdyti viešuosius darbus, kad joms laiku būtų pranešta apie šiuos darbus ir kad būtų kiek įmanoma labiau palengvintas dalijimosi įrenginiais procesas.

6.   Pagal
  šį straipsnį
  nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios,
  nediskriminuojančios
  ir proporcingos.“

| (15) | Įterpiamas šis IIIa skyrius:
  „IIIa skyrius
  TINKLŲ IR PASLAUGŲ SAUGUMAS IR VIENTISUMAS

  13a straipsnis


  Saugumas ir vientisumas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių teikiamų tinklų ir paslaugų saugumui užtikrinti. Atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus, šiomis priemonėmis užtikrinamas saugumo lygis, atitinkantis atsiradusią riziką. Visų pirma imamasi priemonių siekiant užkirsti kelią su saugumu susijusiems incidentams
  ir
  sumažinti jų poveikį paslaugų gavėjams ir sujungtiems tinklams.
  2.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus imtųsi
  tinkamų
  priemonių šių tinklų vientisumui užtikrinti, kad užtikrintų šiais tinklais teikiamų paslaugų nepertraukiamumą.
  Kompetentingos nacionalinės institucijos, prieš priimdamos konkrečias priemones elektroninių ryšių tinklų saugumui ir vientisumui užtikrinti, rengia konsultacijas su elektroninių ryšių paslaugų teikėjais.


  3.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas praneštų
  kompetentingoms
  nacionalinėms ▐ institucijoms apie ▐ saugumo ar vientisumo
  pažeidimą
  ,
  kuris
  turėjo didelės įtakos tinklų veikimui arba paslaugų teikimui.
  Prireikus atitinkama
  kompetentinga
  nacionalinė ▐ institucija informuoja kitų valstybių narių
  kompetentingas
  nacionalines ▐ institucijas
  ir Europos tinklų ir informacijos saugumo agentūrą (ENISA)
  . Jeigu informacijos apie pažeidimą atskleidimas atitinka visuomenės interesą,
  kompetentinga
  nacionalinė institucija gali informuoti visuomenę.


  Kasmet kompetentinga
  nacionalinė ▐ institucija pateikia Komisijai apibendrintą pagal šią dalį gautų pranešimų ir įvykdytų veiksmų ataskaitą.
  4.   Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  ENISA
  nuomonę, gali priimti tinkamas technines įgyvendinimo priemones, siekdama suderinti 1, 2 ir 3 dalyse nurodytas priemones, įskaitant priemones, apibrėžiančias reikalavimus, taikomus pranešimo aplinkybėms, formai ir procedūroms.
  Techninės įgyvendinimo priemonės netrukdo valstybėms narėms nustatyti papildomų reikalavimų siekiant 1 ir 2 dalyse numatytų tikslų.




  Taisyklės, reglamentuojančios pranešimus apie pažeidimus, taikomos pagal Direktyvą 2002/58/EB.


  Šios įgyvendinimo priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ║

  13b straipsnis


  Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  kompetentingos
  nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą duoti privalomus nurodymus įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas tam, kad būtų įgyvendintas 13a straipsnis.
  Privalomi nurodymai turi būti tinkami ir pagrįsti ekonominiu ir techniniu požiūriu, be to, turi būti įgyvendinami per tinkamą laiką.


  2.   Valstybės narės užtikrina, kad
  kompetentingos
  nacionalinės ▐ institucijos turėtų įgaliojimą reikalauti, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas:






  a) | teiktų informaciją, reikalingą paslaugų ir tinklų saugumui
  ir vientisumui
  įvertinti, įskaitant dokumentais pagrįstas saugumo politikos kryptis, ir |
| --- | --- | --- |

(15)

Įterpiamas šis IIIa skyrius:

„IIIa skyrius

TINKLŲ IR PASLAUGŲ SAUGUMAS IR VIENTISUMAS

13a straipsnis

Saugumas ir vientisumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių teikiamų tinklų ir paslaugų saugumui užtikrinti. Atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus, šiomis priemonėmis užtikrinamas saugumo lygis, atitinkantis atsiradusią riziką. Visų pirma imamasi priemonių siekiant užkirsti kelią su saugumu susijusiems incidentams
  ir
  sumažinti jų poveikį paslaugų gavėjams ir sujungtiems tinklams.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus imtųsi
  tinkamų
  priemonių šių tinklų vientisumui užtikrinti, kad užtikrintų šiais tinklais teikiamų paslaugų nepertraukiamumą.
  Kompetentingos nacionalinės institucijos, prieš priimdamos konkrečias priemones elektroninių ryšių tinklų saugumui ir vientisumui užtikrinti, rengia konsultacijas su elektroninių ryšių paslaugų teikėjais.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas praneštų
  kompetentingoms
  nacionalinėms ▐ institucijoms apie ▐ saugumo ar vientisumo
  pažeidimą
  ,
  kuris
  turėjo didelės įtakos tinklų veikimui arba paslaugų teikimui.

Prireikus atitinkama
  kompetentinga
  nacionalinė ▐ institucija informuoja kitų valstybių narių
  kompetentingas
  nacionalines ▐ institucijas
  ir Europos tinklų ir informacijos saugumo agentūrą (ENISA)
  . Jeigu informacijos apie pažeidimą atskleidimas atitinka visuomenės interesą,
  kompetentinga
  nacionalinė institucija gali informuoti visuomenę.

Kasmet kompetentinga
  nacionalinė ▐ institucija pateikia Komisijai apibendrintą pagal šią dalį gautų pranešimų ir įvykdytų veiksmų ataskaitą.

4.   Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  ENISA
  nuomonę, gali priimti tinkamas technines įgyvendinimo priemones, siekdama suderinti 1, 2 ir 3 dalyse nurodytas priemones, įskaitant priemones, apibrėžiančias reikalavimus, taikomus pranešimo aplinkybėms, formai ir procedūroms.
  Techninės įgyvendinimo priemonės netrukdo valstybėms narėms nustatyti papildomų reikalavimų siekiant 1 ir 2 dalyse numatytų tikslų.

Taisyklės, reglamentuojančios pranešimus apie pažeidimus, taikomos pagal Direktyvą 2002/58/EB.

Šios įgyvendinimo priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ║

13b straipsnis

Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  kompetentingos
  nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą duoti privalomus nurodymus įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas tam, kad būtų įgyvendintas 13a straipsnis.
  Privalomi nurodymai turi būti tinkami ir pagrįsti ekonominiu ir techniniu požiūriu, be to, turi būti įgyvendinami per tinkamą laiką.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad
  kompetentingos
  nacionalinės ▐ institucijos turėtų įgaliojimą reikalauti, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas:

a)

teiktų informaciją, reikalingą paslaugų ir tinklų saugumui
  ir vientisumui
  įvertinti, įskaitant dokumentais pagrįstas saugumo politikos kryptis, ir

| b) | duotų nurodymus kvalifikuotai nepriklausomai institucijai atlikti saugumo auditą ir pateiktų šio audito rezultatus nacionalinei reguliavimo institucijai. |
| --- | --- |

b)

duotų nurodymus kvalifikuotai nepriklausomai institucijai atlikti saugumo auditą ir pateiktų šio audito rezultatus nacionalinei reguliavimo institucijai.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad
  kompetentingos
  nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų visus reikalingus įgaliojimus tirti nurodymų nesilaikymo atvejus,
  taip pat atvejus, susijusius su poveikiu tinklų saugumui ir vientisumui
  .

4.   Šios nuostatos nepažeidžia šios direktyvos 3 straipsnio.“

| (16) | 14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip
  :
  „
  Kai įmonė turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje ir jei dviejų rinkų ryšiai yra tokie, kad įtaka vienoje rinkoje daro poveikį jos įtakai kitoje rinkoje ir taip dar labiau sustiprėja įmonės įtaka rinkoje, susijusioje rinkoje gali būti nustatyti būdai užkirsti kelią šiam poveikiui pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 9, 10, 11 ir 13 straipsnių nuostatas, o jei šios priemonės pasirodytų nepakankamos, – pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) 17 straipsnio nuostatas.
  “ |
| --- | --- |

(16)

14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip
  :

„
  Kai įmonė turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje ir jei dviejų rinkų ryšiai yra tokie, kad įtaka vienoje rinkoje daro poveikį jos įtakai kitoje rinkoje ir taip dar labiau sustiprėja įmonės įtaka rinkoje, susijusioje rinkoje gali būti nustatyti būdai užkirsti kelią šiam poveikiui pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 9, 10, 11 ir 13 straipsnių nuostatas, o jei šios priemonės pasirodytų nepakankamos, – pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) 17 straipsnio nuostatas.
  “

| (17) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštė pakeičiama taip:

  „Rinkų nustatymo ir apibrėžimo procedūra“ |
| --- | --- | --- |

(17)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštė pakeičiama taip:

„Rinkų nustatymo ir apibrėžimo procedūra“

| b) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „1.   Po viešųjų konsultacijų ir konsultacijų su
  ETRI
  Komisija priima rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų (toliau – rekomendacija). Rekomendacijoje bus nurodytos tos elektroninių ryšių sektoriaus produktų ir paslaugų rinkos, kurių charakteristikos pagrįstai leidžia joms taikyti specifinėse direktyvose nurodytus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus, jų netaikant rinkoms, kurios konkrečiais atvejais gali būti apibrėžtos pagal konkurencijos teisę. Komisija rinkas apibrėžia pagal konkurencijos teisės principus.“ |
| --- | --- |

b)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Po viešųjų konsultacijų ir konsultacijų su
  ETRI
  Komisija priima rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų (toliau – rekomendacija). Rekomendacijoje bus nurodytos tos elektroninių ryšių sektoriaus produktų ir paslaugų rinkos, kurių charakteristikos pagrįstai leidžia joms taikyti specifinėse direktyvose nurodytus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus, jų netaikant rinkoms, kurios konkrečiais atvejais gali būti apibrėžtos pagal konkurencijos teisę. Komisija rinkas apibrėžia pagal konkurencijos teisės principus.“

| c) | Įterpiama ši dalis:


  „
  2a.
     
  Iki ... (21) Komisija paskelbia nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtas gaires, apibrėžiančias jų įgaliojimus priimant sprendimus dėl įpareigojimų didelę įtaką rinkoje turinčioms įmonėms įvedimo, dalinio pakeitimo arba panaikinimo. |
| --- | --- |

c)

Įterpiama ši dalis:

„
  2a.
     
  Iki ... (21) Komisija paskelbia nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtas gaires, apibrėžiančias jų įgaliojimus priimant sprendimus dėl įpareigojimų didelę įtaką rinkoje turinčioms įmonėms įvedimo, dalinio pakeitimo arba panaikinimo.

| d) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas rinkas savo teritorijose. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos.“ |
| --- | --- |

d)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas rinkas savo teritorijose. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos.“

| e) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Prieš priimdama sprendimą, kuriame nustatomos tarpvalstybinės rinkos, Komisija atidžiai atsižvelgia į
  ETRI
  nuomonę, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 7 straipsnį.
  Sprendimas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐“ |
| --- | --- |

e)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Prieš priimdama sprendimą, kuriame nustatomos tarpvalstybinės rinkos, Komisija atidžiai atsižvelgia į
  ETRI
  nuomonę, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 7 straipsnį.

Sprendimas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐“

| (18) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamų rinkų,
  atsižvelgdamos į
  rekomendacijoje
  išvardytas rinkas,
  tyrimą
  ir
  atidžiai
  atsižvelgia
  į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.
  2.   Tais atvejais, kai pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnio 3 arba 4 dalis arba pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8 straipsnį reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija nustatytų, ar įmonėms reikia skirti, palikti galioti, pakeisti ar panaikinti įpareigojimus, ji, remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu tyrimu, turi nustatyti, ar konkurencija atitinkamoje rinkoje yra veiksminga.“ |
| --- | --- | --- |

(18)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamų rinkų,
  atsižvelgdamos į
  rekomendacijoje
  išvardytas rinkas,
  tyrimą
  ir
  atidžiai
  atsižvelgia
  į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.

2.   Tais atvejais, kai pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnio 3 arba 4 dalis arba pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8 straipsnį reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija nustatytų, ar įmonėms reikia skirti, palikti galioti, pakeisti ar panaikinti įpareigojimus, ji, remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu tyrimu, turi nustatyti, ar konkurencija atitinkamoje rinkoje yra veiksminga.“

| b) | 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:
  „5.   15 straipsnio 4 dalyje minimame sprendime minėtų tarpvalstybinių rinkų atveju, Komisija paprašo
  ETRI
  atlikti rinkos tyrimą atidžiai atsižvelgiant į gaires, ir pateikti nuomonę, ar pradėti taikyti, palikti galioti, keisti ar panaikinti šio straipsnio 2 dalyje minėtus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus.
  Atidžiai atsižvelgdama į
  ETRI
  nuomonę, Komisija gali priimti sprendimą, kuriame nustato, kad viena ar daugiau įmonių turi didelę įtaką toje rinkoje, ir kuriuo nustato vieną ar daugiau specifinių įpareigojimų pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9–13a straipsnius ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį. Priimdama tokį sprendimą Komisija siekia 8 straipsnyje išdėstytų politikos tikslų.
  6.   Pagal šio straipsnio 3 ir 4 dalis taikant priemones laikomasi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos. Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka rinkos tyrimą:






  a) | per dvejus metus nuo ankstesnio pranešimo apie planuojamą priemonę, susijusią su ta rinka, |
| --- | --- | --- |

b)

5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„5.   15 straipsnio 4 dalyje minimame sprendime minėtų tarpvalstybinių rinkų atveju, Komisija paprašo
  ETRI
  atlikti rinkos tyrimą atidžiai atsižvelgiant į gaires, ir pateikti nuomonę, ar pradėti taikyti, palikti galioti, keisti ar panaikinti šio straipsnio 2 dalyje minėtus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus.

Atidžiai atsižvelgdama į
  ETRI
  nuomonę, Komisija gali priimti sprendimą, kuriame nustato, kad viena ar daugiau įmonių turi didelę įtaką toje rinkoje, ir kuriuo nustato vieną ar daugiau specifinių įpareigojimų pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9–13a straipsnius ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį. Priimdama tokį sprendimą Komisija siekia 8 straipsnyje išdėstytų politikos tikslų.

6.   Pagal šio straipsnio 3 ir 4 dalis taikant priemones laikomasi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos. Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka rinkos tyrimą:

a)

per dvejus metus nuo ankstesnio pranešimo apie planuojamą priemonę, susijusią su ta rinka,

| b) | tų rinkų, apie kurias anksčiau nebuvo pranešta Komisijai, per vienerius metus po persvarstytos rekomendacijos dėl atitinkamų rinkų priėmimo, arba |
| --- | --- |

b)

tų rinkų, apie kurias anksčiau nebuvo pranešta Komisijai, per vienerius metus po persvarstytos rekomendacijos dėl atitinkamų rinkų priėmimo, arba

| c) | naujų valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą, per vienerius metus po įstojimo.“ |
| --- | --- |

c)

naujų valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą, per vienerius metus po įstojimo.“

| c) | Įterpiama ši 7 dalis:
  „7.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nepabaigia rekomendacijoje nurodytos atitinkamos rinkos tyrimo per 16 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą, Komisija gali prašyti
  ETRI
  pateikti nuomonę, įskaitant įgyvendinimo priemones, specifinės rinkos tyrimą ir taikytinus konkrečius įpareigojimus.
  ETRI
  surengia viešąsias konsultacijas apie atitinkamą planuojamą priemonę.
  ▐“ |
| --- | --- |

c)

Įterpiama ši 7 dalis:

„7.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nepabaigia rekomendacijoje nurodytos atitinkamos rinkos tyrimo per 16 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą, Komisija gali prašyti
  ETRI
  pateikti nuomonę, įskaitant įgyvendinimo priemones, specifinės rinkos tyrimą ir taikytinus konkrečius įpareigojimus.
  ETRI
  surengia viešąsias konsultacijas apie atitinkamą planuojamą priemonę.

▐“

| (19) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies
  pirmame sakinyje žodžiai „22 straipsnio 2 dalyje“ pakeičiami „22 straipsnio 3 dalyje“
  ; antrame sakinyje žodžiai „laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos“ pakeičiami „imdamasi atitinkamų įgyvendinimo priemonių ir“. |
| --- | --- | --- |

(19)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies
  pirmame sakinyje žodžiai „22 straipsnio 2 dalyje“ pakeičiami „22 straipsnio 3 dalyje“
  ; antrame sakinyje žodžiai „laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos“ pakeičiami „imdamasi atitinkamų įgyvendinimo priemonių ir“.

| b) | 2 dalies 3 pastraipa pakeičiama taip:


  „
  Jei tokių standartų ir (arba) specifikacijų nėra, valstybės narės skatina įgyvendinti Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU), Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT), Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) arba Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) priimtus tarptautinius standartus ir rekomendacijas.
  “ |
| --- | --- |

b)

2 dalies 3 pastraipa pakeičiama taip:

„
  Jei tokių standartų ir (arba) specifikacijų nėra, valstybės narės skatina įgyvendinti Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU), Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT), Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) arba Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) priimtus tarptautinius standartus ir rekomendacijas.
  “

| c) | 6 dalyje žodžiai „22 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka išbraukia juos iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo“ pakeičiami „imasi atitinkamų įgyvendinimo priemonių ir iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo šiuos standartus ir (arba) specifikacijas išbraukia“. |
| --- | --- |

c)

6 dalyje žodžiai „22 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka išbraukia juos iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo“ pakeičiami „imasi atitinkamų įgyvendinimo priemonių ir iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo šiuos standartus ir (arba) specifikacijas išbraukia“.

| d) | Įterpiama ši 6a dalis:
  „6a.   
  1, 4 ir 6 dalyse
  nurodytos įgyvendinimo priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐“ |
| --- | --- |

d)

Įterpiama ši 6a dalis:

„6a.   
  1, 4 ir 6 dalyse
  nurodytos įgyvendinimo priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐“

| (20) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje įterpiamas šis c punktas:






  „c) | teikėjus, teikiančius skaitmeninės televizijos paslaugas ir įrangą, bendradarbiauti teikiant neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams sąveiką užtikrinančias televizijos paslaugas.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje įterpiamas šis c punktas:

„c)

teikėjus, teikiančius skaitmeninės televizijos paslaugas ir įrangą, bendradarbiauti teikiant neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams sąveiką užtikrinančias televizijos paslaugas.“

| b) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama.

| (21) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:
  „19 straipsnis


  Suderinimo procedūros

  1.   Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio, Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to
  kyla
  kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  ETRI
  nuomonę, jeigu nuomonė yra pateikta, gali ▐ priimti sprendimą dėl suderinto šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai.
  ▐

  2.   1 dalyje minėtas sprendimas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamas taikant 22 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐

  3.   Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali apimti suderinto arba koordinuoto metodo, kuris taikomas sprendžiant toliau išvardytus klausimus, nustatymas:






  a) | nuoseklus reguliavimo metodų, įskaitant reguliavimo taikymą naujoms paslaugoms,
  žemesnio nei nacionalinio lygmens rinkoms ir tarpvalstybinio verslo elektroninių ryšių paslaugoms,
  taikymas; |
| --- | --- | --- |

(21)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Suderinimo procedūros

1.   Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio, Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to
  kyla
  kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  ETRI
  nuomonę, jeigu nuomonė yra pateikta, gali ▐ priimti sprendimą dėl suderinto šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai.

▐

2.   1 dalyje minėtas sprendimas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamas taikant 22 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐

3.   Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali apimti suderinto arba koordinuoto metodo, kuris taikomas sprendžiant toliau išvardytus klausimus, nustatymas:

a)

nuoseklus reguliavimo metodų, įskaitant reguliavimo taikymą naujoms paslaugoms,
  žemesnio nei nacionalinio lygmens rinkoms ir tarpvalstybinio verslo elektroninių ryšių paslaugoms,
  taikymas;

| b) | numeracijos, pavadinimų ir adresavimo klausimai, įskaitant numerių intervalus, numerių ir identifikatorių perkėlimą, numerių ir adresų transliavimo sistemas ir prieigą prie 112 skubios pagalbos iškvietimo tarnybų; |
| --- | --- |

b)

numeracijos, pavadinimų ir adresavimo klausimai, įskaitant numerių intervalus, numerių ir identifikatorių perkėlimą, numerių ir adresų transliavimo sistemas ir prieigą prie 112 skubios pagalbos iškvietimo tarnybų;

| c) | su vartotojais susiję klausimai,
  neįtraukti į Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą), ypač
  sąlygų neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams
  sudarymas
  naudotis elektroninių ryšių paslaugomis ir įranga; |
| --- | --- |

c)

su vartotojais susiję klausimai,
  neįtraukti į Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą), ypač
  sąlygų neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams
  sudarymas
  naudotis elektroninių ryšių paslaugomis ir įranga;

| d) | reguliavimo apskaita,
  įskaitant investicinės rizikos apskaičiavimą.


  ▐“ |
| --- | --- |

d)

reguliavimo apskaita,
  įskaitant investicinės rizikos apskaičiavimą.

▐“

| (22) | 20 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Tais atvejais, kai dėl galiojančių įpareigojimų pagal šią direktyvą ar specifines direktyvas tarp paslaugų teikėjų, vienas kurių yra valstybėje narėje elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas teikianti įmonė, kyla ginčas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija bet kurios ginčo šalies prašymu ir nepažeisdama 2 dalies nuostatų priima sprendimą, įpareigojantį išspręsti ginčą per kuo trumpesnį laiką, bet kuriuo atveju per keturis mėnesius, išskyrus ypatingas aplinkybes. Atitinkama valstybė narė reikalauja, kad visos šalys visapusiškai bendradarbiautų su nacionaline reguliavimo institucija.“ |
| --- | --- |

(22)

20 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Tais atvejais, kai dėl galiojančių įpareigojimų pagal šią direktyvą ar specifines direktyvas tarp paslaugų teikėjų, vienas kurių yra valstybėje narėje elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas teikianti įmonė, kyla ginčas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija bet kurios ginčo šalies prašymu ir nepažeisdama 2 dalies nuostatų priima sprendimą, įpareigojantį išspręsti ginčą per kuo trumpesnį laiką, bet kuriuo atveju per keturis mėnesius, išskyrus ypatingas aplinkybes. Atitinkama valstybė narė reikalauja, kad visos šalys visapusiškai bendradarbiautų su nacionaline reguliavimo institucija.“

| (23) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:
  „21 straipsnis


  Tarpvalstybinių ginčų sprendimas

  1.   Jei tarp šalių skirtingose valstybėse narėse kyla dėl šios direktyvos ar specifinių direktyvų ginčas, priklausantis kelių valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, taikomos šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatos.
  2.   Ginčą atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms gali pateikti bet kuri šalis. Kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos koordinuoja savo pastangas ginčą išspręsti
  ETRI viduje, siekdamos, jei įmanoma, priimti bendrą sprendimą,
  pagal 8 straipsnyje išdėstytus tikslus.
  Bet kokie įpareigojimai, kuriuos įmonei taiko nacionalinės reguliavimo institucijos sprendžiant ginčus atitinka šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatas.


  Bet kuri nacionalinė reguliavimo institucija, kuri yra kompetentinga spręsti tokį ginčą, gali paprašyti
  ETRI
  pateikti rekomendaciją pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį dėl priemonės, kurios reikia imtis pagal Pagrindų direktyvos ir (arba) specifinių direktyvų nuostatas ginčui išspręsti.
  Jeigu toks prašymas pateikiamas
  ETRI
  , visos nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios yra kompetentingos spręsti bet kurį ginčo aspektą, prieš imdamosi priemonės ginčui išspręsti, laukia, kol Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį
  ETRI
  pateiks rekomendaciją, neapribodamos nacionalinių reguliavimo institucijų galimybės prireikus imtis skubių priemonių.
  Bet kokie ginčą sprendžiančios nacionalinės reguliavimo institucijos įmonei nustatyti įpareigojimai atitinka šios direktyvos arba specifinių direktyvų nuostatas, o juos nustatant atidžiai atsižvelgiama į
  ETRI
  pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį pateiktą rekomendaciją.
  3.   Valstybės narės gali numatyti nuostatas, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos kartu atsisakytų spręsti ginčą įpareigojančiu sprendimu, kai veikia kiti mechanizmai, įskaitant tarpininkavimą, kurie geriau ir laiku pagal 8 straipsnio nuostatas išspręstų ginčą.
  Apie tai jos nedelsdamos praneša šalims. Jei per keturis mėnesius ginčas neišsprendžiamas ir ▐ šalis,
  kurios teisės buvo pažeistos,
  jo neperduoda teismui, nacionalinės reguliavimo institucijos bet kurios šalies prašymu koordinuoja savo pastangas ginčą išspręsti pagal 8 straipsnio nuostatas
  , jei įmanoma, priėmusios bendrą sprendimą,
  ir atidžiai atsižvelgdamos į pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį
  ETRI
  pateiktą rekomendaciją.
  4.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka netrukdo bet kuriai šaliai pateikti ieškinį.“ |
| --- | --- |

(23)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Tarpvalstybinių ginčų sprendimas

1.   Jei tarp šalių skirtingose valstybėse narėse kyla dėl šios direktyvos ar specifinių direktyvų ginčas, priklausantis kelių valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, taikomos šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatos.

2.   Ginčą atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms gali pateikti bet kuri šalis. Kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos koordinuoja savo pastangas ginčą išspręsti
  ETRI viduje, siekdamos, jei įmanoma, priimti bendrą sprendimą,
  pagal 8 straipsnyje išdėstytus tikslus.
  Bet kokie įpareigojimai, kuriuos įmonei taiko nacionalinės reguliavimo institucijos sprendžiant ginčus atitinka šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatas.

Bet kuri nacionalinė reguliavimo institucija, kuri yra kompetentinga spręsti tokį ginčą, gali paprašyti
  ETRI
  pateikti rekomendaciją pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį dėl priemonės, kurios reikia imtis pagal Pagrindų direktyvos ir (arba) specifinių direktyvų nuostatas ginčui išspręsti.

Jeigu toks prašymas pateikiamas
  ETRI
  , visos nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios yra kompetentingos spręsti bet kurį ginčo aspektą, prieš imdamosi priemonės ginčui išspręsti, laukia, kol Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį
  ETRI
  pateiks rekomendaciją, neapribodamos nacionalinių reguliavimo institucijų galimybės prireikus imtis skubių priemonių.

Bet kokie ginčą sprendžiančios nacionalinės reguliavimo institucijos įmonei nustatyti įpareigojimai atitinka šios direktyvos arba specifinių direktyvų nuostatas, o juos nustatant atidžiai atsižvelgiama į
  ETRI
  pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį pateiktą rekomendaciją.

3.   Valstybės narės gali numatyti nuostatas, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos kartu atsisakytų spręsti ginčą įpareigojančiu sprendimu, kai veikia kiti mechanizmai, įskaitant tarpininkavimą, kurie geriau ir laiku pagal 8 straipsnio nuostatas išspręstų ginčą.

Apie tai jos nedelsdamos praneša šalims. Jei per keturis mėnesius ginčas neišsprendžiamas ir ▐ šalis,
  kurios teisės buvo pažeistos,
  jo neperduoda teismui, nacionalinės reguliavimo institucijos bet kurios šalies prašymu koordinuoja savo pastangas ginčą išspręsti pagal 8 straipsnio nuostatas
  , jei įmanoma, priėmusios bendrą sprendimą,
  ir atidžiai atsižvelgdamos į pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 18 straipsnį
  ETRI
  pateiktą rekomendaciją.

4.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka netrukdo bet kuriai šaliai pateikti ieškinį.“

| (24) | Įterpiamas šis 21a straipsnis:
  „21a straipsnis


  Sankcijos

  Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia direktyva ir specifinėmis direktyvomis, pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti
  tinkamos
  , veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša apie šias nuostatas Komisijai vėliausiai iki ... (22) ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius tų nuostatų pakeitimus.“ |
| --- | --- |

(24)

Įterpiamas šis 21a straipsnis:

„21a straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia direktyva ir specifinėmis direktyvomis, pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti
  tinkamos
  , veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša apie šias nuostatas Komisijai vėliausiai iki ... (22) ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius tų nuostatų pakeitimus.“

| (25) | 22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Įterpiama ši nauja dalis:


  „
  1a.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies, siekiant priimti priemones pagal 9c straipsnį Komisijai talkina Radijo spektro komitetas, įsteigtas pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 3 straipsnio 1 dalį.
  “ |
| --- | --- | --- |

(25)

22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Įterpiama ši nauja dalis:

„
  1a.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies, siekiant priimti priemones pagal 9c straipsnį Komisijai talkina Radijo spektro komitetas, įsteigtas pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 3 straipsnio 1 dalį.
  “

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys bei Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys bei Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“ |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“

| (26) | 27 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

(26)

27 straipsnis išbraukiamas.

| (27) | I priedas išbraukiamas, o II priedas keičiamas pagal šios direktyvos priedą
  : |
| --- | --- |

(27)

I priedas išbraukiamas, o II priedas keičiamas pagal šios direktyvos priedą
  :

2 straipsnis

Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) pakeitimai

Direktyva 2002/19/EB iš dalies keičiama taip:

| (1) | 2 straipsnis keičiamas taip:








  a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „(a) | „prieiga“ – priėjimo prie įrenginių ir (arba) paslaugų suteikimas kitai įmonei apibrėžtomis sąlygomis išskirtiniu ar neišskirtiniu pagrindu elektroninių ryšių paslaugoms,
  įskaitant
  informacinės visuomenės
  paslaugų
  arba transliacijų turinio
  paslaugų teikimą
  . Ji apima inter alia: prieigą prie tinklo elementų ir susijusių įrenginių, kurie gali sujungti įrangą fiksuoto ir nefiksuoto ryšio priemonėmis (pirmiausia – tai prieiga prie vietos linijos ir prie įrenginių ir paslaugų, kurie yra būtini paslaugoms vietos linija teikti); prieigą prie fizinės infrastruktūros, įskaitant pastatus, takus ir stiebus; prieigą prie atitinkamų programinės įrangos sistemų, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; prieigą prie numerių transliavimo ar lygiavertes funkcijas atliekančių sistemų;
  prieigą prie būtinos informacijos apie abonentus ir galimybę taikyti tvarką, pagal kurią informacijos apie abonentus paslaugų teikėjams gali būti grąžinamos sumos, kurias turi sumokėti galutiniai paslaugų gavėjai;
  prieigą prie fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklų, visų pirma tarptinklinio ryšio; prieigą prie sąlyginės prieigos sistemų skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti; ir prieigą prie virtualaus tinklo paslaugų.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

2 straipsnis keičiamas taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„(a)

„prieiga“ – priėjimo prie įrenginių ir (arba) paslaugų suteikimas kitai įmonei apibrėžtomis sąlygomis išskirtiniu ar neišskirtiniu pagrindu elektroninių ryšių paslaugoms,
  įskaitant
  informacinės visuomenės
  paslaugų
  arba transliacijų turinio
  paslaugų teikimą
  . Ji apima inter alia: prieigą prie tinklo elementų ir susijusių įrenginių, kurie gali sujungti įrangą fiksuoto ir nefiksuoto ryšio priemonėmis (pirmiausia – tai prieiga prie vietos linijos ir prie įrenginių ir paslaugų, kurie yra būtini paslaugoms vietos linija teikti); prieigą prie fizinės infrastruktūros, įskaitant pastatus, takus ir stiebus; prieigą prie atitinkamų programinės įrangos sistemų, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; prieigą prie numerių transliavimo ar lygiavertes funkcijas atliekančių sistemų;
  prieigą prie būtinos informacijos apie abonentus ir galimybę taikyti tvarką, pagal kurią informacijos apie abonentus paslaugų teikėjams gali būti grąžinamos sumos, kurias turi sumokėti galutiniai paslaugų gavėjai;
  prieigą prie fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklų, visų pirma tarptinklinio ryšio; prieigą prie sąlyginės prieigos sistemų skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti; ir prieigą prie virtualaus tinklo paslaugų.“

| b) | e punktas pakeičiamas taip:








  ‘
  e) | „vietinė linija“ – fizinė linija, jungianti [ ...] tinklo galinį tašką su viešojo fiksuoto elektroninio ryšio tinklo pagrindiniu skirstomuoju stovu ar su ekvivalentinėmis priemonėmis.
  “ |
| --- | --- | --- |

b)

e punktas pakeičiamas taip:

‘
  e)

„vietinė linija“ – fizinė linija, jungianti [ ...] tinklo galinį tašką su viešojo fiksuoto elektroninio ryšio tinklo pagrindiniu skirstomuoju stovu ar su ekvivalentinėmis priemonėmis.
  “

| (2) | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Siekiant užtikrinti paslaugų teikimą ir sąveiką visoje Bendrijoje, viešųjų ryšių tinklų operatoriai turi teisę, o, gavę kitų pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 4 straipsnį taip pat įgaliotų įmonių prašymą, yra įpareigoti derėtis dėl tarpusavio sujungimo viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugoms
  arba radijo ir televizijos transliacijų arba informacinės visuomenės paslaugoms
  teikti. Operatoriai kitoms įmonėms prieigą ir sujungimą teikia tokiomis sąlygomis, kurios atitinka nacionalinės reguliavimo institucijos jiems nustatytus įpareigojimus pagal 5, 6, 7 ir 8 straipsnius.
  Tačiau sujungimo sąlygomis nesiekiama nustatyti sąveikai nepagrįstų kliūčių
  .“ |
| --- | --- |

(2)

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Siekiant užtikrinti paslaugų teikimą ir sąveiką visoje Bendrijoje, viešųjų ryšių tinklų operatoriai turi teisę, o, gavę kitų pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 4 straipsnį taip pat įgaliotų įmonių prašymą, yra įpareigoti derėtis dėl tarpusavio sujungimo viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugoms
  arba radijo ir televizijos transliacijų arba informacinės visuomenės paslaugoms
  teikti. Operatoriai kitoms įmonėms prieigą ir sujungimą teikia tokiomis sąlygomis, kurios atitinka nacionalinės reguliavimo institucijos jiems nustatytus įpareigojimus pagal 5, 6, 7 ir 8 straipsnius.
  Tačiau sujungimo sąlygomis nesiekiama nustatyti sąveikai nepagrįstų kliūčių
  .“

| (3) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:



  „1.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje išdėstytų tikslų, skatina ir atitinkamais atvejais užtikrina pagal šios direktyvos nuostatas pakankamą prieigą ir sujungimą bei paslaugų sąveiką, vykdydamos savo pareigas taip, kad būtų skatinamas veiklos efektyvumas, subalansuota konkurencija, investicijos ir inovacijos ir kuo didesnė nauda galutiniams paslaugų gavėjams.




  Svarbiausia, nepažeisdamos priemonių, kurios pagal 8 straipsnį gali būti taikomos įmonėms, turinčioms didelę įtaką rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę taikyti:










  a) | tokiu mastu, koks būtinas užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugų gavėjų taikant teisingas ir pagrįstas sąlygas trečiųjų šalių paslaugoms, pvz., informacijos apie abonentus teikimo paslaugoms, įpareigojimus įmonėms, kurios kontroliuoja prieigą prie galutinių paslaugų gavėjų, įskaitant pateisinamais atvejais įpareigojimą sujungti savo tinklus, jei tai dar nepadaryta, arba teikti sąveikiąsias paslaugas, pavyzdžiui, taikyti tvarką, pagal kurią paslaugų teikėjams būtų grąžinamos sumos, kurias turi sumokėti galutiniai paslaugų gavėjai, remiantis sąžiningomis, skaidriomis ir pagrįstomis sąlygomis; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje išdėstytų tikslų, skatina ir atitinkamais atvejais užtikrina pagal šios direktyvos nuostatas pakankamą prieigą ir sujungimą bei paslaugų sąveiką, vykdydamos savo pareigas taip, kad būtų skatinamas veiklos efektyvumas, subalansuota konkurencija, investicijos ir inovacijos ir kuo didesnė nauda galutiniams paslaugų gavėjams.

Svarbiausia, nepažeisdamos priemonių, kurios pagal 8 straipsnį gali būti taikomos įmonėms, turinčioms didelę įtaką rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę taikyti:

a)

tokiu mastu, koks būtinas užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugų gavėjų taikant teisingas ir pagrįstas sąlygas trečiųjų šalių paslaugoms, pvz., informacijos apie abonentus teikimo paslaugoms, įpareigojimus įmonėms, kurios kontroliuoja prieigą prie galutinių paslaugų gavėjų, įskaitant pateisinamais atvejais įpareigojimą sujungti savo tinklus, jei tai dar nepadaryta, arba teikti sąveikiąsias paslaugas, pavyzdžiui, taikyti tvarką, pagal kurią paslaugų teikėjams būtų grąžinamos sumos, kurias turi sumokėti galutiniai paslaugų gavėjai, remiantis sąžiningomis, skaidriomis ir pagrįstomis sąlygomis;

| b) | tokiu mastu, koks būtinas užtikrinti galutinių paslaugų gavėjų prieinamumą prie valstybių narių nurodytų skaitmeninių radijo ir televizijos transliavimo paslaugų, įpareigojimus operatoriams, kad jie teiktų prieigą prie kitų priemonių, nurodytų I priedo II dalyje, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

tokiu mastu, koks būtinas užtikrinti galutinių paslaugų gavėjų prieinamumą prie valstybių narių nurodytų skaitmeninių radijo ir televizijos transliavimo paslaugų, įpareigojimus operatoriams, kad jie teiktų prieigą prie kitų priemonių, nurodytų I priedo II dalyje, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis.

2.   Pagal 1 dalį nustatomi įpareigojimai ir sąlygos turi būti objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys; jie turi būti įgyvendinami Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6
  , 7 ir 7a
  straipsniuose nustatyta tvarka.

Vertindamos įpareigojimų ir privalomų sąlygų proporcingumą, nacionalinės valstybių narių reguliavimo institucijos atsižvelgia į įvairiuose valstybės narės regionuose esančią skirtingą konkurencinę padėtį.
  “

| b) | 3 ir 4 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

b)

3 ir 4 dalys išbraukiamos.

| (4) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Atsižvelgdama į rinkos raidą ir technologinę pažangą, Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kad iš dalies pakeistų I priedą. Priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms, iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐
  Europos elektroninių ryšių rinkos institucija
  ETRI
  gali padėti Komisijai rengti šioje dalyje nurodytas nuostatas.“ |
| --- | --- |

(4)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Atsižvelgdama į rinkos raidą ir technologinę pažangą, Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kad iš dalies pakeistų I priedą. Priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms, iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐

Europos elektroninių ryšių rinkos institucija
  ETRI
  gali padėti Komisijai rengti šioje dalyje nurodytas nuostatas.“

| (5) | 7 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

(5)

7 straipsnis išbraukiamas.

| (6) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje „9–13 straipsniuose“ pakeičiami 9–13a straipsniuose |
| --- | --- | --- |

(6)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje „9–13 straipsniuose“ pakeičiami 9–13a straipsniuose

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:


  „2.   
  Kai, atlikus rinkos analizę pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį, nustatoma, kad operatorius turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos atitinkamai skiria Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 7a straipsnyje nustatyta tvarka šios direktyvos 9–13 straipsniuose nurodytus įpareigojimus.
  “ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   
  Kai, atlikus rinkos analizę pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį, nustatoma, kad operatorius turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos atitinkamai skiria Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 7a straipsnyje nustatyta tvarka šios direktyvos 9–13 straipsniuose nurodytus įpareigojimus.
  “

| c) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:






  — | pirmoje įtraukoje „5 straipsnio 1 ir 2 dalių bei 6 straipsnio“ pakeičiama „5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio“. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

—

pirmoje įtraukoje „5 straipsnio 1 ir 2 dalių bei 6 straipsnio“ pakeičiama „5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio“.

| — | antroje įtraukoje „1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/66/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos telekomunikacijų sektoriuje (23)“ pakeičiama „2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (24)“ |
| --- | --- |

—

antroje įtraukoje „1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/66/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos telekomunikacijų sektoriuje (23)“ pakeičiama „2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (24)“

| ii) | Antra pastraipa papildoma šiuo antru sakiniu:
  „Komisija atidžiai atsižvelgia į
  ETRI
  nuomonę, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 4 straipsnio 3 dalies m punktą.“ |
| --- | --- |

ii)

Antra pastraipa papildoma šiuo antru sakiniu:

„Komisija atidžiai atsižvelgia į
  ETRI
  nuomonę, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [įsteigiančio Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI)] 4 straipsnio 3 dalies m punktą.“

| (7) | 9 straipsnis keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:


  „
  1.
     
  Pagal 8 straipsnio nuostatas nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti prieigai ir (arba) sujungimui taikomus skaidrumo reikalavimus ir reikalauti, kad operatoriai viešai skelbtų konkrečią informaciją, kaip, pavyzdžiui, apskaitos informacija, techninės specifikacijos, tinklo charakteristikos, paslaugų ir programų naudojimo apribojimai, duomenų srauto valdymo priemonės, teikimo ir naudojimo sąlygos bei kainos.
  “ |
| --- | --- | --- |

(7)

9 straipsnis keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„
  1.
     
  Pagal 8 straipsnio nuostatas nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti prieigai ir (arba) sujungimui taikomus skaidrumo reikalavimus ir reikalauti, kad operatoriai viešai skelbtų konkrečią informaciją, kaip, pavyzdžiui, apskaitos informacija, techninės specifikacijos, tinklo charakteristikos, paslaugų ir programų naudojimo apribojimai, duomenų srauto valdymo priemonės, teikimo ir naudojimo sąlygos bei kainos.
  “

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:


  „
  4.
     
  Nepaisydamos 3 dalies, kai operatorius pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 14 straipsnį laikomas turinčiu didelę įtaką tam tikroje rinkoje teikiant vietos prieigą nustatytoje vietovėje, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų skelbiamas standartinis pasiūlymas, kuriame būtų bent tie elementai, kurie nurodyti II priede.
  “ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„
  4.
     
  Nepaisydamos 3 dalies, kai operatorius pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 14 straipsnį laikomas turinčiu didelę įtaką tam tikroje rinkoje teikiant vietos prieigą nustatytoje vietovėje, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų skelbiamas standartinis pasiūlymas, kuriame būtų bent tie elementai, kurie nurodyti II priede.
  “

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Komisija gali priimti reikalingus II priedo dalinius pakeitimus tam, kad pritaikytų šį priedą prie technologinės pažangos ir rinkos raidos. Priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.
  ETRI
  gali padėti Komisijai įgyvendinti šioje dalyje nurodytas nuostatas.“ |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisija gali priimti reikalingus II priedo dalinius pakeitimus tam, kad pritaikytų šį priedą prie technologinės pažangos ir rinkos raidos. Priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.
  ETRI
  gali padėti Komisijai įgyvendinti šioje dalyje nurodytas nuostatas.“

| (8) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
  „12 straipsnis


  Prieiga prie konkrečių tinklo elementų ir jų naudojimas



  1.
     
  Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus operatoriams, kad jie tenkintų pagrįstus prašymus dėl prieigos prie konkrečių tinklo elementų ir susijusių priemonių bei jų naudojimo, inter alia, tokiomis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad tokio prašymo atmetimas ar panašų poveikį turintis nepagrįstų sąlygų taikymas trukdytų atsirasti subalansuotos konkurencijos mažmeninei rinkai arba prieštarautų galutinio paslaugų gavėjo interesams.




  Reikalaujama, kad operatoriai, inter alia, atliktų šiuos veiksmus:










  a) | suteiktų trečiosioms šalims prieigą prie konkrečių tinklo elementų ir (arba) priemonių, įskaitant atsietą prieigą prie vietinės linijos; |
| --- | --- | --- |

(8)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

„12 straipsnis

Prieiga prie konkrečių tinklo elementų ir jų naudojimas

1.
     
  Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus operatoriams, kad jie tenkintų pagrįstus prašymus dėl prieigos prie konkrečių tinklo elementų ir susijusių priemonių bei jų naudojimo, inter alia, tokiomis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad tokio prašymo atmetimas ar panašų poveikį turintis nepagrįstų sąlygų taikymas trukdytų atsirasti subalansuotos konkurencijos mažmeninei rinkai arba prieštarautų galutinio paslaugų gavėjo interesams.

Reikalaujama, kad operatoriai, inter alia, atliktų šiuos veiksmus:

a)

suteiktų trečiosioms šalims prieigą prie konkrečių tinklo elementų ir (arba) priemonių, įskaitant atsietą prieigą prie vietinės linijos;

| b) | sąžiningai derėtųsi su įmonėmis, prašančiomis prieigos; |
| --- | --- |

b)

sąžiningai derėtųsi su įmonėmis, prašančiomis prieigos;

| c) | nenutrauktų prieigos prie priemonių, prie kurių prieiga jau suteikta; |
| --- | --- |

c)

nenutrauktų prieigos prie priemonių, prie kurių prieiga jau suteikta;

| d) | didmeniniu pagrindu teiktų trečiosioms šalims perpardavimui nustatytas paslaugas; |
| --- | --- |

d)

didmeniniu pagrindu teiktų trečiosioms šalims perpardavimui nustatytas paslaugas;

| e) | suteiktų atvirą prieigą prie techninių sąsajų, protokolų ar kitų pagrindinių technologijų, kurios yra būtinos paslaugų sąveikai ar virtualaus tinklo paslaugoms; |
| --- | --- |

e)

suteiktų atvirą prieigą prie techninių sąsajų, protokolų ar kitų pagrindinių technologijų, kurios yra būtinos paslaugų sąveikai ar virtualaus tinklo paslaugoms;

| f) | leistų naudotis bendra vieta ar kitaip bendrai naudotis įrenginiais, įskaitant kanalus, pastatus ar įėjimus į pastatus,
  antenų bokštus ir kitus pagalbinius statinius,
  stiebus, šulinius
  ,
  skirstymo spintas
  ir kitus neaktyvius tinklo elementus
  ; |
| --- | --- |

f)

leistų naudotis bendra vieta ar kitaip bendrai naudotis įrenginiais, įskaitant kanalus, pastatus ar įėjimus į pastatus,
  antenų bokštus ir kitus pagalbinius statinius,
  stiebus, šulinius
  ,
  skirstymo spintas
  ir kitus neaktyvius tinklo elementus
  ;

| fa) | teiktų trečiosioms šalims standartinį pasiūlymą dėl galimybės naudotis kanalais; |
| --- | --- |

fa)

teiktų trečiosioms šalims standartinį pasiūlymą dėl galimybės naudotis kanalais;

| g) | g) teiktų nustatytas paslaugas, būtinas ryšiui tarp galutinių paslaugų gavėjų užtikrinti, įskaitant įrenginius protingųjų tinklų paslaugoms ar tarptinkliniams ryšiams judriojo ryšio tinkluose; |
| --- | --- |

g)

g) teiktų nustatytas paslaugas, būtinas ryšiui tarp galutinių paslaugų gavėjų užtikrinti, įskaitant įrenginius protingųjų tinklų paslaugoms ar tarptinkliniams ryšiams judriojo ryšio tinkluose;

| h) | teiktų prieigą prie veiklos palaikymo sistemų ar panašių programinės įrangos sistemų, kurios būtinos užtikrinti sąžiningą konkurenciją teikiant paslaugas; |
| --- | --- |

h)

teiktų prieigą prie veiklos palaikymo sistemų ar panašių programinės įrangos sistemų, kurios būtinos užtikrinti sąžiningą konkurenciją teikiant paslaugas;

| i) | sujungtų tinklus ar tinklų priemones. |
| --- | --- |

i)

sujungtų tinklus ar tinklų priemones.

| j) | teiktų prieigą prie susijusių paslaugų, kaip antai galimybės nustatyti tapatybę, vietą ir buvimą. |
| --- | --- |

j)

teiktų prieigą prie susijusių paslaugų, kaip antai galimybės nustatyti tapatybę, vietą ir buvimą.

Nacionalinės reguliavimo institucijos gali tiems įpareigojimams nustatyti tam tikras sąlygas, susijusias su sąžiningumu, pagrįstumu ir savalaikiškumu.

2.
     
  Kai nacionalinės reguliavimo institucijos svarsto, ar nustatyti 1 dalyje minėtus įpareigojimus, ypač kai jos vertina, ar tokie įpareigojimai būtų proporcingi pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje nustatytus tikslus, jos svarbiausia atsižvelgia į šiuos veiksnius:

| a) | techninį ir ekonominį tikslingumą naudoti ar įrengti alternatyvias priemones atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir konkretaus sujungimo bei prieigos pobūdį ir tipą, įskaitant kitų didmeninės prieigos produktų, pavyzdžiui, prieigos prie kanalų, ekonominį tikslingumą; |
| --- | --- |

a)

techninį ir ekonominį tikslingumą naudoti ar įrengti alternatyvias priemones atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir konkretaus sujungimo bei prieigos pobūdį ir tipą, įskaitant kitų didmeninės prieigos produktų, pavyzdžiui, prieigos prie kanalų, ekonominį tikslingumą;

| b) | esamų pajėgumų galimybes teikti prašomą prieigą; |
| --- | --- |

b)

esamų pajėgumų galimybes teikti prašomą prieigą;

| c) | pradines priemonių savininko investicijas, turint galvoje bet kokias viešas investicijas ir investicijų riziką, įskaitant atitinkamą rizikos pasidalijimą tarp įmonių, kurios bendrai naudoja naują infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

pradines priemonių savininko investicijas, turint galvoje bet kokias viešas investicijas ir investicijų riziką, įskaitant atitinkamą rizikos pasidalijimą tarp įmonių, kurios bendrai naudoja naują infrastruktūrą;

| d) | ilgalaikės konkurencijos, ypač su infrastruktūra susijusios konkurencijos, apsaugos poreikį; |
| --- | --- |

d)

ilgalaikės konkurencijos, ypač su infrastruktūra susijusios konkurencijos, apsaugos poreikį;

| e) | prireikus atitinkamas intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

e)

prireikus atitinkamas intelektinės nuosavybės teises;

| f) | visos Europos paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

f)

visos Europos paslaugų teikimą.

3.   Taikydamos operatoriui įpareigojimus teikti prieigą pagal šio straipsnio nuostatas, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti technines ar eksploatacines sąlygas, kurių tokios prieigos teikėjas ir (arba) gavėjas privalo laikytis, kai būtina užtikrinti normalų tinklo darbą. Įpareigojimai laikytis specialių techninių standartų arba specifikacijų turi atitikti pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva)
  17 straipsnį
  nustatytus standartus ir specifikacijas.“

| (9) | 13 straipsnis keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:


  „
  1.
     
  Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus, susijusius su sąnaudų padengimu ir kainų kontrole, įskaitant įpareigojimus, kad kainos būtų pagrįstos sąnaudomis, ir įpareigojimus dėl sąnaudų apskaitos sistemų, įpareigojimus, susijusius su konkrečiu sujungimo ir (arba) prieigos tipu, kai rinkos analizė rodo, kad veiksmingos konkurencijos nebuvimas reiškia, jog atitinkamas operatorius gali išlaikyti pernelyg dideles kainas ar taikyti kainų spaudimą, tuo darant žalą galutiniams paslaugų gavėjams. Nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į operatoriaus investicijas, tam tikrą pagrįstą panaudoto kapitalo grąžos normą, taip pat, nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 19 straipsnio 3 dalies d punkto nuostatų, į investicijų riziką ir į atitinkamą rizikos pasidalijimą tarp investuotojo ir įmonių, kurios bendrai naudoja naują infrastruktūrą, įskaitant įvairius trumpalaikius ir ilgalaikius susitarimus dėl rizikos pasidalijimo.
  “ |
| --- | --- | --- |

(9)

13 straipsnis keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„
  1.
     
  Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus, susijusius su sąnaudų padengimu ir kainų kontrole, įskaitant įpareigojimus, kad kainos būtų pagrįstos sąnaudomis, ir įpareigojimus dėl sąnaudų apskaitos sistemų, įpareigojimus, susijusius su konkrečiu sujungimo ir (arba) prieigos tipu, kai rinkos analizė rodo, kad veiksmingos konkurencijos nebuvimas reiškia, jog atitinkamas operatorius gali išlaikyti pernelyg dideles kainas ar taikyti kainų spaudimą, tuo darant žalą galutiniams paslaugų gavėjams. Nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į operatoriaus investicijas, tam tikrą pagrįstą panaudoto kapitalo grąžos normą, taip pat, nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 19 straipsnio 3 dalies d punkto nuostatų, į investicijų riziką ir į atitinkamą rizikos pasidalijimą tarp investuotojo ir įmonių, kurios bendrai naudoja naują infrastruktūrą, įskaitant įvairius trumpalaikius ir ilgalaikius susitarimus dėl rizikos pasidalijimo.
  “

| b) | įterpiama ši dalis:


  „
  5.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad reguliuojant prieigos kainą ilgalaikėse sutartyse dėl rizikos pasidalijimo būtų įvertintos ilgalaikės didėjančios veiksmingo operatoriaus išlaidos, kurios apskaičiuojamos atsižvelgiant į operatoriaus numatytą naujų rinkų skvarbą ir į trumpalaikėse sutartyse numatytas rizikos priemokas. Šių priemokų turėtų būti laipsniškai atsisakoma didėjant naujos prieigos rinkos skvarbai. Sudarant tokias sutartis dėl trumpalaikės prieigos, kurios numato rizikos priemokas, nėra siekiama pelno.
  “ |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„
  5.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad reguliuojant prieigos kainą ilgalaikėse sutartyse dėl rizikos pasidalijimo būtų įvertintos ilgalaikės didėjančios veiksmingo operatoriaus išlaidos, kurios apskaičiuojamos atsižvelgiant į operatoriaus numatytą naujų rinkų skvarbą ir į trumpalaikėse sutartyse numatytas rizikos priemokas. Šių priemokų turėtų būti laipsniškai atsisakoma didėjant naujos prieigos rinkos skvarbai. Sudarant tokias sutartis dėl trumpalaikės prieigos, kurios numato rizikos priemokas, nėra siekiama pelno.
  “

| (10) | Įterpiami šie 13a ir 13b straipsniai:
  „13a straipsnis


  Funkcinis atskyrimas

  1.   Pagal 8 straipsnį, o ypač 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, nacionalinė reguliavimo institucija gali
  , kaip išskirtinę priemonę,
  nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu
  fiksuotos
  prieigos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo skyriams.
  Toks verslo skyrius teiktų prieigos produktus ir paslaugas visoms įmonėms, įskaitant kitus kontroliuojančiosios bendrovės verslo skyrius, per tokius pačius terminus, tokiomis pačiomis sąlygomis, įskaitant kainas ir paslaugų lygį, taip pat naudodamas tas pačias sistemas ir procesus.
  2.   Kai nacionalinė reguliavimo institucija nustato funkcinio atskyrimo įpareigojimą, ji pateikia Komisijai
  pasiūlymą
  , į kurį įtraukia:






  a) | įrodymus, kad
  deramai atsižvelgiant į pažangiąją reguliavimo patirtį
  nustačius
  ir per pagrįstą laikotarpį įgyvendinus
  atitinkamus 9–13 straipsnyje nurodytus įpareigojimus veiksmingai konkurencijai pasiekti remiantis koordinuotu atitinkamų rinkų tyrimu, atliktu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 16 straipsnyje nurodytą rinkos tyrimo procedūrą, veiksmingos konkurencijos pasiekti nepavyko ir vėliau nepavyks pasiekti, ir kad keliose
  ištirtose didmeninių
  produktų rinkose yra svarbių, nuolatos pasikartojančių konkurencijos problemų ir (arba) rinkos nepakankamumo atvejų; |
| --- | --- | --- |

(10)

Įterpiami šie 13a ir 13b straipsniai:

„13a straipsnis

Funkcinis atskyrimas

1.   Pagal 8 straipsnį, o ypač 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, nacionalinė reguliavimo institucija gali
  , kaip išskirtinę priemonę,
  nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu
  fiksuotos
  prieigos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo skyriams.

Toks verslo skyrius teiktų prieigos produktus ir paslaugas visoms įmonėms, įskaitant kitus kontroliuojančiosios bendrovės verslo skyrius, per tokius pačius terminus, tokiomis pačiomis sąlygomis, įskaitant kainas ir paslaugų lygį, taip pat naudodamas tas pačias sistemas ir procesus.

2.   Kai nacionalinė reguliavimo institucija nustato funkcinio atskyrimo įpareigojimą, ji pateikia Komisijai
  pasiūlymą
  , į kurį įtraukia:

a)

įrodymus, kad
  deramai atsižvelgiant į pažangiąją reguliavimo patirtį
  nustačius
  ir per pagrįstą laikotarpį įgyvendinus
  atitinkamus 9–13 straipsnyje nurodytus įpareigojimus veiksmingai konkurencijai pasiekti remiantis koordinuotu atitinkamų rinkų tyrimu, atliktu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 16 straipsnyje nurodytą rinkos tyrimo procedūrą, veiksmingos konkurencijos pasiekti nepavyko ir vėliau nepavyks pasiekti, ir kad keliose
  ištirtose didmeninių
  produktų rinkose yra svarbių, nuolatos pasikartojančių konkurencijos problemų ir (arba) rinkos nepakankamumo atvejų;

| b) | įrodymus, kad iš viso nėra arba yra mažai perspektyvų per atitinkamą laikotarpį išplėsti su infrastruktūra susijusios konkurencijos; |
| --- | --- |

b)

įrodymus, kad iš viso nėra arba yra mažai perspektyvų per atitinkamą laikotarpį išplėsti su infrastruktūra susijusios konkurencijos;

| c) | laukiamą tyrimo poveikį reguliavimo institucijai, įmonei
  , ypač jos darbuotojams,
  ir įmonės paskatoms investuoti į tinklą, kitoms suinteresuotosioms šalims, pirmiausia įskaitant poveikį infrastruktūros konkurencijai ir
  ypač
  bet kokį potencialų poveikį vartotojams; |
| --- | --- |

c)

laukiamą tyrimo poveikį reguliavimo institucijai, įmonei
  , ypač jos darbuotojams,
  ir įmonės paskatoms investuoti į tinklą, kitoms suinteresuotosioms šalims, pirmiausia įskaitant poveikį infrastruktūros konkurencijai ir
  ypač
  bet kokį potencialų poveikį vartotojams;

| d) | priežasčių, pagrindžiančių, kad šis įpareigojimas būtų veiksmingiausia priemonė konkurencijos ir (arba) rinkos nepakankamumo problemoms spręsti, analizę; |
| --- | --- |

d)

priežasčių, pagrindžiančių, kad šis įpareigojimas būtų veiksmingiausia priemonė konkurencijos ir (arba) rinkos nepakankamumo problemoms spręsti, analizę;

▐

3.   
  Nacionalinė reguliavimo institucija prie savo pasiūlymo prideda siūlomų priemonių projektą, į kurį
  įtraukiami šie aspektai:

| a) | tikslus atskyrimo pobūdis ir lygis, ▐ |
| --- | --- |

a)

tikslus atskyrimo pobūdis ir lygis, ▐

| b) | atskiro verslo subjekto turtas ir produktus bei paslaugas, kuriuos teiks šis subjektas, |
| --- | --- |

b)

atskiro verslo subjekto turtas ir produktus bei paslaugas, kuriuos teiks šis subjektas,

| c) | valdymo tvarką siekiant užtikrinti atskiro verslo subjekto samdomų darbuotojų nepriklausomumą, taip pat atitinkamų paskatų struktūrą, |
| --- | --- |

c)

valdymo tvarką siekiant užtikrinti atskiro verslo subjekto samdomų darbuotojų nepriklausomumą, taip pat atitinkamų paskatų struktūrą,

| d) | įpareigojimų laikymosi užtikrinimo taisykles, |
| --- | --- |

d)

įpareigojimų laikymosi užtikrinimo taisykles,

| e) | veikimo procedūrų skaidrumo užtikrinimo taisykles, pirmiausia suinteresuotųjų šalių atžvilgiu, |
| --- | --- |

e)

veikimo procedūrų skaidrumo užtikrinimo taisykles, pirmiausia suinteresuotųjų šalių atžvilgiu,

| f) | atitikties užtikrinimo stebėsenos programą, įskaitant metinės ataskaitos skelbimą. |
| --- | --- |

f)

atitikties užtikrinimo stebėsenos programą, įskaitant metinės ataskaitos skelbimą.

4.   Vadovaudamasi Komisijos sprendimu dėl pagal 8 straipsnio 3 dalį priimtų planuojamų priemonių, nacionalinė reguliavimo institucija atlieka koordinuotą skirtingų su prieigos tinklu susijusių rinkų tyrimą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 16 straipsnyje nustatytą tvarką. Remdamasi šiuo įvertinimu, nacionalinė reguliavimo institucija skiria, palieka galioti, pakeičia ar panaikina įpareigojimus pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 ir 7 straipsnius.

5.   Įmonei, kuriai taikomas funkcinis atskyrimas, gali būti nustatyti bet kurie 9–13 straipsniuose nurodyti įpareigojimai bet kurioje specifinėje rinkoje, jeigu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį buvo nustatyta, kad ji turi didelę įtaką toje rinkoje, arba nustatyti bet kurie kiti įpareigojimai, kuriuos nustatyti leido Komisija pagal 8 straipsnio 3 dalį.

13b straipsnis

Vertikaliai integruotos įmonės savanoriškas atskyrimas

1.   Jeigu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį buvo nustatyta, kad įmonės turi didelę įtaką vienoje ar keliose atitinkamose rinkose, šios įmonės iš anksto informuoja nacionalinę reguliavimo instituciją, ar jos ketina perduoti vietos prieigos tinklo aktyvus arba didesnę jų dalį atskiram verslo subjektui, priklausančiam skirtingiems savininkams, ar įsteigti atskirą verslo subjektą tam, kad galėtų teikti visiems mažmeniniams teikėjams, įskaitant savo mažmeninius skyrius, visiškai lygiaverčius prieigos produktus.

2.   Nacionalinė reguliavimo institucija įvertina, kokį poveikį turės numatytas sandoris galiojantiems reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimams pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).

Šiuo tikslu nacionalinė reguliavimo institucija pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje nurodytą procedūrą atlieka koordinuotą su prieigos produktais susijusių skirtingų rinkų tyrimą.

Remdamasi šiuo įvertinimu, nacionalinė reguliavimo institucija skiria, palieka galioti, pakeičia ar panaikina įpareigojimus pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 ir 7 straipsnius.

3.   Įmonei, kuriai pritaikytas teisinis ir (arba) veiklos atskyrimas, gali būti nustatyti bet kurie 9–13 straipsniuose nurodyti įpareigojimai bet kurioje specifinėje rinkoje, jeigu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį buvo nustatyta, kad ji turi didelę įtaką toje rinkoje, arba nustatyti bet kurie kiti įpareigojimai, kuriuos nustatyti leido Komisija pagal 8 straipsnio 3 dalį.“

| (11) | 14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“
  ▐ |
| --- | --- |

(11)

14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“

▐

| (12) | II priedas keičiamas pagal šios direktyvos priedą
  . |
| --- | --- |

(12)

II priedas keičiamas pagal šios direktyvos priedą
  .

3 straipsnis

Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) pakeitimai

Direktyva 2002/20/EB iš dalies keičiama taip:

| (1) | 2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Taip pat vartojamos šios sąvokos:
  bendrasis leidimas – pagal šią direktyvą valstybių narių sukurta teisinė sistema, pagal kurią užtikrinamos teisės teikti elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas ir nustatomi sektoriui specifiniai įpareigojimai, kurie gali būti taikomi visiems ar tik tam tikros rūšies elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms.“ |
| --- | --- |

(1)

2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Taip pat vartojamos šios sąvokos:

bendrasis leidimas – pagal šią direktyvą valstybių narių sukurta teisinė sistema, pagal kurią užtikrinamos teisės teikti elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas ir nustatomi sektoriui specifiniai įpareigojimai, kurie gali būti taikomi visiems ar tik tam tikros rūšies elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms.“

| (2) | 3 straipsnio 2 dalis keičiama taip:







  a) | „5, 6 ir 7 straipsnių“ pakeičiama „5,6, 6a ir 7 straipsnių“; |
| --- | --- | --- |

(2)

3 straipsnio 2 dalis keičiama taip:

a)

„5, 6 ir 7 straipsnių“ pakeičiama „5,6, 6a ir 7 straipsnių“;

| b) | straipsnio 2 dalyje įterpiama ši pastraipa:


  „
  Įmonėms, kurios teikia tarpvalstybines elektroninių ryšių paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, sudaromos panašios sąlygos visose valstybėse narėse ir atitinkamoje valstybėje narėje taikoma ne daugiau kaip vieno supaprastinto pranešimo tvarka.
  “ |
| --- | --- |

b)

straipsnio 2 dalyje įterpiama ši pastraipa:

„
  Įmonėms, kurios teikia tarpvalstybines elektroninių ryšių paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, sudaromos panašios sąlygos visose valstybėse narėse ir atitinkamoje valstybėje narėje taikoma ne daugiau kaip vieno supaprastinto pranešimo tvarka.
  “

| (3) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis


  Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

  1.   Valstybės narės
  sudaro palankias sąlygas
  naudoti radijo dažnius
  pagal bendrąjį leidimą. Valstybės narės gali
  suteikti
  individualias naudojimo teises
  tam, kad:






  a) | būtų išvengta
  galimų
  žalingųjų trikdžių
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

1.   Valstybės narės
  sudaro palankias sąlygas
  naudoti radijo dažnius
  pagal bendrąjį leidimą. Valstybės narės gali
  suteikti
  individualias naudojimo teises
  tam, kad:

a)

būtų išvengta
  galimų
  žalingųjų trikdžių
  ;

| b) | būtų užtikrinta techninė paslaugų kokybė; |
| --- | --- |

b)

būtų užtikrinta techninė paslaugų kokybė;

| c) | būtų užtikrintas veiksmingas spektro naudojimas; |
| --- | --- |

c)

būtų užtikrintas veiksmingas spektro naudojimas;

| d) | būtų įgyvendinti kiti nacionaliniuose teisės aktuose, kurie atitinka Bendrijos teisę, apibrėžti
  bendrojo intereso tikslai. |
| --- | --- |

d)

būtų įgyvendinti kiti nacionaliniuose teisės aktuose, kurie atitinka Bendrijos teisę, apibrėžti
  bendrojo intereso tikslai.

| e) | būtų laikomasi pagal 6a straipsnį numatytų priemonių; |
| --- | --- |

e)

būtų laikomasi pagal 6a straipsnį numatytų priemonių;

2.   
  Valstybės
  narės įmonės prašymu suteikia
  individualias naudojimo
  teises bet kuriai įmonei ▐ pagal šios direktyvos 6, 6a, 7 straipsnių ir 11 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas ir pagal bet kurias kitas taisykles, užtikrinančias tų išteklių veiksmingą naudojimą pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).

Nepažeidžiant valstybių narių
  patvirtintų
  specifinių kriterijų
  ir procedūrų
  , taikomų suteikti radijo dažnių naudojimo teises radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams, kad pagal Bendrijos teisę būtų įgyvendinti bendrojo intereso tikslai, tokios naudojimo teises suteikiamos laikantis objektyvios, skaidrios, nediskriminuojančios ir proporcingos tvarkos, o radijo dažnių atveju laikomasi Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9 straipsnio nuostatų. Procedūros
  gali nebūti viešos išimtiniais atvejais
  , kai galima įrodyti, kad individualios radijo dažnių naudojimo teisės, suteikiamos radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams, yra esminės norint laikytis tam tikro įpareigojimo, kurį iš anksto
  ir pagrįstai
  nustatė valstybė narė ir kuris yra reikalingas norint pagal Bendrijos teisę įgyvendinti bendrojo intereso tikslą.

Suteikdama naudojimo teises, valstybė narė išsamiai nurodo, ar šias teises teisių turėtojas gali perduoti ir kokiomis sąlygomis. Radijo dažnių atveju tokios nuostatos atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva)
  9 ir
  9b
  straipsnius
  .

Jeigu valstybės narės suteikia naudojimo teises ribotam laikui, teisių galiojimo trukmė atitinka susijusias paslaugas, atsižvelgiant į ▐ siekiamą tikslą
  , deramai atsižvelgiant į būtinybę skirti pakankamai laiko investicijų amortizacijai
  .

Kai
  individualaus radijo dažnių naudojimo teisės
  suteikiamos
  dešimčiai ar daugiau metų ir negali būti perduotos arba nuomojamos kitai įmonei, kaip leidžiama Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9b straipsnyje,
  nacionalinė reguliavimo institucija užtikrina, kad ji turi būdų patikrinti, ar kriterijai, pagal kuriuos buvo suteiktos individualios naudojimo teisės tebetaikomi ir tebevykdomi visą leidimo galiojimo laiką
  . Jei šie kriterijai nebetaikomi, individualaus naudojimo teisės keičiamos bendruoju radijo dažnių naudojimo leidimu, pranešus
  iš anksto ir praėjus nustatytam pagrįstam laikotarpiui
  , arba šias teises galima laisvai perduoti ar išnuomoti kitai įmonei.

3.   Sprendimas dėl naudojimo teisių
  suteikimo
  priimamas, pranešamas ir paskelbiamas kuo greičiau, kai tik nacionalinė reguliavimo institucija gauna visą paraišką: numerių, kurie skiriami specifiniais tikslais nacionaliniame numeracijos plane, – per tris savaites, radijo dažnių, kurie skiriami
  elektroninių ryšių paslaugoms
  nacionaliniame dažnių plane, – per šešias savaites. Nurodyti terminai turi nepažeisti jokių taikytinų tarptautinių susitarimų, susijusių su radijo dažnių naudojimu ar orbitinėmis padėtimis.

4.   Jei, pasitarus su suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 straipsnį, nusprendžiama, kad išskirtinės ekonominės vertės numerių naudojimo teisė turi būti suteikiama konkurencinės ir lyginamosios atrankos tvarka, valstybės narės ilgiausią trijų savaičių laikotarpį gali pratęsti dar iki
  tolesnių
  trijų savaičių.

Radijo dažnių naudojimo teisė konkurencine ir lyginamąja tvarka suteikiama pagal 7 straipsnį.

5.   Valstybės narės neriboja suteikiamų naudojimo teisių skaičiaus, išskyrus atvejus, kai tai būtina veiksmingam radijo dažnių naudojimui pagal 7 straipsnį užtikrinti.

6.   
  Kompetentingos nacionalinės
  institucijos užtikrina, kad radijo dažniai būtų naudojami kuo veiksmingiau pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva)
  8 straipsnio 2 dalį ir
  9 straipsnio 2 dalį. Jos taip pat užtikrina, kad konkurencija nebūtų iškraipyta po radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo arba jų sukaupus. ▐“

| (4) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Bendrajam leidimui teikti elektroninių ryšių tinklus arba paslaugas, radijo dažnių naudojimo teisėms ir numerių naudojimo teisėms gali būti taikomos tik I priede išvardytos sąlygos. Tokios sąlygos yra nediskriminuojančios, proporcingos ir skaidrios, o radijo dažnių naudojimo atveju atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnį.“ |
| --- | --- | --- |

(4)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Bendrajam leidimui teikti elektroninių ryšių tinklus arba paslaugas, radijo dažnių naudojimo teisėms ir numerių naudojimo teisėms gali būti taikomos tik I priede išvardytos sąlygos. Tokios sąlygos yra nediskriminuojančios, proporcingos ir skaidrios, o radijo dažnių naudojimo atveju atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnį.“

| b) | 2 dalyje „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 16, 17, 18 ir 19 straipsnius“ pakeičiama „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį“. |
| --- | --- |

b)

2 dalyje „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 16, 17, 18 ir 19 straipsnius“ pakeičiama „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį“.

| c) | 3 dalyje žodis „priedo“ pakeičiamas „I priedo“. |
| --- | --- |

c)

3 dalyje žodis „priedo“ pakeičiamas „I priedo“.

| (5) | Įterpiamas šis 6a ▐ straipsnis:
  „6a straipsnis


  Derinimo priemonės

  1.   
  Nepažeisdama
  šios direktyvos 5 straipsnio
  1 ir 2 dalių ir Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų Direktyvos) 8b ir 9 straipsnių
  , Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis siekiama:






  a) | nustatyti radijo dažnių juostas, kurias naudoti galima gavus bendrąjį leidimą ▐, |
| --- | --- | --- |

(5)

Įterpiamas šis 6a ▐ straipsnis:

„6a straipsnis

Derinimo priemonės

1.   
  Nepažeisdama
  šios direktyvos 5 straipsnio
  1 ir 2 dalių ir Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų Direktyvos) 8b ir 9 straipsnių
  , Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis siekiama:

a)

nustatyti radijo dažnių juostas, kurias naudoti galima gavus bendrąjį leidimą ▐,

| b) | nustatyti numerių intervalus, kurie turi būti suderinti Bendrijos lygmeniu, |
| --- | --- |

b)

nustatyti numerių intervalus, kurie turi būti suderinti Bendrijos lygmeniu,

| c) | suderinti bendrųjų leidimų išdavimo ir individualių radijo dažnių arba numerių naudojimo teisių suteikimo
  įmonėms, kurios valdo visą Europą apimančius elektroninių ryšių tinklus arba teikia atitinkamas paslaugas,
  tvarką. |
| --- | --- |

c)

suderinti bendrųjų leidimų išdavimo ir individualių radijo dažnių arba numerių naudojimo teisių suteikimo
  įmonėms, kurios valdo visą Europą apimančius elektroninių ryšių tinklus arba teikia atitinkamas paslaugas,
  tvarką.

| d) | suderinti II priede nurodytas sąlygas, susijusias su bendrųjų leidimų išdavimu ir individualių radijo dažnių arba numerių naudojimo teisių suteikimu
  įmonėms, kurios valdo visą Europą apimančius elektroninių ryšių tinklus arba teikia atitinkamas paslaugas
  , |
| --- | --- |

d)

suderinti II priede nurodytas sąlygas, susijusias su bendrųjų leidimų išdavimu ir individualių radijo dažnių arba numerių naudojimo teisių suteikimu
  įmonėms, kurios valdo visą Europą apimančius elektroninių ryšių tinklus arba teikia atitinkamas paslaugas
  ,

▐

Šios
  priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos taikant 14a straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ▐

2.   1 dalyje nurodytos priemonės, jei reikia, gali numatyti galimybę valstybėms narėms pateikti pagrįstą prašymą suteikti dalinę išimtį iš šių priemonių ir (arba) laikiną nuo šių priemonių leidžiančią nukrypti nuostatą.

Atsižvelgdama į konkrečią padėtį valstybėje narėje, Komisija įvertina prašymą pagrindžiančias aplinkybes ir gali suteikti dalinę išimtį arba laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą (arba abi), jeigu dėl to nebus nepagrįstai atidėtas 1 dalyje nurodytų įgyvendinimo priemonių įgyvendinimas arba neatsiras nepagrįstų konkurencijos ir reguliavimo skirtumų valstybėse narėse.

▐“

| (6) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Įvadinis sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   Jeigu valstybė narė svarsto, ar apriboti išduodamų radijo dažnių naudojimo teisių skaičių arba ar pratęsti išduotų teisių galiojimo trukmę pagal sąlygas, kurios skiriasi nuo tokioms teisėms taikomų sąlygų, ji inter alia:“ |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Jeigu valstybė narė svarsto, ar apriboti išduodamų radijo dažnių naudojimo teisių skaičių arba ar pratęsti išduotų teisių galiojimo trukmę pagal sąlygas, kurios skiriasi nuo tokioms teisėms taikomų sąlygų, ji inter alia:“

| ii) | c papunktis pakeičiamas taip:






  „c) | paskelbia sprendimą apriboti naudojimo teisių suteikimą arba naudojimo teisių atnaujinimą, nurodydama priežastis,“ |
| --- | --- | --- |

ii)

c papunktis pakeičiamas taip:

„c)

paskelbia sprendimą apriboti naudojimo teisių suteikimą arba naudojimo teisių atnaujinimą, nurodydama priežastis,“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jeigu radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą reikia riboti, valstybės narės tokias teises teikia remdamosi atrankos kriterijais, kurie turi būti objektyvūs, skaidrūs, nediskriminuojantys ir proporcingi. Į tokius kriterijus būtina tinkamai atsižvelgti siekiant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8 straipsnyje nurodytų tikslų ir laikantis šios direktyvos 9 straipsnyje nurodytų reikalavimų.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jeigu radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą reikia riboti, valstybės narės tokias teises teikia remdamosi atrankos kriterijais, kurie turi būti objektyvūs, skaidrūs, nediskriminuojantys ir proporcingi. Į tokius kriterijus būtina tinkamai atsižvelgti siekiant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8 straipsnyje nurodytų tikslų ir laikantis šios direktyvos 9 straipsnyje nurodytų reikalavimų.“

| c) | 5 dalyje „9 straipsnį“ pakeičiama „9b straipsnį“.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

5 dalyje „9 straipsnį“ pakeičiama „9b straipsnį“.

▐

| (7) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos, vadovaudamosi 11 straipsniu, stebi ir prižiūri, kaip laikomasi bendrųjų leidimų arba naudojimo teisių sąlygų ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų specifinių įpareigojimų.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos turi įgaliojimą reikalauti, kad elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas teikiančios įmonės, kurioms taikomas bendrasis leidimas arba kurios turi radijo dažnių ar numerių naudojimo teises, pagal 11 straipsnį pateiktų informaciją, būtiną patikrinimui, kaip laikomasi bendrojo leidimo ir naudojimo teisių sąlygų bei specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų.
  2.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad įmonė nesilaiko vienos ar daugiau bendrojo leidimo ar naudojimo teisių sąlygų ar specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų, ji apie tai praneša įmonei ir suteikia pagrįstą galimybę per pagrįstą laiką pareikšti savo nuomonę.
  3.   Atitinkama institucija turi turėti įgaliojimą reikalauti, kad 2 dalyje nurodytas pažeidinėjimas būtų nutrauktas nedelsiant arba per pagrįstą laiką, ir imasi atitinkamų proporcingų priemonių atitikčiai užtikrinti.
  Valstybės narės atitinkamoms institucijoms suteikia įgaliojimus atitinkamais atvejais:








  a) | prireikus skirti įtikinamo dydžio
  finansines baudas
  , įskaitant galimybę skirti periodines baudas, taikomas atgaline data; ir |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos, vadovaudamosi 11 straipsniu, stebi ir prižiūri, kaip laikomasi bendrųjų leidimų arba naudojimo teisių sąlygų ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų specifinių įpareigojimų.

Nacionalinės reguliavimo institucijos turi įgaliojimą reikalauti, kad elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas teikiančios įmonės, kurioms taikomas bendrasis leidimas arba kurios turi radijo dažnių ar numerių naudojimo teises, pagal 11 straipsnį pateiktų informaciją, būtiną patikrinimui, kaip laikomasi bendrojo leidimo ir naudojimo teisių sąlygų bei specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų.

2.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad įmonė nesilaiko vienos ar daugiau bendrojo leidimo ar naudojimo teisių sąlygų ar specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų, ji apie tai praneša įmonei ir suteikia pagrįstą galimybę per pagrįstą laiką pareikšti savo nuomonę.

3.   Atitinkama institucija turi turėti įgaliojimą reikalauti, kad 2 dalyje nurodytas pažeidinėjimas būtų nutrauktas nedelsiant arba per pagrįstą laiką, ir imasi atitinkamų proporcingų priemonių atitikčiai užtikrinti.

Valstybės narės atitinkamoms institucijoms suteikia įgaliojimus atitinkamais atvejais:

a)

prireikus skirti įtikinamo dydžio
  finansines baudas
  , įskaitant galimybę skirti periodines baudas, taikomas atgaline data; ir

| b) | teikti nurodymus sustabdyti teikiamas paslaugas ar paslaugų paketą, kuriuo būtų padaroma didelė žala konkurencijai, laukiant, kol bus tenkinami prieigos įsipareigojimai, nustatyti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje minimo rinkos tyrimo metu.
  “ |
| --- | --- |

b)

teikti nurodymus sustabdyti teikiamas paslaugas ar paslaugų paketą, kuriuo būtų padaroma didelė žala konkurencijai, laukiant, kol bus tenkinami prieigos įsipareigojimai, nustatyti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje minimo rinkos tyrimo metu.
  “

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Nepažeisdamos 2 ir 3 dalies nuostatų, valstybės narės suteikia įgaliojimus atitinkamai institucijai prireikus skirti finansines baudas įmonėms už įpareigojimo, nustatyto šios direktyvos 11 straipsnio 1 dalies a arba b punkte arba Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9 straipsnyje, nevykdymą ir informacijos nepateikimą per pagrįstą laikotarpį, kurį nurodė nacionalinė reguliavimo institucija.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nepažeisdamos 2 ir 3 dalies nuostatų, valstybės narės suteikia įgaliojimus atitinkamai institucijai prireikus skirti finansines baudas įmonėms už įpareigojimo, nustatyto šios direktyvos 11 straipsnio 1 dalies a arba b punkte arba Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9 straipsnyje, nevykdymą ir informacijos nepateikimą per pagrįstą laikotarpį, kurį nurodė nacionalinė reguliavimo institucija.“

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Rimtų
  arba
  pasikartojančių bendrojo leidimo bei naudojimo teisių sąlygų ir specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimų atvejais, kai šio straipsnio 3 dalyje minėtos priemonės, kurios užtikrintų, kad būtų laikomasi reikalavimų, neduoda rezultatų, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nebeleisti įmonei teikti elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų, sustabdyti ar atimti naudojimo teises. Veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios priemonės gali būti taikomos pažeidimų laikotarpiu net ir tais atvejais, jei vėliau padėtis buvo ištaisyta.“ |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Rimtų
  arba
  pasikartojančių bendrojo leidimo bei naudojimo teisių sąlygų ir specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimų atvejais, kai šio straipsnio 3 dalyje minėtos priemonės, kurios užtikrintų, kad būtų laikomasi reikalavimų, neduoda rezultatų, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nebeleisti įmonei teikti elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų, sustabdyti ar atimti naudojimo teises. Veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios priemonės gali būti taikomos pažeidimų laikotarpiu net ir tais atvejais, jei vėliau padėtis buvo ištaisyta.“

| d) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Nepaisant šio straipsnio 2, 3 ir 5 dalių nuostatų, jeigu atitinkama institucija turi įrodymų apie bendrojo leidimo bei naudojimo teisių sąlygų ir specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimus, keliančius tiesioginį ir rimtą pavojų visuomenės saugai ir saugumui bei sveikatai arba sukuriančius dideles ekonomines ar eksploatacines problemas kitiems elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų teikėjams
  arba kitiems radijo spektro naudotojams
  , ji gali imtis skubių laikinų priemonių padėčiai ištaisyti dar nepriėmusi galutinio sprendimo. Po to įmonei suteikiama pagrįsta galimybė pareikšti savo nuomonę ir pasiūlyti priemones padėčiai ištaisyti. Jei reikia, atitinkama institucija gali patvirtinti laikinąsias priemones, kurios galioja ne ilgiau kaip 3 mėnesius.“ |
| --- | --- |

d)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Nepaisant šio straipsnio 2, 3 ir 5 dalių nuostatų, jeigu atitinkama institucija turi įrodymų apie bendrojo leidimo bei naudojimo teisių sąlygų ir specifinių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimus, keliančius tiesioginį ir rimtą pavojų visuomenės saugai ir saugumui bei sveikatai arba sukuriančius dideles ekonomines ar eksploatacines problemas kitiems elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų teikėjams
  arba kitiems radijo spektro naudotojams
  , ji gali imtis skubių laikinų priemonių padėčiai ištaisyti dar nepriėmusi galutinio sprendimo. Po to įmonei suteikiama pagrįsta galimybė pareikšti savo nuomonę ir pasiūlyti priemones padėčiai ištaisyti. Jei reikia, atitinkama institucija gali patvirtinti laikinąsias priemones, kurios galioja ne ilgiau kaip 3 mėnesius.“

| e) | Įterpiama ši dalis:


  „
  6a.
     
  Vadovaudamosi nacionaline teise valstybės narės užtikrina, kad nacionalinių institucijų įgyvendinamoms priemonėms, numatytoms 5 ir 6 dalyse, būtų taikoma teisminė kontrolė.
  “ |
| --- | --- |

e)

Įterpiama ši dalis:

„
  6a.
     
  Vadovaudamosi nacionaline teise valstybės narės užtikrina, kad nacionalinių institucijų įgyvendinamoms priemonėms, numatytoms 5 ir 6 dalyse, būtų taikoma teisminė kontrolė.
  “

| (8) | 11 straipsnio 1 dalis keičiama taip:







  a) | a ir b punktuose žodžiai „priedo“ ir „priede“pakeičiami„I priedo“ ir „I priede“. |
| --- | --- | --- |

(8)

11 straipsnio 1 dalis keičiama taip:

a)

a ir b punktuose žodžiai „priedo“ ir „priede“pakeičiami„I priedo“ ir „I priede“.

| b) | Pirmoje pastraipoje įterpiamas šis punktas:








  „
  g) | skatinant efektyvų radijo dažnių panaudojimą ir užtikrinant veiksmingą jų valdymą.
  “ |
| --- | --- | --- |

b)

Pirmoje pastraipoje įterpiamas šis punktas:

„
  g)

skatinant efektyvų radijo dažnių panaudojimą ir užtikrinant veiksmingą jų valdymą.
  “

| (9) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:
  „14 straipsnis


  Teisių ir įpareigojimų dalinis pakeitimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės, sąlygos ir procedūros, susijusios su bendraisiais leidimais ir naudojimo teisėmis arba teisėmis įrengti įrenginius, gali būti iš dalies keičiamos tik objektyviai pagrįstais atvejais ir proporcingai, atsižvelgiant, jei reikia, į specifines sąlygas, taikomas perduodamoms radijo dažnių naudojimo teisėms. Apie ketinimą daryti tokius dalinius pakeitimus turi būti pranešta tinkamu būdu, o suinteresuotosioms šalims, įskaitant paslaugų gavėjus ir vartotojus, turi būti suteikta pakankamai laiko, ne mažiau kaip keturios savaitės, išskyrus išimtinius atvejus, savo nuomonei apie siūlomus pakeitimus pareikšti.
  2.   Valstybės narės neapriboja ir nepanaikina teisių įrengti įrenginius arba radijo dažnių naudojimo teisių, kol nėra praėjęs laikas, kuriam jos buvo suteiktos, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama ir taikoma pagal atitinkamas nacionalines nuostatas dėl kompensacijos už panaikintas teises.“ |
| --- | --- |

(9)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Teisių ir įpareigojimų dalinis pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės, sąlygos ir procedūros, susijusios su bendraisiais leidimais ir naudojimo teisėmis arba teisėmis įrengti įrenginius, gali būti iš dalies keičiamos tik objektyviai pagrįstais atvejais ir proporcingai, atsižvelgiant, jei reikia, į specifines sąlygas, taikomas perduodamoms radijo dažnių naudojimo teisėms. Apie ketinimą daryti tokius dalinius pakeitimus turi būti pranešta tinkamu būdu, o suinteresuotosioms šalims, įskaitant paslaugų gavėjus ir vartotojus, turi būti suteikta pakankamai laiko, ne mažiau kaip keturios savaitės, išskyrus išimtinius atvejus, savo nuomonei apie siūlomus pakeitimus pareikšti.

2.   Valstybės narės neapriboja ir nepanaikina teisių įrengti įrenginius arba radijo dažnių naudojimo teisių, kol nėra praėjęs laikas, kuriam jos buvo suteiktos, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama ir taikoma pagal atitinkamas nacionalines nuostatas dėl kompensacijos už panaikintas teises.“

| (10) | Įterpiamas šis 14a straipsnis:
  „14a straipsnis


  Komitetas

  1.   Komisijai padeda Ryšių komitetas.


  2.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų, priimant pagal 6a straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus numatytas priemones Komisijai padeda pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 3 straipsnio 1 dalį įsteigtas „Radijo spektro komitetas“.



  3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

  4.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
  ▐“ |
| --- | --- |

(10)

Įterpiamas šis 14a straipsnis:

„14a straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Ryšių komitetas.

2.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų, priimant pagal 6a straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus numatytas priemones Komisijai padeda pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 3 straipsnio 1 dalį įsteigtas „Radijo spektro komitetas“.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

4.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

▐“

| 11) | 15 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad visa svarbi informacija apie teises, sąlygas, procedūras, mokesčius, rinkliavas ir sprendimus dėl bendrųjų leidimų, naudojimo teisių ir teisių įrengti įrenginius būtų skelbiama ir nuolat tinkamai atnaujinama ir kad ji būtų lengvai prieinama visoms suinteresuotoms šalims.“ |
| --- | --- |

11)

15 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad visa svarbi informacija apie teises, sąlygas, procedūras, mokesčius, rinkliavas ir sprendimus dėl bendrųjų leidimų, naudojimo teisių ir teisių įrengti įrenginius būtų skelbiama ir nuolat tinkamai atnaujinama ir kad ji būtų lengvai prieinama visoms suinteresuotoms šalims.“

| (12) | 17 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9a straipsnio, valstybės narės užtikrina iki 2009 m. gruodžio 31 d. išduodamų leidimų atitiktį šios direktyvos 5, 6, 7 straipsniams ir I priedui vėliausiai iki 2010 m. gruodžio 31 d.
  2.   Jeigu, taikant šio straipsnio 1 dalį, susiaurėja teisės ar sutrumpėja įpareigojimų galiojimo terminas pagal galiojančius leidimus, valstybės narės gali pratęsti tų teisių ir įpareigojimų galiojimą ne ilgiau kaip iki 2011 m. rugsėjo 30 d., jei tai neturi įtakos kitų įmonių teisėms pagal Bendrijos teisę. Apie tokius pratęsimus valstybės narės praneša Komisijai ir nurodo jų priežastis.“ |
| --- | --- |

(12)

17 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9a straipsnio, valstybės narės užtikrina iki 2009 m. gruodžio 31 d. išduodamų leidimų atitiktį šios direktyvos 5, 6, 7 straipsniams ir I priedui vėliausiai iki 2010 m. gruodžio 31 d.

2.   Jeigu, taikant šio straipsnio 1 dalį, susiaurėja teisės ar sutrumpėja įpareigojimų galiojimo terminas pagal galiojančius leidimus, valstybės narės gali pratęsti tų teisių ir įpareigojimų galiojimą ne ilgiau kaip iki 2011 m. rugsėjo 30 d., jei tai neturi įtakos kitų įmonių teisėms pagal Bendrijos teisę. Apie tokius pratęsimus valstybės narės praneša Komisijai ir nurodo jų priežastis.“

| (13) | Priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos ║ priede. |
| --- | --- |

(13)

Priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos ║ priede.

| (14) | Papildoma nauju II priedu, kurio tekstas pateikiamas šios direktyvos priede. |
| --- | --- |

(14)

Papildoma nauju II priedu, kurio tekstas pateikiamas šios direktyvos priede.

4 straipsnis

Persvarstymo procedūra

1.
     
  Komisija periodiškai persvarsto, kaip vykdoma ši direktyva ir direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), 2002/19/EB (Prieigos direktyva) bei 2002/20/EB (Leidimų direktyva) ir ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos taikymo pradžios datos pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Šioje ataskaitoje Komisija įvertina, ar, atsižvelgiant į pokyčius rinkoje ir siekiant užtikrinti konkurenciją bei vartotojų apsaugą, ir toliau turėtų būti taikomos Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8-13 straipsnių ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnio nuostatos dėl specialaus sektoriaus ex ante reguliavimo, ar šios nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos arba panaikintos. Šiuo tikslu Komisija gali prašyti nacionalinių reguliavimo institucijų ir Europos telekomunikacijų reguliavimo įstaigos pateikti informaciją, kurią jos pateikia nedelsdamos.

2.
     
  Jei Komisija mano, kad 1 dalies nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos arba panaikintos, ji nedelsdama pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai atitinkamą pasiūlymą.

5 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 panaikinamas.

6 straipsnis

Perkėlimas

(1)   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki [...], įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Jos taiko šias nuostatas nuo [...].

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.

(2)   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja [...] dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 224, 2008 8 30, p. 50
  .

1

224, 2008 8 30, p. 50

(2)  2008 m. birželio 19 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

2008 m. birželio 19 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

(3)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

4

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

5

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

7

(8)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

8

(9)  

  OL L 298, 1989 10 17, p. 23.

9

OL L 298, 1989 10 17, p. 23.

(10)  

  OL C 151, 2006 6 29, p. 15.

10

OL C 151, 2006 6 29, p. 15.

(11)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

11

(12)  
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 1.)
  .

12

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 1.)

(13)  2003 m. vasario 11 d. Komisijos rekomendacija dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų elektroninių ryšių sektoriuje, kuria remiantis leidžiamas ex ante reguliavimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (OL L 114, 2003 5 8, p. 45).

13

(OL L 114, 2003 5 8, p. 45).

(14)  
  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

14

OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

(15)  OL L 336, 2000 12 30, p. 4.

15

(16)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

16

(17)  
  OL L 201, 2002 7 31, p. 37
  ;“

17

OL L 201, 2002 7 31, p. 37

(18)  OL L ...“

18

OL L ...

(19)  
  Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data.“

19

Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data

(20)  
  Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data
  .“

20

Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data

(21)  
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/ .../EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB įsigaliojimo diena.
  “

21

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/ .../EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB įsigaliojimo diena.

(22)  Direktyvos 2008/ .../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB] įgyvendinimo terminas.

22

Direktyvos 2008/ .../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB] įgyvendinimo terminas

(23)  OL L 24, 1998 1 30, p. 1.

23

(24)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37. ║

24

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisPRIEDAS

| 1. | Direktyvos 2002/21/EB II priedas pakeičiamas taip:


  „II PRIEDAS


  Kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionalinės reguliavimo institucijos, vertindamos bendrą dominuojančią padėtį pagal 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą




  Dviejų ar daugiau įmonių bendra padėtis yra dominuojanti, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, jei net ir nesant tarp jų struktūrinių ar kitokių ryšių, jos veikia rinkoje, kuri yra apibūdinama veiksmingos konkurencijos nebuvimu ir kai nė viena įmonė neturi reikšmingos padėties rinkoje. Nepažeidžiant Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikos dėl bendros dominuojančios padėties, taip gali būti tais atvejais, kai rinka yra koncentruota ir turi keletą tam tikrų bruožų, iš kurių elektroninių ryšių srityje patys svarbiausi gali būti šie:








  — | mažas paklausos elastingumas, |
| --- | --- | --- |

1.

„II PRIEDAS

Kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionalinės reguliavimo institucijos, vertindamos bendrą dominuojančią padėtį pagal 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

Dviejų ar daugiau įmonių bendra padėtis yra dominuojanti, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, jei net ir nesant tarp jų struktūrinių ar kitokių ryšių, jos veikia rinkoje, kuri yra apibūdinama veiksmingos konkurencijos nebuvimu ir kai nė viena įmonė neturi reikšmingos padėties rinkoje. Nepažeidžiant Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikos dėl bendros dominuojančios padėties, taip gali būti tais atvejais, kai rinka yra koncentruota ir turi keletą tam tikrų bruožų, iš kurių elektroninių ryšių srityje patys svarbiausi gali būti šie:

—

mažas paklausos elastingumas,

| — | panašios rinkos dalys, |
| --- | --- |

—

panašios rinkos dalys,

| — | didelės teisinės ir ekonominės kliūtys patekti į rinką, |
| --- | --- |

—

didelės teisinės ir ekonominės kliūtys patekti į rinką,

| — | vertikali integracija, kolektyviai atsisakant tiekimo, |
| --- | --- |

—

vertikali integracija, kolektyviai atsisakant tiekimo,

| — | kompensuojamos perkamosios galios nebuvimas, |
| --- | --- |

—

kompensuojamos perkamosios galios nebuvimas,

| — | potencialios konkurencijos nebuvimas, |
| --- | --- |

—

potencialios konkurencijos nebuvimas,

Čia pateiktas parodomasis, o ne išsamus sąrašas, ir kriterijai nėra išsamūs. Šiuo sąrašu siekiama parodyti, kokius įrodymus galima naudoti teigiant, kad egzistuoja bendra dominuojanti padėtis.
  “

| 2. | Direktyvos 2002/19/EB II priedas, pavadinimas, sąvokos, A ir B dalys, 1 punktas pakeičiami taip:


  „II priedas


  Pagrindinis punktų, būtinų nurodyti standartiniame pasiūlyme dėl didmeninės prieigos prie tinklo infrastruktūros, įskaitant iš dalies arba visiškai atsietą prieigą nustatytoje vietovėje, sąrašas, kurį turi paskelbti operatoriai, turintys didelę įtaką rinkoje




  Šiame priede:










  a) | „dalinė vietinė linija“ – vietinės linijos dalis, jungianti abonento valdoje esantį tinklo galinį tašką su koncentracijos tašku arba nustatytu tarpiniu viešojo fiksuoto elektroninių ryšių tinklo prieigos tašku; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Direktyvos 2002/19/EB II priedas, pavadinimas, sąvokos, A ir B dalys, 1 punktas pakeičiami taip:

„II priedas

Pagrindinis punktų, būtinų nurodyti standartiniame pasiūlyme dėl didmeninės prieigos prie tinklo infrastruktūros, įskaitant iš dalies arba visiškai atsietą prieigą nustatytoje vietovėje, sąrašas, kurį turi paskelbti operatoriai, turintys didelę įtaką rinkoje

Šiame priede:

a)

„dalinė vietinė linija“ – vietinės linijos dalis, jungianti abonento valdoje esantį tinklo galinį tašką su koncentracijos tašku arba nustatytu tarpiniu viešojo fiksuoto elektroninių ryšių tinklo prieigos tašku;

| b) | „atsieta prieiga prie vietinės linijos“ – visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos ir iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos; atsietos prieigos suteikimas nereiškia nuosavybės teisių į vietinę liniją perėjimo; |
| --- | --- |

b)

„atsieta prieiga prie vietinės linijos“ – visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos ir iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos; atsietos prieigos suteikimas nereiškia nuosavybės teisių į vietinę liniją perėjimo;

| c) | „visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos“ – vietinės linijos gavėjui suteikta prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti visus tinklo infrastruktūros pajėgumus; |
| --- | --- |

c)

„visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos“ – vietinės linijos gavėjui suteikta prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti visus tinklo infrastruktūros pajėgumus;

| d) | „iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos“ – vietinės linijos gavėjui suteikiama prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti tam tikrą tinklo infrastruktūros pajėgumų dalį, pvz., dažnių spektro arba atitinkamo ekvivalento dalį. |
| --- | --- |

d)

„iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos“ – vietinės linijos gavėjui suteikiama prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti tam tikrą tinklo infrastruktūros pajėgumų dalį, pvz., dažnių spektro arba atitinkamo ekvivalento dalį.

A.
     
  Atsietos prieigos sąlygos

| 1. | Tinklo elementai, prie kurių suteikiama prieiga, apima svarbiausia šiuos elementus, kartu su atitinkamais susijusiais įrenginiais:









  a) | atsietą prieigą prie vietinių linijų ir vietinių dalinių linijų; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

atsietą prieigą prie vietinių linijų ir vietinių dalinių linijų;

| b) | iš dalies atsietą prieigą atitinkamuose tinklo taškuose, kuri leistų išlaikyti ekvivalentinį atsietos prieigos funkcionalumą tokiomis sąlygomis, kai ši prieiga techniškai arba ekonomiškai neįmanoma; |
| --- | --- |

b)

iš dalies atsietą prieigą atitinkamuose tinklo taškuose, kuri leistų išlaikyti ekvivalentinį atsietos prieigos funkcionalumą tokiomis sąlygomis, kai ši prieiga techniškai arba ekonomiškai neįmanoma;

| c) | kanalus, suteikiančius galimybę įrengti prieigos ir tranzitinių tinklus. |
| --- | --- |

c)

kanalus, suteikiančius galimybę įrengti prieigos ir tranzitinių tinklus.

| 2. | Informacija apie fizines prieigos vietas, tarp jų gatvėse esančias skirstymo spintas ir paskirstymo stovus, vietinių linijų ir dalinių linijų, kanalų ir tranzitinio tinklo įrangos buvimą tam tikrose konkrečiose prieigos tinklo dalyse ir kanaluose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Techninės sąlygos, susijusios su prieiga prie vietinių linijų, dalinių linijų ir kanalų ir jų naudojimu, įskaitant vytos poros ir (arba) optinio pluošto, ir (arba) atitinkamo ekvivalento, kabelių paskirstymo įrangos, kanalų ir susijusių įrenginių technines charakteristikas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Užsakymo ir suteikimo tvarka, naudojimo apribojimai. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Bendros vietos naudojimo paslaugos

| 1. | Informacija apie didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių atitinkamas esamas vietas (2) arba įrangos vietą ir planuojamą įrangos atnaujinimą.
  “ |
| --- | --- |

1.

| 3. | Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) priedas iš dalies keičiamas taip:






  (1) | Antraštė „Priedas“ keičiama antrašte „I priedas“. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) priedas iš dalies keičiamas taip:

(1)

Antraštė „Priedas“ keičiama antrašte „I priedas“.

| (2) | Pirma pastraipa pakeičiama šia antrašte:
  „Šiame priede išvardytos sąlygos – tai pats didžiausias sąrašas sąlygų, kurios gali būti nustatomos bendriesiems leidimams (A dalis), teisėms naudoti radijo dažnius (B dalis) ir teisėms naudoti numerius (C dalis), kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnio 1 dalies a punkte, ir kurios yra leistinos pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsnius.“ |
| --- | --- |

(2)

Pirma pastraipa pakeičiama šia antrašte:

„Šiame priede išvardytos sąlygos – tai pats didžiausias sąrašas sąlygų, kurios gali būti nustatomos bendriesiems leidimams (A dalis), teisėms naudoti radijo dažnius (B dalis) ir teisėms naudoti numerius (C dalis), kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnio 1 dalies a punkte, ir kurios yra leistinos pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsnius.“

| (3) | A dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 4 punktas pakeičiamas taip:






  „4. | Numerių iš
  valstybių narių
  numeracijos
  planų
  prieinamumas galutiniams paslaugų gavėjams, ETNS ir UIFN numeriai bei sąlygos pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva).“ |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A dalis iš dalies keičiama taip:

a)

4 punktas pakeičiamas taip:

„4.

Numerių iš
  valstybių narių
  numeracijos
  planų
  prieinamumas galutiniams paslaugų gavėjams, ETNS ir UIFN numeriai bei sąlygos pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva).“

valstybių narių

planų

| b) | 7 punktas pakeičiamas taip:






  „7. | Asmens duomenų ir privatumo apsauga, būdinga elektroninių ryšių sektoriui, pagal 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyvą dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (1).“ |
| --- | --- | --- |

b)

7 punktas pakeičiamas taip:

„7.

Asmens duomenų ir privatumo apsauga, būdinga elektroninių ryšių sektoriui, pagal 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyvą dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (1).“

2002 m. liepos 12 d.

dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje

1

| c) | 8 punktas pakeičiamas taip:






  „8. | Vartotojų apsaugos taisyklės, būdingos elektroninių ryšių sektoriui, įskaitant sąlygas pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), ir prieinamumo sąlygos neįgaliems paslaugų gavėjams pagal šios direktyvos 7 straipsnį.“ |
| --- | --- | --- |

c)

8 punktas pakeičiamas taip:

„8.

Vartotojų apsaugos taisyklės, būdingos elektroninių ryšių sektoriui, įskaitant sąlygas pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), ir prieinamumo sąlygos neįgaliems paslaugų gavėjams pagal šios direktyvos 7 straipsnį.“

| d) | 11 ir 16 punktuose „Direktyvą 97/66/EB“ pakeičiama „Direktyvą 2002/58/EB“. |
| --- | --- |

d)

11 ir 16 punktuose „Direktyvą 97/66/EB“ pakeičiama „Direktyvą 2002/58/EB“.

| e) | Įterpiamas šis 11a punktas:






  „11a. | Valdžios institucijų ir plačiosios visuomenės ryšių siekiant įspėti visuomenę apie tiesioginį pavojų arba sumažinti didžiulių katastrofų pasekmes naudojimo sąlygos.“ |
| --- | --- | --- |

e)

Įterpiamas šis 11a punktas:

„11a.

Valdžios institucijų ir plačiosios visuomenės ryšių siekiant įspėti visuomenę apie tiesioginį pavojų arba sumažinti didžiulių katastrofų pasekmes naudojimo sąlygos.“

| f) | 12 punkte išbraukiama „transliacijas plačiajai visuomenei“. |
| --- | --- |

f)

12 punkte išbraukiama „transliacijas plačiajai visuomenei“.

| g) | Įterpiamas šis punktas:








  „
  19. | Viešųjų ryšių tinklų tiekėjams taikomi skaidrumo įpareigojimai, kuriais siekiama užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugos gavėjų, įskaitant neribojamą prieigą prie turinio, paslaugų ir taikomųjų programų, atsižvelgiant į tikslus ir principus, išdėstytus Direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnyje, reikalavimai atskleisti informaciją apie apribojimus gauti paslaugas ir taikomąsias programas bei apie duomenų srauto valdymo priemones, o taip pat, kai tai reikalinga ir atitinka proporcingumo principą, reikalavimas suteikti nacionalinėms reguliavimo institucijoms prieigą prie šios informacijos, norint patikrinti minėtojo atskleidimo tikslumą.
  “ |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Įterpiamas šis punktas:

Įterpiamas šis punktas:

„
  19.

19.

Viešųjų ryšių tinklų tiekėjams taikomi skaidrumo įpareigojimai, kuriais siekiama užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugos gavėjų, įskaitant neribojamą prieigą prie turinio, paslaugų ir taikomųjų programų, atsižvelgiant į tikslus ir principus, išdėstytus Direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnyje, reikalavimai atskleisti informaciją apie apribojimus gauti paslaugas ir taikomąsias programas bei apie duomenų srauto valdymo priemones, o taip pat, kai tai reikalinga ir atitinka proporcingumo principą, reikalavimas suteikti nacionalinėms reguliavimo institucijoms prieigą prie šios informacijos, norint patikrinti minėtojo atskleidimo tikslumą.
  “

Viešųjų ryšių tinklų tiekėjams taikomi skaidrumo įpareigojimai, kuriais siekiama užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugos gavėjų, įskaitant neribojamą prieigą prie turinio, paslaugų ir taikomųjų programų, atsižvelgiant į tikslus ir principus, išdėstytus Direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnyje, reikalavimai atskleisti informaciją apie apribojimus gauti paslaugas ir taikomąsias programas bei apie duomenų srauto valdymo priemones, o taip pat, kai tai reikalinga ir atitinka proporcingumo principą, reikalavimas suteikti nacionalinėms reguliavimo institucijoms prieigą prie šios informacijos, norint patikrinti minėtojo atskleidimo tikslumą.

| (4) | B dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Įpareigojimas teikti paslaugą ar naudoti tam tikros rūšies technologiją, kuriai naudoti suteiktos dažnio naudojimo teisės, įskaitant aprėpties reikalavimus.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

B dalis iš dalies keičiama taip:

a)

1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

Įpareigojimas teikti paslaugą ar naudoti tam tikros rūšies technologiją, kuriai naudoti suteiktos dažnio naudojimo teisės, įskaitant aprėpties reikalavimus.“

| b) | 2 punktas išbraukiamas.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

2 punktas išbraukiamas.

▐

| c) | 7 punktas pakeičiamas taip:






  „7. | Savanoriški įsipareigojimai, kuriuos įmonė prisiėmė gaudama naudojimo teisę taikant konkurencinę ir lyginamąją atrankos procedūrą.
  Jeigu toks įsipareigojimas de facto atitinka vieną ar daugiau įsipareigojimų, minimų Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 9–13a straipsniuose, toks įsipareigojimas vėliausiai nuo 2010 m. sausio 1 d. laikomas negaliojančiu.
  “ |
| --- | --- | --- |

c)

c)

7 punktas pakeičiamas taip:

„7.

Savanoriški įsipareigojimai, kuriuos įmonė prisiėmė gaudama naudojimo teisę taikant konkurencinę ir lyginamąją atrankos procedūrą.
  Jeigu toks įsipareigojimas de facto atitinka vieną ar daugiau įsipareigojimų, minimų Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 9–13a straipsniuose, toks įsipareigojimas vėliausiai nuo 2010 m. sausio 1 d. laikomas negaliojančiu.
  “

Jeigu toks įsipareigojimas de facto atitinka vieną ar daugiau įsipareigojimų, minimų Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 9–13a straipsniuose, toks įsipareigojimas vėliausiai nuo 2010 m. sausio 1 d. laikomas negaliojančiu.

| d) | Įtraukiamas šis 9 punktas:






  „9. | Įpareigojimai, būdingi eksperimentiniam radijo dažnių naudojimui.“ |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Įtraukiamas šis 9 punktas:

„9.

Įpareigojimai, būdingi eksperimentiniam radijo dažnių naudojimui.“

| (5) | C dalis keičiama taip:










  a) | 1 punktas pakeičiamas taip:








  „
  1. | Paslaugos, kuriai bus naudojamas numeris, nurodymas, įskaitant bet kokius reikalavimus, susijusius su tos paslaugos teikimu ir, norint išvengti abejonių, tarifų nustatymo principus bei didžiausias galimas kainas, kurios gali būti taikomos konkretiems numeriams, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio 4 dalies b punktą.
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

(5)

C dalis keičiama taip:

C dalis keičiama taip:

a)

a)

1 punktas pakeičiamas taip:

1 punktas pakeičiamas taip:

„
  1.

1.

Paslaugos, kuriai bus naudojamas numeris, nurodymas, įskaitant bet kokius reikalavimus, susijusius su tos paslaugos teikimu ir, norint išvengti abejonių, tarifų nustatymo principus bei didžiausias galimas kainas, kurios gali būti taikomos konkretiems numeriams, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio 4 dalies b punktą.
  “

Paslaugos, kuriai bus naudojamas numeris, nurodymas, įskaitant bet kokius reikalavimus, susijusius su tos paslaugos teikimu ir, norint išvengti abejonių, tarifų nustatymo principus bei didžiausias galimas kainas, kurios gali būti taikomos konkretiems numeriams, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio 4 dalies b punktą.

| b) | C dalies 8 punktas pakeičiamas taip:






  „8. | Savanoriški įsipareigojimai, kuriuos įmonė prisiėmė gaudama naudojimo teisę taikant konkurencinę ir lyginamąją atrankos procedūrą.“ |
| --- | --- | --- |

b)

b)

C dalies 8 punktas pakeičiamas taip:

„8.

Savanoriški įsipareigojimai, kuriuos įmonė prisiėmė gaudama naudojimo teisę taikant konkurencinę ir lyginamąją atrankos procedūrą.“

| 4. | Į Direktyvą 2002/20/EB (Leidimų direktyva) įtraukiamas šis II priedas:

  „II PRIEDAS
  Sąlygos, kurios gali būti derinamos pagal 6a straipsnio 1 dalies d punktą.






  (1) | Sąlygos, nustatytos radijo dažnių naudojimo teisėms






  a) | radijo dažnių naudojimo teisių trukmė, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Į Direktyvą 2002/20/EB (Leidimų direktyva) įtraukiamas šis II priedas:

„II PRIEDAS

Sąlygos, kurios gali būti derinamos pagal 6a straipsnio 1 dalies d punktą.

(1)

Sąlygos, nustatytos radijo dažnių naudojimo teisėms

a)

radijo dažnių naudojimo teisių trukmė,

| b) | teritorinė teisių apimtis, |
| --- | --- |

b)

teritorinė teisių apimtis,

| c) | galimybė perduoti teises bei su jomis susijusias sąlygas ir procedūras kitiems radijo dažnių naudotojams, |
| --- | --- |

c)

galimybė perduoti teises bei su jomis susijusias sąlygas ir procedūras kitiems radijo dažnių naudotojams,

| d) | naudojimo mokesčio, taikomo radijo dažnių naudojimo teisėms, nustatymo metodas,
  nepažeidžiant valstybių narių nustatytos sistemos, pagal kurią įpareigojimas mokėti naudojimo mokesčius būtų pakeičiamas įpareigojimu įgyvendinti konkrečius bendrojo intereso tikslus; |
| --- | --- |

d)

naudojimo mokesčio, taikomo radijo dažnių naudojimo teisėms, nustatymo metodas,
  nepažeidžiant valstybių narių nustatytos sistemos, pagal kurią įpareigojimas mokėti naudojimo mokesčius būtų pakeičiamas įpareigojimu įgyvendinti konkrečius bendrojo intereso tikslus;

| e) | kiekvienai įmonei suteikiamų naudojimo teisių skaičius, |
| --- | --- |

e)

kiekvienai įmonei suteikiamų naudojimo teisių skaičius,

| f) | I priedo B dalyje išvardytos sąlygos. |
| --- | --- |

f)

I priedo B dalyje išvardytos sąlygos.

| (2) | Sąlygos, nustatytos numerių naudojimo teisėms:






  g) | numerio (-ių) naudojimo teisių trukmė, |
| --- | --- | --- |

(2)

Sąlygos, nustatytos numerių naudojimo teisėms:

g)

numerio (-ių) naudojimo teisių trukmė,

| h) | teritorija, kurioje jie galioja, |
| --- | --- |

h)

teritorija, kurioje jie galioja,

| i) | bet kokios specifinės paslaugos arba bet koks naudojimas, kuriems reikia rezervuoti numerius, |
| --- | --- |

i)

bet kokios specifinės paslaugos arba bet koks naudojimas, kuriems reikia rezervuoti numerius,

| j) | naudojimo teisių perdavimas ir perkeliamumas, |
| --- | --- |

j)

naudojimo teisių perdavimas ir perkeliamumas,

| k) | naudojimo mokesčių, jei jie taikomi numerių naudojimo teisėms, nustatymo metodas, |
| --- | --- |

k)

naudojimo mokesčių, jei jie taikomi numerių naudojimo teisėms, nustatymo metodas,

| l) | I priedo C dalyje išvardytos sąlygos.“ |
| --- | --- |

l)

I priedo C dalyje išvardytos sąlygos.“

---

(1)  
  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

1

OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/337

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisEuropos elektroninių ryšių rinkos institucija ***I

P6_TA(2008)0450

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo (COM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0699),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0428/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonominės ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0316/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | atkreipia dėmesį, kad Komisija pranešė apie savo ketinimą finansuoti naująją Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI) pagal galiojančios 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos 1a išlaidų kategoriją iš dalies perskirsčius lėšas ir iš dalies padidinus 2009–2013 m. laikotarpio biudžetą; tačiau pažymi, kad biudžeto valdymo institucija dar negavo išsamesnės informacijos, kaip tai bus daroma, taigi iki šiol lieka neaišku, kurioms programoms ar kuriems prioritetiniams veiksmams tai turės poveikį ir kokių padarinių tai sukels per visą finansinį laikotarpį, ir ar 1a išlaidų kategorijoje liks pakankamas lėšų rezervas; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį, kad Komisija pranešė apie savo ketinimą finansuoti naująją Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją (ETRI) pagal galiojančios 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos 1a išlaidų kategoriją iš dalies perskirsčius lėšas ir iš dalies padidinus 2009–2013 m. laikotarpio biudžetą; tačiau pažymi, kad biudžeto valdymo institucija dar negavo išsamesnės informacijos, kaip tai bus daroma, taigi iki šiol lieka neaišku, kurioms programoms ar kuriems prioritetiniams veiksmams tai turės poveikį ir kokių padarinių tai sukels per visą finansinį laikotarpį, ir ar 1a išlaidų kategorijoje liks pakankamas lėšų rezervas;

| 3. | pažymi, kad siūloma ETRI taip pat atliks administravimo užduotis ir padės Komisijai; atsižvelgdamas į tai mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę finansuoti instituciją pagal 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą, įskaitant 5 išlaidų kategoriją, kurioje, regis, dar likęs pakankamas lėšų rezervas; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad siūloma ETRI taip pat atliks administravimo užduotis ir padės Komisijai; atsižvelgdamas į tai mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę finansuoti instituciją pagal 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą, įskaitant 5 išlaidų kategoriją, kurioje, regis, dar likęs pakankamas lėšų rezervas;

| 4. | pabrėžia, kad ETRI steigimui bus taikomos 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (TIS) 47 straipsnio nuostatos; pabrėžia, kad jei teisėkūros institucija pritartų tokios agentūros įsteigimui, Parlamentas pradės derybas su kita biudžeto valdymo institucija, kad būtų laiku pasiektas susitarimas dėl šios agentūros finansavimo pagal atitinkamas TIS nuostatas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ETRI steigimui bus taikomos 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (TIS) 47 straipsnio nuostatos; pabrėžia, kad jei teisėkūros institucija pritartų tokios agentūros įsteigimui, Parlamentas pradės derybas su kita biudžeto valdymo institucija, kad būtų laiku pasiektas susitarimas dėl šios agentūros finansavimo pagal atitinkamas TIS nuostatas;

| 5. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2007)0249

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos (ETRI) įsteigimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
   (3),

kadangi:

| (1) | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (7) ║ ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (8) (toliau visos kartu vadinamos Pagrindų direktyva ir specialiosiomis direktyvomis)
  , taip pat 2007 m. birželio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų pasitikėjimo skaitmeninėje aplinkoje

   (9) siekiama sukurti Bendrijoje elektroninių ryšių vidaus rinką ir per didesnę konkurenciją užtikrinti aukšto lygio investicijas, inovacijas ir vartotojų apsaugą. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (7) ║ ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (8) (toliau visos kartu vadinamos Pagrindų direktyva ir specialiosiomis direktyvomis)
  , taip pat 2007 m. birželio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų pasitikėjimo skaitmeninėje aplinkoje

   (9) siekiama sukurti Bendrijoje elektroninių ryšių vidaus rinką ir per didesnę konkurenciją užtikrinti aukšto lygio investicijas, inovacijas ir vartotojų apsaugą.

| (2) | 2002 m. elektorinių ryšių reguliavimo sistemoje sukurta nacionalinių reguliavimo institucijų
  (NRI)
  vykdomo reguliavimo sistema ir numatyta, kad tos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, kad būtų užtikrintas nuoseklios reguliavimo praktikos kūrimas ir nuoseklus reguliavimo sistemos taikymas visoje Bendrijoje
  paliekant galimybę NRI reguliavimo veiklos konkurencijai pagal konkrečias nacionalinių rinkų sąlygas
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

2002 m. elektorinių ryšių reguliavimo sistemoje sukurta nacionalinių reguliavimo institucijų
  (NRI)
  vykdomo reguliavimo sistema ir numatyta, kad tos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, kad būtų užtikrintas nuoseklios reguliavimo praktikos kūrimas ir nuoseklus reguliavimo sistemos taikymas visoje Bendrijoje
  paliekant galimybę NRI reguliavimo veiklos konkurencijai pagal konkrečias nacionalinių rinkų sąlygas
  .

▐

| (3) | NRI
  , kvalifikuotai išmanydamos vietos rinkos sąlygas, turi nemažą veiksmų laisvę įgyvendindamos reguliavimo sistemą, bet ta veiksmų laisvė turi būti suderinta su poreikiu užtikrinti darnios reguliavimo praktikos kūrimą ir nuoseklų reguliavimo sistemos taikymą, kad būtų veiksmingai prisidedama prie vidaus rinkos plėtros ir sukūrimo. |
| --- | --- |

(3)

NRI
  , kvalifikuotai išmanydamos vietos rinkos sąlygas, turi nemažą veiksmų laisvę įgyvendindamos reguliavimo sistemą, bet ta veiksmų laisvė turi būti suderinta su poreikiu užtikrinti darnios reguliavimo praktikos kūrimą ir nuoseklų reguliavimo sistemos taikymą, kad būtų veiksmingai prisidedama prie vidaus rinkos plėtros ir sukūrimo.

| (4) | Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) turėtų būti įsteigta siekiant užtikrinti valstybių narių NRI veiklos koordinavimą nederinant esamų reguliavimo sistemų iki tokio lygio, kuris pakenktų reguliavimo veiklos konkurencijai. |
| --- | --- |

(4)

Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) turėtų būti įsteigta siekiant užtikrinti valstybių narių NRI veiklos koordinavimą nederinant esamų reguliavimo sistemų iki tokio lygio, kuris pakenktų reguliavimo veiklos konkurencijai.

| (5) | Atsižvelgdama į poreikį visose valstybėse narėse nuosekliai taikyti susijusias taisykles, Komisijos sprendimu 2002/627/EB (10) Komisija įsteigė Europos reguliuotojų grupę (ERG) Komisijai patarti ir padėti stiprinant vidaus rinką ir apskritai būti
  NRI
  ir Komisiją siejančiu subjektu. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgdama į poreikį visose valstybėse narėse nuosekliai taikyti susijusias taisykles, Komisijos sprendimu 2002/627/EB (10) Komisija įsteigė Europos reguliuotojų grupę (ERG) Komisijai patarti ir padėti stiprinant vidaus rinką ir apskritai būti
  NRI
  ir Komisiją siejančiu subjektu.

| (6) | ERG teigiamai prisidėjo padėdama siekti nuoseklios reguliavimo praktikos, kiek tai buvo įmanoma. Tačiau pagal savo pobūdį ERG yra neformali grupė, priklausanti nuo savanoriško bendradarbiavimo, o jos dabartinis institucinis statusas neatspindi svarbios atsakomybės, kuri, įgyvendinant reguliavimo sistemą, tenka
  NRI
  . |
| --- | --- |

(6)

ERG teigiamai prisidėjo padėdama siekti nuoseklios reguliavimo praktikos, kiek tai buvo įmanoma. Tačiau pagal savo pobūdį ERG yra neformali grupė, priklausanti nuo savanoriško bendradarbiavimo, o jos dabartinis institucinis statusas neatspindi svarbios atsakomybės, kuri, įgyvendinant reguliavimo sistemą, tenka
  NRI
  .

| (7) | Reikia parengti tvirtesnį institucinį pagrindą ║ subjekto, kurio kompetencija būtų aiškiai apibrėžta, steigimui siekiant sutelkti

  NRI

  žinias ir patirtį, atsižvelgiant į tai, kad toks subjektas turi turėti ▐ autoritetą savo narių akyse ir kad sektorius turi būti reguliuojamas remiantis jo veiklos rezultatų kokybe ║. |
| --- | --- |

(7)

Reikia parengti tvirtesnį institucinį pagrindą ║ subjekto, kurio kompetencija būtų aiškiai apibrėžta, steigimui siekiant sutelkti

  NRI

  žinias ir patirtį, atsižvelgiant į tai, kad toks subjektas turi turėti ▐ autoritetą savo narių akyse ir kad sektorius turi būti reguliuojamas remiantis jo veiklos rezultatų kokybe ║.

| (8) | Poreikis sustiprinti mechanizmus, kuriais užtikrinama nuosekli reguliavimo praktika, siekiant sukurti elektroninių ryšių ir paslaugų vidaus rinką, buvo pabrėžtas 2006 m. vasario 20 d. ir 2007 m. kovo 29 d. Komisijos ataskaitų dėl 2002 m. reguliavimo sistemos įgyvendinimo (11)
  išvadose ir viešosiose konsultacijose dėl 2006 m. birželio 29 d. Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo ║. Jose buvo nurodyta, kad tai, jog vis dar nesukurta elektroninių ryšių vidaus rinka, yra svarbiausias klausimas, kurį reikia spręsti reguliavimo sistemos reforma. Reguliavimo susiskaidymas ir nenuoseklumas, atsirandantys dėl silpnai koordinuojamos
  NRI
  veiklos, kelia pavojų sektoriaus konkurencingumui ir gerokai sumažina naudą vartotojams, kurią jiems galėtų suteikti tarpvalstybinė konkurencija ir tarpvalstybinės paslaugos arba net Bendrijos masto paslaugos. |
| --- | --- |

(8)

Poreikis sustiprinti mechanizmus, kuriais užtikrinama nuosekli reguliavimo praktika, siekiant sukurti elektroninių ryšių ir paslaugų vidaus rinką, buvo pabrėžtas 2006 m. vasario 20 d. ir 2007 m. kovo 29 d. Komisijos ataskaitų dėl 2002 m. reguliavimo sistemos įgyvendinimo (11)
  išvadose ir viešosiose konsultacijose dėl 2006 m. birželio 29 d. Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo ║. Jose buvo nurodyta, kad tai, jog vis dar nesukurta elektroninių ryšių vidaus rinka, yra svarbiausias klausimas, kurį reikia spręsti reguliavimo sistemos reforma. Reguliavimo susiskaidymas ir nenuoseklumas, atsirandantys dėl silpnai koordinuojamos
  NRI
  veiklos, kelia pavojų sektoriaus konkurencingumui ir gerokai sumažina naudą vartotojams, kurią jiems galėtų suteikti tarpvalstybinė konkurencija ir tarpvalstybinės paslaugos arba net Bendrijos masto paslaugos.

| (9) | Visų pirma vėluojantys rinkos tyrimai pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), skirtingas
  NRI
  požiūris į įpareigojimų, skirtų ištaisyti rinkos tyrimo metu nustatytą veiksmingos konkurencijos stoką, nustatymą, nevienodos naudojimo teisėms taikomos sąlygos, skirtingos Bendrijos masto paslaugų atrankos procedūros, skirtingi Bendrijos masto paslaugų numeriai Bendrijoje ir problemos, su kuriomis susiduria
  NRI
  , spręsdamos tarpvalstybinius ginčus, neleidžia priimti veiksmingų sprendimų ir sukuria kliūtis vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(9)

Visų pirma vėluojantys rinkos tyrimai pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), skirtingas
  NRI
  požiūris į įpareigojimų, skirtų ištaisyti rinkos tyrimo metu nustatytą veiksmingos konkurencijos stoką, nustatymą, nevienodos naudojimo teisėms taikomos sąlygos, skirtingos Bendrijos masto paslaugų atrankos procedūros, skirtingi Bendrijos masto paslaugų numeriai Bendrijoje ir problemos, su kuriomis susiduria
  NRI
  , spręsdamos tarpvalstybinius ginčus, neleidžia priimti veiksmingų sprendimų ir sukuria kliūtis vidaus rinkai.

| (10) | Dabartinė koncepcija, kuria vadovaujantis užtikrinamas didesnis NRI veiklos nuoseklumas keičiantis informacija ir žiniomis apie praktinę patirtį, praėjus trumpam laikui nuo jos taikymo pradžios, pasirodė esanti sėkminga. Vis dėlto norint suvokti ir toliau plėtoti elektroninių ryšių paslaugų vidaus rinką ir taip didinti reguliavimo nuoseklumą, reikės intensyviau koordinuoti visų nacionalinio ir Europos lygmens reguliavimo institucijų veiklą. |
| --- | --- |

(10)

Dabartinė koncepcija, kuria vadovaujantis užtikrinamas didesnis NRI veiklos nuoseklumas keičiantis informacija ir žiniomis apie praktinę patirtį, praėjus trumpam laikui nuo jos taikymo pradžios, pasirodė esanti sėkminga. Vis dėlto norint suvokti ir toliau plėtoti elektroninių ryšių paslaugų vidaus rinką ir taip didinti reguliavimo nuoseklumą, reikės intensyviau koordinuoti visų nacionalinio ir Europos lygmens reguliavimo institucijų veiklą.

| (11) | Todėl reikia įsteigti naują ▐ įstaigą –
  ETRI. ETRI
  veiksmingai skatintų vidaus rinkos sukūrimą teikdama pagalbą Komisijai ir
  NRI
  . Ja būtų galima remtis ir ji įkvėptų pasitikėjimą dėl savo nepriklausomumo, teikiamų konsultacijų ir skleidžiamos informacijos kokybės, savo procedūrų ir veiklos būdų skaidrumo bei uolumo atliekant jai paskirtas užduotis. |
| --- | --- |

(11)

Todėl reikia įsteigti naują ▐ įstaigą –
  ETRI. ETRI
  veiksmingai skatintų vidaus rinkos sukūrimą teikdama pagalbą Komisijai ir
  NRI
  . Ja būtų galima remtis ir ji įkvėptų pasitikėjimą dėl savo nepriklausomumo, teikiamų konsultacijų ir skleidžiamos informacijos kokybės, savo procedūrų ir veiklos būdų skaidrumo bei uolumo atliekant jai paskirtas užduotis.

| (12) | ETRI
  turėtų sustiprinti
  NRI
  pajėgumus, nes būtų sutelktos žinios, bet nepanaikintų jau esamų jų funkcijų ir nedubliuotų darbo, kuris jau vykdomas, ir turėtų padėti Komisijai vykdyti jos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(12)

ETRI
  turėtų sustiprinti
  NRI
  pajėgumus, nes būtų sutelktos žinios, bet nepanaikintų jau esamų jų funkcijų ir nedubliuotų darbo, kuris jau vykdomas, ir turėtų padėti Komisijai vykdyti jos įsipareigojimus.

| (13) | ETRI turi
  pakeisti ERG ir veikti kaip išskirtinis
  NRI tarpusavio bei šių institucijų ir Komisijos bendradarbiavimo forumas vykdant
  įvairius įpareigojimus pagal reguliavimo sistemą ▐. |
| --- | --- |

(13)

ETRI turi
  pakeisti ERG ir veikti kaip išskirtinis
  NRI tarpusavio bei šių institucijų ir Komisijos bendradarbiavimo forumas vykdant
  įvairius įpareigojimus pagal reguliavimo sistemą ▐.

| (14) | ETRI
  turėtų būti įsteigta dabartinėje Bendrijos institucinėje struktūroje ir išlaikant įgaliojimų pusiausvyrą. Ji turėtų būti nepriklausoma techniniais klausimais ir turėti teisinį, administracinį ir finansinį savarankiškumą. Todėl būtina ▐, kad ji būtų Bendrijos įstaiga, turinti juridinio asmens statusą ir vykdanti šiuo reglamentu jai nustatytas užduotis. |
| --- | --- |

(14)

ETRI
  turėtų būti įsteigta dabartinėje Bendrijos institucinėje struktūroje ir išlaikant įgaliojimų pusiausvyrą. Ji turėtų būti nepriklausoma techniniais klausimais ir turėti teisinį, administracinį ir finansinį savarankiškumą. Todėl būtina ▐, kad ji būtų Bendrijos įstaiga, turinti juridinio asmens statusą ir vykdanti šiuo reglamentu jai nustatytas užduotis.

| (15) | ETRI
  turėtų būti pagrįsta valstybių narių ir Bendrijos veiksmais ir todėl vykdyti savo užduotis visapusiškai bendradarbiaudama su
  NRI
  ir Komisija; be to, ji turėtų būti pasirengusi užmegzti ryšius su pramone, vartotojų grupėmis
  , kultūrinėmis interesų grupėmis
  ir kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(15)

ETRI
  turėtų būti pagrįsta valstybių narių ir Bendrijos veiksmais ir todėl vykdyti savo užduotis visapusiškai bendradarbiaudama su
  NRI
  ir Komisija; be to, ji turėtų būti pasirengusi užmegzti ryšius su pramone, vartotojų grupėmis
  , kultūrinėmis interesų grupėmis
  ir kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis.

| (16) | ETRI
  vaidmuo yra svarbus ║ įgyvendinant mechanizmus, kuriais numatyta stiprinti elektroninių ryšių vidaus rinką ir tam tikromis aplinkybėmis atlikti rinkos tyrimus. |
| --- | --- |

(16)

ETRI
  vaidmuo yra svarbus ║ įgyvendinant mechanizmus, kuriais numatyta stiprinti elektroninių ryšių vidaus rinką ir tam tikromis aplinkybėmis atlikti rinkos tyrimus.

| (17) | ETRI
  turėtų atitinkamai konsultuoti Komisiją ir
  NRI, o Europos Parlamento prašymu – ir jį
  pagal Bendrijos elektroninių ryšių reguliavimo sistemą ir taip padėti veiksmingai įgyvendinti reguliavimo sistemą.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

ETRI
  turėtų atitinkamai konsultuoti Komisiją ir
  NRI, o Europos Parlamento prašymu – ir jį
  pagal Bendrijos elektroninių ryšių reguliavimo sistemą ir taip padėti veiksmingai įgyvendinti reguliavimo sistemą.

▐

| (18) | ETRI
  atliktoje metinėje apžvalgoje būtų nurodyta geriausia praktika ir tebeliekančios kliūtys, taip pat apžvalga būtų prisidėta prie Europos Sąjungoje
  keliaujantiems piliečiams suteiktos naudos
  lygio didinimo. |
| --- | --- |

(18)

ETRI
  atliktoje metinėje apžvalgoje būtų nurodyta geriausia praktika ir tebeliekančios kliūtys, taip pat apžvalga būtų prisidėta prie Europos Sąjungoje
  keliaujantiems piliečiams suteiktos naudos
  lygio didinimo.

| (19) | Siekdama 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (12) tikslų, Komisija gali
  , reikalui esant,
  prašyti
  ETRI
  suteikti nepriklausomų ekspertų konsultaciją dėl radijo dažnių naudojimo Bendrijoje. Tokia konsultacija galėtų apimti specialius techninius tyrimus, ekonominio arba socialinio poveikio vertinimą ir tyrimą, susijusį su radijo dažnių politikos kryptimis. Į konsultaciją taip pat galėtų būti įtraukti klausimai, susiję su Sprendimo 676/2002/EB 4 straipsnio įgyvendinimu, kai
  ETRI
  gali būti paprašyta patarti Komisijai dėl rezultatų, gautų remiantis Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (CEPT) Komisijos suteiktais įgaliojimais. |
| --- | --- |

(19)

Siekdama 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (12) tikslų, Komisija gali
  , reikalui esant,
  prašyti
  ETRI
  suteikti nepriklausomų ekspertų konsultaciją dėl radijo dažnių naudojimo Bendrijoje. Tokia konsultacija galėtų apimti specialius techninius tyrimus, ekonominio arba socialinio poveikio vertinimą ir tyrimą, susijusį su radijo dažnių politikos kryptimis. Į konsultaciją taip pat galėtų būti įtraukti klausimai, susiję su Sprendimo 676/2002/EB 4 straipsnio įgyvendinimu, kai
  ETRI
  gali būti paprašyta patarti Komisijai dėl rezultatų, gautų remiantis Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (CEPT) Komisijos suteiktais įgaliojimais.

| (20) | Nors
  siekiant pažangesnės žiniomis grįstos Europos ekonomikos pagrindinis sektorius yra būtent elektroninių ryšių sektorius, o
  technologiniai ir rinkos pokyčiai padidino galimybes diegti elektroninių ryšių paslaugas už geografinių atskirų valstybių narių ribų, kyla pavojus, kad skirtingos teisinės ir reguliavimo sąlygos, taikomos tokių paslaugų diegimui pagal nacionalinius įstatymus, vis labiau stabdys tokių tarpvalstybinių paslaugų teikimą. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Nors
  siekiant pažangesnės žiniomis grįstos Europos ekonomikos pagrindinis sektorius yra būtent elektroninių ryšių sektorius, o
  technologiniai ir rinkos pokyčiai padidino galimybes diegti elektroninių ryšių paslaugas už geografinių atskirų valstybių narių ribų, kyla pavojus, kad skirtingos teisinės ir reguliavimo sąlygos, taikomos tokių paslaugų diegimui pagal nacionalinius įstatymus, vis labiau stabdys tokių tarpvalstybinių paslaugų teikimą. ▐

| (21) | Komisija pripažino pasaulinių telekomunikacijų rinkos pasaulinį ir tarpvalstybinį pobūdį ir atkreipė dėmesį tai, kad ši rinka skiriasi nuo telekomunikacijų paslaugų, kurios teikiamos tik nacionaliniu lygmeniu, ir kad laikoma, jog egzistuoja bendra visų pasaulinių telekomunikacijų paslaugų (PTP) rinka, kuri turi būti skiriama nuo išimtinai nacionalinių telekomunikacijų paslaugų. PTP yra ypatingas atvejis, kai gali būti būtina suderinti leidimų teikti paslaugas suteikimo sąlygas. Visuotinai pripažįstama, kad šios paslaugos, susidedančios iš tvarkomų verslo duomenų ir balso paslaugų, kuriomis naudojasi tarptautinės įmonės, turinčios padalinių skirtingose šalyse, o dažnai ir skirtinguose žemynuose, yra iš prigimties tarpvalstybinės, o Europoje teikiamos visose Europos šalyse. ETRI turėtų parengti bendrą reguliavimo sistemą, kad ekonominė integruotų, nenutrūkstamų paslaugų nauda būtų juntama visoje Europoje. |
| --- | --- |

(21)

Komisija pripažino pasaulinių telekomunikacijų rinkos pasaulinį ir tarpvalstybinį pobūdį ir atkreipė dėmesį tai, kad ši rinka skiriasi nuo telekomunikacijų paslaugų, kurios teikiamos tik nacionaliniu lygmeniu, ir kad laikoma, jog egzistuoja bendra visų pasaulinių telekomunikacijų paslaugų (PTP) rinka, kuri turi būti skiriama nuo išimtinai nacionalinių telekomunikacijų paslaugų. PTP yra ypatingas atvejis, kai gali būti būtina suderinti leidimų teikti paslaugas suteikimo sąlygas. Visuotinai pripažįstama, kad šios paslaugos, susidedančios iš tvarkomų verslo duomenų ir balso paslaugų, kuriomis naudojasi tarptautinės įmonės, turinčios padalinių skirtingose šalyse, o dažnai ir skirtinguose žemynuose, yra iš prigimties tarpvalstybinės, o Europoje teikiamos visose Europos šalyse. ETRI turėtų parengti bendrą reguliavimo sistemą, kad ekonominė integruotų, nenutrūkstamų paslaugų nauda būtų juntama visoje Europoje.

| (22) | Tarp įmonių kilus tarpvalstybinio pobūdžio ginčams dėl teisių ar įpareigojimų pagal elektroninių ryšių reguliavimo sistemą,
  ETRI
  turėtų turėti galimybę ištirti tuos ginčus ir patarti atitinkamoms
  NRI
  dėl tinkamiausių priemonių jiems išspręsti pagal reguliavimo sistemos nuostatas. |
| --- | --- |

(22)

Tarp įmonių kilus tarpvalstybinio pobūdžio ginčams dėl teisių ar įpareigojimų pagal elektroninių ryšių reguliavimo sistemą,
  ETRI
  turėtų turėti galimybę ištirti tuos ginčus ir patarti atitinkamoms
  NRI
  dėl tinkamiausių priemonių jiems išspręsti pagal reguliavimo sistemos nuostatas.

| (23) | Investicijos ir inovacijos elektroninių ryšių sektoriuje yra glaudžiai susijusios. ETRI
  , skatindama informacijos mainus tarp nacionalinių institucijų ir pateikdama atitinkamą informaciją visuomenei lengvai prieinamu būdu, turėtų prisidėti prie geriausios reguliavimo praktikos kūrimo ir nuoseklaus reguliavimo taikymo elektroninių ryšių sektoriuje.
  ETRI
  turėtų turėti galimybę spręsti ekonominius ir techninius klausimus ir gauti naujausią turimą informaciją, kad galėtų reaguoti į besivystančios informacinės visuomenės keliamus ekonominius ir techninius uždavinius ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Investicijos ir inovacijos elektroninių ryšių sektoriuje yra glaudžiai susijusios. ETRI
  , skatindama informacijos mainus tarp nacionalinių institucijų ir pateikdama atitinkamą informaciją visuomenei lengvai prieinamu būdu, turėtų prisidėti prie geriausios reguliavimo praktikos kūrimo ir nuoseklaus reguliavimo taikymo elektroninių ryšių sektoriuje.
  ETRI
  turėtų turėti galimybę spręsti ekonominius ir techninius klausimus ir gauti naujausią turimą informaciją, kad galėtų reaguoti į besivystančios informacinės visuomenės keliamus ekonominius ir techninius uždavinius ▐.

▐

| (24) | ▐ Kad Bendrijoje naudojantis tarptinkliniu ryšiu siunčiamų ir gaunamų reguliuojamų skambučių mažmeninės kainos būtų skaidresnės ir kad būtų sudarytos sąlygos tarptinklinio ryšio vartotojams apsispręsti dėl naudojimosi savo judriojo ryšio telefonais būnant užsienyje,
  ETRI
  turėtų užtikrinti, kad naujausia informacija apie 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ║ (13) ║ taikymą būtų prieinama suinteresuotosioms šalims, ir kasmet skelbti tokios stebėsenos rezultatus. |
| --- | --- |

(24)

▐ Kad Bendrijoje naudojantis tarptinkliniu ryšiu siunčiamų ir gaunamų reguliuojamų skambučių mažmeninės kainos būtų skaidresnės ir kad būtų sudarytos sąlygos tarptinklinio ryšio vartotojams apsispręsti dėl naudojimosi savo judriojo ryšio telefonais būnant užsienyje,
  ETRI
  turėtų užtikrinti, kad naujausia informacija apie 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ║ (13) ║ taikymą būtų prieinama suinteresuotosioms šalims, ir kasmet skelbti tokios stebėsenos rezultatus.

| (25) | ETRI
  taip pat turėtų turėti galimybę pavesti atlikti tyrimus, būtinus jos užduotims vykdyti, ir užtikrinti, kad jai palaikant ryšius su Komisija ir valstybėmis narėmis, nebūtų dubliuojama veikla.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

ETRI
  taip pat turėtų turėti galimybę pavesti atlikti tyrimus, būtinus jos užduotims vykdyti, ir užtikrinti, kad jai palaikant ryšius su Komisija ir valstybėmis narėmis, nebūtų dubliuojama veikla.

▐

| (26) | ETRI
  struktūra turėtų būti
  lanksti ir
  tinkama jos vykdytinoms užduotims atlikti.
  Ji
  turėtų būti pritaikyta specialiems Bendrijos elektroninių ryšių reguliavimo sistemos poreikiams. Pirmiausia
  derėtų
  visapusiškai atsižvelgti į specialų
  NRI
  vaidmenį ir jų nepriklausomą pobūdį
  nacionaliniu ir Europos lygmeniu
  . |
| --- | --- |

(26)

ETRI
  struktūra turėtų būti
  lanksti ir
  tinkama jos vykdytinoms užduotims atlikti.
  Ji
  turėtų būti pritaikyta specialiems Bendrijos elektroninių ryšių reguliavimo sistemos poreikiams. Pirmiausia
  derėtų
  visapusiškai atsižvelgti į specialų
  NRI
  vaidmenį ir jų nepriklausomą pobūdį
  nacionaliniu ir Europos lygmeniu
  .

| (27) | ETRI
  turėtų turėti būtinus įgaliojimus
  savo
  funkcijoms veiksmingai ir visų pirma savarankiškai vykdyti. Todėl Reguliavimo valdyba, kaip ir nacionaliniu lygmeniu, turėtų veikti nepriklausomai nuo jokių rinkos interesų, neprašyti ir nepriimti jokios vyriausybės arba kito viešojo arba privataus subjekto nurodymų. |
| --- | --- |

(27)

ETRI
  turėtų turėti būtinus įgaliojimus
  savo
  funkcijoms veiksmingai ir visų pirma savarankiškai vykdyti. Todėl Reguliavimo valdyba, kaip ir nacionaliniu lygmeniu, turėtų veikti nepriklausomai nuo jokių rinkos interesų, neprašyti ir nepriimti jokios vyriausybės arba kito viešojo arba privataus subjekto nurodymų.

| (28) | ETRI
  sklandžiam darbui užtikrinti reikia, kad jos
  vykdomasis
  direktorius būtų skiriamas atsižvelgiant į nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei valdymo įgūdžius, taip pat į kompetenciją ir patirtį elektroninių ryšių tinklų, paslaugų ir rinkų srityje, kad jis savo pareigas atliktų visiškai nepriklausomai ir galėtų lanksčiai organizuoti vidinį
  ETRI
  darbą.
  Vykdomasis direktorius
  turėtų užtikrinti, kad
  ETRI
  veiksmingai atliktų savo užduotis išlaikydama savo nepriklausomumą. |
| --- | --- |

(28)

ETRI
  sklandžiam darbui užtikrinti reikia, kad jos
  vykdomasis
  direktorius būtų skiriamas atsižvelgiant į nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei valdymo įgūdžius, taip pat į kompetenciją ir patirtį elektroninių ryšių tinklų, paslaugų ir rinkų srityje, kad jis savo pareigas atliktų visiškai nepriklausomai ir galėtų lanksčiai organizuoti vidinį
  ETRI
  darbą.
  Vykdomasis direktorius
  turėtų užtikrinti, kad
  ETRI
  veiksmingai atliktų savo užduotis išlaikydama savo nepriklausomumą.

| (29) | Kad
  ETRI
  galėtų veiksmingai atlikti savo užduotis, jos
  vykdomajam
  direktoriui turėtų būti suteikti būtini įgaliojimai visoms nuomonėms priimti gavus Reguliavimo valdybos pritarimą ir užtikrinti, kad
  ETRI
  dirbtų pagal tuo tikslu nustatytus bendruosius principus.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

Kad
  ETRI
  galėtų veiksmingai atlikti savo užduotis, jos
  vykdomajam
  direktoriui turėtų būti suteikti būtini įgaliojimai visoms nuomonėms priimti gavus Reguliavimo valdybos pritarimą ir užtikrinti, kad
  ETRI
  dirbtų pagal tuo tikslu nustatytus bendruosius principus.

▐

| (30) | ETRI
  turėtų ne tik laikytis nepriklausomumu ir skaidrumu pagrįstų veiklos principų, bet ir būti atvira ▐ ryšiams su
  , inter alia
  , pramone, vartotojais,
  profesinėmis sąjungomis, valstybinio sektoriaus įstaigomis, mokslinių tyrimų centrais
  ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis.
  Tinkamais atvejais ETRI turėtų padėti Komisijai skleisti gerąją patirtį įmonėms ir ja keistis. |
| --- | --- |

(30)

ETRI
  turėtų ne tik laikytis nepriklausomumu ir skaidrumu pagrįstų veiklos principų, bet ir būti atvira ▐ ryšiams su
  , inter alia
  , pramone, vartotojais,
  profesinėmis sąjungomis, valstybinio sektoriaus įstaigomis, mokslinių tyrimų centrais
  ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis.
  Tinkamais atvejais ETRI turėtų padėti Komisijai skleisti gerąją patirtį įmonėms ir ja keistis.

| (31) | Todėl
  ETRI
  procedūromis turėtų būti užtikrinta, kad
  ji
  galėtų naudotis specialistų žiniomis ir patirtimi elektroninių ryšių sektoriuje, ypač srityse, kurios techniškai sudėtingos ir kuriose pokyčiai spartūs ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

Todėl
  ETRI
  procedūromis turėtų būti užtikrinta, kad
  ji
  galėtų naudotis specialistų žiniomis ir patirtimi elektroninių ryšių sektoriuje, ypač srityse, kurios techniškai sudėtingos ir kuriose pokyčiai spartūs ▐.

▐

| (32) | Kad būtų užtikrintas visiškas
  ETRI
  savarankiškumas ir nepriklausomumas, ji turėtų turėti savarankišką biudžetą.
  Vienas trečdalis jos lėšų turėtų būti skiriamas
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto,
  o likusius du trečdalius turėtų suteikti NRI. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad NRI gaus tinkamą ir besąlyginį finansavimą šiam tikslui. Šis finansavimo metodas neturėtų pažeisti ETRI nepriklausomumo nuo valstybių narių ir Komisijos. |
| --- | --- |

(32)

Kad būtų užtikrintas visiškas
  ETRI
  savarankiškumas ir nepriklausomumas, ji turėtų turėti savarankišką biudžetą.
  Vienas trečdalis jos lėšų turėtų būti skiriamas
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto,
  o likusius du trečdalius turėtų suteikti NRI. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad NRI gaus tinkamą ir besąlyginį finansavimą šiam tikslui. Šis finansavimo metodas neturėtų pažeisti ETRI nepriklausomumo nuo valstybių narių ir Komisijos.

| (33) | ETRI
  , kai taikytina, turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis ir suteikti joms galimybę per pagrįstą laikotarpį pateikti pastabas apie priemonių projektus. |
| --- | --- |

(33)

ETRI
  , kai taikytina, turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis ir suteikti joms galimybę per pagrįstą laikotarpį pateikti pastabas apie priemonių projektus.

| (34) | Komisija turėtų turėti galimybę
  imtis reikiamų priemonių, jeigu įmonės nesuteikia
  informacijos, kuri būtina
  ETRI
  jos užduotims veiksmingai vykdyti. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jose taikoma tinkama veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių baudų skyrimo įmonėms, nesilaikančioms šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, sistema. |
| --- | --- |

(34)

Komisija turėtų turėti galimybę
  imtis reikiamų priemonių, jeigu įmonės nesuteikia
  informacijos, kuri būtina
  ETRI
  jos užduotims veiksmingai vykdyti. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jose taikoma tinkama veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių baudų skyrimo įmonėms, nesilaikančioms šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, sistema.

| (35) | Savo veiklos ribose bei
  siekdamos
  savo tikslų ir
  vykdydamos
  savo užduotis,
  NRI turėtų užtikrinti, kad ETRI
  visų pirma
  laikytųsi
  Bendrijos institucijoms taikomų nuostatų dėl slaptų ║ dokumentų tvarkymo. Kai tinkama, tikslinga užtikrinti nuoseklų ir saugų keitimąsi informacija pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(35)

Savo veiklos ribose bei
  siekdamos
  savo tikslų ir
  vykdydamos
  savo užduotis,
  NRI turėtų užtikrinti, kad ETRI
  visų pirma
  laikytųsi
  Bendrijos institucijoms taikomų nuostatų dėl slaptų ║ dokumentų tvarkymo. Kai tinkama, tikslinga užtikrinti nuoseklų ir saugų keitimąsi informacija pagal šį reglamentą.

| (36) | NRI
  turėtų
  užtikrinti, kad ETRI taikytų
  atitinkamus Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (14), asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenis, kaip nustatyta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (15). |
| --- | --- |

(36)

NRI
  turėtų
  užtikrinti, kad ETRI taikytų
  atitinkamus Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (14), asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenis, kaip nustatyta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (15).

| (37) | Iki 2014 m. sausio 1 d. turėtų būti peržiūrima ir įvertinama, ar ateityje reikia išplėsti ETRI įgaliojimus. Jei šis išplėtimas pateisinamas, reikėtų apsvarstyti biudžeto ir procedūrines nuostatas bei žmogiškuosius išteklius, |
| --- | --- |

(37)

Iki 2014 m. sausio 1 d. turėtų būti peržiūrima ir įvertinama, ar ateityje reikia išplėsti ETRI įgaliojimus. Jei šis išplėtimas pateisinamas, reikėtų apsvarstyti biudžeto ir procedūrines nuostatas bei žmogiškuosius išteklius,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS, APIBRĖŽTYS IR UŽDUOTYS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Įsteigiama Europos
  telekomunikacijų reguliuotojų
  institucija
  (ETRI)
  , kurios atsakomybė nustatyta šiame reglamente.
  Komisija konsultuojasi su ETRI vykdydama savo funkcijas pagal Pagrindų direktyvą ir specialiąsias direktyvas, kaip nustatyta šiame reglamente.

2.   
  ETRI
  veikia Pagrindų direktyvos ir specialiųjų direktyvų taikymo srityje ir remiasi
  NRI
  žiniomis. Vykdydama II ir III skyriuose išvardytas užduotis, ji prisideda prie
  nacionalinio elektroninių ryšių sektoriaus reguliavimo tobulinimo ir
  geresnio elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkos veikimo, įskaitant visų pirma
  skatinimą veiksmingai ir nuosekliai taikyti elektroninių ryšių reguliavimo sistemą ir
  visos Bendrijos elektroninių ryšių plėtrą ▐.

3.   
  ETRI
  vykdo savo užduotis bendradarbiaudama su
  NRI
  ir Komisija ▐.

ETRI padeda keistis informacija ir užtikrinti, kad NRI priimtų tarpusavyje suderintus sprendimus. Ji yra NRI sprendimų priėmimo organizacinis pagrindas. Ji priima bendras pozicijas, teikia pastabas. Be to, ji konsultuoja Komisiją ir padeda NRI visais klausimais, susijusiais su Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose NRI priskirtomis funkcijomis.

4.   Visoje savo veikloje, o ypač parengdama savo nuomones,
  ETRI
  siekia tų pačių tikslų kaip ir
  NRI
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnį.

5.
     
  Priimamas sprendimas įsteigti biurą, kad ETRI turėtų pakankamai išteklių, kuriame išdėstomos toliau išvardytos nuostatos:

| a) | nuostata, numatanti, kad biuras darbo sąlygų ir biudžeto įsipareigojimų požiūriu yra Bendrijos administracijos dalis; |
| --- | --- |

a)

nuostata, numatanti, kad biuras darbo sąlygų ir biudžeto įsipareigojimų požiūriu yra Bendrijos administracijos dalis;

| b) | specialios nuostatos dėl biuro darbuotojų, kiek tai susiję su reikalavimu užtikrinti nepriklausomą ETRI funkcijų vykdymą; ir |
| --- | --- |

b)

specialios nuostatos dėl biuro darbuotojų, kiek tai susiję su reikalavimu užtikrinti nepriklausomą ETRI funkcijų vykdymą; ir

| c) | taisyklės, kuriomis reglamentuojamas pirmas ETRI posėdis ir numatoma, kas jame pirmininkauja. |
| --- | --- |

c)

taisyklės, kuriomis reglamentuojamas pirmas ETRI posėdis ir numatoma, kas jame pirmininkauja.

Biuras įsteigiamas Briuselyje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos Direktyvos 2002/21/EB 2 straipsnyje, Direktyvos 2002/19/EB 2 straipsnyje, Direktyvos 2002/20/EB 2 straipsnyje, Direktyvos 2002/22/EB 2 straipsnyje, Direktyvos 2002/58/EB 2 straipsnyje ir Sprendimo Nr. 676/2002/EB ║ 2 straipsnyje nustatytos apibrėžtys.

3 straipsnis

ETRI
  funkcijos

Atlikdama savo užduotis pagal šį reglamentą,
  ETRI
  :

| a) | Europos Parlamento,
  Komisijos prašymu arba savo iniciatyva pateikia nuomonę ir padeda
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai , suteikdama
  jiems
  papildomą techninę paramą visais su elektroniniais ryšiais susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

a)

Europos Parlamento,
  Komisijos prašymu arba savo iniciatyva pateikia nuomonę ir padeda
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai , suteikdama
  jiems
  papildomą techninę paramą visais su elektroniniais ryšiais susijusiais klausimais;

| b) | rengia bendrąsias pozicijas, gaires ir pažangiausios patirties pavyzdžius siekiant reguliavimo priemones taikyti nacionaliniu lygmeniu ir stebi jų įgyvendinimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

b)

rengia bendrąsias pozicijas, gaires ir pažangiausios patirties pavyzdžius siekiant reguliavimo priemones taikyti nacionaliniu lygmeniu ir stebi jų įgyvendinimą valstybėse narėse;

| c) | padeda Bendrijai, jos valstybėms narėms ir
  NRI
  palaikyti ryšius, rengti diskusijas ir mainus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

c)

padeda Bendrijai, jos valstybėms narėms ir
  NRI
  palaikyti ryšius, rengti diskusijas ir mainus su trečiosiomis šalimis;

| d) | suteikia konsultacijas rinkos dalyviams
  (įskaitant vartotojus ir vartotojų organizacijas)
  ir
  NRI
  reguliavimo klausimais; |
| --- | --- |

d)

suteikia konsultacijas rinkos dalyviams
  (įskaitant vartotojus ir vartotojų organizacijas)
  ir
  NRI
  reguliavimo klausimais;

| e) | keičiasi informacija, ją platina ir renka ║, atlieka su savo veikla susijusių sričių tyrimus; |
| --- | --- |

e)

keičiasi informacija, ją platina ir renka ║, atlieka su savo veikla susijusių sričių tyrimus;

| f) | keičiasi patirtimi ir skatina inovacijas elektroninių ryšių srityje; |
| --- | --- |

f)

keičiasi patirtimi ir skatina inovacijas elektroninių ryšių srityje;

| g) | konsultuoja NRI
  dėl tarpvalstybinių ginčų ir
  tinkamais atvejais
  e. prieinamumo klausimais ; |
| --- | --- |

g)

konsultuoja NRI
  dėl tarpvalstybinių ginčų ir
  tinkamais atvejais
  e. prieinamumo klausimais ;

| h) | rengia bendrąsias pozicijas tokiais visai Europai aktualiais klausimais kaip PTP, kad padidėtų reguliavimo nuoseklumas ir būtų stiprinama visos Europos rinka bei propaguojamos visos Europos taisyklės. |
| --- | --- |

h)

rengia bendrąsias pozicijas tokiais visai Europai aktualiais klausimais kaip PTP, kad padidėtų reguliavimo nuoseklumas ir būtų stiprinama visos Europos rinka bei propaguojamos visos Europos taisyklės.

II SKYRIUS

SU VIDAUS RINKOS STIPRINIMU SUSIJUSIOS
  ETRI
  UŽDUOTYS

4 straipsnis

ETRI
  vaidmuo taikant reguliavimo sistemą

1.   Komisijos prašymu
  ETRI
  teikia nuomones visais su elektroniniais ryšiais susijusiais klausimais
  , kaip nustatyta šiame reglamente. ETRI taip pat gali teikti nuomones šiais klausimais Komisijai ir NRI savo iniciatyva.

2.   
  Siekdama skatinti
  Pagrindų direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatų
  taikymą, Komisija taip pat prašo ETRI pagalbos rengiant
  rekomendacijas arba sprendimus, kuriuos Komisija turi priimti pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 19 straipsnį.
  Europos Parlamentas taip pat gali ETRI prašyti tokios pagalbos, kuri pagal ETRI funkcijas yra susijusi su visais tyrimais arba teisės aktais.

3.   1 dalyje nurodyti klausimai
  yra šie
  :

| a) | NRI
  priemonių
  projektai
  ,
  susiję
  su rinkos apibrėžimu, didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių nustatymu, teisių gynimo priemonių taikymu, pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 7 straipsnį;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

NRI
  priemonių
  projektai
  ,
  susiję
  su rinkos apibrėžimu, didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių nustatymu, teisių gynimo priemonių taikymu, pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 7 straipsnį;

▐

| b) | tarpvalstybinių rinkų
  nustatymas
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 15 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

tarpvalstybinių rinkų
  nustatymas
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 15 straipsnį;

| c) | standartizacijos
  klausimai
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

standartizacijos
  klausimai
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnį;

| d) | tam tikrų nacionalinių rinkų
  tyrimai
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį
  ir tinkamais atvejais regioninių ar vietos rinkų tyrimai
  ; |
| --- | --- |

d)

tam tikrų nacionalinių rinkų
  tyrimai
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį
  ir tinkamais atvejais regioninių ar vietos rinkų tyrimai
  ;

| e) | skaidrumas
  ir
  informacija
  galutiniams paslaugų gavėjams pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 21 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

skaidrumas
  ir
  informacija
  galutiniams paslaugų gavėjams pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 21 straipsnį;

| f) | paslaugos
  kokybė
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 22 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

paslaugos
  kokybė
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 22 straipsnį;

| g) | veiksmingas
  vieno skubios pagalbos iškvietimo telefono numerio „112“
  diegimas
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 26 straipsnį;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

veiksmingas
  vieno skubios pagalbos iškvietimo telefono numerio „112“
  diegimas
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 26 straipsnį;

▐

| h) | numerių
  perkeliamumas
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 30 straipsnį; |
| --- | --- |

h)

numerių
  perkeliamumas
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 30 straipsnį;

| i) | neįgalių galutinių paslaugų gavėjų prieigos prie elektroninių ryšių paslaugų ir įrangos
  gerinimas
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 33 straipsnį; |
| --- | --- |

i)

neįgalių galutinių paslaugų gavėjų prieigos prie elektroninių ryšių paslaugų ir įrangos
  gerinimas
  pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 33 straipsnį;

| j) | priemonės
  , kurių imasi
  NRI
  pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 straipsnį ir 8 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

j)

priemonės
  , kurių imasi
  NRI
  pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 straipsnį ir 8 straipsnio 3 dalį;

| k) | atsietos prieigos prie vietinės linijos įgyvendinimo skaidrumo
  priemonės
  pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9 straipsnį; |
| --- | --- |

k)

atsietos prieigos prie vietinės linijos įgyvendinimo skaidrumo
  priemonės
  pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9 straipsnį;

| l) | prieigos prie skaitmeninių televizijos ir radijo paslaugų
  sąlygos
  pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 6 straipsnį ir skaitmeninės interaktyvios televizijos paslaugų
  sąveika
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 18 straipsnį; |
| --- | --- |

l)

prieigos prie skaitmeninių televizijos ir radijo paslaugų
  sąlygos
  pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 6 straipsnį ir skaitmeninės interaktyvios televizijos paslaugų
  sąveika
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 18 straipsnį;

| m) | Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose nurodyti ETRI kompetencijai priklausantys klausimai, jeigu jie daro poveikį spektro valdymui arba spektro valdymas daro poveikį jiems
  ; |
| --- | --- |

m)

Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose nurodyti ETRI kompetencijai priklausantys klausimai, jeigu jie daro poveikį spektro valdymui arba spektro valdymas daro poveikį jiems
  ;

| n) | priemonės, užtikrinančios, kad būtų parengtos bendros visoje Europoje galiojančios taisyklės ir reikalavimai PTP teikėjams; |
| --- | --- |

n)

priemonės, užtikrinančios, kad būtų parengtos bendros visoje Europoje galiojančios taisyklės ir reikalavimai PTP teikėjams;

4.   Be to,
  Komisija gali paprašyti ETRI vykdyti
  specialias 5–18 straipsniuose nustatytas užduotis.

5.
     
  Komisija ir NRI, kiek įmanoma, atsižvelgia į ETRI nuomonę. Jeigu atsižvelgdama į skirtingas rinkos sąlygas ir skirtingų reguliavimo sistemų tarpusavio priklausomybę, ETRI siūlo alternatyvius sprendimus, NRI apsvarsto, kuris sprendimas geriausiai tinka jų reguliavimo sistemai. NRI ir Komisija viešai paaiškina, kaip atsižvelgta į ETRI nuomonę.

5 straipsnis

ETRI
  teikiamos konsultacijos nacionalinių rinkų apibrėžimo ir tyrimų bei teisių gynimo priemonių klausimais

1.   Kai Komisija veikia pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 7 straipsnio 4 ir 8 dalis, ji informuoja
  ETRI
  ║.

2.   
  ETRI
  pateikia Komisijai nuomonę apie atitinkamą priemonės projektą per 4 savaites nuo tos dienos, kai buvo informuota apie tai. Nuomonėje pateikiama išsami ir objektyvi analizė, ar priemonės projektas yra kliūtis bendrai rinkai ir ar ji suderinama su Bendrijos teise, pirmiausia su Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje minimais tikslais. Prireikus
  Komisija paprašo ETRI nurodyti
  , ką reikėtų pakeisti priemonės projekte siekiant užtikrinti, kad šie tikslai būtų kuo veiksmingiau pasiekti.

3.   Paprašius
  ETRI
  Komisijai pateikia visą turimą informaciją 2 dalyje nurodytoms užduotims atlikti.

6 straipsnis

ETRI
  atliekama nacionalinių rinkų apžvalga

1.   Jei
  ETRI
  pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnio 7 dalį gauna Komisijos prašymą ištirti konkrečią svarbią rinką valstybėje narėje, ji pateikia nuomonę ir suteikia Komisijai būtinos informacijos, įskaitant viešųjų konsultacijų ║ ir rinkos tyrimo rezultatus. Jei
  ETRI
  nustato, kad konkurencija toje rinkoje nėra veiksminga, ji po viešųjų konsultacijų kartu su nuomone pateikia priemonės projektą, kuriame nurodo, kokios įmonės, jos nuomone, turėtų būti nurodytos kaip turinčios didelę įtaką toje rinkoje ir kokie atitinkami įpareigojimai turi būti joms nustatyti.

2.   Prireikus, prieš pateikdama savo nuomonę Komisijai,
  ETRI
  gali konsultuotis su susijusiomis nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.

3.   Paprašius
  ETRI
  Komisijai pateikia visą turimą informaciją 1 dalyje nurodytoms užduotims atlikti.

7 straipsnis

Tarpvalstybinių rinkų apibrėžimas ir tyrimas

1.   Paprašius
  ETRI
  Komisijai pateikia nuomonę dėl tinkamo tarpvalstybinių rinkų apibrėžimo.

2.   Kai Komisija nustato tarpvalstybinę rinką pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 15 straipsnio 4 dalį,
  paprašius ETRI gali padėti NRI
  ,
  kurios atlieka bendrą rinkos tyrimą
  pagal tos direktyvos 16 straipsnio 5 dalį ▐.

▐

3.   Paprašius
  ETRI
  Komisijai pateikia visą turimą informaciją 1 ir 2 dalyse nurodytoms užduotims atlikti.

8 straipsnis

Numeracijos ir numerių perkeliamumo suderinimas

▐

1.   
  Komisijos prašymu, ETRI
  su
  NRI
  nagrinėja ir klausimus, susijusius su sukčiavimu naudojant numeracijos išteklius arba netinkamu jų naudojimu Bendrijoje, ypač kai teikiamos tarpvalstybinės paslaugos.
  ETRI
  gali pateikti nuomonę apie veiksmus, kurių galėtų būti imtasi Bendrijos ar nacionaliniu lygmeniu, sprendžiant su tokiu sukčiavimu ir netinkamu naudojimu susijusius klausimus bei kitus vartotojams rūpimus klausimus dėl numeracijos.

2.   Komisijos prašymu
  ETRI
  pateikia Komisijai nuomonę apie įpareigojimų, susijusių su numerių arba abonentų identifikatorių ir susijusios informacijos perkėlimu iš vieno tinklo į kitą, apimtį ir techninius parametrus bei apie tai, ar tinkama tokius įpareigojimus išplėsti Bendrijos lygmeniu.

9 straipsnis

Vieno Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numerio 112 diegimas

▐

1.   Komisijos prašymu
  ETRI
  teikia Komisijai nuomonę apie techninius klausimus, susijusius su vieno Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numerio 112 diegimu, pagal Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 26 straipsnį.

2.   Prieš pareikšdama savo nuomonę pagal 1 dalį,
  ETRI
  konsultuojasi su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis ir rengia viešąsias konsultacijas pagal 31 straipsnį.

10 straipsnis

Konsultavimas radijo dažnių klausimais, susijusiais su elektroniniais ryšiais

1.   Paprašius
  ETRI atitinkamai
  konsultuoja Komisiją
  , Radijo spektro politikos grupę (RSPG) arba Radijo spektro komitetą (RSK) klausimais, kurie priklauso jos veiklos sričiai ir kurie turi poveikį
  radijo spektro
  naudojimui
  elektroniniams ryšiams Bendrijoje
  arba kuriems jis turi poveikį. ETRI taip pat atitinkamai glaudžiai bendradarbiauja su RSPG ir RSK.

2.   1 dalyje nurodyta veikla gali būti vykdoma klausimais, susijusiais su Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Sprendimas dėl radijo spektro) įgyvendinimu, ir neturi pažeisti užduočių pasiskirstymo pagal to sprendimo 4 straipsnį.

3.   
  Komisija gali paprašyti ETRI teikti
  konsultacijas
  RSPG arba RSK dėl RSK
  Komisijai
  teikiamų konsultacijų
  dėl Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Sprendimas dėl radijo spektro) 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų bendrųjų politikos tikslų rengimo, kai tie tikslai yra susiję su elektroninių ryšių sektoriumi.

4.   
  ETRI atitinkamai prisideda prie Komisijos, RSPG, RSK arba kitos atitinkamos įstaigos skelbiamų
  numatomos radijo dažnių klausimų raidos elektroninių ryšių sektoriuje ir politikoje
  ataskaitų, kuriose nurodomi galimi poreikiai bei uždaviniai
  .

11 straipsnis

Su bendraisiais leidimais ir naudojimo teisėmis susijusių sąlygų ir procedūrų suderinimas

1.   
  Komisija gali paprašyti ETRI pateikti
  Komisijai
  , RSPG ar RSK
  nuomonę apie Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 6a straipsnyje numatytų įgyvendinimo priemonių taikymo sritį ir turinį. Tai gali pirmiausia apimti
  ETRI
  pateikiamą vertinimą tokios naudos, kurią bendrai elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkai gali duoti pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 6a straipsnį Komisijos patvirtintos įgyvendinimo priemonės ir paslaugų, kurias būtų galima teikti Bendrijoje ir kurioms būtų naudingos tokios priemonės, įvardijimas.

▐

2.   Komisijos
  , RSPG, RSK arba kitos atitinkamos įstaigos
  prašymu
  ETRI
  paaiškina arba papildo bet kokią pagal 1 dalį pateiktą nuomonę per tame prašyme nurodytą laikotarpį.

▐

12 straipsnis

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisių, suteiktų pagal bendras procedūras, panaikinimas

Komisija gali paprašyti ETRI pateikti
  Komisijai
  , RSPG ar RSK
  nuomonę apie naudojimo teisių, suteiktų pagal bendras procedūras, numatytas Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 6b straipsnyje, panaikinimą.

Šioje nuomonėje išnagrinėjama, ar buvo rimtų ir pakartotinių naudojimo teisėms taikomų sąlygų pažeidimų.

▐

13 straipsnis

ETRI
  iniciatyva

ETRI
  gali savo iniciatyva teikti
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai nuomonę
  , ypač
  4 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje, 8 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 1 dalyje, 12, 14, 21 ir 22 straipsniuose nurodytais klausimais
  arba bet kokiais kitais klausimais, kuriuos ji laiko svarbiais
  .

III SKYRIUS

PAPILDOMOS
  ETRI
  UŽDUOTYS ▐

14 straipsnis

Tarpvalstybiniai ginčai

1.   Jei
  ETRI
  gauna
  NRI
  prašymą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 21 straipsnį pateikti rekomendaciją, kaip išspręsti ginčą, ji informuoja visas ginčo šalis ir visas susijusias
  NRI
  .

2.   
  ETRI
  išnagrinėja ginčo priežastis ir paprašo ginčo šalių ir susijusių
  NRI
  reikiamos informacijos.

3.   
  ETRI
  pateikia savo rekomendaciją per tris mėnesius nuo prašymo gavimo, išskyrus ypatingų aplinkybių atveju. Rekomendacijoje nurodomos visos priemonės, kurių,
  ETRI
  nuomone, būtų tinkama imtis susijusioms
  NRI
  pagal Pagrindų direktyvos ir (arba) specialiųjų direktyvų nuostatas.

4.   
  ETRI
  gali atsisakyti pateikti rekomendaciją, kai ji mano, kad kitais būdais būtų galima geriau laiku išspręsti ginčą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio nuostatas. Tokiais atvejais ji nedelsdama informuoja šalis ir susijusias
  NRI
  .

Jei po keturių mėnesių ginčas neišsprendžiamas arba jei šalys nepasinaudojo kokiu nors kitu ginčo sprendimo būdu, bet kuriai
  NRI
  paprašius
  ETRI
  veikia pagal 2 ir 3 dalis.

15 straipsnis

Informacijos mainai, sklaida ir rinkimas

1.   
  ETRI
  , atsižvelgdama į Bendrijos elektroninių ryšių politiką, skatina informacijos mainus tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių,
  NRI
  bei Komisijos apie reguliavimo veiklos, susijusios su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ▐ padėtį ir pokyčius.
  Atsižvelgdama į skirtingas rinkos sąlygas
  ,
  skirtingų nacionalinių reguliavimo sistemų tarpusavio priklausomybę ir laikydamasi suderintos reguliavimo sistemos, ETRI gali parengti alternatyvius sprendimus
  .

2.   
  ETRI
  remia informacijos mainus ir skatina geriausią reguliavimo praktiką bei techninę plėtrą Bendrijoje ir už jos ribų visų pirma:

| a) | įsipareigodama rinkti, tvarkyti ir skelbti informaciją, susijusią su elektroninių ryšių paslaugų techninėmis charakteristikomis, kokybe bei kainomis ir su elektroninių ryšių rinkomis Bendrijoje; |
| --- | --- |

a)

įsipareigodama rinkti, tvarkyti ir skelbti informaciją, susijusią su elektroninių ryšių paslaugų techninėmis charakteristikomis, kokybe bei kainomis ir su elektroninių ryšių rinkomis Bendrijoje;

| b) | pavesdama vykdyti ar pati vykdydama elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų, taip pat jų reguliavimo ▐ tyrimus; ir |
| --- | --- |

b)

pavesdama vykdyti ar pati vykdydama elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų, taip pat jų reguliavimo ▐ tyrimus; ir

| c) | organizuodama arba skatindama
  NRI
  mokymus klausimais
  , kurie priklauso ETRI veiklos sričiai, kaip nustatyta Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose
  . |
| --- | --- |

c)

organizuodama arba skatindama
  NRI
  mokymus klausimais
  , kurie priklauso ETRI veiklos sričiai, kaip nustatyta Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose
  .

3.   
  ETRI
  suteikia galimybę visuomenei gauti tokią informaciją lengvai prieinama forma.
  Deramai atsižvelgiama į konfidencialumą.

▐

16 straipsnis

Elektroninių ryšių sektoriaus stebėjimas ir ataskaitos

1.   
  Komisija gali paprašyti ETRI stebėti
  elektroninių ryšių rinkos pokyčius, visų pirma mažmenines dažniausiai vartotojų naudojamų produktų ir paslaugų kainas.

2.   
  ETRI
  skelbia metinę elektroninių ryšių sektoriaus pokyčių ataskaitą, įskaitant su vartotojais susijusius klausimus, kurioje nurodomos tebesančios kliūtys, trukdančios sukurti bendrą elektroninių ryšių ║ rinką. Į ataskaitą taip pat įtraukiama valstybių narių pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 4 straipsnio 3 dalį pateikiamos informacijos apie nacionalines apeliacijos procedūras, ir to, kokiu mastu valstybėse narėse naudojamos neteisminės ginčų sprendimo procedūros, nurodytos Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 34 straipsnyje, apžvalga ir analizė.
  Ataskaita pateikiama Europos Parlamentui, kuris gali dėl jos pateikti nuomonę.

3.   
  Komisija gali paprašyti ETRI, skelbiant
  metinę ataskaitą,
  pateikti
  nuomonę apie priemones, kurių būtų galima imtis sprendžiant problemas, nustatytas vertinant 1 dalyje nurodytus klausimus.
  Ši nuomonė pateikiama Europos Parlamentui.

4.   
  Komisija gali paprašyti ETRI
  periodiškai
  skelbti
  Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 18 straipsnyje nurodytos skaitmeninės interaktyvios televizijos paslaugų sąveikos ataskaitą.

17 straipsnis

Elektroninis prieinamumas

1.   ▐ Komisijos prašymu
  ETRI
  konsultuoja Komisiją ir
  NRI
  , kaip gerinti elektroninių ryšių paslaugų ir galinių įrenginių sąveiką, prieinamumą ir naudojimą, ypač kai tai yra tarpvalstybinės sąveikos klausimai
  , atsižvelgdama
  į ypatingus neįgalių galutinių paslaugos gavėjų ir vyresnio amžiaus žmonių poreikius.

▐

18 straipsnis

Papildomos užduotys

Visiems ETRI nariams pritarus,
  Komisijos prašymu
  ETRI
  gali atlikti tam tikras papildomas užduotis.

IV SKYRIUS

ETRI
  ORGANIZACIJA

19 straipsnis

ETRI
  organai

ETRI
  sudaro:

| a) | Reguliavimo
  valdyba
  ;


  ▐ |
| --- | --- |

a)

Reguliavimo
  valdyba
  ;

▐

| b) | vykdomasis
  direktorius.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

vykdomasis
  direktorius.

▐

20 straipsnis

Reguliavimo
  valdyba

1.   
  Reguliavimo
  valdybą sudaro
  po vieną narį iš kiekvienos valstybės narės, kuris yra nepriklausomos NRI vadovas arba aukšto lygio atstovas, atsakingas už kasdienį reguliavimo sistemos taikymą šioje valstybėje narėje. NRI paskiria po vieną pakaitinį narį iš kiekvienos valstybės narės. Komisija iš anksto sutarusi su Reguliavimo valdyba dalyvauja stebėtojo teisėmis.

2.   
  Reguliavimo
  valdyba iš savo narių išrenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
  Vadovaujantis darbo tvarkos taisyklėse nustatyta rinkimų tvarka, pirmininko
  ir pirmininko pavaduotojo kadencija trunka dvejus su puse metų ▐.

3.   
  Eiliniai Reguliavimo
  valdybos
  posėdžiai, kuriuos
  šaukia ║ pirmininkas,
  vyksta

  bent

  keturis
  kartus per metus.
  Reguliavimo valdyba
  taip pat
  gali rinktis į neeilinius posėdžius
  pirmininko iniciatyva arba Komisijos ar ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.
  Reguliavimo
  valdyba gali pakviesti bet kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi, dalyvauti posėdžiuose stebėtojo teisėmis.
  Reguliavimo
  valdybos nariams, atsižvelgiant į ║ darbo tvarkos taisykles, gali padėti patarėjai arba ekspertai. ▐

4.   
  Reguliavimo
  valdyba sprendimus priima dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma,
  jei šiame reglamente, Pagrindų direktyvoje ar specialiosiose direktyvose nenustatyta kitaip. Šie sprendimai perduodami Komisijai.

Reguliavimo valdyba dviejų trečdalių jos narių balsų dauguma tvirtina ETRI darbo tvarkos taisykles. Šiomis darbo tvarkos taisyklėmis užtikrinama, kad Reguliavimo valdybos nariams prieš kiekvieną posėdį visada būtų pateikiamos išsamios darbotvarkės ir pasiūlymų projektai, kad jie, prieš balsuodami, turėtų galimybę pateikti pakeitimų.

5.   Kiekvienas narys turi vieną balsą. Darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, ypač sąlygos, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu, taip pat tam tikrais atvejais kvorumą reglamentuojančios taisyklės.

6.
     
  Vykdydama šiame reglamente nustatytas užduotis, Reguliavimo valdyba veikia nepriklausomai ir neprašo ir nepriima jokių valstybių narių arba kitos viešosios arba privačios interesų grupės nurodymų.

7.
     
  Sekretoriato paslaugas Reguliavimo valdybai teikia ETRI.

21 straipsnis

Reguliavimo
  valdybos užduotys

1.   Reguliavimo valdyba pagal
  7 straipsnį
  skiria
  vykdomąjį
  direktorių.
  Reguliavimo valdyba priima visus sprendimus, susijusius su ETRI funkcijų vykdymu, kaip nurodyta 3 straipsnyje.

▐

2.   Pasikonsultavusi su Komisija ir
  vadovaudamasi 23 straipsnio 3 dalimi bei atsižvelgdama į biudžeto projektą, sudarytą pagal 25 straipsnį
  , iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d.
  Reguliavimo
  valdyba priima
  ETRI
  kitų metų darbo programą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. ▐

▐

3.   
  Reguliavimo
  valdyba naudojasi įgaliojimais taikyti drausmines priemones
  vykdomajam
  direktoriui ▐.

▐

4.   
  Reguliavimo
  valdyba
  ETRI vardu
  pagal 36 straipsnį patvirtina specialias nuostatas dėl teisės susipažinti su
  ETRI
  dokumentais.

5.   
  Reguliavimo
  valdyba priima metinę
  ETRI
  veiklos ataskaitą ir ne vėliau kaip iki birželio 15 d. pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Audito Rūmams.
  Europos Parlamentas gali paprašyti Reguliavimo valdybos pirmininko arba vykdomojo direktoriaus ataskaitoje išnagrinėti tam tikrus su ETRI veikla susijusius klausimus
  .

▐

6.
     
  Reguliavimo valdyba teikia patarimus vykdomajam direktoriui šiam atliekant savo užduotis
  .

7.
     
  Reguliavimo valdyba skiria vykdomąjį direktorių. Reguliavimo valdyba priima tokį sprendimą trijų ketvirtadalių narių balsų dauguma. Siūlomas vykdomasis direktorius nedalyvauja rengiant tokį sprendimą ar balsuojant dėl jo.

8.
     
  Reguliavimo valdyba tvirtina atskirą su šio straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 7 dalyje numatyta konsultacine veikla susijusią metinės ataskaitos dalį.

▐

22 straipsnis

Vykdomasis direktorius

1.   
  ETRI
  vadovauja
  vykdomasis
  direktorius, kuris
  yra atskaitingas Reguliavimo valdybai ir atlikdamas
  savo pareigas
  veikia remdamasis jos nurodymais. Vykdomasis
  direktorius neprašo ir nepriima jokios vyriausybės ar jokios kitos įstaigos nurodymų.

2.   
  Vykdomąjį direktorių
  skiria
  Reguliavimo
  valdyba, atsižvelgdama į nuopelnus, sugebėjimus ir patirtį elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų srityje ▐. Prieš paskiriant
  vykdomuoju
  direktoriumi
  Reguliavimo valdybos atrinktą kandidatą
  ,
  dėl jo neįpareigojančią nuomonę gali pareikšti Europos Parlamentas ir Komisija. Šiuo tikslu
  kandidatas
  pakviečiamas
  padaryti pareiškimą atsakingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

3.   
  Vykdomojo direktoriaus
  kadencija trunka penkerius metus. ▐

4.   
  Reguliavimo
  valdyba, ▐ atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą ir tik tais atvejais, kai tai gali būti pateisinama
  ETRI
  užduotimis ir reikalavimais, gali vieną kartą pratęsti
  vykdomojo
  direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui.

Reguliavimo
  valdyba informuoja Europos Parlamentą apie savo ketinimą pratęsti
  vykdomojo
  direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki jo kadencijos pratęsimo,
  vykdomasis
  direktorius gali būti pakviestas padaryti pareiškimą atsakingame Parlamento komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

Jei kadencija nepratęsiama,
  vykdomasis
  direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas
  vykdomasis
  direktorius.

5.   
  Vykdomąjį direktorių
  nušalinti nuo pareigų savo sprendimu gali tik
  Reguliavimo
  valdyba,
  atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę. Reguliavimo
  valdyba priima sprendimą trijų ketvirtadalių narių balsų dauguma.

6.   Europos Parlamentas ir Taryba gali paprašyti
  vykdomojo
  direktoriaus pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą.
  Jei to prireikia, atsakingas Europos Parlamento komitetas vykdomąjį direktorių gali pakviesti atsakyti į komiteto narių klausimus.

23 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus
  užduotys

1.   
  Vykdomasis direktorius
  atsako už atstovavimą
  ETRI
  ir jos valdymą.

2.   
  Vykdomasis direktorius
  rengia
  Reguliavimo
  valdybos
  darbotvarkę
  . Jis
  Reguliavimo
  valdybos darbe dalyvauja be teisės balsuoti.

▐

3.   Kiekvienais metais
  vykdomasis
  direktorius rengia
  ETRI
  kitų metų darbo programos projektą ir pateikia jį Reguliavimo valdybai ▐ iki tų metų birželio 30 d.
  Reguliavimo valdyba, vadovaudamasi 21 straipsnio 2 dalimi patvirtina darbo programą.

▐

4.   
  Vykdomasis direktorius
  atsako už
  ETRI
  metinės darbo programos
  įgyvendinimo priežiūrą
  ; patarimus jam teikia Reguliavimo valdyba ▐.

5.   
  Vykdomasis direktorius
  imasi visų būtinų priemonių, visų pirma priima vidaus administracinius nurodymus ir skelbia pranešimus, siekdamas užtikrinti, kad
  ETRI
  veiktų pagal šį reglamentą.

6.   Pagal 25 straipsnį

  vykdomasis
  direktorius sudaro
  ETRI
  įplaukų ir išlaidų sąmatą, o pagal 26 straipsnį vykdo
  ETRI
  biudžetą.

7.   Kiekvienais metais
  vykdomasis
  direktorius rengia
  ETRI
  veiklos metinės ataskaitos projektą, į kurį įtraukia atskiras
  ETRI konsultavimo
  veiklos ir finansinių bei administracinių reikalų dalis.

8.   
  Tvarkant ETRI
  personalo reikalus,
  Reguliavimo valdyba gali vykdomajam direktoriui suteikti

  38 straipsnio 3 dalyje
  numatytus įgaliojimus
  .

▐

V SKYRIUS

FINANSINIAI REIKALAVIMAI

24 straipsnis

ETRI
  biudžetas

1.   
  ETRI
  įplaukas
  ir išteklius visų pirma
  sudaro:

| a) | kaip remdamasi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo

   (16)

  47 punktu nusprendė Biudžeto valdymo institucija, Bendrijos subsidija, įtraukta į atitinkamas Europos Sąjungos bendrojo biudžeto (Komisijos skirsnis) išlaidų kategorijas; |
| --- | --- |

a)

kaip remdamasi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo

   (16)

  47 punktu nusprendė Biudžeto valdymo institucija, Bendrijos subsidija, įtraukta į atitinkamas Europos Sąjungos bendrojo biudžeto (Komisijos skirsnis) išlaidų kategorijas;

| b) | kiekvienos NRI finansinis įnašas. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad NRI turėtų tinkamų finansinių išteklių, reikalingų dalyvauti ETRI veikloje; |
| --- | --- |

b)

kiekvienos NRI finansinis įnašas. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad NRI turėtų tinkamų finansinių išteklių, reikalingų dalyvauti ETRI veikloje;

| c) | pusę profesionalių darbuotojų sudaro nacionalinių institucijų deleguoti nacionaliniai ekspertai; |
| --- | --- |

c)

pusę profesionalių darbuotojų sudaro nacionalinių institucijų deleguoti nacionaliniai ekspertai;

| d) | Reguliavimo valdyba, praėjus ne daugiau kaip šešiems mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, nustato finansinio įnašo, kurį turi padaryti kiekviena valstybė narė pagal b punkto nuostatas, dydį; |
| --- | --- |

d)

Reguliavimo valdyba, praėjus ne daugiau kaip šešiems mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, nustato finansinio įnašo, kurį turi padaryti kiekviena valstybė narė pagal b punkto nuostatas, dydį;

| e) | biudžeto struktūros tinkamumas ir tai, kaip valstybės narės laikosi nuostatų, bus persvarstoma iki 2014 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

e)

biudžeto struktūros tinkamumas ir tai, kaip valstybės narės laikosi nuostatų, bus persvarstoma iki 2014 m. sausio 1 d.

2.   
  ETRI
  išlaidas sudaro personalo, administracijos, infrastruktūros ir veiklos išlaidos.

3.   Turi būti išlaikyta įplaukų ir išlaidų pusiausvyra.

4.   Visos ▐ įplaukos ir išlaidos numatomos kiekvieniems finansiniams metams, sutampantiems su kalendoriniais metais, ir įtraukiamos į jos biudžetą.

5.
     
  Organizacinė ir finansinė ETRI struktūra persvarstoma iki 2014 m. sausio 1 d.

25 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų vasario 15 d.
  vykdomasis
  direktorius sudaro preliminarų biudžeto projektą, apimantį veiklos išlaidas, ir kitais finansiniais metais numatomų darbų programą, ir tą projektą kartu su numatomų pareigybių sąrašu pateikia
  Reguliavimo
  valdybai. Kiekvienais metais
  Reguliavimo
  valdyba pagal
  vykdomojo
  direktoriaus parengtą projektą sudaro kitų finansinių metų
  ETRI
  įplaukų ir išlaidų sąmatą.
  Reguliavimo
  valdyba nusiunčia Komisijai šią sąmatą, į kurią įtraukiamas personalo plano projektas, ne vėliau kaip kovo 31 d.
  ▐

2.   Komisija pateikia sąmatą Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

3.   Remdamasi šia sąmata, Komisija į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia numatomas išlaidas, kurios, jos manymu, reikalingos pagal personalo planą, ir dotacijos, kuri bus mokama iš bendrojo biudžeto pagal Sutarties 272 straipsnį, sumą.

4.   Biudžeto valdymo institucija priima
  ETRI
  personalo planą.

5.   
  ETRI
  biudžetą sudaro
  Reguliavimo
  valdyba. Jis tampa galutiniu, kai priimamas galutinis Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.

6.   
  Reguliavimo
  valdyba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti bet kokį projektą, kuris gali turėti reikšmingų finansinių padarinių biudžeto finansavimui, ypač apie visus projektus, susijusius su nuosavybe, pvz., pastatų nuoma arba pirkimu. Apie tai ji praneša Komisijai. Jeigu bet kuri biudžeto valdymo institucijai priklausanti institucija ketina pareikšti nuomonę, ji per dvi savaites nuo informacijos apie statybų projektą gavimo dienos praneša
  ETRI
  , kad ketina pareikšti nuomonę. Jeigu jokio atsakymo nėra,
  ETRI
  gali pradėti vykdyti planuotus darbus.

26 straipsnis

Biudžeto įgyvendinimas ir kontrolė

1.   
  Vykdomasis direktorius
  vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas ir įgyvendina
  ETRI
  biudžetą.

2.
     
  Vykdomasis direktorius parengia ETRI metinę veiklos ataskaitą kartu pateikdamas sąskaitų patikimumo pareiškimą. Šie dokumentai skelbiami viešai.

3.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams ir ne vėliau kaip iki kovo 1 d.
  ETRI
  apskaitos pareigūnas preliminarias ║ finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams. Ne vėliau kaip iki kitų metų kovo 31 d.
  ETRI
  apskaitos pareigūnas biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą taip pat nusiunčia Europos Parlamentui ir Tarybai. Tada Komisijos apskaitos pareigūnas sujungia institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 128 straipsnį.

4.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams ir ne vėliau kaip iki kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas preliminarias
  ETRI
  finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita pateikia Audito Rūmams. Finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat siunčiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Gavęs Audito Rūmų pastabas apie
  ETRI
  preliminarias finansines ataskaitas pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 129 straipsnį,
  vykdomasis
  direktorius savo atsakomybe parengia galutines
  ETRI
  finansines ataskaitas ir pateikia jas

  Reguliavimo
  valdybai, kad ji pareikštų nuomonę.

6.   
  Reguliavimo
  valdyba pateikia savo nuomonę dėl ▐ galutinių
  ETRI
  finansinių ataskaitų.

7.   Ne vėliau kaip iki liepos 1 d. po finansinių metų pabaigos
  vykdomasis
  direktorius šias galutines finansines ataskaitas kartu su
  Reguliavimo
  valdybos nuomone nusiunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

8.   Galutinės ataskaitos skelbiamos.

9.   Ne vėliau kaip iki spalio 15 d.
  vykdomasis
  direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas.
  Vykdomasis direktorius
  taip pat nusiunčia šį atsakymą
  Reguliavimo
  valdybai, Europos Parlamentui ir Komisijai.

10.   Kaip numatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 146 straipsnio 3 dalyje ir Europos Parlamentui paprašius,
  vykdomasis
  direktorius jam pateikia visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra.

11.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuotąja balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n+2 metų gegužės 15 d. priima sprendimą, kad
  vykdomasis
  direktorius n finansinių metų biudžetą įvykdė.

27 straipsnis

Vidaus kontrolės sistemos

Komisijos vidaus auditorius atsakingas už ETRI vidaus kontrolės sistemų tikrinimą.

28 straipsnis

Finansinės taisyklės

Pasikonsultavusi su Komisija,
  Reguliavimo
  valdyba parengia
  ETRI
  taikomas finansines taisykles. Šios taisyklės gali nukrypti nuo 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje
   (17), jeigu to reikia atsižvelgiant į konkrečius
  ETRI
  veiklos poreikius ir tik Komisijai iš anksto pritarus.

29 straipsnis

Kovos su sukčiavimu priemonės

1.   Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, ║ be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (18) nuostatos.

2.   
  ETRI
  prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (19) ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems
  ETRI
  darbuotojams.

3.   Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiuose įgyvendinimo dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti
  ETRI
  lėšų gavėjų ir už šių lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.

VI SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Informacijos teikimas
  ETRI

1.   Įmonės, teikiančios elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas, teikia visą informaciją, įskaitant finansinę informaciją, kurios prašo
  ETRI
  , kad galėtų vykdyti šiame reglamente nustatytas savo užduotis. Įmonės teikia informaciją nedelsdamos, kai gauna prašymą, ir laikydamosi
  ETRI
  reikalaujamų terminų ir išsamumo.
  Komisija gali paprašyti ETRI nurodyti
  priežastis, pagrindžiančias informacijos prašymą.

2.   
  NRI
  teikia
  ETRI
  informaciją, kurios reikia jos užduotims pagal šį reglamentą vykdyti. Jei teikiama informacija yra susijusi su anksčiau
  NRI
  prašymu įmonių pateikta informacija, tokios įmonės apie tai informuojamos.

3.
     
  Prireikus užtikrinamas pagal šį straipsnį teikiamos informacijos konfidencialumas. Taikomas 35 straipsnis.

31 straipsnis

Konsultacijos

ETRI
  , ketindama
  pateikti nuomonę
  pagal šio reglamento nuostatas, konsultuojasi, kai tinkama, su suinteresuotosiomis šalimis ir suteikia joms galimybę per pagrįstą laikotarpį pateikti pastabas apie
  nuomonės
  projektą. Išskyrus atvejus, kai informacija yra konfidenciali,
  ETRI
  viešai skelbia konsultacijų procedūros rezultatus.

32 straipsnis

Priežiūra, vykdymo užtikrinimas ir baudos

▐

1.   
  NRI
  , bendradarbiaudamos su
  ETRI
  , yra atsakingos už tikrinimą, ar įmonės laikosi įpareigojimų, kylančių iš šio reglamento nuostatų.

2.   
  Komisija atkreipia įmonių dėmesį į tai, kad jos neįvykdė reikalavimo pateikti 30 straipsnyje nurodytą informaciją. Prireikus, prašant ETRI, Komisija gali paskelbti šių
  įmonių pavadinimus.

▐

33 straipsnis

Interesų deklaravimas

ETRI
  darbuotojai,
  ETRI Reguliavimo valdybos nariai ir vykdomasis direktorius
  pateikia
  metinę
  įsipareigojimų deklaraciją ir interesų deklaraciją, kurioje nurodo, jog neturi jokių tiesioginių arba netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą. Tokios deklaracijos pateikiamos raštu.

34 straipsnis

Skaidrumas

1.   
  ETRI
  savo veiklą vykdo itin skaidriai.

2.   
  ETRI
  užtikrina, kad visuomenei ir visoms suinteresuotosioms šalims prireikus būtų pateikiama objektyvi, patikima ir lengvai gaunama informacija, ypač susijusi su
  ETRI
  darbo rezultatais.
  ETRI
  taip pat ║ viešai skelbia
  Reguliavimo valdybos narių ir vykdomojo
  direktoriaus interesų deklaracijas ▐.

3.   Reguliavimo valdyba, vadovaudamasi
  vykdomojo
  direktoriaus siūlymu, gali leisti suinteresuotosioms šalims stebėti kai kurių
  ETRI
  darbų eigą.

4.   Savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse
  ETRI
  nustato praktinę 1 ir 2 dalyse nurodytų skaidrumo taisyklių įgyvendinimo tvarką.

35 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Institucija neatskleidžia trečiosioms šalims informacijos, kurią ji tvarko arba gauna ir kurią reikalaujama laikyti slapta.

2.   
  ETRI Reguliavimo valdybos
  nariams,
  vykdomajam
  direktoriui, išorės ekspertams
  ir ETRI
  darbuotojams ▐ net ir tuo atveju, jei jie baigė eiti pareigas, taikomi konfidencialumo reikalavimai pagal Sutarties 287 straipsnį.

3.   Savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse
  ETRI
  nustato praktinę 1 ir 2 dalyse nurodytų konfidencialumo taisyklių įgyvendinimo tvarką.

4.   Nepažeisdama 36 straipsnio

  ETRI
  , vadovaudamasi Sprendimu 2001/844/EB, (EAPB, Euratomas) (20), imasi tinkamų priemonių informacijai, kuriai taikomas konfidencialumo reikalavimas ir su kuria ji gali susipažinti arba kurią jai pateikia valstybės narės ar
  NRI
  , apsaugoti. Valstybės narės imasi lygiaverčių priemonių pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus. Turi būti deramai atsižvelgiama į tai, kad galimas esminių Bendrijos arba vienos ar daugiau jos valstybių narių interesų pažeidimas gali būti pavojingas. Visos valstybės narės ir Komisija laikosi atitinkamos saugumo klasifikacijos, kurią nurodo dokumento rengėjas.

36 straipsnis

Dokumentų prieinamumas

1.   
  ETRI
  turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   
  Reguliavimo
  valdyba priima praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo priemones per šešis mėnesius nuo faktinės
  ETRI
  veiklos pradžios.

▐

37 straipsnis

Teisinis statusas

1.   
  ETRI
  yra juridinio asmens statusą turinti Bendrijos įstaiga.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje
  ETRI
  naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal nacionalinę teisę. Pirmiausia ji gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą ir juo disponuoti, taip pat būti šalimi teismo procese.

3.   
  ETRI
  atstovauja
  vykdomasis
  direktorius.

4.   
  ETRI
  būstinė yra [ ...]. Kol bus įrengtos patalpos,
  ETRI
  dirbs Komisijos patalpose.

38 straipsnis

Darbuotojai

1.   
  ETRI
  darbuotojams ▐ taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir bendrai Europos bendrijos institucijų priimtos šių tarnybos nuostatų ir įdarbinimo sąlygų taikymo taisyklės.

2.   Komisijai pritarus,
  Reguliavimo
  valdyba priima būtinas įgyvendinimo priemones Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nustatyta tvarka.

3.   Savo darbuotojų atžvilgiu
  ETRI
  naudojasi įgaliojimais, kurie skiriančiajai institucijai suteikiami pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kurie institucijai, turinčiai teisę sudaryti sutartis, suteikiami pagal kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.

4.   
  Reguliavimo
  valdyba gali priimti nuostatas, leidžiančias
  ▐
  ║ valstybių narių deleguotus nacionalinius ekspertus paskirti į

  ETRI
  .

39 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

ETRI
  ir jos darbuotojams taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

40 straipsnis

ETRI
  atsakomybė

1.   Nesutartinės atsakomybės atveju
  ETRI
  , remdamasi bendraisiais principais, nustatytais ║ valstybių narių įstatymuose, atlygina bet kokią žalą, kurią ji arba jos darbuotojai padaro vykdydami savo pareigas. Bet koks ginčas, kylantis dėl tokios žalos atlyginimo, priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

2.   Asmeninę
  ETRI
  darbuotojų finansinę ir drausminę atsakomybę
  ETRI
  reglamentuoja atitinkamos
  ETRI
  darbuotojams taikomos nuostatos.

41 straipsnis

Asmens duomenų apsauga

Tvarkant su asmenimis susijusius duomenis,
  ETRI
  taikomos Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatos.

42 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

ETRI
  veikloje gali dalyvauti Europos šalys, kurios su Bendrija yra sudariusios susitarimus, kuriais tokios šalys priėmė ir taiko Bendrijos teisės aktus šio reglamento taikymo srityje. Laikantis atitinkamų šių susitarimų nuostatų, nustatoma tvarka, nurodant išsamias šių šalių dalyvavimo
  ETRI
  darbe taisykles, visų pirma dėl tokio dalyvavimo pobūdžio ir masto.
  Reguliavimo valdybos sprendimu pagal šią tvarką
  gali būti numatytas atstovavimas Reguliavimo
  valdybos posėdžiuose
  be balsavimo teisės.

43 straipsnis

Ryšių komitetas

1.   Įgyvendinant šio reglamento nuostatas, Komisijai padeda Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 22 straipsniu įsteigtas Ryšių komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką
   (21) 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

44 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

Per
  trejus metus
  nuo faktinės veiklos pradžios ▐ Komisija skelbia
  ETRI
  veikloje ▐ įgytos patirties
  vertinimo
  ataskaitą. Vertinimo ataskaita apima
  ETRI
  pasiektus rezultatus ir jos darbo metodus, atsižvelgiant į šiame reglamente bei jos metinėse darbo programose apibrėžtus tikslus, įgaliojimus ir užduotis. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių nuomonę Bendrijos ir nacionaliniu lygmeniu
  ir ji siunčiama
  Europos Parlamentui bei Tarybai.
  Europos Parlamentas pateikia nuomonę dėl vertinimo ataskaitos.

Iki 2014 m. sausio 1 d. turėtų būti peržiūrima ir įvertinama, ar reikia išplėsti ETRI įgaliojimus. Jei šis išplėtimas pateisinamas, reikėtų apsvarstyti biudžeto ir procedūrines nuostatas bei žmogiškuosius išteklius.

45 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja [2009 m. gruodžio 31 d.].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ... ║,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  
  OL C 224, 2008 8 30, p. 50
  .

1

OL C 224, 2008 8 30, p. 50

(2)  
  OL C 257, 2008 10 9, p. 51
  .

2

OL C 257, 2008 10 9, p. 51

(3)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

4

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

5

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

7

(8)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37. ║.

8

(9)  

  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 370.

9

OL C 146 E, 2008 6 12, p. 370.

(10)  OL L 200, 2002 7 30, p. 38.

10

(11)  
  OL C 104, 2006 5 3, p. 19
  ir
  OL C 191, 2007 8 17, p. 17.

11

OL C 104, 2006 5 3, p. 19

OL C 191, 2007 8 17, p. 17.

(12)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

12

(13)  OL L 171, 2007 6 29, p. 32.

13

(14)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

14

(15)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

15

(16)  

  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

16

OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(17)  
  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

17

OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

(18)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

18

(19)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

19

(20)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

20

(21)  
  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

21

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/359

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisElektroninių ryšių tinklai ir universaliosios paslaugos, asmens duomenų ir vartotojų apsauga ***I

P6_TA(2008)0452

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

2010/C 8 E/47

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0698),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0420/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0318/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2007)0248

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. rugsėjo 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/ .../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (3),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (4),

kadangi:

| (1) | Galiojančią elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą sudaro šios ║ direktyvos: 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (7), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (8), ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (9). Komisija turi reguliariai persvarstyti jų veikimą, siekdama visų pirma nustatyti, ar reikia jas pakeisti atsižvelgiant į technologijų ir rinkos pokyčius. |
| --- | --- |

(1)

Galiojančią elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą sudaro šios ║ direktyvos: 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (7), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (8), ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (9). Komisija turi reguliariai persvarstyti jų veikimą, siekdama visų pirma nustatyti, ar reikia jas pakeisti atsižvelgiant į technologijų ir rinkos pokyčius.

| (2) | Šiuo atžvilgiu Komisija pateikė savo išvadas 2006 m. birželio 29 d. Komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo. |
| --- | --- |

(2)

Šiuo atžvilgiu Komisija pateikė savo išvadas 2006 m. birželio 29 d. Komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo.

| (3) | ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos reforma, apimanti neįgaliems paslaugų gavėjams skirtų nuostatų sustiprinimą, yra esminis žingsnis siekiant bendros Europos informacijos erdvės ir tuo pat metu įtraukiosios informacinės visuomenės. Šie tikslai įtraukti į strateginį informacinės visuomenės plėtros planą, aprašytą ║ 2005 m. birželio 1 d. Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“. |
| --- | --- |

(3)

ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos reforma, apimanti neįgaliems paslaugų gavėjams skirtų nuostatų sustiprinimą, yra esminis žingsnis siekiant bendros Europos informacijos erdvės ir tuo pat metu įtraukiosios informacinės visuomenės. Šie tikslai įtraukti į strateginį informacinės visuomenės plėtros planą, aprašytą ║ 2005 m. birželio 1 d. Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“.

| (4) | Universaliosios paslaugos – tai apsauginė sistema žmonėms, kurie dėl finansinių išteklių, gyvenamosios vietos geografinių ypatybių ar ypatingų socialinių poreikių negali pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, kurios prieinamos didžiajai daliai piliečių. Direktyvoje 2002/22/EB numatyti pagrindinių universaliųjų paslaugų įsipareigojimai apima reikalavimą paslaugų gavėjų prašymu teikti jiems sujungimą su viešuoju telefono ryšio tinklu fiksuotoje vietoje prieinama kaina. Taigi, tai nesusiję nei su judriojo ryšio paslaugomis, nei su plačiajuoste prieiga prie interneto. Šis pagrindinis įsipareigojimas dabar prieštarauja technologinei ir rinkos plėtrai, nes judrusis ryšys gali būti svarbiausia prieigos daugumoje vietovių priemonė, o tinklai vis dažniau naudoja technologiją, susijusią su judriuoju ir plačiajuosčiu ryšiu. Dėl tokios raidos kyla poreikis įvertinti, ar esama techninių, socialinių ir ekonominių sąlygų, pagrindžiančių judriojo ryšio ir plačiajuostės prieigos įtraukimą į universaliųjų paslaugų įsipareigojimus, taip pat ir finansiniu požiūriu. Todėl Komisija ne vėliau kaip 2008 m. rudenį pristatys universaliųjų paslaugų įsipareigojimų apimties persvarstymą ir pasiūlymus, kaip pagerinti Direktyvą 2002/22/EB siekiant patenkinti atitinkamus visuomenės interesus. Persvarstant bus atsižvelgiama į ekonominį konkurencingumą ir bus įtraukta socialinių, komercinių ir technologinių sąlygų bei socialinės atskirties rizikos analizė. Taip pat bus svarstomi visų iš naujo nustatytų universaliųjų paslaugų įsipareigojimų techninio ir ekonominio įgyvendinamumo, apskaičiuotų išlaidų, išlaidų paskirstymo ir finansavimo modeliai. Kadangi klausimai, susiję su universaliųjų paslaugų įsipareigojimų apimtimi bus sprendžiami taikant atskirą procedūrą, ši direktyva susijusi tik su kitais Direktyvos 2002/22/EB aspektais. |
| --- | --- |

(4)

Universaliosios paslaugos – tai apsauginė sistema žmonėms, kurie dėl finansinių išteklių, gyvenamosios vietos geografinių ypatybių ar ypatingų socialinių poreikių negali pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, kurios prieinamos didžiajai daliai piliečių. Direktyvoje 2002/22/EB numatyti pagrindinių universaliųjų paslaugų įsipareigojimai apima reikalavimą paslaugų gavėjų prašymu teikti jiems sujungimą su viešuoju telefono ryšio tinklu fiksuotoje vietoje prieinama kaina. Taigi, tai nesusiję nei su judriojo ryšio paslaugomis, nei su plačiajuoste prieiga prie interneto. Šis pagrindinis įsipareigojimas dabar prieštarauja technologinei ir rinkos plėtrai, nes judrusis ryšys gali būti svarbiausia prieigos daugumoje vietovių priemonė, o tinklai vis dažniau naudoja technologiją, susijusią su judriuoju ir plačiajuosčiu ryšiu. Dėl tokios raidos kyla poreikis įvertinti, ar esama techninių, socialinių ir ekonominių sąlygų, pagrindžiančių judriojo ryšio ir plačiajuostės prieigos įtraukimą į universaliųjų paslaugų įsipareigojimus, taip pat ir finansiniu požiūriu. Todėl Komisija ne vėliau kaip 2008 m. rudenį pristatys universaliųjų paslaugų įsipareigojimų apimties persvarstymą ir pasiūlymus, kaip pagerinti Direktyvą 2002/22/EB siekiant patenkinti atitinkamus visuomenės interesus. Persvarstant bus atsižvelgiama į ekonominį konkurencingumą ir bus įtraukta socialinių, komercinių ir technologinių sąlygų bei socialinės atskirties rizikos analizė. Taip pat bus svarstomi visų iš naujo nustatytų universaliųjų paslaugų įsipareigojimų techninio ir ekonominio įgyvendinamumo, apskaičiuotų išlaidų, išlaidų paskirstymo ir finansavimo modeliai. Kadangi klausimai, susiję su universaliųjų paslaugų įsipareigojimų apimtimi bus sprendžiami taikant atskirą procedūrą, ši direktyva susijusi tik su kitais Direktyvos 2002/22/EB aspektais.

| (5) | Aiškumo ir paprastumo sumetimais šiame teisės akte nagrinėjami tik direktyvų 2002/22/EB ir 2002/58/EB pakeitimai. |
| --- | --- |

(5)

Aiškumo ir paprastumo sumetimais šiame teisės akte nagrinėjami tik direktyvų 2002/22/EB ir 2002/58/EB pakeitimai.

| (6) | Nepažeidžiant 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo

   (10)

  ir ypač jos 3 straipsnio 3 dalies f punkte nustatytų reikalavimų, siekiant palengvinti prieigą prie tinklų ir naudojimąsi paslaugomis, į Direktyvos 2002/22/EB taikymo sritį turi būti įtraukti tam tikri su galiniais įrenginiais, įskaitant įrenginius, skirtus paslaugų gavėjams, turintiems negalią, susiję aspektai. Tokie įrenginiai šiuo metu apima tik imtuvinius radijo ryšio įrenginius ir galinius televizijos įrenginius bei specialius paslaugų gavėjams, turintiems klausos negalią, skirtus galinius įrenginius
  . |
| --- | --- |

(6)

Nepažeidžiant 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo

   (10)

  ir ypač jos 3 straipsnio 3 dalies f punkte nustatytų reikalavimų, siekiant palengvinti prieigą prie tinklų ir naudojimąsi paslaugomis, į Direktyvos 2002/22/EB taikymo sritį turi būti įtraukti tam tikri su galiniais įrenginiais, įskaitant įrenginius, skirtus paslaugų gavėjams, turintiems negalią, susiję aspektai. Tokie įrenginiai šiuo metu apima tik imtuvinius radijo ryšio įrenginius ir galinius televizijos įrenginius bei specialius paslaugų gavėjams, turintiems klausos negalią, skirtus galinius įrenginius
  .

| (7) | Valstybės narės turėtų pasiūlyti priemones, skatinančias plačiai prieinamų produktų ir paslaugų, įskaitant paslaugas neįgaliems gavėjams, rinkos kūrimą. Tai gali būti pasiekta, inter alia, darant nuorodą į Europos standartus, nustatant elektroninio prieinamumo reikalavimus viešųjų pirkimų procedūroms ir paslaugų, susijusių su kvietimais dalyvauti konkursuose, teikimui atsižvelgiant į teisės aktus, remiančius neįgaliųjų teises. |
| --- | --- |

(7)

Valstybės narės turėtų pasiūlyti priemones, skatinančias plačiai prieinamų produktų ir paslaugų, įskaitant paslaugas neįgaliems gavėjams, rinkos kūrimą. Tai gali būti pasiekta, inter alia, darant nuorodą į Europos standartus, nustatant elektroninio prieinamumo reikalavimus viešųjų pirkimų procedūroms ir paslaugų, susijusių su kvietimais dalyvauti konkursuose, teikimui atsižvelgiant į teisės aktus, remiančius neįgaliųjų teises.

| (8) | Reikia pakoreguoti apibrėžtis, kad jos atitiktų technologijų neutralumo principą ir neatsiliktų nuo technologijų plėtros. Visų pirma paslaugos teikimo sąlygos turėtų būti atskirtos nuo veiksnių, kuriais faktiškai apibrėžiama viešoji telefono ryšio paslauga, t. y. visuomenei prieinama
  elektroninių ryšių
  paslauga, skirta tiesiogiai arba netiesiogiai individualaus pasirinkimo arba išankstinio pasirinkimo būdu arba perkant perpardavėjų paslaugas inicijuoti ir gauti nacionalinius ir (arba) tarptautinius skambučius
  ir ryšių priemones, skirtas paslaugų gavėjams, turintiems negalią,
  naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane
  , kai tokia paslauga pagrįsta grandžių arba paketo jungimo technologija. Ši paslauga yra dvikrypčio pobūdžio, suteikianti galimybę abiems šalims užmegzti ryšį
  . Visų šių sąlygų neatitinkanti paslauga
  , pvz., „pelės spustelėjimo“ programa klientų aptarnavimo tinklavietėje,
  nėra viešoji telefono ryšio paslauga. |
| --- | --- |

(8)

Reikia pakoreguoti apibrėžtis, kad jos atitiktų technologijų neutralumo principą ir neatsiliktų nuo technologijų plėtros. Visų pirma paslaugos teikimo sąlygos turėtų būti atskirtos nuo veiksnių, kuriais faktiškai apibrėžiama viešoji telefono ryšio paslauga, t. y. visuomenei prieinama
  elektroninių ryšių
  paslauga, skirta tiesiogiai arba netiesiogiai individualaus pasirinkimo arba išankstinio pasirinkimo būdu arba perkant perpardavėjų paslaugas inicijuoti ir gauti nacionalinius ir (arba) tarptautinius skambučius
  ir ryšių priemones, skirtas paslaugų gavėjams, turintiems negalią,
  naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane
  , kai tokia paslauga pagrįsta grandžių arba paketo jungimo technologija. Ši paslauga yra dvikrypčio pobūdžio, suteikianti galimybę abiems šalims užmegzti ryšį
  . Visų šių sąlygų neatitinkanti paslauga
  , pvz., „pelės spustelėjimo“ programa klientų aptarnavimo tinklavietėje,
  nėra viešoji telefono ryšio paslauga.

| (9) | Būtina paaiškinti tam tikrų nuostatų taikymą, kad būtų atsižvelgta į situacijas, kai paslaugos teikėjas perparduoda arba parduoda kitu pavadinimu kitos įmonės teikiamas viešąsias telefono ryšio paslaugas. |
| --- | --- |

(9)

Būtina paaiškinti tam tikrų nuostatų taikymą, kad būtų atsižvelgta į situacijas, kai paslaugos teikėjas perparduoda arba parduoda kitu pavadinimu kitos įmonės teikiamas viešąsias telefono ryšio paslaugas.

| (10) | Dėl technologijų ir rinkos raidos tinklų srityje vis labiau pereinama prie „interneto protokolo“ (IP) technologijos, o vartotojai gali vis labiau pasirinkti iš įvairių konkuruojančių balso paslaugų teikėjų. Todėl valstybės narės turėtų galėti atskirti universaliųjų paslaugų įpareigojimus, susijusius su prisijungimo fiksuotoje vietoje prie viešojo ryšių tinklo teikimu, nuo viešosios telefono ryšio paslaugos teikimo (įskaitant skambučius skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms numeriu „112“). Toks atskyrimas neturėtų turėti poveikio Bendrijos lygmeniu apibrėžtų ir persvarstytų universaliųjų paslaugų įpareigojimų apimčiai. Valstybės narės, kurios naudoja ne tik numerį „112“, bet ir kitus nacionalinius skubios pagalbos iškvietimo tarnybų numerius, įmonėms gali nustatyti panašius įpareigojimus, susijusius su galimybe naudotis tais nacionaliniais skubios pagalbos iškvietimo tarnybų numeriais. |
| --- | --- |

(10)

Dėl technologijų ir rinkos raidos tinklų srityje vis labiau pereinama prie „interneto protokolo“ (IP) technologijos, o vartotojai gali vis labiau pasirinkti iš įvairių konkuruojančių balso paslaugų teikėjų. Todėl valstybės narės turėtų galėti atskirti universaliųjų paslaugų įpareigojimus, susijusius su prisijungimo fiksuotoje vietoje prie viešojo ryšių tinklo teikimu, nuo viešosios telefono ryšio paslaugos teikimo (įskaitant skambučius skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms numeriu „112“). Toks atskyrimas neturėtų turėti poveikio Bendrijos lygmeniu apibrėžtų ir persvarstytų universaliųjų paslaugų įpareigojimų apimčiai. Valstybės narės, kurios naudoja ne tik numerį „112“, bet ir kitus nacionalinius skubios pagalbos iškvietimo tarnybų numerius, įmonėms gali nustatyti panašius įpareigojimus, susijusius su galimybe naudotis tais nacionaliniais skubios pagalbos iškvietimo tarnybų numeriais.

| (11) | Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti stebėti į universaliųjų paslaugų įpareigojimų taikymo sritį patenkančių paslaugų mažmeninių tarifų pokyčius ir dydį net tuo atveju, jei valstybė narė dar nepaskyrė įmonės universaliajai paslaugai teikti. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti stebėti į universaliųjų paslaugų įpareigojimų taikymo sritį patenkančių paslaugų mažmeninių tarifų pokyčius ir dydį net tuo atveju, jei valstybė narė dar nepaskyrė įmonės universaliajai paslaugai teikti.

| (12) | Reikėtų išbraukti nereikalingus įpareigojimus, kurie buvo skirti perėjimui nuo senos 1998 m. reguliavimo sistemos prie 2002 m. sistemos palengvinti, kartu su kitomis nuostatomis, kurios iš dalies sutampa su nustatytosiomis Direktyvoje 2002/21/EB ir jas dubliuoja. |
| --- | --- |

(12)

Reikėtų išbraukti nereikalingus įpareigojimus, kurie buvo skirti perėjimui nuo senos 1998 m. reguliavimo sistemos prie 2002 m. sistemos palengvinti, kartu su kitomis nuostatomis, kurios iš dalies sutampa su nustatytosiomis Direktyvoje 2002/21/EB ir jas dubliuoja.

| (13) | Reikalavimas teikti minimalų skirtųjų linijų rinkinį mažmeniniu lygmeniu, kuris buvo būtinas siekiant užtikrinti tolesnį 1998 m. reguliavimo sistemos nuostatų taikymą skirtųjų linijų srityje, kuri dar nebuvo pakankamai konkurencinga įsigaliojant 2002 m. sistemai, nebėra būtinas ir turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(13)

Reikalavimas teikti minimalų skirtųjų linijų rinkinį mažmeniniu lygmeniu, kuris buvo būtinas siekiant užtikrinti tolesnį 1998 m. reguliavimo sistemos nuostatų taikymą skirtųjų linijų srityje, kuri dar nebuvo pakankamai konkurencinga įsigaliojant 2002 m. sistemai, nebėra būtinas ir turėtų būti panaikintas.

| (14) | Tolesnis operatoriaus individualaus pasirinkimo ir išankstinio pasirinkimo nustatymas tiesiogiai Bendrijos teisės aktais galėtų trukdyti technologijų pažangai. Būtų geriau, jei šias priemones nustatytų nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi Direktyvoje 2002/21/EB nustatyta tvarka atliktu rinkos tyrimu. |
| --- | --- |

(14)

Tolesnis operatoriaus individualaus pasirinkimo ir išankstinio pasirinkimo nustatymas tiesiogiai Bendrijos teisės aktais galėtų trukdyti technologijų pažangai. Būtų geriau, jei šias priemones nustatytų nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi Direktyvoje 2002/21/EB nustatyta tvarka atliktu rinkos tyrimu.

| (15) | Tam tikrų nuostatų taikymas sutartims galioja ne tik vartotojams, bet ir kitiems galutiniams paslaugų gavėjams, pirmiausia mikroįmonėms ir mažomis bei vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios gali teikti pirmenybę sutarčiai, pritaikytai prie vartotojų poreikio. Siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos teikėjams ir painiavos, susijusios su MVĮ apibrėžtimi, tam tikrų nuostatų taikymas sutartims nėra automatinis kitiems galutiniams paslaugų gavėjams, jeigu jie to nepaprašo. Valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių MVĮ informuotumui apie šią galimybę skatinti. |
| --- | --- |

(15)

Tam tikrų nuostatų taikymas sutartims galioja ne tik vartotojams, bet ir kitiems galutiniams paslaugų gavėjams, pirmiausia mikroįmonėms ir mažomis bei vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios gali teikti pirmenybę sutarčiai, pritaikytai prie vartotojų poreikio. Siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos teikėjams ir painiavos, susijusios su MVĮ apibrėžtimi, tam tikrų nuostatų taikymas sutartims nėra automatinis kitiems galutiniams paslaugų gavėjams, jeigu jie to nepaprašo. Valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių MVĮ informuotumui apie šią galimybę skatinti.

| (16) | Elektroninių ryšių paslaugų teikėjai turėtų užtikrinti, kad jų abonentai būtų tinkamai informuojami apie tai, ar jiems suteikta galimybė naudotis skubios pagalbos iškvietimo
  ir skambinančiojo vietos nustatymo duomenų
  paslaugomis, ir kad jiems būtų suteikiama aiški ir skaidri informacija paslaugų teikimo sutartyje ir reguliariai po to, pavyzdžiui, pateikiant abonentui informaciją su sąskaita.
  Ši informacija, remiantis planuojamais techniniais paslaugos veikimo parametrais ir prieinama infrastruktūra, apima visus teritorinės aprėpties apribojimus. Kai paslauga neteikiama perjungiamuoju telefono tinklu, informacija turėtų taip pat apimti prieigos ir skambinančiojo vietos nustatymo duomenų patikimumo lygį lyginant su perjungiamuoju telefono tinklu, atsižvelgiant į dabartinius technologijos ir kokybės standartus bei Direktyvoje 2002/22/EB nustatytų paslaugos parametrų kokybę. Balso skambučiai išlieka tvirčiausia ir patikimiausia prieigos prie skubios pagalbos iškvietimo forma. Kiti susisiekimo būdai, pvz., teksto pranešimai, gali būti mažiau patikimi ir neužtikrinantys tiesioginio ryšio. Vis dėlto, jeigu valstybės narės mano, kad tai tinkama, jos gali skatinti kitų prieigos prie skubios pagalbos iškvietimo būdų, kuriais galima užtikrinti balso skambučiams lygiavertę prieigą, plėtotę ir įgyvendinimą.
  Klientai taip pat turėtų būti gerai informuojami apie galimus veiksmus
  , kurių gali imtis elektroninių ryšių paslaugų teikėjas, kad užkirstų kelią grėsmėms saugumui arba reaguodamas į saugumo arba vientisumo incidentus, nes tokios priemonės gali turėti tiesioginio arba netiesioginio poveikio kliento duomenims, privatumui arba kitiems teikiamos paslaugos aspektams. |
| --- | --- |

(16)

Elektroninių ryšių paslaugų teikėjai turėtų užtikrinti, kad jų abonentai būtų tinkamai informuojami apie tai, ar jiems suteikta galimybė naudotis skubios pagalbos iškvietimo
  ir skambinančiojo vietos nustatymo duomenų
  paslaugomis, ir kad jiems būtų suteikiama aiški ir skaidri informacija paslaugų teikimo sutartyje ir reguliariai po to, pavyzdžiui, pateikiant abonentui informaciją su sąskaita.
  Ši informacija, remiantis planuojamais techniniais paslaugos veikimo parametrais ir prieinama infrastruktūra, apima visus teritorinės aprėpties apribojimus. Kai paslauga neteikiama perjungiamuoju telefono tinklu, informacija turėtų taip pat apimti prieigos ir skambinančiojo vietos nustatymo duomenų patikimumo lygį lyginant su perjungiamuoju telefono tinklu, atsižvelgiant į dabartinius technologijos ir kokybės standartus bei Direktyvoje 2002/22/EB nustatytų paslaugos parametrų kokybę. Balso skambučiai išlieka tvirčiausia ir patikimiausia prieigos prie skubios pagalbos iškvietimo forma. Kiti susisiekimo būdai, pvz., teksto pranešimai, gali būti mažiau patikimi ir neužtikrinantys tiesioginio ryšio. Vis dėlto, jeigu valstybės narės mano, kad tai tinkama, jos gali skatinti kitų prieigos prie skubios pagalbos iškvietimo būdų, kuriais galima užtikrinti balso skambučiams lygiavertę prieigą, plėtotę ir įgyvendinimą.
  Klientai taip pat turėtų būti gerai informuojami apie galimus veiksmus
  , kurių gali imtis elektroninių ryšių paslaugų teikėjas, kad užkirstų kelią grėsmėms saugumui arba reaguodamas į saugumo arba vientisumo incidentus, nes tokios priemonės gali turėti tiesioginio arba netiesioginio poveikio kliento duomenims, privatumui arba kitiems teikiamos paslaugos aspektams.

| (17) | Galinių įrenginių atžvilgiu paslaugų teikimo sutartyje nurodomi visi teikėjo nustatyti vartotojui taikomi galinių įrenginių naudojimo apribojimai, pvz., judriojo ryšio įranga, kuri veikia tik su tam tikro operatoriaus SIM kortele, visi mokesčiai, kuriuos reikės sumokėti nutraukus sutartį, nepriklausomai nuo to, ar nustatytas terminas bus pasibaigęs ar ne, įskaitant kainą, kurią reikės sumokėti norint išlaikyti įrangą. |
| --- | --- |

(17)

Galinių įrenginių atžvilgiu paslaugų teikimo sutartyje nurodomi visi teikėjo nustatyti vartotojui taikomi galinių įrenginių naudojimo apribojimai, pvz., judriojo ryšio įranga, kuri veikia tik su tam tikro operatoriaus SIM kortele, visi mokesčiai, kuriuos reikės sumokėti nutraukus sutartį, nepriklausomai nuo to, ar nustatytas terminas bus pasibaigęs ar ne, įskaitant kainą, kurią reikės sumokėti norint išlaikyti įrangą.

| (18) | Teikėjui nekeliant jokių reikalavimų imtis veiksmų, viršijančių Bendrijos teisės reikalavimus, paslaugų teikimo sutartyje taip pat turėtų būti nurodomi veiksmai, kurių teikėjas galėtų imtis reaguodamas į saugumo arba vientisumo incidentus, ir priemonės, kurių teikėjas imasi siekdamas kompensuoti įvykus tokiems incidentams. |
| --- | --- |

(18)

Teikėjui nekeliant jokių reikalavimų imtis veiksmų, viršijančių Bendrijos teisės reikalavimus, paslaugų teikimo sutartyje taip pat turėtų būti nurodomi veiksmai, kurių teikėjas galėtų imtis reaguodamas į saugumo arba vientisumo incidentus, ir priemonės, kurių teikėjas imasi siekdamas kompensuoti įvykus tokiems incidentams.

| (19) | Siekiant išspręsti viešojo intereso klausimus, susijusius su naudojimusi ryšių paslaugomis, ir paskatinti kitų teisių ir laisvių apsaugą, atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos turi turėti galimybę su paslaugų teikėjų pagalba parengti ir skleisti visuomenės intereso informaciją, susijusią su naudojimusi ryšių paslaugomis. Ši informacija turėtų apimti visuomenės intereso perspėjimus dėl autoriaus teisių pažeidimų, kitokio neteisėto naudojimosi ir žalingo turinio skleidimo, patarimus ir apsaugos priemones, susijusius su asmens saugumui, privatumui ir asmens duomenims kylančiais pavojais, pvz., dėl asmeninės informacijos atskleidimo atitinkamomis aplinkybėmis. Informaciją galima būtų koordinuoti pagal Direktyvos 2002/22/EB 33 straipsnio 2 a dalyje nurodytą bendradarbiavimo procedūrą. Tokia visuomenės intereso informacija turėtų būti atnaujinama, kai reikia, ir ji turėtų būti pateikiama lengvai suprantamu spausdintu ir elektroniniu formalu, kurį nustato kiekviena valstybė narė, ir nacionalinėse valstybinių institucijų interneto svetainėse. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę įpareigoti teikėjus skleisti šią standartizuotą informaciją visiems savo klientams tokiu būdu, koks atrodo tinkamas nacionalinėms reguliavimo institucijoms. Dėl didelių papildomų išlaidų, kurias dėl tokios informacijos platinimo patiria paslaugų tiekėjai, turėtų sutarti tiekėjai ir atitinkamos valdžios institucijos ir šias išlaidas turėtų padengti minėtosios institucijos. Informacija taip pat turėtų būti įtraukta į sutartis. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant išspręsti viešojo intereso klausimus, susijusius su naudojimusi ryšių paslaugomis, ir paskatinti kitų teisių ir laisvių apsaugą, atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos turi turėti galimybę su paslaugų teikėjų pagalba parengti ir skleisti visuomenės intereso informaciją, susijusią su naudojimusi ryšių paslaugomis. Ši informacija turėtų apimti visuomenės intereso perspėjimus dėl autoriaus teisių pažeidimų, kitokio neteisėto naudojimosi ir žalingo turinio skleidimo, patarimus ir apsaugos priemones, susijusius su asmens saugumui, privatumui ir asmens duomenims kylančiais pavojais, pvz., dėl asmeninės informacijos atskleidimo atitinkamomis aplinkybėmis. Informaciją galima būtų koordinuoti pagal Direktyvos 2002/22/EB 33 straipsnio 2 a dalyje nurodytą bendradarbiavimo procedūrą. Tokia visuomenės intereso informacija turėtų būti atnaujinama, kai reikia, ir ji turėtų būti pateikiama lengvai suprantamu spausdintu ir elektroniniu formalu, kurį nustato kiekviena valstybė narė, ir nacionalinėse valstybinių institucijų interneto svetainėse. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę įpareigoti teikėjus skleisti šią standartizuotą informaciją visiems savo klientams tokiu būdu, koks atrodo tinkamas nacionalinėms reguliavimo institucijoms. Dėl didelių papildomų išlaidų, kurias dėl tokios informacijos platinimo patiria paslaugų tiekėjai, turėtų sutarti tiekėjai ir atitinkamos valdžios institucijos ir šias išlaidas turėtų padengti minėtosios institucijos. Informacija taip pat turėtų būti įtraukta į sutartis.

| (20) | Abonentų teisė be nuobaudų nutraukti sutartį susijusi su situacija, kai elektroninių ryšių tinklų ir (arba) paslaugų teikėjai pakeičia sutarties sąlygas. |
| --- | --- |

(20)

Abonentų teisė be nuobaudų nutraukti sutartį susijusi su situacija, kai elektroninių ryšių tinklų ir (arba) paslaugų teikėjai pakeičia sutarties sąlygas.

| (21) | Bendrijos vartotojų apsaugos taisyklės ir su Bendrijos teise suderintos nacionalinės taisyklės be išimčių taikomos Direktyvai 2002/22/EB. |
| --- | --- |

(21)

Bendrijos vartotojų apsaugos taisyklės ir su Bendrijos teise suderintos nacionalinės taisyklės be išimčių taikomos Direktyvai 2002/22/EB.

| (22) | Galutiniai paslaugų gavėjai turėtų nuspręsti, kokį teisėtą turinį jie gali siųsti ir gauti ir kokias paslaugas, programas, techninę ir programinę įrangą jie nori naudoti tokiais tikslais, nepažeidžiant tinklų ir paslaugų vientisumo ir saugumo reikalavimų.
  Konkurencinėje rinkoje
  su skaidriais siūlymais, kaip numatyta Direktyvoje 2002/22/EB,
  turėtų būti užtikrinta, kad galutiniai paslaugų gavėjai turėtų prieigą prie bet kokio teisėto turinio bei galėtų jį platinti ir naudotis bet kokiomis savo pasirinktomis teisėtomis prietaikomis ir (arba) paslaugomis, kaip nurodyta Direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnyje. Atsižvelgiant į tai, kad elektroniniai ryšiai tampa vis svarbesni vartotojams ir įmonėms, paslaugų gavėjai visais atvejais turėtų būti visapusiškai informuojami apie bet kokius paslaugų ir (arba) tinklo teikėjo nustatytus elektroninių ryšių paslaugų naudojimo apribojimus ir (arba) suvaržymus.
  Tokia informacija teikėjo pasirinkimu turėtų apimti arba atitinkamo turinio, programos ar paslaugos rūšį, arba atskirų programų ar paslaugų, arba abiejų, rūšį. Priklausomai nuo naudojamų technologijų ir apribojimų ir (arba) išlygų, siekiant taikyti tokius apribojimus ir (arba) tokias išlygas reikia paslaugų gavėjo sutikimo, kaip numatyta Direktyvoje 2002/58/EB. |
| --- | --- |

(22)

Galutiniai paslaugų gavėjai turėtų nuspręsti, kokį teisėtą turinį jie gali siųsti ir gauti ir kokias paslaugas, programas, techninę ir programinę įrangą jie nori naudoti tokiais tikslais, nepažeidžiant tinklų ir paslaugų vientisumo ir saugumo reikalavimų.
  Konkurencinėje rinkoje
  su skaidriais siūlymais, kaip numatyta Direktyvoje 2002/22/EB,
  turėtų būti užtikrinta, kad galutiniai paslaugų gavėjai turėtų prieigą prie bet kokio teisėto turinio bei galėtų jį platinti ir naudotis bet kokiomis savo pasirinktomis teisėtomis prietaikomis ir (arba) paslaugomis, kaip nurodyta Direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnyje. Atsižvelgiant į tai, kad elektroniniai ryšiai tampa vis svarbesni vartotojams ir įmonėms, paslaugų gavėjai visais atvejais turėtų būti visapusiškai informuojami apie bet kokius paslaugų ir (arba) tinklo teikėjo nustatytus elektroninių ryšių paslaugų naudojimo apribojimus ir (arba) suvaržymus.
  Tokia informacija teikėjo pasirinkimu turėtų apimti arba atitinkamo turinio, programos ar paslaugos rūšį, arba atskirų programų ar paslaugų, arba abiejų, rūšį. Priklausomai nuo naudojamų technologijų ir apribojimų ir (arba) išlygų, siekiant taikyti tokius apribojimus ir (arba) tokias išlygas reikia paslaugų gavėjo sutikimo, kaip numatyta Direktyvoje 2002/58/EB.

| (23) | Konkurencinėje rinkoje taip pat turėtų būti užtikrinta, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų gauti pageidaujamos kokybės paslaugą, tačiau tam tikrais atvejais gali būti būtina užtikrinti, kad viešieji ryšių tinklai būtų minimalaus kokybės lygio ir būtų užkirstas kelias paslaugos blogėjimui, naudojimosi apribojimams ir (arba) išlygoms bei srauto lėtėjimui. Jei veiksmingos konkurencijos nėra, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų naudoti direktyvose dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos joms numatytas priemones, kad užtikrintų, jog paslaugų gavėjų prieiga prie tam tikros rūšies turinio arba programų nebūtų nepagrįstai ribojama. Nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat turėtų turėti galimybę rengti gaires, kuriose būtų nustatomi minimalūs paslaugos kokybės reikalavimai pagal Direktyvą 2002/22/EB ir imtis kitų priemonių, kai tokios numatytos priemonės, jų nuomone, pasirodė neveiksmingos siekiant užtikrinti paslaugų gavėjų interesus ir atsižvelgiant į kitas atitinkamas aplinkybes. Tokios gairės ar priemonės galėtų apimti neribojamų paslaugų pradinės pakopos užtikrinimą. |
| --- | --- |

(23)

Konkurencinėje rinkoje taip pat turėtų būti užtikrinta, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų gauti pageidaujamos kokybės paslaugą, tačiau tam tikrais atvejais gali būti būtina užtikrinti, kad viešieji ryšių tinklai būtų minimalaus kokybės lygio ir būtų užkirstas kelias paslaugos blogėjimui, naudojimosi apribojimams ir (arba) išlygoms bei srauto lėtėjimui. Jei veiksmingos konkurencijos nėra, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų naudoti direktyvose dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos joms numatytas priemones, kad užtikrintų, jog paslaugų gavėjų prieiga prie tam tikros rūšies turinio arba programų nebūtų nepagrįstai ribojama. Nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat turėtų turėti galimybę rengti gaires, kuriose būtų nustatomi minimalūs paslaugos kokybės reikalavimai pagal Direktyvą 2002/22/EB ir imtis kitų priemonių, kai tokios numatytos priemonės, jų nuomone, pasirodė neveiksmingos siekiant užtikrinti paslaugų gavėjų interesus ir atsižvelgiant į kitas atitinkamas aplinkybes. Tokios gairės ar priemonės galėtų apimti neribojamų paslaugų pradinės pakopos užtikrinimą.

| (24) | Kadangi nesama atitinkamų Bendrijos teisės taisyklių, turinys, taikymas ir paslaugos turėtų būti laikomi teisėtais arba pažeidžiančiais teisę pagal nacionalinę materialinę ir procedūrinę teisę. Užduotis laikantis tam tikros procedūros nuspręsti, ar turinys, taikymas ar paslaugos yra ar nėra teisėti arba pažeidžiantys teisę tenka atitinkamoms valstybių narių valdžios institucijoms, o ne elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų teikėjams. Direktyva 2002/22/EB nepažeidžia 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva)

   (11)

  , kurioje, be kita ko, įtraukta tarpiniams paslaugų teikėjams skirta taisyklė, kad duomenys turi būti tik persiunčiami. Pagal Direktyvą 2002/22/EB nereikalaujama, kad paslaugų teikėjai stebėtų jų tinklais perduodamą informaciją arba imtųsi baudžiamųjų veiksmų ar pradėtų teisminį savo klientų persekiojimą dėl tokios informacijos, taip pat teikėjai neįpareigojami būti atsakingi už šią informaciją. Atsakomybė už bet kokį baudžiamąjį veiksmą arba teisminį persekiojimą tenka atitinkamoms teisėsaugos institucijoms
  . |
| --- | --- |

(24)

Kadangi nesama atitinkamų Bendrijos teisės taisyklių, turinys, taikymas ir paslaugos turėtų būti laikomi teisėtais arba pažeidžiančiais teisę pagal nacionalinę materialinę ir procedūrinę teisę. Užduotis laikantis tam tikros procedūros nuspręsti, ar turinys, taikymas ar paslaugos yra ar nėra teisėti arba pažeidžiantys teisę tenka atitinkamoms valstybių narių valdžios institucijoms, o ne elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų teikėjams. Direktyva 2002/22/EB nepažeidžia 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva)

   (11)

  , kurioje, be kita ko, įtraukta tarpiniams paslaugų teikėjams skirta taisyklė, kad duomenys turi būti tik persiunčiami. Pagal Direktyvą 2002/22/EB nereikalaujama, kad paslaugų teikėjai stebėtų jų tinklais perduodamą informaciją arba imtųsi baudžiamųjų veiksmų ar pradėtų teisminį savo klientų persekiojimą dėl tokios informacijos, taip pat teikėjai neįpareigojami būti atsakingi už šią informaciją. Atsakomybė už bet kokį baudžiamąjį veiksmą arba teisminį persekiojimą tenka atitinkamoms teisėsaugos institucijoms
  .

| (25) | Direktyva 2002/22/EB nepažeidžiamas paslaugų teikėjų vykdomas pagrįstas ir nediskriminuojamas tinklų valdymas. |
| --- | --- |

(25)

Direktyva 2002/22/EB nepažeidžiamas paslaugų teikėjų vykdomas pagrįstas ir nediskriminuojamas tinklų valdymas.

| (26) | Kadangi nenuoseklios priemonės gali labai susilpninti vidaus rinkos pasiekimus, Komisija turėtų įvertinti visas nacionalinių reguliavimo institucijų parengtas galimo reguliavimo įsikišimo Bendrijoje gaires ar kitas priemones ir, prireikus, priima technines įgyvendinimo priemones siekiant užtikrinti nuoseklų taikymą visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi nenuoseklios priemonės gali labai susilpninti vidaus rinkos pasiekimus, Komisija turėtų įvertinti visas nacionalinių reguliavimo institucijų parengtas galimo reguliavimo įsikišimo Bendrijoje gaires ar kitas priemones ir, prireikus, priima technines įgyvendinimo priemones siekiant užtikrinti nuoseklų taikymą visoje Bendrijoje.

| (27) | Galimybė gauti informaciją apie skaidrius, naujausius ir palyginamus tarifus - svarbiausias veiksnys vartotojams konkurencinėse rinkose, kuriose paslaugas siūlo keli paslaugų teikėjai. Elektroninių ryšių paslaugų vartotojai turėtų galėti lengvai palyginti įvairių rinkoje siūlomų paslaugų kainas remdamiesi lengvai prieinama forma skelbiama informacija apie tarifus. Kad jie galėtų lengvai palyginti kainas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimus reikalauti iš operatorių didesnio tarifų skaidrumo ir užtikrinti, kad trečiosios šalys turėtų teisę be jokio mokesčio naudotis elektroninių ryšių paslaugas teikiančių įmonių skelbiamais viešais tarifais. Nacionalinės reguliavimo institucijos
  pačios ar per trečiąsias šalis
  turėtų
  nemokamai ar už pagrįstą kainą
  paskelbti kainų gaires, jei šios nebuvo pateiktos rinkoje. Operatoriai neturėtų turėti teisės gauti jokio atlygio už tokį naudojimąsi tarifais,
  jeigu jie
  jau buvo paskelbti ir todėl yra vieši. Be to, paslaugų gavėjai turėtų būti tinkamai informuojami apie kainą arba siūlomos paslaugos rūšį prieš jiems perkant paslaugą, ypač jei nemokamo telefono ryšio numeriui taikomi papildomi mokesčiai.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę reikalauti, kad tokia informacija būtų teikiama bendrai ir, tam tikrų jų nustatytų paslaugų kategorijų atveju, prieš sujungiant skambutį. Nustatydamos skambučių, kurių kainų informacija skelbiama iš anksto, kategorijas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų tinkamai atsižvelgti į paslaugos pobūdį, taikomas kainodaros sąlygas ir į tai, ar juos siūlo teikėjas, kuris nėra elektroninių ryšių paslaugų teikėjas. |
| --- | --- |

(27)

Galimybė gauti informaciją apie skaidrius, naujausius ir palyginamus tarifus - svarbiausias veiksnys vartotojams konkurencinėse rinkose, kuriose paslaugas siūlo keli paslaugų teikėjai. Elektroninių ryšių paslaugų vartotojai turėtų galėti lengvai palyginti įvairių rinkoje siūlomų paslaugų kainas remdamiesi lengvai prieinama forma skelbiama informacija apie tarifus. Kad jie galėtų lengvai palyginti kainas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimus reikalauti iš operatorių didesnio tarifų skaidrumo ir užtikrinti, kad trečiosios šalys turėtų teisę be jokio mokesčio naudotis elektroninių ryšių paslaugas teikiančių įmonių skelbiamais viešais tarifais. Nacionalinės reguliavimo institucijos
  pačios ar per trečiąsias šalis
  turėtų
  nemokamai ar už pagrįstą kainą
  paskelbti kainų gaires, jei šios nebuvo pateiktos rinkoje. Operatoriai neturėtų turėti teisės gauti jokio atlygio už tokį naudojimąsi tarifais,
  jeigu jie
  jau buvo paskelbti ir todėl yra vieši. Be to, paslaugų gavėjai turėtų būti tinkamai informuojami apie kainą arba siūlomos paslaugos rūšį prieš jiems perkant paslaugą, ypač jei nemokamo telefono ryšio numeriui taikomi papildomi mokesčiai.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę reikalauti, kad tokia informacija būtų teikiama bendrai ir, tam tikrų jų nustatytų paslaugų kategorijų atveju, prieš sujungiant skambutį. Nustatydamos skambučių, kurių kainų informacija skelbiama iš anksto, kategorijas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų tinkamai atsižvelgti į paslaugos pobūdį, taikomas kainodaros sąlygas ir į tai, ar juos siūlo teikėjas, kuris nėra elektroninių ryšių paslaugų teikėjas.

| (28) | Klientai turėtų būti informuojami apie jų teises, susijusias su jų asmeninės informacijos naudojimu abonentų sąrašuose, ypač apie tokių sąrašų rengimo tikslą ar tikslus, ir apie teisę nemokamai nebūti įtrauktiems į viešuosius abonentų sąrašus, kaip numatoma Direktyvoje 2002/58/EB. Kai esama sistemų, kurios leidžia įtraukti informaciją į sąrašų duomenų bazes, tačiau jos neatskleisti sąrašų paslaugos gavėjams, klientus reikėtų informuoti ir apie šią galimybę. |
| --- | --- |

(28)

Klientai turėtų būti informuojami apie jų teises, susijusias su jų asmeninės informacijos naudojimu abonentų sąrašuose, ypač apie tokių sąrašų rengimo tikslą ar tikslus, ir apie teisę nemokamai nebūti įtrauktiems į viešuosius abonentų sąrašus, kaip numatoma Direktyvoje 2002/58/EB. Kai esama sistemų, kurios leidžia įtraukti informaciją į sąrašų duomenų bazes, tačiau jos neatskleisti sąrašų paslaugos gavėjams, klientus reikėtų informuoti ir apie šią galimybę.

| (29) | Valstybės narės turėtų įsteigti po vieną informacijos centrą visoms vartotojų užklausoms. Šie informacijos centrai, kuriuos galėtų administruoti nacionalinės reguliavimo institucijos kartu su vartotojų asociacijomis, taip pat galėtų teikti teisinę pagalbą ginčų su operatoriais atvejais. Turėtų būti užtikrinta galimybė nemokamai naudotis šiais centrais, o vartotojai turėtų būti informuoti apie jų veikimą reguliariai rengiant informacines kampanijas, kuriose, be to, būtų pateikiama ir informacija apie elektroninių ryšių paslaugų vartotojų chartiją. |
| --- | --- |

(29)

Valstybės narės turėtų įsteigti po vieną informacijos centrą visoms vartotojų užklausoms. Šie informacijos centrai, kuriuos galėtų administruoti nacionalinės reguliavimo institucijos kartu su vartotojų asociacijomis, taip pat galėtų teikti teisinę pagalbą ginčų su operatoriais atvejais. Turėtų būti užtikrinta galimybė nemokamai naudotis šiais centrais, o vartotojai turėtų būti informuoti apie jų veikimą reguliariai rengiant informacines kampanijas, kuriose, be to, būtų pateikiama ir informacija apie elektroninių ryšių paslaugų vartotojų chartiją.

| (30) | Ateities IP tinkluose paslaugos teikimas gali būti atskirtas nuo tinklo teikimo. Valstybės narės turėtų nustatyti tinkamiausias priemones, kurių turi būti imtasi, siekiant užtikrinti galimybę naudotis viešosiomis telefono ryšio paslaugomis, teikiamomis naudojantis viešaisiais ryšių tinklais, ir galimybę nepertraukiamai naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis katastrofiškais tinklo gedimo arba force majeure atvejais. |
| --- | --- |

(30)

Ateities IP tinkluose paslaugos teikimas gali būti atskirtas nuo tinklo teikimo. Valstybės narės turėtų nustatyti tinkamiausias priemones, kurių turi būti imtasi, siekiant užtikrinti galimybę naudotis viešosiomis telefono ryšio paslaugomis, teikiamomis naudojantis viešaisiais ryšių tinklais, ir galimybę nepertraukiamai naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis katastrofiškais tinklo gedimo arba force majeure atvejais.

| (31) | Operatoriaus pagalbos paslaugos apima įvairias galutiniams paslaugų gavėjams skirtas paslaugas. Kaip ir bet kokios kitos pagalbos klientams paslaugos atveju, dėl tokių paslaugų teikimo turėtų būti susitarta komercinėse viešųjų ryšių tinklų ir operatoriaus pagalbos paslaugų teikėjų derybose, todėl nereikia ir toliau pavesti jų teikti. Taigi atitinkamas įpareigojimas turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(31)

Operatoriaus pagalbos paslaugos apima įvairias galutiniams paslaugų gavėjams skirtas paslaugas. Kaip ir bet kokios kitos pagalbos klientams paslaugos atveju, dėl tokių paslaugų teikimo turėtų būti susitarta komercinėse viešųjų ryšių tinklų ir operatoriaus pagalbos paslaugų teikėjų derybose, todėl nereikia ir toliau pavesti jų teikti. Taigi atitinkamas įpareigojimas turėtų būti panaikintas.

| (32) | Informacijos apie abonentus teikimo paslaugos turėtų būti ir dažnai yra teikiamos konkurencijos sąlygomis, remiantis 2002 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyvos 2002/77/EB dėl konkurencijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkose

   (12)

  5 straipsniu. Turėtų būti taikomos didmeninės priemonės, kuriomis būtų užikrinamas duomenų apie galutinius paslaugų gavėjus (ir fiksuotojo, ir judriojo ryšio) įtraukimas į duomeų bazes, į sąnaudas orientuotas tų duomenų teikimas paslaugų teikėjams ir prisijungimo prie tinklo suteikimas į sąnaudas orientuotomis, prieinamomis ir skaidriomis sąlygomis, kad paslaugų gavėjai galėtų visapusiškai naudotis konkurencija, galiausiai siekiant panaikinti mažmeninį šių paslaugų reguliavimą. |
| --- | --- |

(32)

Informacijos apie abonentus teikimo paslaugos turėtų būti ir dažnai yra teikiamos konkurencijos sąlygomis, remiantis 2002 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyvos 2002/77/EB dėl konkurencijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkose

   (12)

  5 straipsniu. Turėtų būti taikomos didmeninės priemonės, kuriomis būtų užikrinamas duomenų apie galutinius paslaugų gavėjus (ir fiksuotojo, ir judriojo ryšio) įtraukimas į duomeų bazes, į sąnaudas orientuotas tų duomenų teikimas paslaugų teikėjams ir prisijungimo prie tinklo suteikimas į sąnaudas orientuotomis, prieinamomis ir skaidriomis sąlygomis, kad paslaugų gavėjai galėtų visapusiškai naudotis konkurencija, galiausiai siekiant panaikinti mažmeninį šių paslaugų reguliavimą.

| (33) | Galutiniai paslaugų gavėjai turėtų galėti paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms ir gauti jų teikiamas paslaugas naudodamiesi bet kokia telefono ryšio paslauga, skirta inicijuoti balso skambučius naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane. Skubios pagalbos iškvietimo tarnybos turėtų galėti tvarkyti skambučius numeriu „112“ ir atsiliepti į juos bent jau taip pat greitai ir veiksmingai kaip ir į skambučius kitais nacionaliniais skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriais. Siekiant pagerinti Europos Sąjungoje keliaujančių piliečių apsaugą ir saugumą, svarbu padidinti numerio „112“ žinomumą. Šiuo tikslu piliečiams turėtų būti suteikta visa informacija, kad numeris „112“ gali būti naudojamas kaip vienas skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris keliaujant bet kurioje valstybėje narėje, visų pirma pateikiant informaciją tarptautiniuose autobusų terminaluose, traukinių stotyse, uostuose arba oro uostuose ir telefonų abonentų kataloguose, taksofonų kabinose, abonentams skirtoje informacijoje ir pateikiant abonentui informaciją su sąskaita.
  Už tai pirmiausia atsako valstybės narės, tačiau Komisija turėtų toliau remti ir papildyti valstybių narių iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie numerį „112“ ir reguliariai vertinti visuomenės žinias apie numerį „112“.
  Įpareigojimas teikti skambinančiojo vietos nustatymo duomenis turėtų būti sugriežtintas, kad būtų padidinta Europos Sąjungos piliečių apsauga. Visų pirma operatoriai turėtų automatiškai pateikti skambinančiojo vietos nustatymo duomenis skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms (angl. „push“ mode). Kad būtų galima reaguoti į technologijų pokyčius, taip pat ir lemiančius vis didesnį vietos nustatymo duomenų tikslumą, Komisija turėtų galėti priimti technines įgyvendinimo priemones, kad užtikrintų veiksmingą numerio „112“ diegimą Bendrijoje Europos Sąjungos piliečių naudai. |
| --- | --- |

(33)

Galutiniai paslaugų gavėjai turėtų galėti paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms ir gauti jų teikiamas paslaugas naudodamiesi bet kokia telefono ryšio paslauga, skirta inicijuoti balso skambučius naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane. Skubios pagalbos iškvietimo tarnybos turėtų galėti tvarkyti skambučius numeriu „112“ ir atsiliepti į juos bent jau taip pat greitai ir veiksmingai kaip ir į skambučius kitais nacionaliniais skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriais. Siekiant pagerinti Europos Sąjungoje keliaujančių piliečių apsaugą ir saugumą, svarbu padidinti numerio „112“ žinomumą. Šiuo tikslu piliečiams turėtų būti suteikta visa informacija, kad numeris „112“ gali būti naudojamas kaip vienas skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris keliaujant bet kurioje valstybėje narėje, visų pirma pateikiant informaciją tarptautiniuose autobusų terminaluose, traukinių stotyse, uostuose arba oro uostuose ir telefonų abonentų kataloguose, taksofonų kabinose, abonentams skirtoje informacijoje ir pateikiant abonentui informaciją su sąskaita.
  Už tai pirmiausia atsako valstybės narės, tačiau Komisija turėtų toliau remti ir papildyti valstybių narių iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie numerį „112“ ir reguliariai vertinti visuomenės žinias apie numerį „112“.
  Įpareigojimas teikti skambinančiojo vietos nustatymo duomenis turėtų būti sugriežtintas, kad būtų padidinta Europos Sąjungos piliečių apsauga. Visų pirma operatoriai turėtų automatiškai pateikti skambinančiojo vietos nustatymo duomenis skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms (angl. „push“ mode). Kad būtų galima reaguoti į technologijų pokyčius, taip pat ir lemiančius vis didesnį vietos nustatymo duomenų tikslumą, Komisija turėtų galėti priimti technines įgyvendinimo priemones, kad užtikrintų veiksmingą numerio „112“ diegimą Bendrijoje Europos Sąjungos piliečių naudai.

| (34) | Valstybės narės turėtų imtis specialių priemonių, kad užtikrintų, jog neįgalieji, ypač kurtieji, paslaugų gavėjai su klausos arba kalbos negalia bei kurti ir akli paslaugų gavėjai turėtų lygias galimybes naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis, taip pat ir numeriu „112“. Tai galėtų apimti specialius paslaugų gavėjams su klausos negalia skirtus galinius įrenginius, teksto perdavimo per operatorių paslaugas arba kitus specialius įrenginius. |
| --- | --- |

(34)

Valstybės narės turėtų imtis specialių priemonių, kad užtikrintų, jog neįgalieji, ypač kurtieji, paslaugų gavėjai su klausos arba kalbos negalia bei kurti ir akli paslaugų gavėjai turėtų lygias galimybes naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis, taip pat ir numeriu „112“. Tai galėtų apimti specialius paslaugų gavėjams su klausos negalia skirtus galinius įrenginius, teksto perdavimo per operatorių paslaugas arba kitus specialius įrenginius.

| (35) | Tarptautinio kodo
  „3883“
  (
  Europos telefonijos numeracijos
  erdvė
  (ETNS)
  ) plėtrai
  šiuo metu
  trukdo paklausos stoka,
  per daug biurokratinių procedūrinių reikalavimų ir
  nepakankamas jo žinomumas
  . Siekiant paskatinti ETNS plėtrą,
  Komisija turėtų patikėti atsakomybę už jos valdymą, numerių skyrimą ir skatinimą Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijai (ETRI) arba kaip.eu aukščiausio lygio domeno įdiegimo atveju, atskirai organizacijai, kurią skirtų Komisija taikydama atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę atrankos procedūrą ir kurios darbo taisyklės būtų Bendrijos teisės dalis. |
| --- | --- |

(35)

Tarptautinio kodo
  „3883“
  (
  Europos telefonijos numeracijos
  erdvė
  (ETNS)
  ) plėtrai
  šiuo metu
  trukdo paklausos stoka,
  per daug biurokratinių procedūrinių reikalavimų ir
  nepakankamas jo žinomumas
  . Siekiant paskatinti ETNS plėtrą,
  Komisija turėtų patikėti atsakomybę už jos valdymą, numerių skyrimą ir skatinimą Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijai (ETRI) arba kaip.eu aukščiausio lygio domeno įdiegimo atveju, atskirai organizacijai, kurią skirtų Komisija taikydama atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę atrankos procedūrą ir kurios darbo taisyklės būtų Bendrijos teisės dalis.

| (36) | Pagal savo 2007 m. vasario 15 d. sprendimą 2007/116/EB dėl nacionalinio skaitmenimis 116 prasidedančio numerių intervalo rezervavimo suderintų socialinių paslaugų suderintiems numeriams

   (13)

  Komisija rezervavo numeravimo intervalo, prasidedančio 116, numerius tam tikroms socialinę vertę turinčioms paslaugoms. Minėtajame sprendime nurodytų numerių negalima naudoti kitiems nei jame išdėstytiems tikslams, tačiau valstybės narės neprivalo užtikrinti, kad su rezervuotais numeriais susietos paslaugos būtų iš tikrųjų teikiamos. Atitinkamos sprendimo 2007/116/EB nuostatos turėtų atsispindėti Direktyvoje 2002/22/EB siekiant jas labiau įtraukti į elektroninių komunikacijos tinklų ir paslaugų reglamentavimo sistemą ir užtikrinti galimybę neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams naudotis minėtomis paslaugomis. Atsižvelgiant į specialius aspektus, susijusius su pranešimu apie dingusius vaikus ir su tuo, kad ši paslauga šiuo metu teikiama ribotai, valstybės narės turėtų ne tik rezervuoti numerį, bet taip pat užtikrinti, kad paslauga, skirta pranešti apie dingusius vaikus, būtų iš tikrųjų teikiama jų teritorijose numeriu 116000. |
| --- | --- |

(36)

Pagal savo 2007 m. vasario 15 d. sprendimą 2007/116/EB dėl nacionalinio skaitmenimis 116 prasidedančio numerių intervalo rezervavimo suderintų socialinių paslaugų suderintiems numeriams

   (13)

  Komisija rezervavo numeravimo intervalo, prasidedančio 116, numerius tam tikroms socialinę vertę turinčioms paslaugoms. Minėtajame sprendime nurodytų numerių negalima naudoti kitiems nei jame išdėstytiems tikslams, tačiau valstybės narės neprivalo užtikrinti, kad su rezervuotais numeriais susietos paslaugos būtų iš tikrųjų teikiamos. Atitinkamos sprendimo 2007/116/EB nuostatos turėtų atsispindėti Direktyvoje 2002/22/EB siekiant jas labiau įtraukti į elektroninių komunikacijos tinklų ir paslaugų reglamentavimo sistemą ir užtikrinti galimybę neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams naudotis minėtomis paslaugomis. Atsižvelgiant į specialius aspektus, susijusius su pranešimu apie dingusius vaikus ir su tuo, kad ši paslauga šiuo metu teikiama ribotai, valstybės narės turėtų ne tik rezervuoti numerį, bet taip pat užtikrinti, kad paslauga, skirta pranešti apie dingusius vaikus, būtų iš tikrųjų teikiama jų teritorijose numeriu 116000.

| (37) | Viena bendra rinka reiškia, kad galutiniai paslaugų gavėjai gali naudotis visais numeriais, įtrauktais į kitų valstybių narių nacionalinius numeracijos planus, ir gauti paslaugas, įskaitant informacinės visuomenės paslaugas, naudodamiesi negeografiniais numeriais Bendrijoje, įskaitant, be kitų, nemokamo telefono ryšio ir padidinto tarifo numerius. Galutiniai paslaugų gavėjai taip pat turėtų galėti naudotis ║ ETNS ║ numeriais ir nemokamo tarptautinio telefono ryšio numeriais (UIFN). Neturėtų būti užkertamas kelias galimybei naudotis numeracijos ištekliais ir susijusiomis paslaugomis tarpvalstybiniu mastu, išskyrus objektyviai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai tai būtina kovojant su sukčiavimu ir netinkamu naudojimu, pavyzdžiui, tam tikrų padidinto tarifo paslaugų atveju, arba kai apibrėžiama, kad numeris tik nacionalinis (pvz., nacionalinis trumpasis numeris). Paslaugų gavėjai turėtų būti išsamiai ir aiškiai iš anksto informuojami apie visus nemokamo telefono ryšio numeriams taikomus mokesčius, pavyzdžiui, apie tarptautinių skambučių, siunčiamų standartiniais tarptautiniais kodais, mokesčius. Komisija turėtų galėti priimti įgyvendinimo priemones, kad užtikrintų, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų veiksmingai naudotis numeriais ir paslaugomis Bendrijoje.
  Be to, galutiniai paslaugų gavėjai turėtų turėti galimybę susisiekti su bet kuriuo kitu galutiniu paslaugų gavėju (ypač naudojant interneto protokolo (IP) numerius), kad galėtų keistis duomenimis, nesvarbu, kokį operatorių jie pasirinko. |
| --- | --- |

(37)

Viena bendra rinka reiškia, kad galutiniai paslaugų gavėjai gali naudotis visais numeriais, įtrauktais į kitų valstybių narių nacionalinius numeracijos planus, ir gauti paslaugas, įskaitant informacinės visuomenės paslaugas, naudodamiesi negeografiniais numeriais Bendrijoje, įskaitant, be kitų, nemokamo telefono ryšio ir padidinto tarifo numerius. Galutiniai paslaugų gavėjai taip pat turėtų galėti naudotis ║ ETNS ║ numeriais ir nemokamo tarptautinio telefono ryšio numeriais (UIFN). Neturėtų būti užkertamas kelias galimybei naudotis numeracijos ištekliais ir susijusiomis paslaugomis tarpvalstybiniu mastu, išskyrus objektyviai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai tai būtina kovojant su sukčiavimu ir netinkamu naudojimu, pavyzdžiui, tam tikrų padidinto tarifo paslaugų atveju, arba kai apibrėžiama, kad numeris tik nacionalinis (pvz., nacionalinis trumpasis numeris). Paslaugų gavėjai turėtų būti išsamiai ir aiškiai iš anksto informuojami apie visus nemokamo telefono ryšio numeriams taikomus mokesčius, pavyzdžiui, apie tarptautinių skambučių, siunčiamų standartiniais tarptautiniais kodais, mokesčius. Komisija turėtų galėti priimti įgyvendinimo priemones, kad užtikrintų, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų veiksmingai naudotis numeriais ir paslaugomis Bendrijoje.
  Be to, galutiniai paslaugų gavėjai turėtų turėti galimybę susisiekti su bet kuriuo kitu galutiniu paslaugų gavėju (ypač naudojant interneto protokolo (IP) numerius), kad galėtų keistis duomenimis, nesvarbu, kokį operatorių jie pasirinko.

| (38) | Siekiant visapusiškai pasinaudoti konkurencinės aplinkos teikiamais privalumais, vartotojai, remdamiesi turima informacija ir kai jiems tai naudinga, turėtų galėti rinktis ir keisti paslaugų teikėjus. Būtina užtikrinti, kad jie galėtų tai daryti netrukdomi teisinių, techninių arba praktinių kliūčių, įskaitant sutartines sąlygas, procedūras, mokesčius ir t. t. Tai netrukdo reikalauti nustatyti pagrįsto minimalaus sutarties laikotarpio vartojimo sutartyse. Numerio perkeliamumas yra pagrindinė priemonė, padedanti užtikrinti vartotojo pasirinkimo galimybes ir veiksmingą konkurenciją konkurencinėse elektroninių ryšių rinkose, ir turėtų būti įgyvendinamas kuo mažiau delsiant
  , paprastai ne ilgiau kaip per vieną dieną nuo vartotojo prašymo pateikimo. Tačiau kai kurių valstybių narių patirtis rodo, kad iškyla pavojus, jog perkėlimas gali būti atliktas be vartotojų sutikimo. Nors šį klausimą turi spręsti visų pirma teisėtvarkos institucijos, valstybės narės turėtų galėti įvesti tokias minimalias proporcingas priemones, susijusias su perkėlimo procesu, kadangi būtina kiek galima sumažinti tokias rizikas nesumažinant proceso patrauklumo vartotojams.
  Kad būtų galima numerio perkeliamumą pritaikyti prie rinkos ir technologijų raidos, įskaitant ir galimą abonento asmeninių adresinių ir tinkle saugomų profilių duomenų perkėlimą, Komisija turėtų galėti imtis techninių įgyvendinimo priemonių šioje srityje. Įvertinant, ar technologinės ir rinkos sąlygos sudaro galimybę perkelti numerius tarp tinklų, teikiančių paslaugas fiksuotoje vietoje, ir judriojo ryšio tinklų, reikėtų visų pirma atsižvelgti į kainas paslaugų gavėjams ir keitimo sąnaudas fiksuotoje vietoje paslaugas teikiančioms įmonėms bei judriojo ryšio tinklams. |
| --- | --- |

(38)

Siekiant visapusiškai pasinaudoti konkurencinės aplinkos teikiamais privalumais, vartotojai, remdamiesi turima informacija ir kai jiems tai naudinga, turėtų galėti rinktis ir keisti paslaugų teikėjus. Būtina užtikrinti, kad jie galėtų tai daryti netrukdomi teisinių, techninių arba praktinių kliūčių, įskaitant sutartines sąlygas, procedūras, mokesčius ir t. t. Tai netrukdo reikalauti nustatyti pagrįsto minimalaus sutarties laikotarpio vartojimo sutartyse. Numerio perkeliamumas yra pagrindinė priemonė, padedanti užtikrinti vartotojo pasirinkimo galimybes ir veiksmingą konkurenciją konkurencinėse elektroninių ryšių rinkose, ir turėtų būti įgyvendinamas kuo mažiau delsiant
  , paprastai ne ilgiau kaip per vieną dieną nuo vartotojo prašymo pateikimo. Tačiau kai kurių valstybių narių patirtis rodo, kad iškyla pavojus, jog perkėlimas gali būti atliktas be vartotojų sutikimo. Nors šį klausimą turi spręsti visų pirma teisėtvarkos institucijos, valstybės narės turėtų galėti įvesti tokias minimalias proporcingas priemones, susijusias su perkėlimo procesu, kadangi būtina kiek galima sumažinti tokias rizikas nesumažinant proceso patrauklumo vartotojams.
  Kad būtų galima numerio perkeliamumą pritaikyti prie rinkos ir technologijų raidos, įskaitant ir galimą abonento asmeninių adresinių ir tinkle saugomų profilių duomenų perkėlimą, Komisija turėtų galėti imtis techninių įgyvendinimo priemonių šioje srityje. Įvertinant, ar technologinės ir rinkos sąlygos sudaro galimybę perkelti numerius tarp tinklų, teikiančių paslaugas fiksuotoje vietoje, ir judriojo ryšio tinklų, reikėtų visų pirma atsižvelgti į kainas paslaugų gavėjams ir keitimo sąnaudas fiksuotoje vietoje paslaugas teikiančioms įmonėms bei judriojo ryšio tinklams.

| (39) | ▐ Teisiniai privalomojo programų siuntimo įpareigojimai gali būti taikomi ▐ nurodyto žiniasklaidos paslaugų teikėjo
  teikiamoms nurodytoms radijo ryšio, garso ir vaizdo arba papildomoms paslaugoms. Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugos apibrėžiamos 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/65/EB, iš dalies keičiančioje Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo

   (14). Valstybės narės turėtų aiškiai pagrįsti privalomojo programų siuntimo įpareigojimus ▐, kad užtikrintų, jog tokie įsipareigojimai būtų skaidrūs, proporcingi ir deramai apibrėžti. Šiuo atžvilgiu privalomojo programų siuntimo taisyklės turėtų būti parengtos taip, kad jos suteiktų pakankamai paskatų veiksmingai investuoti į infrastruktūrą. Privalomojo programų siuntimo taisyklės turėtų būti reguliariai persvarstomos siekiant, kad jos neatsiliktų nuo technologijų ir rinkos raidos ir taip būtų užtikrinta, kad jos būtų nuolat proporcingos siekiamiems tikslams.
  Papildomos paslaugos apima
  , pavyzdžiui, videoteksto
  paslaugą
  , subtitravimo
  paslaugą
  ,
  garsinį apibūdinimą
  arba gestų
  kalbą
  , kuriomis pagerinamos neįgalių paslaugų gavėjų naudojimosi galimybės
  , bet jomis neapsiribojama
  . |
| --- | --- |

(39)

▐ Teisiniai privalomojo programų siuntimo įpareigojimai gali būti taikomi ▐ nurodyto žiniasklaidos paslaugų teikėjo
  teikiamoms nurodytoms radijo ryšio, garso ir vaizdo arba papildomoms paslaugoms. Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugos apibrėžiamos 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/65/EB, iš dalies keičiančioje Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo

   (14). Valstybės narės turėtų aiškiai pagrįsti privalomojo programų siuntimo įpareigojimus ▐, kad užtikrintų, jog tokie įsipareigojimai būtų skaidrūs, proporcingi ir deramai apibrėžti. Šiuo atžvilgiu privalomojo programų siuntimo taisyklės turėtų būti parengtos taip, kad jos suteiktų pakankamai paskatų veiksmingai investuoti į infrastruktūrą. Privalomojo programų siuntimo taisyklės turėtų būti reguliariai persvarstomos siekiant, kad jos neatsiliktų nuo technologijų ir rinkos raidos ir taip būtų užtikrinta, kad jos būtų nuolat proporcingos siekiamiems tikslams.
  Papildomos paslaugos apima
  , pavyzdžiui, videoteksto
  paslaugą
  , subtitravimo
  paslaugą
  ,
  garsinį apibūdinimą
  arba gestų
  kalbą
  , kuriomis pagerinamos neįgalių paslaugų gavėjų naudojimosi galimybės
  , bet jomis neapsiribojama
  .

| (40) | Siekiant pašalinti esamus konsultavimosi su vartotojais trūkumus ir tinkamai atsižvelgti į piliečių interesus, valstybės narės turėtų įdiegti tinkamą konsultacijų
  mechanizmus. Tokie mechanizmai
  galėtų būti įstaiga, kuri nepriklausomai nuo nacionalinės reguliavimo institucijos ir paslaugų teikėjų atliktų tyrimus su vartotojais susijusiais klausimais, pavyzdžiui, vartotojų įpročių ir paslaugų teikėjų keitimo mechanizmų klausimais, ir kuri veiktų skaidriai bei prisidėtų prie esamų konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis mechanizmų.
  Be to, galėtų būti nustatytas mechanizmas siekiant sudaryti sąlygas tinkamai bendradarbiauti dėl klausimų, susijusių su teisėto turinio skatinimu. Tačiau pagal bendradarbiavimo procedūras, dėl kurių sutarta pagal tokį mechanizmą, neleidžiama sistemingai stebėti interneto naudojimo.
  Kai reikia spręsti neįgalių paslaugų gavėjų prieigos prie elektroninių ryšių paslaugų ir galinių įrenginių ir naudojimosi jais palengvinimo klausimą ir nepažeidžiant ║Direktyvos 1999/5/EB ║, ypač su neįgaliaisiais susijusių reikalavimų pagal jos 3 straipsnio 3 dalies f punktą, Komisija turėtų galėti priimti įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

(40)

Siekiant pašalinti esamus konsultavimosi su vartotojais trūkumus ir tinkamai atsižvelgti į piliečių interesus, valstybės narės turėtų įdiegti tinkamą konsultacijų
  mechanizmus. Tokie mechanizmai
  galėtų būti įstaiga, kuri nepriklausomai nuo nacionalinės reguliavimo institucijos ir paslaugų teikėjų atliktų tyrimus su vartotojais susijusiais klausimais, pavyzdžiui, vartotojų įpročių ir paslaugų teikėjų keitimo mechanizmų klausimais, ir kuri veiktų skaidriai bei prisidėtų prie esamų konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis mechanizmų.
  Be to, galėtų būti nustatytas mechanizmas siekiant sudaryti sąlygas tinkamai bendradarbiauti dėl klausimų, susijusių su teisėto turinio skatinimu. Tačiau pagal bendradarbiavimo procedūras, dėl kurių sutarta pagal tokį mechanizmą, neleidžiama sistemingai stebėti interneto naudojimo.
  Kai reikia spręsti neįgalių paslaugų gavėjų prieigos prie elektroninių ryšių paslaugų ir galinių įrenginių ir naudojimosi jais palengvinimo klausimą ir nepažeidžiant ║Direktyvos 1999/5/EB ║, ypač su neįgaliaisiais susijusių reikalavimų pagal jos 3 straipsnio 3 dalies f punktą, Komisija turėtų galėti priimti įgyvendinimo priemones.

| (41) | Neteisminės procedūros ginčams spręsti turėtų būti sustiprintos užtikrinant, kad ginčus spręstų nepriklausomos ginčų sprendimo institucijos ir kad procedūra atitiktų bent jau minimalius principus, nustatytus 1998 m. kovo 30 d. Komisijos rekomendacijoje 98/257/EB dėl atsakingoms už neteisminį vartotojų ginčų sprendimą institucijoms taikomų principų

   (15).
  Valstybės narės gali šiam tikslui panaudoti veikiančias ginčų sprendimo institucijas, jei jos atitinka taikomus reikalavimus, arba įsteigti naujas institucijas. |
| --- | --- |

(41)

Neteisminės procedūros ginčams spręsti turėtų būti sustiprintos užtikrinant, kad ginčus spręstų nepriklausomos ginčų sprendimo institucijos ir kad procedūra atitiktų bent jau minimalius principus, nustatytus 1998 m. kovo 30 d. Komisijos rekomendacijoje 98/257/EB dėl atsakingoms už neteisminį vartotojų ginčų sprendimą institucijoms taikomų principų

   (15).
  Valstybės narės gali šiam tikslui panaudoti veikiančias ginčų sprendimo institucijas, jei jos atitinka taikomus reikalavimus, arba įsteigti naujas institucijas.

| (42) | Komisijai reikėtų pranešti apie įmonei, paskirtai teikti universaliąsias paslaugas, nustatytus įpareigojimus. |
| --- | --- |

(42)

Komisijai reikėtų pranešti apie įmonei, paskirtai teikti universaliąsias paslaugas, nustatytus įpareigojimus.

| (43) | Direktyvoje 2002/58/EB derinamos valstybių narių nuostatos, reikalingos siekiant užtikrinti vienodą pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos lygį ir ypač teisę į privatumą ir teisę į informacijos technologijos sistemos konfidencialumą ir saugumą atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymą elektroninių ryšių sektoriuje ir užtikrinti laisvą tokių duomenų ir elektroninių ryšių įrangos ir paslaugų judėjimą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(43)

Direktyvoje 2002/58/EB derinamos valstybių narių nuostatos, reikalingos siekiant užtikrinti vienodą pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos lygį ir ypač teisę į privatumą ir teisę į informacijos technologijos sistemos konfidencialumą ir saugumą atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymą elektroninių ryšių sektoriuje ir užtikrinti laisvą tokių duomenų ir elektroninių ryšių įrangos ir paslaugų judėjimą Bendrijoje.

| (44) | Srauto duomenų tvarkymas siekiant tinklų ir informacijos saugumo, užtikrinant saugomų ar perduodamų duomenų prieigą, autentiškumą, integralumą ir konfidencialumą, sudarys sąlygas šių duomenų tvarkymui įgyvendinant teisėtus duomenų valdytojo interesus siekiant, kad būtų užkirstas kelias neteisėtai prieigai ir kenksmingų kodų platinimui ir kompiuterių bei elektroninių ryšių sistemos pažeidimams ir sustabdyti išpuoliai, dėl kurių sutrinka paslaugų teikimas. Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) turėtų reguliariai skelbti tyrimus, kad būtų paaiškintos duomenų tvarkymo rūšys, kurios leidžiamos pagal Direktyvos 2002/58/EB 6 straipsnį. |
| --- | --- |

(44)

Srauto duomenų tvarkymas siekiant tinklų ir informacijos saugumo, užtikrinant saugomų ar perduodamų duomenų prieigą, autentiškumą, integralumą ir konfidencialumą, sudarys sąlygas šių duomenų tvarkymui įgyvendinant teisėtus duomenų valdytojo interesus siekiant, kad būtų užkirstas kelias neteisėtai prieigai ir kenksmingų kodų platinimui ir kompiuterių bei elektroninių ryšių sistemos pažeidimams ir sustabdyti išpuoliai, dėl kurių sutrinka paslaugų teikimas. Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) turėtų reguliariai skelbti tyrimus, kad būtų paaiškintos duomenų tvarkymo rūšys, kurios leidžiamos pagal Direktyvos 2002/58/EB 6 straipsnį.

| (45) | Nustatant tvarkymo saugumo įgyvendinimo priemones pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, Komisija turėtų konsultuotis su visomis atitinkamomis Europos institucijomis ir organizacijomis (ENISA, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupe) ir visomis kitomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, ypač siekiant informacijos apie geriausius turimus techninius ir ekonominius sprendimus, tinkamus pagerinti Direktyvos 2002/58/EB įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(45)

Nustatant tvarkymo saugumo įgyvendinimo priemones pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, Komisija turėtų konsultuotis su visomis atitinkamomis Europos institucijomis ir organizacijomis (ENISA, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupe) ir visomis kitomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, ypač siekiant informacijos apie geriausius turimus techninius ir ekonominius sprendimus, tinkamus pagerinti Direktyvos 2002/58/EB įgyvendinimą.

| (46) | Direktyvos 2002/58/EB nuostatomis sukonkretinama ir papildoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo

   (16)

  bei numatomi teisėti abonentų (fizinių ar juridinių asmenų) interesai. |
| --- | --- |

(46)

Direktyvos 2002/58/EB nuostatomis sukonkretinama ir papildoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo

   (16)

  bei numatomi teisėti abonentų (fizinių ar juridinių asmenų) interesai.

| (47) | Elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkų liberalizavimas ir sparti technologijų plėtra kartu paskatino konkurenciją ir ekonomikos augimą bei lėmė didelę galutiniams paslaugų gavėjams skirtų paslaugų, kurias galima gauti viešaisiais
  ir privačiais
  elektroninių ryšių tinklais
  ir viešai prieinamais privačiais tinklais
  , įvairovę. |
| --- | --- |

(47)

Elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkų liberalizavimas ir sparti technologijų plėtra kartu paskatino konkurenciją ir ekonomikos augimą bei lėmė didelę galutiniams paslaugų gavėjams skirtų paslaugų, kurias galima gauti viešaisiais
  ir privačiais
  elektroninių ryšių tinklais
  ir viešai prieinamais privačiais tinklais
  , įvairovę.

| (48) | IP adresai yra itin svarbūs interneto veikimui. Jie nurodo tinkle esančius įrenginius, pvz., kompiuterius ar mobiliuosius pažangiomis technologijos pagrįstus prietaisus pagal jų numerį. Atsižvelgiant į įvairius IP adresų naudojimo būdus ir į susijusias technologijas, kurios plėtojamos labai sparčiai, kyla klausimų apie jų, kaip asmens duomenų, naudojimą tam tikromis aplinkybėmis. Todėl Komisija turėtų atlikti atitinkamą IP adresų ir jų naudojimo tyrimą ir pateikti tinkamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

(48)

IP adresai yra itin svarbūs interneto veikimui. Jie nurodo tinkle esančius įrenginius, pvz., kompiuterius ar mobiliuosius pažangiomis technologijos pagrįstus prietaisus pagal jų numerį. Atsižvelgiant į įvairius IP adresų naudojimo būdus ir į susijusias technologijas, kurios plėtojamos labai sparčiai, kyla klausimų apie jų, kaip asmens duomenų, naudojimą tam tikromis aplinkybėmis. Todėl Komisija turėtų atlikti atitinkamą IP adresų ir jų naudojimo tyrimą ir pateikti tinkamus pasiūlymus.

| (49) | Dėl technologijų pažangos galima kurti naujas prietaikas, pagrįstas duomenų rinkimo ir atpažinimo įrenginiais, kurie gali būti radijo dažnius naudojantys bekontakčiai įrenginiai. Pavyzdžiui, radijo dažninio atpažinimo įrenginiai (RFID) naudoja radijo dažnius duomenims nuskaityti iš vienareikšmiškai identifikuojamų žymenų, o duomenys po to gali būti perduodami esamais ryšių tinklais. Platus tokių technologijų naudojimas gali suteikti pastebimos ekonominės ir socialinės naudos ir tokiu būdu reikšmingai prisidėti prie vidaus rinkos plėtros, jei piliečiai pritaria jų naudojimui. To siekiant būtina užtikrinti, kad būtų apsaugotos
  visos
  pagrindinės asmens teisės,
  įskaitant teisę
  į privatumą ir duomenų apsaugą. Kai tokie įrenginiai prijungiami prie viešųjų elektroninių ryšių tinklų arba naudojasi elektroninių ryšių paslaugomis kaip pagrindine infrastruktūra, turėtų būti taikomos atitinkamos Direktyvos 2002/58/EB nuostatos, įskaitant susijusiąsias su saugumu, srauto ir vietos nustatymo duomenimis ir konfidencialumu. |
| --- | --- |

(49)

Dėl technologijų pažangos galima kurti naujas prietaikas, pagrįstas duomenų rinkimo ir atpažinimo įrenginiais, kurie gali būti radijo dažnius naudojantys bekontakčiai įrenginiai. Pavyzdžiui, radijo dažninio atpažinimo įrenginiai (RFID) naudoja radijo dažnius duomenims nuskaityti iš vienareikšmiškai identifikuojamų žymenų, o duomenys po to gali būti perduodami esamais ryšių tinklais. Platus tokių technologijų naudojimas gali suteikti pastebimos ekonominės ir socialinės naudos ir tokiu būdu reikšmingai prisidėti prie vidaus rinkos plėtros, jei piliečiai pritaria jų naudojimui. To siekiant būtina užtikrinti, kad būtų apsaugotos
  visos
  pagrindinės asmens teisės,
  įskaitant teisę
  į privatumą ir duomenų apsaugą. Kai tokie įrenginiai prijungiami prie viešųjų elektroninių ryšių tinklų arba naudojasi elektroninių ryšių paslaugomis kaip pagrindine infrastruktūra, turėtų būti taikomos atitinkamos Direktyvos 2002/58/EB nuostatos, įskaitant susijusiąsias su saugumu, srauto ir vietos nustatymo duomenimis ir konfidencialumu.

| (50) | Viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjai turėtų imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių savo paslaugų saugumui užtikrinti. Šiomis priemonėmis, nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB ir 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus

   (17)


  1 nuostatų, reikėtų užtikrinti, kad su asmens duomenimis galės susipažinti tik tam teisę turintys darbuotojai tik tais tikslais, kurie leidžiami pagal įstatymus, taip pat užtikrinti saugomų ar perduodamų asmens duomenų, tinklo ir paslaugų apsaugą. Be to, reikėtų įtvirtinti saugumo politiką asmens duomenų tvarkymo srityje, siekiant nustatyti pažeidžiamas sistemos vietas; turėtų būti vykdomas nuolatinis stebėjimas ir imamasi prevencinių, taisomųjų ir švelninančių veiksmų
  . |
| --- | --- |

(50)

Viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjai turėtų imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių savo paslaugų saugumui užtikrinti. Šiomis priemonėmis, nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB ir 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus

   (17)


  1 nuostatų, reikėtų užtikrinti, kad su asmens duomenimis galės susipažinti tik tam teisę turintys darbuotojai tik tais tikslais, kurie leidžiami pagal įstatymus, taip pat užtikrinti saugomų ar perduodamų asmens duomenų, tinklo ir paslaugų apsaugą. Be to, reikėtų įtvirtinti saugumo politiką asmens duomenų tvarkymo srityje, siekiant nustatyti pažeidžiamas sistemos vietas; turėtų būti vykdomas nuolatinis stebėjimas ir imamasi prevencinių, taisomųjų ir švelninančių veiksmų
  .

| (51) | Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų stebėti, kaip viešųjų elektroninio ryšio paslaugų teikėjai taiko priemones ir skleidžia gerąją patirtį. |
| --- | --- |

(51)

Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų stebėti, kaip viešųjų elektroninio ryšio paslaugų teikėjai taiko priemones ir skleidžia gerąją patirtį.

| (52) | Jei saugumo pažeidimas, dėl kurio prarandami
  asmens arba
  abonento asmens duomenys arba jiems kyla pavojus, tinkamai ir laiku nesprendžiamas, jis gali lemti didelius ekonominius nuostolius ir socialinę žalą, įskaitant su asmens tapatybe susijusį sukčiavimą. Todėl
  atitinkamas paslaugos teikėjas apie kiekvieną saugumo pažeidimą
  nedelsiant
  praneša nacionalinei reguliavimo institucijai arba kitai kompetentingai nacionalinei institucijai. Kompetentinga institucija nustato pažeidimo svarbą ir pareikalauja, kad atitinkami paslaugos teikėjai be nereikalingo delsimo tinkamai apie tai praneštų pažeidimo paveiktiems asmenims. Be to, tais atvejais, kai vartotojų teisėms ir interesams kyla neišvengiamas ir tiesioginis pavojus (pvz., nesankcionuotos prieigos prie elektroninio pašto žinučių, kredito kortelės įrašų ir t. t. atvejais), atitinkamas paslaugos teikėjas, be kompetentingos nacionalinės institucijos, turėtų nedelsdamas tiesiogiai pranešti ir paveiktiems naudotojams. Galiausiai, teikėjai paveiktiems naudotojams kiekvienais metais praneša apie visus saugumo pažeidimus, kaip nurodoma Direktyvoje 2002/58/EB, kurie įvyko per atitinkamą laikotarpį.
  Į
  pranešimus nacionalinėms institucijoms ir naudotojams
  turėtų būti įtraukta informacija apie priemones, kurių ėmėsi paslaugų teikėjas, kad išsiaiškintų pažeidimą, bei
  saugumo
  rekomendacijos paslaugų gavėjams, kuriuos jis paveikė. |
| --- | --- |

(52)

Jei saugumo pažeidimas, dėl kurio prarandami
  asmens arba
  abonento asmens duomenys arba jiems kyla pavojus, tinkamai ir laiku nesprendžiamas, jis gali lemti didelius ekonominius nuostolius ir socialinę žalą, įskaitant su asmens tapatybe susijusį sukčiavimą. Todėl
  atitinkamas paslaugos teikėjas apie kiekvieną saugumo pažeidimą
  nedelsiant
  praneša nacionalinei reguliavimo institucijai arba kitai kompetentingai nacionalinei institucijai. Kompetentinga institucija nustato pažeidimo svarbą ir pareikalauja, kad atitinkami paslaugos teikėjai be nereikalingo delsimo tinkamai apie tai praneštų pažeidimo paveiktiems asmenims. Be to, tais atvejais, kai vartotojų teisėms ir interesams kyla neišvengiamas ir tiesioginis pavojus (pvz., nesankcionuotos prieigos prie elektroninio pašto žinučių, kredito kortelės įrašų ir t. t. atvejais), atitinkamas paslaugos teikėjas, be kompetentingos nacionalinės institucijos, turėtų nedelsdamas tiesiogiai pranešti ir paveiktiems naudotojams. Galiausiai, teikėjai paveiktiems naudotojams kiekvienais metais praneša apie visus saugumo pažeidimus, kaip nurodoma Direktyvoje 2002/58/EB, kurie įvyko per atitinkamą laikotarpį.
  Į
  pranešimus nacionalinėms institucijoms ir naudotojams
  turėtų būti įtraukta informacija apie priemones, kurių ėmėsi paslaugų teikėjas, kad išsiaiškintų pažeidimą, bei
  saugumo
  rekomendacijos paslaugų gavėjams, kuriuos jis paveikė.

| (53) | Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų remti Europos Sąjungos piliečių interesus inter alia prisidėdamos prie asmens duomenų ir privatumo aukšto lygio apsaugos užtikrinimo. Šiuo tikslu jos privalo turėti būtinas priemones savo pareigoms atlikti, įskaitant išsamius ir patikimus duomenis apie faktinius saugumo incidentus, dėl kurių kilo pavojus žmonių asmens duomenims. |
| --- | --- |

(53)

Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų remti Europos Sąjungos piliečių interesus inter alia prisidėdamos prie asmens duomenų ir privatumo aukšto lygio apsaugos užtikrinimo. Šiuo tikslu jos privalo turėti būtinas priemones savo pareigoms atlikti, įskaitant išsamius ir patikimus duomenis apie faktinius saugumo incidentus, dėl kurių kilo pavojus žmonių asmens duomenims.

| (54) | Įgyvendindamos direktyvos 2002/58/EB perkėlimo priemones, valstybių narių valdžios institucijos bei teismai privalėtų ne tik aiškinti savo nacionalinę teisę pagal minėtą direktyvą, bet ir neturėtų remtis tokiu šios direktyvos aiškinimu, kuris prieštarautų kitoms pagrindinėms teisėms arba bendriesiems Bendrijos teisės principams, pavyzdžiui, proporcingumo principui. |
| --- | --- |

(54)

Įgyvendindamos direktyvos 2002/58/EB perkėlimo priemones, valstybių narių valdžios institucijos bei teismai privalėtų ne tik aiškinti savo nacionalinę teisę pagal minėtą direktyvą, bet ir neturėtų remtis tokiu šios direktyvos aiškinimu, kuris prieštarautų kitoms pagrindinėms teisėms arba bendriesiems Bendrijos teisės principams, pavyzdžiui, proporcingumo principui.

| (55) | Turėtų būti numatyta su įgyvendinimo priemonėmis susijusi nuostata nustatyti bendrus reikalavimus siekiant tinkamo privatumo apsaugos ir asmens duomenų, kurie perduodami arba tvarkomi vidaus rinkoje naudojantis elektroninių ryšių tinklais, saugumo lygio. |
| --- | --- |

(55)

Turėtų būti numatyta su įgyvendinimo priemonėmis susijusi nuostata nustatyti bendrus reikalavimus siekiant tinkamo privatumo apsaugos ir asmens duomenų, kurie perduodami arba tvarkomi vidaus rinkoje naudojantis elektroninių ryšių tinklais, saugumo lygio.

| (56) | Nustatant išsamias su formatu ir procedūromis susijusias taisykles, taikomas pranešimui apie saugumo pažeidimus, turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į pažeidimo aplinkybes, įskaitant tai, ar asmens duomenys buvo apsaugoti juos užšifruojant arba kitais būdais, veiksmingai ribojančiais su asmens tapatybe susijusio sukčiavimo arba kitokio netinkamo naudojimo galimybę. Be to, tokiomis taisyklėmis ir procedūromis reikėtų atsižvelgti į teisėtus teisėsaugos institucijų interesus tais atvejais, kai ankstyvu atskleidimu galėtų būti nereikalingai trukdoma pažeidimo aplinkybių tyrimui. |
| --- | --- |

(56)

Nustatant išsamias su formatu ir procedūromis susijusias taisykles, taikomas pranešimui apie saugumo pažeidimus, turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į pažeidimo aplinkybes, įskaitant tai, ar asmens duomenys buvo apsaugoti juos užšifruojant arba kitais būdais, veiksmingai ribojančiais su asmens tapatybe susijusio sukčiavimo arba kitokio netinkamo naudojimo galimybę. Be to, tokiomis taisyklėmis ir procedūromis reikėtų atsižvelgti į teisėtus teisėsaugos institucijų interesus tais atvejais, kai ankstyvu atskleidimu galėtų būti nereikalingai trukdoma pažeidimo aplinkybių tyrimui.

| (57) | Programinė įranga, slapta stebinti naudotojo veiksmus ir (arba) trukdanti naudotojo galinio įrenginio veikimui trečiosios šalies naudai (vadinamosios šnipinėjimo programos), kelia rimtą grėsmę naudotojų privatumui. Reikia užtikrinti aukštą ir vienodą naudotojų privataus gyvenimo apsaugos lygį nepriklausomai nuo to, ar nepageidaujamos šnipinėjimo programos yra parsisiunčiamos netyčia elektroninių ryšių tinklais, ar yra pristatomos ir slapta įdiegiamos į programinę įrangą, platinamą per kitas išorines duomenų saugojimo laikmenas, pavyzdžiui, kompaktinius diskus, tik skaitomos atminties kompaktinius diskus (CD-ROM) ir USB raktus.
  Valstybės narės turėtų skatinti galutinius naudotojus imtis reikiamų veiksmų ir apsaugoti savo galinius įrenginius nuo virusų ir šnipinėjimo programų. |
| --- | --- |

(57)

Programinė įranga, slapta stebinti naudotojo veiksmus ir (arba) trukdanti naudotojo galinio įrenginio veikimui trečiosios šalies naudai (vadinamosios šnipinėjimo programos), kelia rimtą grėsmę naudotojų privatumui. Reikia užtikrinti aukštą ir vienodą naudotojų privataus gyvenimo apsaugos lygį nepriklausomai nuo to, ar nepageidaujamos šnipinėjimo programos yra parsisiunčiamos netyčia elektroninių ryšių tinklais, ar yra pristatomos ir slapta įdiegiamos į programinę įrangą, platinamą per kitas išorines duomenų saugojimo laikmenas, pavyzdžiui, kompaktinius diskus, tik skaitomos atminties kompaktinius diskus (CD-ROM) ir USB raktus.
  Valstybės narės turėtų skatinti galutinius naudotojus imtis reikiamų veiksmų ir apsaugoti savo galinius įrenginius nuo virusų ir šnipinėjimo programų.

| (58) | Elektroninių ryšių paslaugų teikėjai turi nemažai investuoti kovodami su nepageidaujamais komerciniais pranešimais (nepageidaujamais elektroninio pašto laiškais). Jų padėtis geresnė nei galutinių paslaugų gavėjų, nes jie turi žinių ir išteklių, kurie būtini nepageidaujamo elektroninio pašto platintojams aptikti ir nustatyti. Todėl elektroninio pašto paslaugų teikėjai ir kiti paslaugų teikėjai turėtų turėti galimybę
  dėl tokių pažeidimų
  imtis teisinių veiksmų prieš nepageidaujamo elektroninio pašto platintojus ir taip apginti savo klientų bei savo teisėto verslo interesus. |
| --- | --- |

(58)

Elektroninių ryšių paslaugų teikėjai turi nemažai investuoti kovodami su nepageidaujamais komerciniais pranešimais (nepageidaujamais elektroninio pašto laiškais). Jų padėtis geresnė nei galutinių paslaugų gavėjų, nes jie turi žinių ir išteklių, kurie būtini nepageidaujamo elektroninio pašto platintojams aptikti ir nustatyti. Todėl elektroninio pašto paslaugų teikėjai ir kiti paslaugų teikėjai turėtų turėti galimybę
  dėl tokių pažeidimų
  imtis teisinių veiksmų prieš nepageidaujamo elektroninio pašto platintojus ir taip apginti savo klientų bei savo teisėto verslo interesus.

| (59) | Kai gali būti tvarkomi vietos nustatymo duomenys, kurie skiriasi nuo srauto duomenų, tokie duomenys turėtų būti tvarkomi tik tokiu atveju, jei jie pakeisti taip, kad taptų anoniminiais, arba išankstiniu atitinkamo vartotojo arba abonento, kurie turėtų būti aiškiai ir išsamiai informuoti apie galimybę bet kada atšaukti duotą sutikimą srauto duomenims tvarkyti, sutikimu. |
| --- | --- |

(59)

Kai gali būti tvarkomi vietos nustatymo duomenys, kurie skiriasi nuo srauto duomenų, tokie duomenys turėtų būti tvarkomi tik tokiu atveju, jei jie pakeisti taip, kad taptų anoniminiais, arba išankstiniu atitinkamo vartotojo arba abonento, kurie turėtų būti aiškiai ir išsamiai informuoti apie galimybę bet kada atšaukti duotą sutikimą srauto duomenims tvarkyti, sutikimu.

| (60) | Siekiant užtikrinti tinkamą privatumo ir asmens duomenų, kurių perdavimas ir tvarkymas susijęs su elektroninių ryšių tinklų naudojimu Bendrijoje, apsaugos lygį reikia veiksmingų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, kad būtų tinkamai skatinama laikytis reikalavimų. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti pakankamai įgaliojimų ir išteklių, kad galėtų veiksmingai tirti reikalavimų nesilaikymo atvejus, įskaitant galimybę gauti bet kokią susijusią informaciją, kurios joms gali reikėti, priimti sprendimus dėl skundų ir reikalavimų nesilaikymo atvejais taikyti sankcijas. |
| --- | --- |

(60)

Siekiant užtikrinti tinkamą privatumo ir asmens duomenų, kurių perdavimas ir tvarkymas susijęs su elektroninių ryšių tinklų naudojimu Bendrijoje, apsaugos lygį reikia veiksmingų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, kad būtų tinkamai skatinama laikytis reikalavimų. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti pakankamai įgaliojimų ir išteklių, kad galėtų veiksmingai tirti reikalavimų nesilaikymo atvejus, įskaitant galimybę gauti bet kokią susijusią informaciją, kurios joms gali reikėti, priimti sprendimus dėl skundų ir reikalavimų nesilaikymo atvejais taikyti sankcijas.

| (61) | Turėtų būti sustiprintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir vykdymo užtikrinimas laikantis dabartinių tarpvalstybinių vykdymo užtikrinimo mechanizmų, tokių kaip nustatytasis 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (18), iš dalies pakeičiant šį reglamentą. |
| --- | --- |

(61)

Turėtų būti sustiprintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir vykdymo užtikrinimas laikantis dabartinių tarpvalstybinių vykdymo užtikrinimo mechanizmų, tokių kaip nustatytasis 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (18), iš dalies pakeičiant šį reglamentą.

| (62) | Direktyvai 2002/22/EB ir Direktyvai 2002/58/EB įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (19). |
| --- | --- |

(62)

Direktyvai 2002/22/EB ir Direktyvai 2002/58/EB įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (19).

| (63) | Komisija, jei įsigalios Lisabonos sutartis, iš dalies keičianti Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį

   (20)

  , turėtų pateikti Tarybai ir Europos Parlamentui naują pasiūlymą dėl teisės akto dėl privatumo ir duomenų saugumo elektroninių ryšių srityje pagal naują teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

(63)

Komisija, jei įsigalios Lisabonos sutartis, iš dalies keičianti Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį

   (20)

  , turėtų pateikti Tarybai ir Europos Parlamentui naują pasiūlymą dėl teisės akto dėl privatumo ir duomenų saugumo elektroninių ryšių srityje pagal naują teisinį pagrindą.

| (64) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti su tarifų skaidrumu, minimaliais paslaugos kokybės reikalavimais, veiksmingu numerio „112“ paslaugų diegimu, faktine galimybe naudotis numeriais ir paslaugomis, neįgalių galutinių paslaugų gavėjų naudojimosi galimybių gerinimu bei su pakeitimais, kuriais priedai suderinami su technikos pažanga arba rinkos paklausos pokyčiais, susijusias įgyvendinimo priemones. Taip pat turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones, susijusias su informavimo ir pranešimo reikalavimais bei su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos papildyti Direktyvą 2002/22/EB įrašant naujas neesmines nuostatas, jos turi būti patvirtintos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.
  Atsižvelgiant į tai, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu, laikantis įprastų terminų, tam tikrais išskirtiniais atvejais galėtų trukdyti laiku priimti įgyvendinimo priemones, Europos Parlamentas, Taryba ir
  Komisija turėtų
  skubiai veikti, siekdami užtikrinti, kad šios priemonės būtų priimtos laiku
  . |
| --- | --- |

(64)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti su tarifų skaidrumu, minimaliais paslaugos kokybės reikalavimais, veiksmingu numerio „112“ paslaugų diegimu, faktine galimybe naudotis numeriais ir paslaugomis, neįgalių galutinių paslaugų gavėjų naudojimosi galimybių gerinimu bei su pakeitimais, kuriais priedai suderinami su technikos pažanga arba rinkos paklausos pokyčiais, susijusias įgyvendinimo priemones. Taip pat turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinimo priemones, susijusias su informavimo ir pranešimo reikalavimais bei su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos papildyti Direktyvą 2002/22/EB įrašant naujas neesmines nuostatas, jos turi būti patvirtintos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.
  Atsižvelgiant į tai, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu, laikantis įprastų terminų, tam tikrais išskirtiniais atvejais galėtų trukdyti laiku priimti įgyvendinimo priemones, Europos Parlamentas, Taryba ir
  Komisija turėtų
  skubiai veikti, siekdami užtikrinti, kad šios priemonės būtų priimtos laiku
  .

| (65) | Direktyvos 2002/22/EB tikslas – užtikrinti vartotojų ir individualių paslaugos gavėjų teisių aukšto lygio apsaugą telekomunikacijų paslaugų teikimo srityje. Šios apsaugos nereikalaujama pasaulinių telekomunikacijų paslaugų atveju. Tai – įmonių duomenys ir balso paslaugos, teikiamos kaip paketas didelėms įmonėms įvairiose ES priklausančiose ir jai nepriklausančiose šalyse esančiose vietovėse, remiantis vienodos galios šalių derybomis individualiai pasiektomis sutartimis. |
| --- | --- |

(65)

Direktyvos 2002/22/EB tikslas – užtikrinti vartotojų ir individualių paslaugos gavėjų teisių aukšto lygio apsaugą telekomunikacijų paslaugų teikimo srityje. Šios apsaugos nereikalaujama pasaulinių telekomunikacijų paslaugų atveju. Tai – įmonių duomenys ir balso paslaugos, teikiamos kaip paketas didelėms įmonėms įvairiose ES priklausančiose ir jai nepriklausančiose šalyse esančiose vietovėse, remiantis vienodos galios šalių derybomis individualiai pasiektomis sutartimis.

| (66) | Todėl direktyvas 2002/22/EB ir 2002/58/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(66)

Todėl direktyvas 2002/22/EB ir 2002/58/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2002/22/EB

(Universaliųjų paslaugų direktyva) pakeitimai

Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) iš dalies keičiama taip:

| (1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis


  Dalykas ir taikymo sritis

  1.   Pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) ši direktyva skirta elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikimui galutiniams paslaugų gavėjams. Tikslas - užtikrinti, kad visoje Bendrijoje būtų teikiamos geros kokybės viešosios paslaugos veiksmingos konkurencijos ir laisvo pasirinkimo sąlygomis, ir reglamentuoti tokius atvejus, kai rinka nepakankamai tenkina galutinių paslaugų gavėjų poreikius. Į šią direktyvą taip pat įtrauktos su vartotojų patalpose esančiais galiniais įrenginiais susijusios nuostatos
  ypatingą dėmesį skiriant ypatingų poreikių turintiems vartotojams, įskaitant neįgaliuosius ir senyvo amžiaus žmones, pritaikytiems galiniams įrenginiams
  .
  2.   Šioje direktyvoje nustatomos galutinių paslaugų gavėjų teisės ir atitinkami viešuosius elektroninių ryšių tinklus bei paslaugas teikiančių įmonių įpareigojimai. Siekiant užtikrinti universaliųjų paslaugų teikimą atvirų ir konkurencinių rinkų aplinkoje, šioje direktyvoje apibrėžiamas nustatytos kokybės paslaugų minimumas, kurį gali gauti visi galutiniai paslaugų gavėjai priimtinomis kainomis atsižvelgiant į konkrečias nacionalines sąlygas ir neiškraipant konkurencijos. Šioje direktyvoje taip pat nustatomi įpareigojimai teikti tam tikras privalomas paslaugas.


  3.
     
  Šios direktyvos nuostatos taikomos nepažeidžiant Bendrijos taisyklių dėl vartotojų apsaugos, ypač Direktyvų 93/13/EEB ir 97/7/EB, ir nacionalinių taisyklių, suderintų su Bendrijos teise.
  “ |
| --- | --- |

(1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) ši direktyva skirta elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikimui galutiniams paslaugų gavėjams. Tikslas - užtikrinti, kad visoje Bendrijoje būtų teikiamos geros kokybės viešosios paslaugos veiksmingos konkurencijos ir laisvo pasirinkimo sąlygomis, ir reglamentuoti tokius atvejus, kai rinka nepakankamai tenkina galutinių paslaugų gavėjų poreikius. Į šią direktyvą taip pat įtrauktos su vartotojų patalpose esančiais galiniais įrenginiais susijusios nuostatos
  ypatingą dėmesį skiriant ypatingų poreikių turintiems vartotojams, įskaitant neįgaliuosius ir senyvo amžiaus žmones, pritaikytiems galiniams įrenginiams
  .

2.   Šioje direktyvoje nustatomos galutinių paslaugų gavėjų teisės ir atitinkami viešuosius elektroninių ryšių tinklus bei paslaugas teikiančių įmonių įpareigojimai. Siekiant užtikrinti universaliųjų paslaugų teikimą atvirų ir konkurencinių rinkų aplinkoje, šioje direktyvoje apibrėžiamas nustatytos kokybės paslaugų minimumas, kurį gali gauti visi galutiniai paslaugų gavėjai priimtinomis kainomis atsižvelgiant į konkrečias nacionalines sąlygas ir neiškraipant konkurencijos. Šioje direktyvoje taip pat nustatomi įpareigojimai teikti tam tikras privalomas paslaugas.

3.
     
  Šios direktyvos nuostatos taikomos nepažeidžiant Bendrijos taisyklių dėl vartotojų apsaugos, ypač Direktyvų 93/13/EEB ir 97/7/EB, ir nacionalinių taisyklių, suderintų su Bendrijos teise.
  “

| 2) | ║ 2 straipsnis keičiamas taip:






  a) | b punktas išbraukiamas. |
| --- | --- | --- |

2)

║ 2 straipsnis keičiamas taip:

a)

b punktas išbraukiamas.

| b) | c ir d punktai
  pakeičiami taip:






  „c) | viešoji telefono ryšio paslauga – visuomenei prieinama paslauga, skirta tiesiogiai arba netiesiogiai individualaus pasirinkimo arba išankstinio pasirinkimo būdu arba perkant perpardavėjų paslaugas inicijuoti ir
  (arba)
  gauti nacionalinius ir (arba) tarptautinius skambučius
  , ir kitos ryšių priemonės, skirtos neįgaliems paslaugų gavėjams, pasitelkiant teksto perdavimo arba bendras pokalbių paslaugas,
  naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane; |
| --- | --- | --- |

b)

c ir d punktai
  pakeičiami taip:

„c)

viešoji telefono ryšio paslauga – visuomenei prieinama paslauga, skirta tiesiogiai arba netiesiogiai individualaus pasirinkimo arba išankstinio pasirinkimo būdu arba perkant perpardavėjų paslaugas inicijuoti ir
  (arba)
  gauti nacionalinius ir (arba) tarptautinius skambučius
  , ir kitos ryšių priemonės, skirtos neįgaliems paslaugų gavėjams, pasitelkiant teksto perdavimo arba bendras pokalbių paslaugas,
  naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane;

| d) | „geografinis numeris“ – nacionalinio numeracijos plano numeris, kurio tam tikroje skaitmeninėje struktūroje yra geografinė nuoroda, naudojama skambučiams nukreipti į fizinę tinklo galinio taško (NTP) vietą;
  “ |
| --- | --- |

d)

„geografinis numeris“ – nacionalinio numeracijos plano numeris, kurio tam tikroje skaitmeninėje struktūroje yra geografinė nuoroda, naudojama skambučiams nukreipti į fizinę tinklo galinio taško (NTP) vietą;
  “

| c) | e punktas išbrauktas. |
| --- | --- |

c)

e punktas išbrauktas.

| (3) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:

  „4 straipsnis


  Prieigos fiksuotoje vietoje teikimas ir telefono ryšio paslaugų teikimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad visus pagrįstus prašymus dėl prisijungimo fiksuotoje vietoje prie viešojo ryšių tinklo tenkintų bent viena įmonė.
  2.   Teikiamas prisijungimas turi duoti galimybę paremti balso, faksimilės ir duomenų perdavimą tokiu pajėgumu, kokio pakanka veiksmingai interneto prieigai atsižvelgiant į daugumos abonentų naudojamas technologijas ir technologines galimybes.
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad visus pagrįstus prašymus suteikti
  viešai prieinamą
  telefono ryšio paslaugą 1 dalyje nurodytu tinklo ryšiu, leidžiančią inicijuoti ir gauti nacionalinius ir tarptautinius skambučius ir skambučius skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms numeriu „112“
  arba kitu nacionaliniu skubios pagalbos numeriu
  , tenkintų bent viena įmonė.“ |
| --- | --- |

(3)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Prieigos fiksuotoje vietoje teikimas ir telefono ryšio paslaugų teikimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visus pagrįstus prašymus dėl prisijungimo fiksuotoje vietoje prie viešojo ryšių tinklo tenkintų bent viena įmonė.

2.   Teikiamas prisijungimas turi duoti galimybę paremti balso, faksimilės ir duomenų perdavimą tokiu pajėgumu, kokio pakanka veiksmingai interneto prieigai atsižvelgiant į daugumos abonentų naudojamas technologijas ir technologines galimybes.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad visus pagrįstus prašymus suteikti
  viešai prieinamą
  telefono ryšio paslaugą 1 dalyje nurodytu tinklo ryšiu, leidžiančią inicijuoti ir gauti nacionalinius ir tarptautinius skambučius ir skambučius skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms numeriu „112“
  arba kitu nacionaliniu skubios pagalbos numeriu
  , tenkintų bent viena įmonė.“

| (4) | 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Laikantis Direktyvos 2002/58/EB 12 straipsnio nuostatų, į abonentų knygas turi būti įrašyti visi viešųjų telefono ryšio paslaugų abonentai.“ |
| --- | --- |

(4)

5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Laikantis Direktyvos 2002/58/EB 12 straipsnio nuostatų, į abonentų knygas turi būti įrašyti visi viešųjų telefono ryšio paslaugų abonentai.“

| (5) | 6 straipsnis keičiamas taip:










  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:


  „
  Taksofonai ir kiti telekomunikacijų prieigos taškai
  “ |
| --- | --- | --- |

(5)

6 straipsnis keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„
  Taksofonai ir kiti telekomunikacijų prieigos taškai
  “

| b) | 1 dalis pakeičiama taip:


  „
  1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų nustatyti įpareigojimus įmonėms garantuojant pakankamą taksofonų arba kitų telekomunikacijų prieigos taškų geografinę aprėptį, taksofonų arba prieigos taškų skaičių, [ ...] prieinamumą [ ...] žmonėms su negalia ir paslaugų kokybę, kad būtų galima patenkinti pagrįstus galutinių paslaugų gavėjų poreikius.
  “ |
| --- | --- |

b)

1 dalis pakeičiama taip:

„
  1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų nustatyti įpareigojimus įmonėms garantuojant pakankamą taksofonų arba kitų telekomunikacijų prieigos taškų geografinę aprėptį, taksofonų arba prieigos taškų skaičių, [ ...] prieinamumą [ ...] žmonėms su negalia ir paslaugų kokybę, kad būtų galima patenkinti pagrįstus galutinių paslaugų gavėjų poreikius.
  “

| (6) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:

  „7 straipsnis


  Neįgaliems
  paslaugų gavėjams skirtos priemonės

  1.   Valstybės narės imasi neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams skirtų priemonių, kad jiems užtikrintų tokias pačias galimybes, kokias turi ir kiti galutiniai paslaugų gavėjai, gauti
  elektroninių ryšių paslaugas
  , kurios būtų jiems prieinamos kainos, įskaitant galimybę naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis, informacijos apie abonentus teikimo paslaugomis bei abonentų knygomis.
  2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines sąlygas
  ir su neįgaliaisiais susijusius reikalavimus
  ,
  gali imtis
  specialių priemonių
  , kurių reikalingumą įrodė nacionalinių reguliavimo institucijų įvertinimas
  , kad užtikrintų, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai, ▐ kaip ir dauguma kitų galutinių paslaugų gavėjų, galėtų rinktis įmones ir paslaugų teikėjus
  , ir skatintų atitinkamų galinių įrenginių prieinamumą. Jos garantuoja, jog bet kokiu atveju konkrečių paslaugų gavėjų, turinčių negalią, grupių poreikius tenkintų bent viena įmonė
  .


  3.
     
  Imdamosi minėtų priemonių, valstybės narės ragina laikytis atitinkamų ir standartų arba specifikacijų, paskelbtų pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 17, 18 ir 19 straipsnius.




  4.
     
  Tam, kad galėtų priimti ir įgyvendinti specialias neįgaliems paslaugų gavėjams skirtas priemones, valstybės narės skatina galinių įrenginių, sudarančių sąlygas pasiūlyti reikalingas paslaugas ir funkcijas, gamybą ir prieinamumą.
  “ |
| --- | --- |

(6)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Neįgaliems
  paslaugų gavėjams skirtos priemonės

1.   Valstybės narės imasi neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams skirtų priemonių, kad jiems užtikrintų tokias pačias galimybes, kokias turi ir kiti galutiniai paslaugų gavėjai, gauti
  elektroninių ryšių paslaugas
  , kurios būtų jiems prieinamos kainos, įskaitant galimybę naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis, informacijos apie abonentus teikimo paslaugomis bei abonentų knygomis.

2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines sąlygas
  ir su neįgaliaisiais susijusius reikalavimus
  ,
  gali imtis
  specialių priemonių
  , kurių reikalingumą įrodė nacionalinių reguliavimo institucijų įvertinimas
  , kad užtikrintų, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai, ▐ kaip ir dauguma kitų galutinių paslaugų gavėjų, galėtų rinktis įmones ir paslaugų teikėjus
  , ir skatintų atitinkamų galinių įrenginių prieinamumą. Jos garantuoja, jog bet kokiu atveju konkrečių paslaugų gavėjų, turinčių negalią, grupių poreikius tenkintų bent viena įmonė
  .

3.
     
  Imdamosi minėtų priemonių, valstybės narės ragina laikytis atitinkamų ir standartų arba specifikacijų, paskelbtų pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 17, 18 ir 19 straipsnius.

4.
     
  Tam, kad galėtų priimti ir įgyvendinti specialias neįgaliems paslaugų gavėjams skirtas priemones, valstybės narės skatina galinių įrenginių, sudarančių sąlygas pasiūlyti reikalingas paslaugas ir funkcijas, gamybą ir prieinamumą.
  “

| (7) | 8 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:
  „3.   Kai pagal 1 dalį paskirtas operatorius ketina perleisti visą savo vietinio prieigos tinklo nuosavybę arba didelę jo dalį atskiram juridiniam asmeniui, priklausančiam kitam savininkui, jis iš anksto laiku apie tai praneša nacionalinei reguliavimo institucijai, kad ši galėtų įvertinti planuojamo sandorio poveikį 4 straipsnyje nurodytam prieigos fiksuotoje vietoje ir telefono ryšio paslaugų teikimui. Nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti sąlygas pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 6 straipsnio 2 dalį.“ |
| --- | --- |

(7)

8 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:

„3.   Kai pagal 1 dalį paskirtas operatorius ketina perleisti visą savo vietinio prieigos tinklo nuosavybę arba didelę jo dalį atskiram juridiniam asmeniui, priklausančiam kitam savininkui, jis iš anksto laiku apie tai praneša nacionalinei reguliavimo institucijai, kad ši galėtų įvertinti planuojamo sandorio poveikį 4 straipsnyje nurodytam prieigos fiksuotoje vietoje ir telefono ryšio paslaugų teikimui. Nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti sąlygas pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 6 straipsnio 2 dalį.“

| (8) | 9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos kontroliuoja 4, 5, 6 ir 7 straipsniuose nurodytų paslaugų, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir kurias teikia paskirtosios įmonės, o jeigu toms paslaugoms teikti nėra paskirta įmonių - kitu būdu teikiamų rinkoje, mažmeninių tarifų pokyčius ir dydį, ypač lygindamos su nacionalinėmis vartotojų kainomis ir pajamomis.
  2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines sąlygas, gali reikalauti, kad paskirtosios įmonės paslaugų gavėjams pateiktų tarifų pasirinkimo galimybes arba paslaugų paketus, kurie skiriasi nuo įprastomis komercinėmis sąlygomis taikomų tarifų, visų pirma siekdamos užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ar specialiųjų socialinių poreikių asmenys turėtų 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą prieigą prie tinklo arba galėtų ja naudotis arba galėtų gauti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5, 6 bei 7 straipsniuose nurodytas paslaugas, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir teikiamomis universaliąsias paslaugas teikti paskirtų įmonių.
  3.   Numatydamos, kad paskirtosios įmonės privalo suteikti specialių tarifų pasirinkimo galimybes arba laikytis nustatytų didžiausių arba vidutinių pagal geografinius rajonus kainų arba kitų panašių reikalavimų, valstybės narės taip pat
  užtikrina
  , kad, nustačius, jog tam tikri vartotojai gauna mažas pajamas, turi negalią ar yra specialių socialinių poreikių, jiems būtų teikiama parama.“ |
| --- | --- |

(8)

9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos kontroliuoja 4, 5, 6 ir 7 straipsniuose nurodytų paslaugų, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir kurias teikia paskirtosios įmonės, o jeigu toms paslaugoms teikti nėra paskirta įmonių - kitu būdu teikiamų rinkoje, mažmeninių tarifų pokyčius ir dydį, ypač lygindamos su nacionalinėmis vartotojų kainomis ir pajamomis.

2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines sąlygas, gali reikalauti, kad paskirtosios įmonės paslaugų gavėjams pateiktų tarifų pasirinkimo galimybes arba paslaugų paketus, kurie skiriasi nuo įprastomis komercinėmis sąlygomis taikomų tarifų, visų pirma siekdamos užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ar specialiųjų socialinių poreikių asmenys turėtų 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą prieigą prie tinklo arba galėtų ja naudotis arba galėtų gauti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5, 6 bei 7 straipsniuose nurodytas paslaugas, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir teikiamomis universaliąsias paslaugas teikti paskirtų įmonių.

3.   Numatydamos, kad paskirtosios įmonės privalo suteikti specialių tarifų pasirinkimo galimybes arba laikytis nustatytų didžiausių arba vidutinių pagal geografinius rajonus kainų arba kitų panašių reikalavimų, valstybės narės taip pat
  užtikrina
  , kad, nustačius, jog tam tikri vartotojai gauna mažas pajamas, turi negalią ar yra specialių socialinių poreikių, jiems būtų teikiama parama.“

| (9) | 10 straipsnio 2 dalis keičiama taip:


  „
  2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad [ ...] įmonės [ ...], siūlančios telekomunikacijų paslaugas, apibrėžtas Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 2 straipsnyje, teiktų specifines šios direktyvos I priedo A dalyje nurodytas priemones ir paslaugas, kad abonentai galėtų stebėti ir kontroliuoti išlaidas ir išvengti nepagrįsto paslaugos nutraukimo.
  “ |
| --- | --- |

(9)

10 straipsnio 2 dalis keičiama taip:

„
  2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad [ ...] įmonės [ ...], siūlančios telekomunikacijų paslaugas, apibrėžtas Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 2 straipsnyje, teiktų specifines šios direktyvos I priedo A dalyje nurodytas priemones ir paslaugas, kad abonentai galėtų stebėti ir kontroliuoti išlaidas ir išvengti nepagrįsto paslaugos nutraukimo.
  “

| (10) | 11 straipsnio 1 dalis keičiama taip:


  „
  1.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad visos paskirtosios įmonės, turinčios įpareigojimus pagal 4, 5, 6 ir 7 straipsnius ir 9 straipsnio 2 dalį, skelbtų pakankamą ir naujausią informaciją apie savo veiklos, susijusios su universaliosiomis paslaugomis, rezultatus, kurioje apibūdintų paslaugos kokybės parametrus, nustatymus ir vertinimo metodus, nurodytus III priede. Paskelbta informacija [ ...] pateikiama nacionalinei reguliavimo institucijai, kai ji to prašo.
  “ |
| --- | --- |

(10)

11 straipsnio 1 dalis keičiama taip:

„
  1.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad visos paskirtosios įmonės, turinčios įpareigojimus pagal 4, 5, 6 ir 7 straipsnius ir 9 straipsnio 2 dalį, skelbtų pakankamą ir naujausią informaciją apie savo veiklos, susijusios su universaliosiomis paslaugomis, rezultatus, kurioje apibūdintų paslaugos kokybės parametrus, nustatymus ir vertinimo metodus, nurodytus III priede. Paskelbta informacija [ ...] pateikiama nacionalinei reguliavimo institucijai, kai ji to prašo.
  “

| (11) | III skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

(11)

III skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip:

| (12) | 16 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

(12)

16 straipsnis išbraukiamas.

| (13) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:







  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos įmonėms, kurios pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 14 straipsnį nustatytos turinčiomis didelę įtaką tam tikroje mažmeninėje rinkoje, taikytų atitinkamus reguliavimo įpareigojimus:






  a) | kai atlikusi rinkos tyrimą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia, kad tam tikroje mažmeninėje rinkoje, nustatytoje pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 15 straipsnį, konkurencija nėra veiksminga, ir |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos įmonėms, kurios pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 14 straipsnį nustatytos turinčiomis didelę įtaką tam tikroje mažmeninėje rinkoje, taikytų atitinkamus reguliavimo įpareigojimus:

a)

kai atlikusi rinkos tyrimą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia, kad tam tikroje mažmeninėje rinkoje, nustatytoje pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 15 straipsnį, konkurencija nėra veiksminga, ir

| b) | kai nacionalinė reguliavimo institucija padaro išvadą, kad pagal Direktyvą 2002/19/EB (Prieigos direktyva) nustatomi įpareigojimai nepadės pasiekti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje nustatytų tikslų.“ |
| --- | --- |

b)

kai nacionalinė reguliavimo institucija padaro išvadą, kad pagal Direktyvą 2002/19/EB (Prieigos direktyva) nustatomi įpareigojimai nepadės pasiekti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje nustatytų tikslų.“

| b) | įterpiama tokia dalis:


  „
  2a.
     
  Nepanaikindamos įpareigojimų, kurie gali būti nustatyti tiems operatoriams, kurie pagal 1 dalį pripažinti turintys didelę įtaką tam tikroje mažmeninėje rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos gali taikyti 2 dalyje nurodytus pereinamojo laikotarpio įpareigojimus tiems operatoriams, kurie pripažinti turintys didelę įtaką tam tikroje didmeninėje rinkoje, tomis aplinkybėmis, kai buvo nustatyti įpareigojimai didmenininkams, bet jie vis dar vykdomi neveiksmingai siekiant užtikrinti mažmeninės rinkos konkurenciją.
  “ |
| --- | --- |

b)

įterpiama tokia dalis:

„
  2a.
     
  Nepanaikindamos įpareigojimų, kurie gali būti nustatyti tiems operatoriams, kurie pagal 1 dalį pripažinti turintys didelę įtaką tam tikroje mažmeninėje rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos gali taikyti 2 dalyje nurodytus pereinamojo laikotarpio įpareigojimus tiems operatoriams, kurie pripažinti turintys didelę įtaką tam tikroje didmeninėje rinkoje, tomis aplinkybėmis, kai buvo nustatyti įpareigojimai didmenininkams, bet jie vis dar vykdomi neveiksmingai siekiant užtikrinti mažmeninės rinkos konkurenciją.
  “

| c) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

3 dalis išbraukiama;

| (14) | 18 ir 19 straipsniai išbraukiami. |
| --- | --- |

(14)

18 ir 19 straipsniai išbraukiami.

| (15) | 20 ir 21 straipsniai pakeičiami taip:

  „20 straipsnis


  Sutartys

  ▐

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad, užsisakydami paslaugas, teikiančias prisijungimą prie viešojo ryšių tinklo ir (arba)
  elektroninių ryšių
  paslaugų, vartotojai
  ir kiti to prašantys galutiniai paslaugų gavėjai
  turėtų teisę su įmone arba įmonėmis, teikiančiomis tokias paslaugas ir (arba) prisijungimą, sudaryti sutartį. Sutartyje
  aiškia, išsamia ir lengvai prieinama forma
  nurodoma bent ši informacija:






  a) | paslaugų teikėjo tapatybė ir adresas; |
| --- | --- | --- |

(15)

20 ir 21 straipsniai pakeičiami taip:

„20 straipsnis

Sutartys

▐

1.   Valstybės narės užtikrina, kad, užsisakydami paslaugas, teikiančias prisijungimą prie viešojo ryšių tinklo ir (arba)
  elektroninių ryšių
  paslaugų, vartotojai
  ir kiti to prašantys galutiniai paslaugų gavėjai
  turėtų teisę su įmone arba įmonėmis, teikiančiomis tokias paslaugas ir (arba) prisijungimą, sudaryti sutartį. Sutartyje
  aiškia, išsamia ir lengvai prieinama forma
  nurodoma bent ši informacija:

a)

paslaugų teikėjo tapatybė ir adresas;

| b) | teikiamos paslaugos
  , visų pirma:








  — | kai prieiga prie skubios pagalbos iškvietimo ir skambinančiojo vietos nustatymo paslaugų teikiama pagal 26 straipsnį, prireikus, tokios prieigos patikimumas ir tai, ar prieiga teikiama visoje nacionalinėje teritorijoje, |
| --- | --- | --- |

b)

teikiamos paslaugos
  , visų pirma:

—

kai prieiga prie skubios pagalbos iškvietimo ir skambinančiojo vietos nustatymo paslaugų teikiama pagal 26 straipsnį, prireikus, tokios prieigos patikimumas ir tai, ar prieiga teikiama visoje nacionalinėje teritorijoje,

| — | informacija apie bet kokius teikėjo nustatytus apribojimus, susijusius su abonento galimybe turėti prieigą prie bet kokio teisėto turinio, jį naudoti ar platinti ir naudotis teisėta programine įranga ir paslaugomis, |
| --- | --- |

—

informacija apie bet kokius teikėjo nustatytus apribojimus, susijusius su abonento galimybe turėti prieigą prie bet kokio teisėto turinio, jį naudoti ar platinti ir naudotis teisėta programine įranga ir paslaugomis,

| — | teikiamų paslaugų kokybės lygis
  , atsižvelgiant į visus atitinkamus 22 straipsnio 2 dalyje nustatytus parametrus
  , |
| --- | --- |

—

teikiamų paslaugų kokybės lygis
  , atsižvelgiant į visus atitinkamus 22 straipsnio 2 dalyje nustatytus parametrus
  ,

| — | teikiamų priežiūros paslaugų ir pagalbos klientams rūšys bei tai, kaip susisiekti su pagalba klientams, |
| --- | --- |

—

teikiamų priežiūros paslaugų ir pagalbos klientams rūšys bei tai, kaip susisiekti su pagalba klientams,

| — | pirmo prijungimo trukmė
  ir |
| --- | --- |

—

pirmo prijungimo trukmė
  ir

| — | bet kokie teikėjo nustatyti galiniai įrenginių naudojimo apribojimai
  ; |
| --- | --- |

—

bet kokie teikėjo nustatyti galiniai įrenginių naudojimo apribojimai
  ;

| c) | abonento sprendimas, ar jo (jos) asmens duomenis įtraukti į sąrašą ir atitinkamus duomenis; |
| --- | --- |

c)

abonento sprendimas, ar jo (jos) asmens duomenis įtraukti į sąrašą ir atitinkamus duomenis;

| d) | informacija apie kainas ir tarifus bei būdus, kuriais galima gauti naujausią informaciją apie visus taikomus tarifus ir mokesčius už priežiūrą
  , siūlomus mokėjimo būdus ir bet kokius išlaidų skirtumus, susijusius su mokėjimo būdu
  ; |
| --- | --- |

d)

informacija apie kainas ir tarifus bei būdus, kuriais galima gauti naujausią informaciją apie visus taikomus tarifus ir mokesčius už priežiūrą
  , siūlomus mokėjimo būdus ir bet kokius išlaidų skirtumus, susijusius su mokėjimo būdu
  ;

| e) | sutarties galiojimo laikotarpis, paslaugų teikimo ir sutarties pratęsimo bei nutraukimo sąlygos, įskaitant:






  — | bet kokius mokesčius, susijusius su
  numerių ir kitų identifikatorių
  perkeliamumu, ir |
| --- | --- | --- |

e)

sutarties galiojimo laikotarpis, paslaugų teikimo ir sutarties pratęsimo bei nutraukimo sąlygos, įskaitant:

—

bet kokius mokesčius, susijusius su
  numerių ir kitų identifikatorių
  perkeliamumu, ir

| — | bet kokias išlaidas, susijusias su sutarties nutraukimu, įskaitant išlaidų kompensavimą, kiek tai susiję su galiniais įrenginiais; |
| --- | --- |

—

bet kokias išlaidas, susijusias su sutarties nutraukimu, įskaitant išlaidų kompensavimą, kiek tai susiję su galiniais įrenginiais;

| f) | kompensacija ir grąžinamos sumos, kurios bus sumokėtos, jei paslaugų kokybė neatitiks pagal sutartį nurodytos kokybės; |
| --- | --- |

f)

kompensacija ir grąžinamos sumos, kurios bus sumokėtos, jei paslaugų kokybė neatitiks pagal sutartį nurodytos kokybės;

| g) | būdas, kuriuo pradedama ginčų sprendimo procedūra pagal 34 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

būdas, kuriuo pradedama ginčų sprendimo procedūra pagal 34 straipsnį;

| h) | veiksmų,
  kurių gali imtis prisijungimą ir (arba) paslaugas teikianti įmonė, reaguodama į saugumo arba vientisumo incidentus arba į pavojus ir pažeidžiamumą,
  taip pat ir įvairios kompensacijos, kurios bus taikomos, jei kils saugumo arba vientisumo incidentų. |
| --- | --- |

h)

veiksmų,
  kurių gali imtis prisijungimą ir (arba) paslaugas teikianti įmonė, reaguodama į saugumo arba vientisumo incidentus arba į pavojus ir pažeidžiamumą,
  taip pat ir įvairios kompensacijos, kurios bus taikomos, jei kils saugumo arba vientisumo incidentų.

Sutartyje taip pat nurodoma bet kokia atitinkamos valdžios institucijos pateikta informacija dėl neteisėto naudojimosi elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis siekiant dalyvauti neteisėtoje veikloje ar skleisti žalingą turinį bei asmens saugumo, privatumo bei asmens duomenų, nurodytų 21 straipsnio 4 dalyje ir susijusių su teikiama paslauga, apsaugos nuo galimų pavojų priemonės.

▐

2.   Gavę pranešimą apie operatorių siūlomus sutarties sąlygų pakeitimus, abonentai turi teisę be nuobaudų nutraukti sutartį. Apie planuojamus tokius pakeitimus abonentams tinkamai pranešama iš anksto, ne vėliau kaip prieš mėnesį, ir kartu pranešama apie jų teisę be nuobaudų nutraukti sutartį, jei naujosios sąlygos jiems nepriimtinos.

21 straipsnis

Skaidrumas ir informacijos skelbimas

▐

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų įpareigoti prisijungimą prie viešųjų
  elektroninių ryšių
  tinklų
  ir (arba)
  elektroninių ryšių
  paslaugas
  teikiančias įmones pagal II priedo nuostatas skelbti skaidrią,
  palyginamą, pakankamą ir naujausią informaciją apie kainas ir tarifus
  ir sutarties nutraukimą bei naudojimo standartines sąlygas
  ,
  taikomas
  už
  galutiniams paslaugų gavėjams ir
  vartotojams teikiamą galimybę gauti jų paslaugas ir naudojimąsi jomis. Tokia informacija skelbiama
  aiškia, išsamia ir
  lengvai prieinama forma.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti papildomų reikalavimų, susijusių su skelbiamos informacijos pateikimo forma.

2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos skatina teikti
  palyginamą
  tikslingą informaciją sąveikiaisiais vadovais arba panašiomis priemonėmis, kad galutiniai paslaugų gavėjai ir vartotojai galėtų savarankiškai įvertinti alternatyvių naudojimosi galimybių kainą. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos
  pačios arba per trečiąsias šalis
  pateiktų tokius vadovus arba priemones
  nemokamai arba už priimtiną kainą
  . Trečiosios šalys turi teisę nemokamai naudoti elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas teikiančių įmonių
  skelbiamą informaciją
  pardavimo arba tokių sąveikiųjų vadovų arba panašių priemonių pateikimo naudoti tikslais.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų įpareigoti
  prieigą prie viešųjų elektroninių ryšių tinklų ir (arba)
  elektroninių ryšių paslaugas teikiančias įmones
  , inter alia:

| a) | teikti informaciją apie taikomus tarifus
  abonentams apie prisijungimą prie kokio nors numerio arba paslaugos, kurių atveju taikomos ypatingos
  kainodaros
  sąlygos; atskirų paslaugų kategorijų atžvilgiu nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti tokią informaciją teikti prieš sujungiant skambutį; |
| --- | --- |

a)

teikti informaciją apie taikomus tarifus
  abonentams apie prisijungimą prie kokio nors numerio arba paslaugos, kurių atveju taikomos ypatingos
  kainodaros
  sąlygos; atskirų paslaugų kategorijų atžvilgiu nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti tokią informaciją teikti prieš sujungiant skambutį;

| b) | reguliariai priminti abonentams, kad jų užsisakytos paslaugos atveju nėra patikimos prieigos prie skubios pagalbos iškvietimo ar skambinančiojo vietos nustatymo paslaugos; |
| --- | --- |

b)

reguliariai priminti abonentams, kad jų užsisakytos paslaugos atveju nėra patikimos prieigos prie skubios pagalbos iškvietimo ar skambinančiojo vietos nustatymo paslaugos;

| c) | informuoti abonentus apie bet kokius paslaugų teikėjo nustatytus apribojimus jų galimybei gauti arba platinti teisėtą turinį arba naudotis jų pasirinktomis teisėtomis programomis arba paslaugomis; |
| --- | --- |

c)

informuoti abonentus apie bet kokius paslaugų teikėjo nustatytus apribojimus jų galimybei gauti arba platinti teisėtą turinį arba naudotis jų pasirinktomis teisėtomis programomis arba paslaugomis;

| d) | informuoti abonentus apie jų teisę būti įtrauktiems į sąrašus ir susijusių duomenų rūšį; ir |
| --- | --- |

d)

informuoti abonentus apie jų teisę būti įtrauktiems į sąrašus ir susijusių duomenų rūšį; ir

| e) | reguliariai informuoti neįgalius abonentus apie naujausius jiems pritaikytus produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

e)

reguliariai informuoti neįgalius abonentus apie naujausius jiems pritaikytus produktus ir paslaugas;

Prieš nustatydamos prievoles, nacionalinės reguliavimo institucijos, gali skatinti savireguliavimo ir bendro reguliavimo priemones, jeigu mano, kad jos tinka.

4.
     
  Prireikus, valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų įpareigoti 3 dalyje nurodytas įmones dabartiniams ir naujiems abonentams persiųsti visuomenei svarbią informaciją. Ši standartinio formato informacija, kurią parengia atitinkamos valstybės institucijos, inter alia, susijusi su:

| a) | dažniausiai pasitaikančiu naudojimusi elektroninių ryšių paslaugomis siekiant įsitraukti į neteisėtą veiklą ar skleisti žalingo turinio informaciją, ypač atvejais, kai pažeidžiama pagarba kitų teisėms ir laisvėms, įskaitant autoriaus teisių ir susijusių teisių pažeidimus bei to pasekmes; ir |
| --- | --- |

a)

dažniausiai pasitaikančiu naudojimusi elektroninių ryšių paslaugomis siekiant įsitraukti į neteisėtą veiklą ar skleisti žalingo turinio informaciją, ypač atvejais, kai pažeidžiama pagarba kitų teisėms ir laisvėms, įskaitant autoriaus teisių ir susijusių teisių pažeidimus bei to pasekmes; ir

| b) | asmens saugumo, privatumo ir privačių duomenų elektroninių ryšių sektoriuje apsaugos priemonėmis. |
| --- | --- |

b)

asmens saugumo, privatumo ir privačių duomenų elektroninių ryšių sektoriuje apsaugos priemonėmis.

Bet kokias papildomas didesnes įmonės išlaidas, susijusias su šių reikalavimų vykdymu, padengia atitinkamos viešosios valdžios institucijos.
  “

| (16) | 22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:







  a) | 1
  ir 2 dalys pakeičiamos
  taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, atsižvelgusios į suinteresuotųjų šalių nuomonę, galėtų reikalauti, kad įmonės, teikiančios viešuosius elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, skelbtų galutiniams paslaugų gavėjams skirtą palyginamą, pakankamą ir naujausią informaciją apie savo paslaugų kokybę, ▐ ir apie
  priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti
  lygiavertes neįgalių galutinių paslaugų gavėjų naudojimosi galimybes. Nacionalinės reguliavimo institucijos prašymu tokia informacija teikiama ir jai prieš paskelbiant.


  2.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos, kad galutiniams paslaugų gavėjams, įskaitant neįgalius galutinius paslaugų gavėjus, būtų prieinama išsami patikima informacija, įskaitant informaciją apie kokybės atestavimo mechanizmus, kurią galima palyginti ir kuria lengva naudotis, gali, inter alia, nurodyti paslaugos kokybės parametrus, kuriuos reikia vertinti, ir skelbtinos informacijos turinį, formą bei skelbimo būdą. Atitinkamais atvejais galima taikyti III priede pateiktus parametrus, apibrėžimus ir matavimus.
  “ |
| --- | --- | --- |

(16)

22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1
  ir 2 dalys pakeičiamos
  taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, atsižvelgusios į suinteresuotųjų šalių nuomonę, galėtų reikalauti, kad įmonės, teikiančios viešuosius elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, skelbtų galutiniams paslaugų gavėjams skirtą palyginamą, pakankamą ir naujausią informaciją apie savo paslaugų kokybę, ▐ ir apie
  priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti
  lygiavertes neįgalių galutinių paslaugų gavėjų naudojimosi galimybes. Nacionalinės reguliavimo institucijos prašymu tokia informacija teikiama ir jai prieš paskelbiant.

2.
     
  Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos, kad galutiniams paslaugų gavėjams, įskaitant neįgalius galutinius paslaugų gavėjus, būtų prieinama išsami patikima informacija, įskaitant informaciją apie kokybės atestavimo mechanizmus, kurią galima palyginti ir kuria lengva naudotis, gali, inter alia, nurodyti paslaugos kokybės parametrus, kuriuos reikia vertinti, ir skelbtinos informacijos turinį, formą bei skelbimo būdą. Atitinkamais atvejais galima taikyti III priede pateiktus parametrus, apibrėžimus ir matavimus.
  “

| b) | Pridedama ši dalis:
  „3.   Siekdama užkirsti kelią paslaugos pablogėjimui ir srauto tinkluose sulėtėjimui
  bei užtikrinti, kad paslaugų gavėjų galimybė gauti arba skleisti turinį, naudotis programomis ir paslaugomis nebūtų nepagrįstai ribojama, nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti minimalius paslaugos kokybės reikalavimus ir, prireikus, imtis kitų priemonių. Rengiant šias gaires ar priemones tinkamai atsižvelgiama į standartus, nustatytus pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnį.




  Išnagrinėjusi tokias gaires ar priemones ir pasikonsultavusi su Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI), Komisija gali priimti su tuo susijusias technines įgyvendinimo priemones, jeigu ji mano, kad gairės ar priemonės gali sudaryti kliūčių vidaus rinkai. Tos
  priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐“ |
| --- | --- |

b)

Pridedama ši dalis:

„3.   Siekdama užkirsti kelią paslaugos pablogėjimui ir srauto tinkluose sulėtėjimui
  bei užtikrinti, kad paslaugų gavėjų galimybė gauti arba skleisti turinį, naudotis programomis ir paslaugomis nebūtų nepagrįstai ribojama, nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti minimalius paslaugos kokybės reikalavimus ir, prireikus, imtis kitų priemonių. Rengiant šias gaires ar priemones tinkamai atsižvelgiama į standartus, nustatytus pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnį.

Išnagrinėjusi tokias gaires ar priemones ir pasikonsultavusi su Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI), Komisija gali priimti su tuo susijusias technines įgyvendinimo priemones, jeigu ji mano, kad gairės ar priemonės gali sudaryti kliūčių vidaus rinkai. Tos
  priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐“

| (17) | 23 straipsnis pakeičiamas taip:

  „23 straipsnis


  Galimybė naudotis paslaugomis

  Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų
  kuo geresnę
  galimybę naudotis viešosiomis telefono ryšio paslaugomis ▐ katastrofiškais tinklo gedimo arba force majeure atvejais. Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešąsias telefono ryšio paslaugas, imtųsi visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta galimybė nenutrūkstamai naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis
  visoje ES teritorijoje ir iš bet kurios vietovės
  .“ |
| --- | --- |

(17)

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

Galimybė naudotis paslaugomis

Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų
  kuo geresnę
  galimybę naudotis viešosiomis telefono ryšio paslaugomis ▐ katastrofiškais tinklo gedimo arba force majeure atvejais. Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešąsias telefono ryšio paslaugas, imtųsi visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta galimybė nenutrūkstamai naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis
  visoje ES teritorijoje ir iš bet kurios vietovės
  .“

| (18) | 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:







  a) | Pavadinimas pakeičiamas kaip nurodyta:
  „Informacijos apie ▐ abonentus teikimo paslaugos“ |
| --- | --- | --- |

(18)

25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Pavadinimas pakeičiamas kaip nurodyta:

„Informacijos apie ▐ abonentus teikimo paslaugos“

| b) | 1 dalis bus keičiama taip:


  „
  1.
     
  Valstybės narės užtikrina teisę visiems elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų galutiniams gavėjams, kad jų informacija būtų įtraukta į paslaugų teikėjo katalogų duomenų bazes arba kitas duomenų bazes, kaip apibrėžta 2 dalie nuostatose.
  “ |
| --- | --- |

b)

1 dalis bus keičiama taip:

„
  1.
     
  Valstybės narės užtikrina teisę visiems elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų galutiniams gavėjams, kad jų informacija būtų įtraukta į paslaugų teikėjo katalogų duomenų bazes arba kitas duomenų bazes, kaip apibrėžta 2 dalie nuostatose.
  “

| c) | 3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Valstybės narės užtikrina, kad visi galutiniai
  elektroninių ryšių
  paslaugų gavėjai galėtų naudotis informacijos apie abonentus teikimo paslaugomis
  ir kad prieigą prie šių paslaugų kontroliuojantys operatoriai prieigos paslaugas teiktų sąžiningomis, į sąnaudas orientuotomis, objektyviomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis
  .

  4.   
  Valstybės narės netaiko jokių norminių apribojimų, kurie galutiniams paslaugų gavėjams vienoje valstybėje narėje neleistų tiesiogiai (balso skambučiu arba SMS pranešimu) gauti informacijos apie abonentų teikimo paslaugą kitoje valstybėje narėje, be to imasi priemonių 28 straipsnyje apibrėžtoms galimybėms naudotis numeriais ir paslaugomis užtikrinti
  .
  5.   Šio straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalys taikomos laikantis Bendrijos teisės aktų reikalavimų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos, ypač Direktyvos 2002/58/EB 12 straipsnio.“ |
| --- | --- |

c)

3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Valstybės narės užtikrina, kad visi galutiniai
  elektroninių ryšių
  paslaugų gavėjai galėtų naudotis informacijos apie abonentus teikimo paslaugomis
  ir kad prieigą prie šių paslaugų kontroliuojantys operatoriai prieigos paslaugas teiktų sąžiningomis, į sąnaudas orientuotomis, objektyviomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis
  .

4.   
  Valstybės narės netaiko jokių norminių apribojimų, kurie galutiniams paslaugų gavėjams vienoje valstybėje narėje neleistų tiesiogiai (balso skambučiu arba SMS pranešimu) gauti informacijos apie abonentų teikimo paslaugą kitoje valstybėje narėje, be to imasi priemonių 28 straipsnyje apibrėžtoms galimybėms naudotis numeriais ir paslaugomis užtikrinti
  .

5.   Šio straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalys taikomos laikantis Bendrijos teisės aktų reikalavimų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos, ypač Direktyvos 2002/58/EB 12 straipsnio.“

| (19) | 26 ir 27 straipsniai pakeičiami taip:

  „26 straipsnis


  Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad, be nacionalinių reguliavimo institucijų nurodytų kitų nacionalinių skubios pagalbos iškvietimo telefono numerių, visi 2 dalyje nurodytų paslaugų galutiniai gavėjai, įskaitant taksofonų naudotojus, galėtų nemokamai ir be jokios mokėjimo priemonės paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms vienu Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“
  2.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, skubios pagalbos tarnybomis ir teikėjais,
  užtikrina, kad įmonės, teikiančios nacionalinių ir (arba) tarptautinių skambučių inicijavimo
  elektroninių ryšių
  paslaugą naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane, suteiktų galimybę naudotis
  patikimomis
  skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis.
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad, surinkus vieną Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numerį „112“,
  skubios pagalbos tarnybos galėtų tinkamai atsakyti
  į skambučius ▐ ir
  juos tvarkyti
  taip, kad geriausiai atitiktų nacionalinius skubios pagalbos iškvietimo tarnybų sistemos organizacinius reikalavimus. Į tokius skambučius atsiliepiama ir jie tvarkomi mažiausiai taip pat greitai ir veiksmingai, kaip ir skambučiai nacionaliniu skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu arba numeriais, jei šie ir toliau naudojami.
  4.   Valstybės narės užtikrina, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai
  turėtų tokią pat galimybę
  naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis
  , kaip ir kiti galutiniai paslaugų gavėjai
  . Siekiant užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis keliaudami kitose valstybėse narėse, priemonės, kurių imamasi,
  apima
  atitinkamų standartų arba specifikacijų, paskelbtų pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnio nuostatas, laikymosi užtikrinimą.
  5.   Valstybės narės užtikrina, kad
  , remiantis techninėmis galimybėmis, skubios pagalbos iškvietimo tarnybos
  nemokamai gautų visų skambinančiųjų vietos nustatymo duomenis.
  Ši nuostata taikoma ir skambučiams bendru
  Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“.
  ▐
  6.   Valstybės narės užtikrina, kad
  visi Sąjungos
  piliečiai
  , be informacijos apie jų valstybėje veikiančius telefono numerius,
  būtų pakankamai informuoti apie vieną Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numerį „112“ ir jo naudojimą, visų pirma priemonėmis, konkrečiai skirtomis asmenims, keliaujantiems iš vienos valstybės narės į kitą ▐.
  7.   Pasikonsultavusi su
  ETRI
  , Komisija gali priimti technines įgyvendinimo priemones, kad būtų užtikrintas veiksmingas numerio „112“ paslaugų diegimas valstybėse narėse ▐.
  Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.▐

  27 straipsnis


  Europos telefono prieigos kodai

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad kodas „00“ būtų standartinis tarptautinės prieigos kodas. Skambučiams tarp kaimyninių vietovių, esančių skirtingose valstybėse narėse, galima nustatyti naują arba toliau taikyti tą pačią specialią tvarką. Galutiniai paslaugų gavėjai tose vietovėse turi būti apie tokią tvarką išsamiai informuoti.
  2.   Tos valstybės narės, kurioms ITU skyrė tarptautinį kodą „3883“, patiki
  pagal Bendrijos teisės aktus numatytai atskirai organizacijai, kurią skirtų Komisija taikydama atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę atrankos procedūrą, arba ETRI, kuriai tektų
  išskirtinė
  atsakomybė už
  Europos telefonijos numeracijos
  erdvės
  valdymą (ENISA) , įskaitant numerių skyrimą ir skatinimą
  .
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad visos viešąsias telefono ryšio paslaugas teikiančios įmonės tvarkytų visus į Europos telefonijos numeracijos erdvę (ENISA) siunčiamus ir iš jos gaunamus skambučius nustatydamos tarifus, neviršijančius didžiausio tarifo, kurį jos taiko skambučiams į kitas valstybes nares ir iš jų.“ |
| --- | --- |

(19)

26 ir 27 straipsniai pakeičiami taip:

„26 straipsnis

Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris

1.   Valstybės narės užtikrina, kad, be nacionalinių reguliavimo institucijų nurodytų kitų nacionalinių skubios pagalbos iškvietimo telefono numerių, visi 2 dalyje nurodytų paslaugų galutiniai gavėjai, įskaitant taksofonų naudotojus, galėtų nemokamai ir be jokios mokėjimo priemonės paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms vienu Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“

2.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, skubios pagalbos tarnybomis ir teikėjais,
  užtikrina, kad įmonės, teikiančios nacionalinių ir (arba) tarptautinių skambučių inicijavimo
  elektroninių ryšių
  paslaugą naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane, suteiktų galimybę naudotis
  patikimomis
  skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad, surinkus vieną Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numerį „112“,
  skubios pagalbos tarnybos galėtų tinkamai atsakyti
  į skambučius ▐ ir
  juos tvarkyti
  taip, kad geriausiai atitiktų nacionalinius skubios pagalbos iškvietimo tarnybų sistemos organizacinius reikalavimus. Į tokius skambučius atsiliepiama ir jie tvarkomi mažiausiai taip pat greitai ir veiksmingai, kaip ir skambučiai nacionaliniu skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu arba numeriais, jei šie ir toliau naudojami.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai
  turėtų tokią pat galimybę
  naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis
  , kaip ir kiti galutiniai paslaugų gavėjai
  . Siekiant užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis keliaudami kitose valstybėse narėse, priemonės, kurių imamasi,
  apima
  atitinkamų standartų arba specifikacijų, paskelbtų pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnio nuostatas, laikymosi užtikrinimą.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad
  , remiantis techninėmis galimybėmis, skubios pagalbos iškvietimo tarnybos
  nemokamai gautų visų skambinančiųjų vietos nustatymo duomenis.
  Ši nuostata taikoma ir skambučiams bendru
  Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“.

▐

6.   Valstybės narės užtikrina, kad
  visi Sąjungos
  piliečiai
  , be informacijos apie jų valstybėje veikiančius telefono numerius,
  būtų pakankamai informuoti apie vieną Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numerį „112“ ir jo naudojimą, visų pirma priemonėmis, konkrečiai skirtomis asmenims, keliaujantiems iš vienos valstybės narės į kitą ▐.

7.   Pasikonsultavusi su
  ETRI
  , Komisija gali priimti technines įgyvendinimo priemones, kad būtų užtikrintas veiksmingas numerio „112“ paslaugų diegimas valstybėse narėse ▐.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.▐

27 straipsnis

Europos telefono prieigos kodai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kodas „00“ būtų standartinis tarptautinės prieigos kodas. Skambučiams tarp kaimyninių vietovių, esančių skirtingose valstybėse narėse, galima nustatyti naują arba toliau taikyti tą pačią specialią tvarką. Galutiniai paslaugų gavėjai tose vietovėse turi būti apie tokią tvarką išsamiai informuoti.

2.   Tos valstybės narės, kurioms ITU skyrė tarptautinį kodą „3883“, patiki
  pagal Bendrijos teisės aktus numatytai atskirai organizacijai, kurią skirtų Komisija taikydama atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę atrankos procedūrą, arba ETRI, kuriai tektų
  išskirtinė
  atsakomybė už
  Europos telefonijos numeracijos
  erdvės
  valdymą (ENISA) , įskaitant numerių skyrimą ir skatinimą
  .

3.   Valstybės narės užtikrina, kad visos viešąsias telefono ryšio paslaugas teikiančios įmonės tvarkytų visus į Europos telefonijos numeracijos erdvę (ENISA) siunčiamus ir iš jos gaunamus skambučius nustatydamos tarifus, neviršijančius didžiausio tarifo, kurį jos taiko skambučiams į kitas valstybes nares ir iš jų.“

| (20) | Įterpiamas šis straipsnis



  „27a straipsnis


  Suderintų socialinių paslaugų, įskaitant karštosios linijos pranešimams apie dingusius vaikus numerį, suderinti numeriai



  1.
     
  Valstybės narės skatina specialius numeravimo intervalo, prasidedančio skaitmenimis 116, numerius, nustatytus Komisijos 2007 m. vasario 15 d. sprendime 2007/116/EB dėl nacionalinio skaitmenimis 116 prasidedančio numeravimo intervalo rezervavimo suderintų socialinių paslaugų suderintiems numeriams (21). Jos skatina savo teritorijose teikti paslaugas, kurioms rezervuoti tokie numeriai.




  2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis paslaugomis, kurios teikiamos numeriais, prasidedančiais skaitmenimis 116. Siekiant užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis tokiomis paslaugomis keliaudami kitose valstybėse narėse, priemonės, kurių imamasi, apima atitinkamų standartų arba specifikacijų, paskelbtų pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnio nuostatas, laikymosi užtikrinimą.




  3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad piliečiai būtų pakankamai informuoti apie paslaugų, kurios teikiamos numeriais, prasidedančiais skaitmenimis 116, buvimą ir naudojimą, įskaitant informaciją, skirtą iš vienos valstybės narės į kitą keliaujantiems asmenims.




  4.
     
  Valstybės narės, be priemonių, bendrai taikomų visiems numeriams, prasidedantiems 116, kurių imamasi pagal 1, 2 ir 3 dalies nuostatas, užtikrina, kad piliečiai galėtų naudotis karštosios linijos, skirtos pranešti apie dingusius vaikus, paslaugomis. Karštajai linijai suteikiamas numeris 116000.




  5.
     
  Pasikonsultavusi su ETRI], Komisija gali priimti technines įgyvendinimo priemones, kad būtų užtikrintas veiksmingas numerių, prasidedančių skaitmenimis 116, intervalo, ypač karštosios linijos pranešimams apie dingusius vaikus numerio, paslaugų diegimas valstybėse narėse, įskaitant neįgalių galutinių paslaugų gavėjų galimybę jomis naudotis keliaujant kitose valstybėse narėse.




  Tos priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |
| --- | --- |

(20)

Įterpiamas šis straipsnis

„27a straipsnis

Suderintų socialinių paslaugų, įskaitant karštosios linijos pranešimams apie dingusius vaikus numerį, suderinti numeriai

1.
     
  Valstybės narės skatina specialius numeravimo intervalo, prasidedančio skaitmenimis 116, numerius, nustatytus Komisijos 2007 m. vasario 15 d. sprendime 2007/116/EB dėl nacionalinio skaitmenimis 116 prasidedančio numeravimo intervalo rezervavimo suderintų socialinių paslaugų suderintiems numeriams (21). Jos skatina savo teritorijose teikti paslaugas, kurioms rezervuoti tokie numeriai.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis paslaugomis, kurios teikiamos numeriais, prasidedančiais skaitmenimis 116. Siekiant užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis tokiomis paslaugomis keliaudami kitose valstybėse narėse, priemonės, kurių imamasi, apima atitinkamų standartų arba specifikacijų, paskelbtų pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnio nuostatas, laikymosi užtikrinimą.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad piliečiai būtų pakankamai informuoti apie paslaugų, kurios teikiamos numeriais, prasidedančiais skaitmenimis 116, buvimą ir naudojimą, įskaitant informaciją, skirtą iš vienos valstybės narės į kitą keliaujantiems asmenims.

4.
     
  Valstybės narės, be priemonių, bendrai taikomų visiems numeriams, prasidedantiems 116, kurių imamasi pagal 1, 2 ir 3 dalies nuostatas, užtikrina, kad piliečiai galėtų naudotis karštosios linijos, skirtos pranešti apie dingusius vaikus, paslaugomis. Karštajai linijai suteikiamas numeris 116000.

5.
     
  Pasikonsultavusi su ETRI], Komisija gali priimti technines įgyvendinimo priemones, kad būtų užtikrintas veiksmingas numerių, prasidedančių skaitmenimis 116, intervalo, ypač karštosios linijos pranešimams apie dingusius vaikus numerio, paslaugų diegimas valstybėse narėse, įskaitant neįgalių galutinių paslaugų gavėjų galimybę jomis naudotis keliaujant kitose valstybėse narėse.

Tos priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

| (21) | 28 straipsnis pakeičiamas taip:

  „28 straipsnis


  Galimybė naudotis numeriais ir paslaugomis

  1.   Valstybės narės
  tais atvejais, kai tai techniškai ir ekonomiškai įmanoma, išskyrus atvejus, kai asmuo, kuriam skambinama, dėl komercinių priežasčių yra apribojęs prieigą skambinantiesiems, esantiems tam tikrose geografinėse teritorijose,
  užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos imtųsi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti:
  ▐







  a) | kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų
  , nepriklausomai nuo operatoriaus naudojamų technologijų ir prietaisų rūšies,
  naudotis visais Bendrijoje teikiamais numeriais, įskaitant nurodytuosius valstybių narių nacionaliniuose numeracijos planuose, ETNS numerius ir nemokamo tarptautinio telefono ryšio numerius. |
| --- | --- | --- |

(21)

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Galimybė naudotis numeriais ir paslaugomis

1.   Valstybės narės
  tais atvejais, kai tai techniškai ir ekonomiškai įmanoma, išskyrus atvejus, kai asmuo, kuriam skambinama, dėl komercinių priežasčių yra apribojęs prieigą skambinantiesiems, esantiems tam tikrose geografinėse teritorijose,
  užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos imtųsi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti:

▐

a)

kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų
  , nepriklausomai nuo operatoriaus naudojamų technologijų ir prietaisų rūšies,
  naudotis visais Bendrijoje teikiamais numeriais, įskaitant nurodytuosius valstybių narių nacionaliniuose numeracijos planuose, ETNS numerius ir nemokamo tarptautinio telefono ryšio numerius.

| b) | Sujungimo paslauga teikiama teksto taksofonams, videotelefonams ir kitiems įtaisams, kurie sudaro galimybę, bent jau kiek tai susiję su pagalbos telefonais, skambinti senyvo amžiaus arba neįgaliems asmenims. |
| --- | --- |

b)

Sujungimo paslauga teikiama teksto taksofonams, videotelefonams ir kitiems įtaisams, kurie sudaro galimybę, bent jau kiek tai susiję su pagalbos telefonais, skambinti senyvo amžiaus arba neįgaliems asmenims.

Nacionalinės reguliavimo institucijos gali kiekvienu atskiru atveju blokuoti galimybę naudotis numeriais arba paslaugomis, kai tai pagrįsta dėl sukčiavimo arba netinkamo naudojimo.
  Be to, užtikrinti, kad tais atvejais, kai tyrimas dar tebevyksta, elektroninių ryšių paslaugų operatoriai sulaiko užmokestį už atitinkamus skambučius ir kitas paslaugas.

2.   Siekiant užtikrinti, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų faktiškai naudotis numeriais ir paslaugomis Bendrijoje, Komisija ▐ gali priimti technines įgyvendinimo priemones.
  Tos
  priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐

Tokia techninė įgyvendinimo priemonė gali būti periodiškai persvarstoma, siekiant atsižvelgti į rinkos ir technologijų pokyčius.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad viešuosius ryšių tinklus teikiančios įmonės teiktų informaciją apie jų tinklų valdymą, susijusią su galutiniams paslaugų gavėjams skirtais galimybės gauti tam tikras paslaugas, turinį arba programas apribojimais arba draudimais. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų reikiamą įgaliojimą ištirti atvejus, kai įmonės nustato galutiniams paslaugų gavėjams skirtus galimybės naudoti tam tikras paslaugas, turinį arba programas apribojimus arba draudimus.
  “

| (22) | 29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:







  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, jog visos viešąsias telefono ryšio paslaugas ir (arba) viešuosius ryšių tinklus teikiančios įmonės galutiniams paslaugų gavėjams suteiktų galimybę naudotis I priedo B dalyje išvardytomis papildomomis priemonėmis, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pateisinama.“ |
| --- | --- | --- |

(22)

29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, jog visos viešąsias telefono ryšio paslaugas ir (arba) viešuosius ryšių tinklus teikiančios įmonės galutiniams paslaugų gavėjams suteiktų galimybę naudotis I priedo B dalyje išvardytomis papildomomis priemonėmis, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pateisinama.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Nepažeidžiant 10 straipsnio 2 dalies, valstybės narės visoms įmonėms, teikiančioms prieigą prie viešųjų ryšių tinklų ir (arba) viešųjų telefono ryšio paslaugų, kaip bendrą reikalavimą gali taikyti I priedo A dalies e punkte nurodytą paslaugos nutraukimo įpareigojimą.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nepažeidžiant 10 straipsnio 2 dalies, valstybės narės visoms įmonėms, teikiančioms prieigą prie viešųjų ryšių tinklų ir (arba) viešųjų telefono ryšio paslaugų, kaip bendrą reikalavimą gali taikyti I priedo A dalies e punkte nurodytą paslaugos nutraukimo įpareigojimą.“

| (23) | 30 straipsnis pakeičiamas taip:

  „30 straipsnis


  Paprastesnis paslaugų teikėjo pakeitimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi abonentai, kurie to pageidauja, galėtų išlaikyti savo
  telefono
  numerius, nurodytus nacionaliniame numeracijos plane, pagal I priedo C dalies nuostatas, nepriklausomai nuo to, kokia įmonė teikia paslaugą.
  2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad su numerių perkėlimu susijusios operatorių kainos būtų pagrįstos sąnaudomis ir kad tiesioginiai abonentų mokesčiai, jei taikomi, neatgrasytų nuo naudojimosi šiomis priemonėmis.
  3.   Nacionalinės reguliavimo institucijos mažmeninių tarifų už numerių perkėlimą netaiko tokiu būdu, kuris iškreiptų konkurenciją, pavyzdžiui, nustatydamos specialius arba bendrus mažmeninius tarifus.
  4.   Numerių perkėlimas ir jų aktyvavimas po perkėlimo vykdomi kuo greičiau, ne vėliau kaip viena darbo diena nuo abonento pirminio prašymo pateikimo.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos gali pratęsti vienos darbo dienos terminą ir, jei reikia, numatyti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų, kad paslaugos nebūtų aktyvuotos prieš abonentų valią. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali paslaugų teikėjams taikyti atitinkamas sankcijas, įskaitant įpareigojimą išmokėti vartotojams kompensaciją už nuostolius, patirtus dėl numerių perkėlimo vilkinimo arba jų netinkamo perkėlimo dėl paslaugų teikėjų arba jų įgaliotinių kaltės
  .


  5.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad paslaugos gavėjų ir elektroninio ryšio paslaugas teikiančių įmonių sutartyse nustatytas sutarčių galiojimo laikas neviršytų 24 mėnesių. Be to, jos užtikrina, kad įmonės paslaugų gavėjams pasiūlytų galimybę sudaryti daugiausia 12 mėnesių galiojančią sutartį dėl visų rūšių paslaugų ir galinių įrenginių.


  6.   
  Valstybės narės
  užtikrina, kad
  sutarčių
  nutraukimo ▐ procedūros neatgrasytų nuo paslaugų teikėjų keitimo.“ |
| --- | --- |

(23)

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„30 straipsnis

Paprastesnis paslaugų teikėjo pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi abonentai, kurie to pageidauja, galėtų išlaikyti savo
  telefono
  numerius, nurodytus nacionaliniame numeracijos plane, pagal I priedo C dalies nuostatas, nepriklausomai nuo to, kokia įmonė teikia paslaugą.

2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad su numerių perkėlimu susijusios operatorių kainos būtų pagrįstos sąnaudomis ir kad tiesioginiai abonentų mokesčiai, jei taikomi, neatgrasytų nuo naudojimosi šiomis priemonėmis.

3.   Nacionalinės reguliavimo institucijos mažmeninių tarifų už numerių perkėlimą netaiko tokiu būdu, kuris iškreiptų konkurenciją, pavyzdžiui, nustatydamos specialius arba bendrus mažmeninius tarifus.

4.   Numerių perkėlimas ir jų aktyvavimas po perkėlimo vykdomi kuo greičiau, ne vėliau kaip viena darbo diena nuo abonento pirminio prašymo pateikimo.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos gali pratęsti vienos darbo dienos terminą ir, jei reikia, numatyti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų, kad paslaugos nebūtų aktyvuotos prieš abonentų valią. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali paslaugų teikėjams taikyti atitinkamas sankcijas, įskaitant įpareigojimą išmokėti vartotojams kompensaciją už nuostolius, patirtus dėl numerių perkėlimo vilkinimo arba jų netinkamo perkėlimo dėl paslaugų teikėjų arba jų įgaliotinių kaltės
  .

5.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad paslaugos gavėjų ir elektroninio ryšio paslaugas teikiančių įmonių sutartyse nustatytas sutarčių galiojimo laikas neviršytų 24 mėnesių. Be to, jos užtikrina, kad įmonės paslaugų gavėjams pasiūlytų galimybę sudaryti daugiausia 12 mėnesių galiojančią sutartį dėl visų rūšių paslaugų ir galinių įrenginių.

6.   
  Valstybės narės
  užtikrina, kad
  sutarčių
  nutraukimo ▐ procedūros neatgrasytų nuo paslaugų teikėjų keitimo.“

| (24) | 31 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės savo jurisdikcijoje esančioms įmonėms, teikiančioms elektroninių ryšių tinklus
  , kuriais
  radijo
  arba garso
  ir
  vaizdo žiniasklaidos paslaugos teikiamos
  visuomenei, gali nustatyti pagrįstus privalomojo programų siuntimo įpareigojimus teikti
  nustatytas
  radijo
  bei garso
  ir
  vaizdo žiniasklaidos taip pat papildomas
  paslaugas, jeigu didelė dalis tokių tinklų galutinių paslaugų gavėjų naudojasi jais kaip pagrindine priemone
  gauti
  radijo
  arba garso
  ir
  vaizdo žiniasklaidos paslaugas
  . Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė ▐, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs.
  Valstybės narės persvarsto pirmoje pastraipoje nurodytus įpareigojimus ne vėliau kaip per vienerius metus nuo [keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas], išskyrus atvejus, kai valstybės narės atliko tokį persvarstymą per praėjusius dvejus metus.
  Valstybės narės
  reguliariai
  persvarsto privalomojo programų siuntimo įpareigojimus.“ |
| --- | --- |

(24)

31 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės savo jurisdikcijoje esančioms įmonėms, teikiančioms elektroninių ryšių tinklus
  , kuriais
  radijo
  arba garso
  ir
  vaizdo žiniasklaidos paslaugos teikiamos
  visuomenei, gali nustatyti pagrįstus privalomojo programų siuntimo įpareigojimus teikti
  nustatytas
  radijo
  bei garso
  ir
  vaizdo žiniasklaidos taip pat papildomas
  paslaugas, jeigu didelė dalis tokių tinklų galutinių paslaugų gavėjų naudojasi jais kaip pagrindine priemone
  gauti
  radijo
  arba garso
  ir
  vaizdo žiniasklaidos paslaugas
  . Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė ▐, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs.

Valstybės narės persvarsto pirmoje pastraipoje nurodytus įpareigojimus ne vėliau kaip per vienerius metus nuo [keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas], išskyrus atvejus, kai valstybės narės atliko tokį persvarstymą per praėjusius dvejus metus.

Valstybės narės
  reguliariai
  persvarsto privalomojo programų siuntimo įpareigojimus.“

| (25) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „31a straipsnis


  Lygiavertės prieigos sąlygos neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams



  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų apibrėžti tinkamus įpareigojimus viešųjų elektroninių ryšių paslaugas teikiančioms įmonėms, siekiant užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai:










  a) | neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai turėtų galimybę naudotis tomis pačiomis elektroninių ryšių paslaugomis kaip ir dauguma kitų galutinių paslaugų gavėjų; ir |
| --- | --- | --- |

(25)

Įterpiamas šis straipsnis:

„31a straipsnis

Lygiavertės prieigos sąlygos neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų apibrėžti tinkamus įpareigojimus viešųjų elektroninių ryšių paslaugas teikiančioms įmonėms, siekiant užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai:

a)

neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai turėtų galimybę naudotis tomis pačiomis elektroninių ryšių paslaugomis kaip ir dauguma kitų galutinių paslaugų gavėjų; ir

| b) | neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai, taip pat kaip ir dauguma kitų galutinių paslaugų gavėjų, galėtų rinktis įmones ir paslaugų teikėjus.
  “ |
| --- | --- |

b)

neįgalūs galutiniai paslaugų gavėjai, taip pat kaip ir dauguma kitų galutinių paslaugų gavėjų, galėtų rinktis įmones ir paslaugų teikėjus.
  “

| (26) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „32a straipsnis


  Galimybė naudotis turiniu, paslaugomis ir programomis



  Valstybės narės užtikrina, kad visi naudotojų teisių naudotis turiniu, paslaugomis ir programomis apribojimai, jeigu jie būtini, įgyvendinami taikant tinkamas priemones ir vadovaujantis proporcingumo, veiksmingumo bei atgrasymo principais. Šios priemonės nekliudo kurti informacinės visuomenės, kaip nurodoma 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (22) ir neprieštarauja piliečių pagrindinėms teisėms, įskaitant teisę į privatumą ir į tinkamą teismo procesą. |
| --- | --- |

(26)

Įterpiamas šis straipsnis:

„32a straipsnis

Galimybė naudotis turiniu, paslaugomis ir programomis

Valstybės narės užtikrina, kad visi naudotojų teisių naudotis turiniu, paslaugomis ir programomis apribojimai, jeigu jie būtini, įgyvendinami taikant tinkamas priemones ir vadovaujantis proporcingumo, veiksmingumo bei atgrasymo principais. Šios priemonės nekliudo kurti informacinės visuomenės, kaip nurodoma 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (22) ir neprieštarauja piliečių pagrindinėms teisėms, įskaitant teisę į privatumą ir į tinkamą teismo procesą.

| (27) | 33 straipsnis pakeičiamas taip:







  a) | 1 dalis papildoma šia antra pastraipa:







  i) | 1 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:


  „
  Valstybės narės užtikrina, kiek tai tikslinga, kad nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgtų į galutinių paslaugų gavėjų ir vartotojų [ ...], gamintojų [ ...] ir elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas teikiančių įmonių nuomonę klausimais, susijusiais su galutinių paslaugų gavėjų ir vartotojų teisėmis viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų srityje, ypač kai jie turi didelę įtaką rinkoje.
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

33 straipsnis pakeičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šia antra pastraipa:

i)

1 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„
  Valstybės narės užtikrina, kiek tai tikslinga, kad nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgtų į galutinių paslaugų gavėjų ir vartotojų [ ...], gamintojų [ ...] ir elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas teikiančių įmonių nuomonę klausimais, susijusiais su galutinių paslaugų gavėjų ir vartotojų teisėmis viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų srityje, ypač kai jie turi didelę įtaką rinkoje.
  “

| ii) | pridedama ši pastraipa:

  „Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos įsteigtų konsultavimosi
  mechanizmus
  ,
  kuriais
  užtikrinama, kad jų sprendimų priėmimo
  metu
  būtų tinkamai atsižvelgiama į
  klausimus, susijusius su galutinių paslaugų gavėjais, ypač neįgaliaisiais, ir jiems skiriamas tinkamas dėmesys
  .“ |
| --- | --- |

ii)

pridedama ši pastraipa:

„Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos įsteigtų konsultavimosi
  mechanizmus
  ,
  kuriais
  užtikrinama, kad jų sprendimų priėmimo
  metu
  būtų tinkamai atsižvelgiama į
  klausimus, susijusius su galutinių paslaugų gavėjais, ypač neįgaliaisiais, ir jiems skiriamas tinkamas dėmesys
  .“

| b) | papildoma šia dalimi:


  „
  2a.
     
  Nepažeidžiant su Bendrijos teise suderintų nacionalinių taisyklių dėl kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslų, pvz., kultūrinės ir kalbų įvairovės bei žiniasklaidos pliuralizmo, nacionalinės reguliavimo institucijos ir kitos atitinkamos institucijos tinkamai skatina įmonių, užtikrinančių elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas bei sektorių, kurie suinteresuoti teisėto turinio skatinimu elektroninių ryšių tinkluose bei teikiant tokias paslaugas, bendradarbiavimą. Šis bendradarbiavimas gali taip pat apimti visuomenei svarbios informacijos, kuri turi būti teikiama pagal 21 straipsnio 4 ir 20 straipsnio 1 dalis, koordinavimą.
  “ |
| --- | --- |

b)

papildoma šia dalimi:

„
  2a.
     
  Nepažeidžiant su Bendrijos teise suderintų nacionalinių taisyklių dėl kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslų, pvz., kultūrinės ir kalbų įvairovės bei žiniasklaidos pliuralizmo, nacionalinės reguliavimo institucijos ir kitos atitinkamos institucijos tinkamai skatina įmonių, užtikrinančių elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas bei sektorių, kurie suinteresuoti teisėto turinio skatinimu elektroninių ryšių tinkluose bei teikiant tokias paslaugas, bendradarbiavimą. Šis bendradarbiavimas gali taip pat apimti visuomenei svarbios informacijos, kuri turi būti teikiama pagal 21 straipsnio 4 ir 20 straipsnio 1 dalis, koordinavimą.
  “

| c) | Pridedama ši dalis
  :
  „▐

  3.   Nepažeidžiant Direktyvos 1999/5/EB, ypač su neįgaliaisiais susijusių reikalavimų pagal jos 3 straipsnio 3 dalies f punktą, taikymo ir siekiant pagerinti neįgalių galutinių paslaugų gavėjų prieigą prie elektroninių ryšių paslaugų ir įrenginių, Komisija ▐ po viešųjų konsultacijų
  ir pasikonsultavusi su ETRI
  gali imtis atitinkamų techninių įgyvendinimo priemonių.
  Tos
  priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐“ |
| --- | --- |

c)

Pridedama ši dalis
  :

„▐

3.   Nepažeidžiant Direktyvos 1999/5/EB, ypač su neįgaliaisiais susijusių reikalavimų pagal jos 3 straipsnio 3 dalies f punktą, taikymo ir siekiant pagerinti neįgalių galutinių paslaugų gavėjų prieigą prie elektroninių ryšių paslaugų ir įrenginių, Komisija ▐ po viešųjų konsultacijų
  ir pasikonsultavusi su ETRI
  gali imtis atitinkamų techninių įgyvendinimo priemonių.
  Tos
  priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 37 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. ▐“

| (28) | 34 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  nepriklausomos institucijos sudarytų galimybę naudotis
  skaidriomis, paprastomis ir nebrangiomis neteisminėmis procedūromis vartotojų ir elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas teikiančių įmonių ▐ ginčams dėl tokių tinklų arba paslaugų teikimo sutarčių sąlygų ir (arba) sutarčių vykdymo spręsti.
  Šios
  procedūros
  sudarytų
  galimybes ginčus spręsti sąžiningai ir greitai
  ir turėtų visiškai atsižvelgti į 1998 m. kovo 30 d. Komisijos rekomendaciją 98/257/EB dėl atsakingoms už neteisminį vartotojų ginčų sprendimą institucijoms taikomų principų

   (23), o pateisinamais atvejais gali nustatyti sumokėtų sumų grąžinimo ir (arba) kompensavimo sistemą. Valstybės narės šiuos įpareigojimus gali skirti ir ginčams su kitais galutiniais paslaugų gavėjais.
  Valstybės narės užtikrina, kad už tokių ginčų nagrinėjimą atsakingos įstaigos
  (bendri centrai)
  Komisijai ir
  institucijoms
  pateiktų susijusią informaciją statistikos tikslais.


  Valstybės narės užtikrina patikimas neteismines procedūras, ypač garso ir vaizdo bei elektroninių ryšių sričių sąveikos atveju. |
| --- | --- |

(28)

34 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  nepriklausomos institucijos sudarytų galimybę naudotis
  skaidriomis, paprastomis ir nebrangiomis neteisminėmis procedūromis vartotojų ir elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas teikiančių įmonių ▐ ginčams dėl tokių tinklų arba paslaugų teikimo sutarčių sąlygų ir (arba) sutarčių vykdymo spręsti.
  Šios
  procedūros
  sudarytų
  galimybes ginčus spręsti sąžiningai ir greitai
  ir turėtų visiškai atsižvelgti į 1998 m. kovo 30 d. Komisijos rekomendaciją 98/257/EB dėl atsakingoms už neteisminį vartotojų ginčų sprendimą institucijoms taikomų principų

   (23), o pateisinamais atvejais gali nustatyti sumokėtų sumų grąžinimo ir (arba) kompensavimo sistemą. Valstybės narės šiuos įpareigojimus gali skirti ir ginčams su kitais galutiniais paslaugų gavėjais.

Valstybės narės užtikrina, kad už tokių ginčų nagrinėjimą atsakingos įstaigos
  (bendri centrai)
  Komisijai ir
  institucijoms
  pateiktų susijusią informaciją statistikos tikslais.

Valstybės narės užtikrina patikimas neteismines procedūras, ypač garso ir vaizdo bei elektroninių ryšių sričių sąveikos atveju.

| (29) | 35 straipsnis pakeičiamas taip:

  „35 straipsnis


  Priedų derinimas


  Priemones, būtinas I, II, III ir VI priedams priderinti prie technologijų plėtros arba rinkos paklausos pokyčių ir skirtas iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtina Komisija pagal 37 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

(29)

35 straipsnis pakeičiamas taip:

„35 straipsnis

Priedų derinimas

Priemones, būtinas I, II, III ir VI priedams priderinti prie technologijų plėtros arba rinkos paklausos pokyčių ir skirtas iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtina Komisija pagal 37 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| (30) | 36 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos praneša Komisijai apie įpareigojimus, nustatytus įmonėms, paskirtoms teikti universaliąsias paslaugas. Komisijai nedelsiant pranešama apie pakeitimus, turinčius įtakos įmonėms nustatytiems įpareigojimams arba įmonėms, kurioms turi poveikio šios direktyvos nuostatos.“ |
| --- | --- |

(30)

36 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos praneša Komisijai apie įpareigojimus, nustatytus įmonėms, paskirtoms teikti universaliąsias paslaugas. Komisijai nedelsiant pranešama apie pakeitimus, turinčius įtakos įmonėms nustatytiems įpareigojimams arba įmonėms, kurioms turi poveikio šios direktyvos nuostatos.“

| (31) | 37 straipsnis pakeičiamas taip:

  „37 straipsnis



  Komiteto procedūra


  1.   Komisijai padeda Ryšių komitetas, įsteigtas Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 22 straipsniu.
  2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
  ▐“ |
| --- | --- |

(31)

37 straipsnis pakeičiamas taip:

„37 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Ryšių komitetas, įsteigtas Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 22 straipsniu.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

▐“

| (32) | I, II ir III priedai pakeičiami šios direktyvos I, II ir III priedais. |
| --- | --- |

(32)

I, II ir III priedai pakeičiami šios direktyvos I, II ir III priedais.

| (33) | VI priede 1 punktas pakeičiamas taip:


  „
  1.
     
  Įprastas kodavimo algoritmas ir laisvas priėmimas




  Visa vartotojams skirta įranga skaitmeniniams televizijos signalams (t. y. antžeminiam, kabeliniam, satelitiniam transliavimui, pirmiausia skirtam fiksuotam programų priėmimui, pvz., DVB-T, DVB-C arba DVB-S būdu) priimti, parduodama, nuomojama ar kitaip teikiama Bendrijoje, kuri gali iškoduoti skaitmeninius televizijos signalus, turi galėti:








  — | leisti iškoduoti tokius signalus bendru Europos kodavimo algoritmu, kurį administruoja pripažinta Europos standartų organizacija, šiuo metu ‐ ETSI, |
| --- | --- | --- |

(33)

VI priede 1 punktas pakeičiamas taip:

„
  1.
     
  Įprastas kodavimo algoritmas ir laisvas priėmimas

Visa vartotojams skirta įranga skaitmeniniams televizijos signalams (t. y. antžeminiam, kabeliniam, satelitiniam transliavimui, pirmiausia skirtam fiksuotam programų priėmimui, pvz., DVB-T, DVB-C arba DVB-S būdu) priimti, parduodama, nuomojama ar kitaip teikiama Bendrijoje, kuri gali iškoduoti skaitmeninius televizijos signalus, turi galėti:

—

leisti iškoduoti tokius signalus bendru Europos kodavimo algoritmu, kurį administruoja pripažinta Europos standartų organizacija, šiuo metu ‐ ETSI,

| — | rodyti ekrane perduotus signalus aiškiai, jei tais atvejais, kai įranga yra nuomojama, nuomininkas laikosi atitinkamo nuomos susitarimo.
  “ |
| --- | --- |

—

rodyti ekrane perduotus signalus aiškiai, jei tais atvejais, kai įranga yra nuomojama, nuomininkas laikosi atitinkamo nuomos susitarimo.
  “

| (34) | VII priedas išbraukiamas. |
| --- | --- |

(34)

VII priedas išbraukiamas.

2 straipsnis

Direktyvos 2002/58/EB

(Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) pakeitimai

Direktyva 2002/58/EB (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) iš dalies keičiama taip:

| 1. | 1 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:


  „
  1.
     
  Šioje direktyvoje derinamos valstybių narių nuostatos, reikalingos siekiant užtikrinti vienodą pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos lygį ir ypač teisę į privatumą ir teisę į informacijos technologijos sistemos konfidencialumą ir saugumą atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymą elektroninių ryšių sektoriuje ir užtikrinti laisvą tokių duomenų ir elektroninių ryšių įrangos ir paslaugų judėjimą Bendrijoje.




  2.
     
  Šios direktyvos nuostatos smulkiau išaiškina ir papildo Direktyvą 95/46/EB pirmoje dalyje nurodytais tikslais. Be to, jos numato abonentų, kurie yra fiziniai ar juridiniai asmenys, teisėtų interesų apsaugą.
  “ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:

„
  1.
     
  Šioje direktyvoje derinamos valstybių narių nuostatos, reikalingos siekiant užtikrinti vienodą pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos lygį ir ypač teisę į privatumą ir teisę į informacijos technologijos sistemos konfidencialumą ir saugumą atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymą elektroninių ryšių sektoriuje ir užtikrinti laisvą tokių duomenų ir elektroninių ryšių įrangos ir paslaugų judėjimą Bendrijoje.

2.
     
  Šios direktyvos nuostatos smulkiau išaiškina ir papildo Direktyvą 95/46/EB pirmoje dalyje nurodytais tikslais. Be to, jos numato abonentų, kurie yra fiziniai ar juridiniai asmenys, teisėtų interesų apsaugą.
  “

| 2. | 2 straipsnio e dalis pakeičiama taip:






  „e) | skambutis - viešosios telefono ryšio paslaugos priemonėmis sukurtas sujungimas, sudarantis dvipusio ryšio galimybę;“ |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnio e dalis pakeičiama taip:

„e)

skambutis - viešosios telefono ryšio paslaugos priemonėmis sukurtas sujungimas, sudarantis dvipusio ryšio galimybę;“

| 3. | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis


  Paslaugos

  Ši direktyva taikoma asmens duomenų tvarkymui, susijusiam su viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikimu viešaisiais
  ir privačiais
  ryšių tinklais
  ir viešai prieinamais privačiais tinklais
  Bendrijoje, įskaitant viešuosius
  ir privačius
  elektroninių ryšių tinklus
  ir viešai prieinamus privačius tinklus
  , palaikančius duomenų rinkimo ir atpažinimo įrenginius.“ |
| --- | --- |

3.

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Paslaugos

Ši direktyva taikoma asmens duomenų tvarkymui, susijusiam su viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikimu viešaisiais
  ir privačiais
  ryšių tinklais
  ir viešai prieinamais privačiais tinklais
  Bendrijoje, įskaitant viešuosius
  ir privačius
  elektroninių ryšių tinklus
  ir viešai prieinamus privačius tinklus
  , palaikančius duomenų rinkimo ir atpažinimo įrenginius.“

| 4. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:







  a) | Pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Duomenų tvarkymo saugumas“ |
| --- | --- | --- |

4.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Pavadinimas pakeičiamas taip:

„Duomenų tvarkymo saugumas“

| b) | įrašomos šios dalys:


  „
  1a.
     
  Šioms priemonėms, nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB ir 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo nuostatų (24) priskiriama:








  — | tinkamos techninės ir organizacinės priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad su asmens duomenimis galėtų susipažinti tik tam teisę turintys darbuotojai tik tais tikslais, kurie leidžiami pagal įstatymus, ir apsaugoti saugomus ar siunčiamus asmens duomenis nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo ar pakeitimo ir jų saugojimo, tvarkymo, susipažinimo ar atskleidimo neturint tam teisės ar neteisėtai; |
| --- | --- | --- |

b)

įrašomos šios dalys:

„
  1a.
     
  Šioms priemonėms, nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB ir 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo nuostatų (24) priskiriama:

—

tinkamos techninės ir organizacinės priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad su asmens duomenimis galėtų susipažinti tik tam teisę turintys darbuotojai tik tais tikslais, kurie leidžiami pagal įstatymus, ir apsaugoti saugomus ar siunčiamus asmens duomenis nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo ar pakeitimo ir jų saugojimo, tvarkymo, susipažinimo ar atskleidimo neturint tam teisės ar neteisėtai;

| — | tinkamos techninės ir organizacinės priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti tinklą ir paslaugas nuo atsitiktinio, neteisėto ar neturint leidimo naudojimosi, kišimosi ar trukdymo jo veikimui ar prieinamumui; |
| --- | --- |

—

tinkamos techninės ir organizacinės priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti tinklą ir paslaugas nuo atsitiktinio, neteisėto ar neturint leidimo naudojimosi, kišimosi ar trukdymo jo veikimui ar prieinamumui;

| — | saugumo politika asmens duomenų tvarkymo srityje; |
| --- | --- |

—

saugumo politika asmens duomenų tvarkymo srityje;

| — | protingai numatomų pažeidžiamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjo palaikomų sistemų vietų nustatymas ir įvertinimas, nuolat stebint saugumo pažeidimus; ir |
| --- | --- |

—

protingai numatomų pažeidžiamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjo palaikomų sistemų vietų nustatymas ir įvertinimas, nuolat stebint saugumo pažeidimus; ir

| — | prevencinių, prevencinių taisomųjų ir švelninančių veiksmų taikymas pažeidžiamų vietų, nustatytų ketvirtojoje įtraukoje nustatyta tvarka, atžvilgiu ir prevencinių, prevencinių taisomųjų ir švelninančių veiksmų taikymas saugumo incidentų atžvilgiu, jei šie gali sukelti saugumo pažeidimą; |
| --- | --- |

—

prevencinių, prevencinių taisomųjų ir švelninančių veiksmų taikymas pažeidžiamų vietų, nustatytų ketvirtojoje įtraukoje nustatyta tvarka, atžvilgiu ir prevencinių, prevencinių taisomųjų ir švelninančių veiksmų taikymas saugumo incidentų atžvilgiu, jei šie gali sukelti saugumo pažeidimą;

1b.
     
  Nacionalinėms reguliavimo institucijoms gali tikrinti viešųjų elektroninių ryšių paslaugų ir informacinės visuomenės paslaugų teikėjų taikomas priemones ir parengti rekomendacijas dėl gerosios patirties ir rezultatų rodiklių, skirtas šiomis priemonėmis siektinam saugumo lygiui.

| c) | Pridedamos šios ▐ dalys:
  „3.   Saugumo pažeidimo atveju, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, neteisėtai atskleidžiami arba susipažįstama su teikiant viešąsias ryšių paslaugas Bendrijoje perduodamais, saugomais arba kitaip tvarkomais asmens duomenimis, viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjas
  ir bet kuri kitą internetu veikianti ir paslaugas vartotojams teikianti įmonė, kuri kontroliuoja duomenis ir teikia paslaugas informacinei visuomenei, nedelsiant
  apie tokį pažeidimą praneša nacionalinei reguliavimo institucijai
  arba kompetentingai institucijai, kaip numatyta atitinkamos valstybės narės įstatyme
  . Pranešime
  kompetentingai institucijai
  bent aprašomas pažeidimo pobūdis ir rekomenduojamos priemonės šio pažeidimo galimam neigiamam poveikiui sušvelninti. Pranešime
  kompetentingai institucijai
  bent aprašomas pažeidimo pobūdis ir rekomenduojamos priemonės šio pažeidimo galimam neigiamam poveikiui sušvelninti. Be to, pranešime
  kompetentingai institucijai
  aprašomi padariniai ir priemonės, kurių ėmėsi paslaugų teikėjas pažeidimui išaiškinti.


  Viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjas ir internetu paslaugas naudotojams teikianti įmonė – duomenų valdytoja ir informacinės visuomenės paslaugų teikėja iš anksto informuoja paslaugų gavėjus, siekiant išvengti gresiančio tiesioginio pavojaus naudotojų teisėms ir interesams.




  Nereikalaujama apie saugumo pažeidimą pranešti asmeniui ar abonentui, jeigu teikėjas įrodė kompetentingai institucijai, kad jis įgyvendino tinkamas technologines apsaugos priemones ir kad tos priemonės buvo taikomos saugumo pažeidimo paveiktiems duomenims. Tokios technologinės apsaugos priemonės užtikrina, kad joks asmuo, kuriam nesuteiktas leidimas, tų duomenų negalėtų perskaityti.




  4.
     
  Kompetentinga institucija įvertina ir nustato pažeidimo sunkumą. Jei pažeidimas laikomas sunkiu, kompetentinga institucija pareikalauja viešųjų elektroninių ryšių paslaugų ir informacinės visuomenės paslaugų teikėjo apie tai nedelsiant tinkamai pranešti asmenims, kuriuos pažeidimas paveikė. Pranešime pateikiama 3 dalyje apibūdinta informacija.




  Pranešimo apie sunkų pažeidimą terminas gali būti atidedamas, jei tai gali trukdyti sunkaus pažeidimo tyrimui baudžiamojoje byloje.




  Teikėjai kas metus praneša naudotojams, kuriems tai turėjo įtakos, apie visus saugumo pažeidimus, dėl kurių buvo atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinti, prarasti, pakeisti, neteisėtai atskleisti arba susipažinta su teikiant viešąsias ryšių paslaugas Bendrijoje perduodamais, saugomais arba kitaip tvarkomais asmens duomenimis.




  Nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat turi stebėti, ar įmonės įvykdė šiame straipsnyje numatytus įpareigojimus pateikti pranešimą ir, joms to nepadarius, numatyti tinkamas sankcijas, kurios prireikus gali apimti ir paskelbimą.




  5.
     
  Pažeidimo, apie kurį būtina pranešti abonentams, mastas nustatomas atsižvelgiant į pažeidimo aplinkybes, pvz., asmens duomenims dėl pažeidimo kilusią riziką, pažeidimo paveiktų duomenų pobūdį, su juo susijusių abonentų skaičių ir tiesioginę ar galimą pažeidimo įtaką paslaugų teikimui.



  6.   Siekdama užtikrinti
  1–5 dalyse
  nurodytų priemonių įgyvendinimo nuoseklumą, Komisija, pasikonsultavusi su ▐ Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,
  atitinkamomis suinteresuotomis šalimis ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), turi rekomenduoti
  technines įgyvendinimo priemones, susijusias su inter alia
  1a dalyje apibūdintomis priemonėmis ir 4 ir 5 dalyse
  nurodytiems informavimo ir pranešimo reikalavimams taikomomis aplinkybėmis, formatu ir tvarka.


  Komisija turi įtraukti visas atitinkamas suinteresuotąsias šalis, kad visų pirma būtų informuota apie geriausius egzistuojančius techninius ir ekonominius sprendimus, kurie tinkami siekiant pagerinti šios direktyvos įgyvendinimą
  . Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 14a straipsnio 3 dalyje nurodytą skubos procedūrą.“ |
| --- | --- |

c)

Pridedamos šios ▐ dalys:

„3.   Saugumo pažeidimo atveju, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, neteisėtai atskleidžiami arba susipažįstama su teikiant viešąsias ryšių paslaugas Bendrijoje perduodamais, saugomais arba kitaip tvarkomais asmens duomenimis, viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjas
  ir bet kuri kitą internetu veikianti ir paslaugas vartotojams teikianti įmonė, kuri kontroliuoja duomenis ir teikia paslaugas informacinei visuomenei, nedelsiant
  apie tokį pažeidimą praneša nacionalinei reguliavimo institucijai
  arba kompetentingai institucijai, kaip numatyta atitinkamos valstybės narės įstatyme
  . Pranešime
  kompetentingai institucijai
  bent aprašomas pažeidimo pobūdis ir rekomenduojamos priemonės šio pažeidimo galimam neigiamam poveikiui sušvelninti. Pranešime
  kompetentingai institucijai
  bent aprašomas pažeidimo pobūdis ir rekomenduojamos priemonės šio pažeidimo galimam neigiamam poveikiui sušvelninti. Be to, pranešime
  kompetentingai institucijai
  aprašomi padariniai ir priemonės, kurių ėmėsi paslaugų teikėjas pažeidimui išaiškinti.

Viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjas ir internetu paslaugas naudotojams teikianti įmonė – duomenų valdytoja ir informacinės visuomenės paslaugų teikėja iš anksto informuoja paslaugų gavėjus, siekiant išvengti gresiančio tiesioginio pavojaus naudotojų teisėms ir interesams.

Nereikalaujama apie saugumo pažeidimą pranešti asmeniui ar abonentui, jeigu teikėjas įrodė kompetentingai institucijai, kad jis įgyvendino tinkamas technologines apsaugos priemones ir kad tos priemonės buvo taikomos saugumo pažeidimo paveiktiems duomenims. Tokios technologinės apsaugos priemonės užtikrina, kad joks asmuo, kuriam nesuteiktas leidimas, tų duomenų negalėtų perskaityti.

4.
     
  Kompetentinga institucija įvertina ir nustato pažeidimo sunkumą. Jei pažeidimas laikomas sunkiu, kompetentinga institucija pareikalauja viešųjų elektroninių ryšių paslaugų ir informacinės visuomenės paslaugų teikėjo apie tai nedelsiant tinkamai pranešti asmenims, kuriuos pažeidimas paveikė. Pranešime pateikiama 3 dalyje apibūdinta informacija.

Pranešimo apie sunkų pažeidimą terminas gali būti atidedamas, jei tai gali trukdyti sunkaus pažeidimo tyrimui baudžiamojoje byloje.

Teikėjai kas metus praneša naudotojams, kuriems tai turėjo įtakos, apie visus saugumo pažeidimus, dėl kurių buvo atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinti, prarasti, pakeisti, neteisėtai atskleisti arba susipažinta su teikiant viešąsias ryšių paslaugas Bendrijoje perduodamais, saugomais arba kitaip tvarkomais asmens duomenimis.

Nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat turi stebėti, ar įmonės įvykdė šiame straipsnyje numatytus įpareigojimus pateikti pranešimą ir, joms to nepadarius, numatyti tinkamas sankcijas, kurios prireikus gali apimti ir paskelbimą.

5.
     
  Pažeidimo, apie kurį būtina pranešti abonentams, mastas nustatomas atsižvelgiant į pažeidimo aplinkybes, pvz., asmens duomenims dėl pažeidimo kilusią riziką, pažeidimo paveiktų duomenų pobūdį, su juo susijusių abonentų skaičių ir tiesioginę ar galimą pažeidimo įtaką paslaugų teikimui.

6.   Siekdama užtikrinti
  1–5 dalyse
  nurodytų priemonių įgyvendinimo nuoseklumą, Komisija, pasikonsultavusi su ▐ Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,
  atitinkamomis suinteresuotomis šalimis ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), turi rekomenduoti
  technines įgyvendinimo priemones, susijusias su inter alia
  1a dalyje apibūdintomis priemonėmis ir 4 ir 5 dalyse
  nurodytiems informavimo ir pranešimo reikalavimams taikomomis aplinkybėmis, formatu ir tvarka.

Komisija turi įtraukti visas atitinkamas suinteresuotąsias šalis, kad visų pirma būtų informuota apie geriausius egzistuojančius techninius ir ekonominius sprendimus, kurie tinkami siekiant pagerinti šios direktyvos įgyvendinimą
  . Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 14a straipsnio 3 dalyje nurodytą skubos procedūrą.“

| 5. | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės užtikrina, kad informacijos saugojimas arba galimybė gauti abonento arba naudotojo galiniame įrenginyje jau saugomą informaciją,
  nepriklausomai nuo to, ar informacija saugoma tiesiogiai ar netiesiogiai ir panaudojant bet kokią saugojimo laikmeną būtų draudžiamas, išskyrus atvejus, kai yra gautas atitinkamo abonento arba naudotojo išankstinis sutikimas, atsižvelgiant į tai, kad atitinkami naršyklės nustatymai sudaro išankstinį sutikimą, ir jam
  yra pateikiama aiški ir išsami informacija inter alia apie tokio duomenų tvarkymo tikslus pagal Direktyvą 95/46/EB ir kad jam suteikta teisė atsisakyti tokio duomenų valdytojo vykdomo tvarkymo. Tai neužkerta kelio techniniam saugojimui arba tokiai naudojimosi informacija galimybei, kurios vienintelis tikslas yra perduoti informaciją elektroninių ryšių tinklu ▐ arba kuri yra būtina siekiant teikti informacinės visuomenės paslaugas, kurių aiškiai paprašo abonentas arba naudotojas.“ |
| --- | --- |

5.

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės užtikrina, kad informacijos saugojimas arba galimybė gauti abonento arba naudotojo galiniame įrenginyje jau saugomą informaciją,
  nepriklausomai nuo to, ar informacija saugoma tiesiogiai ar netiesiogiai ir panaudojant bet kokią saugojimo laikmeną būtų draudžiamas, išskyrus atvejus, kai yra gautas atitinkamo abonento arba naudotojo išankstinis sutikimas, atsižvelgiant į tai, kad atitinkami naršyklės nustatymai sudaro išankstinį sutikimą, ir jam
  yra pateikiama aiški ir išsami informacija inter alia apie tokio duomenų tvarkymo tikslus pagal Direktyvą 95/46/EB ir kad jam suteikta teisė atsisakyti tokio duomenų valdytojo vykdomo tvarkymo. Tai neužkerta kelio techniniam saugojimui arba tokiai naudojimosi informacija galimybei, kurios vienintelis tikslas yra perduoti informaciją elektroninių ryšių tinklu ▐ arba kuri yra būtina siekiant teikti informacinės visuomenės paslaugas, kurių aiškiai paprašo abonentas arba naudotojas.“

| 6. | 6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:










  a) | 3 dalis pakeičiama taip
  :
  „
  3.
     
  Elektroninių ryšių paslaugų rinkodaros bei pridėtinės vertės paslaugų teikimo tikslais teikėjas, teikiantis viešąsias elektroninių ryšių paslaugas, gali tvarkyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenis tokia apimtimi ir tiek laiko, kiek būtina tokių paslaugų teikimui ar rinkodarai, jeigu abonentas ar naudotojas, su kuriuo duomenys yra susiję, yra davęs išankstinį sutikimą. Naudotojams ir abonentams sudaroma galimybė bet kada atšaukti duotą sutikimą srauto duomenims tvarkyti.
  “ |
| --- | --- | --- |

6.

6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip
  :

„
  3.
     
  Elektroninių ryšių paslaugų rinkodaros bei pridėtinės vertės paslaugų teikimo tikslais teikėjas, teikiantis viešąsias elektroninių ryšių paslaugas, gali tvarkyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenis tokia apimtimi ir tiek laiko, kiek būtina tokių paslaugų teikimui ar rinkodarai, jeigu abonentas ar naudotojas, su kuriuo duomenys yra susiję, yra davęs išankstinį sutikimą. Naudotojams ir abonentams sudaroma galimybė bet kada atšaukti duotą sutikimą srauto duomenims tvarkyti.
  “

| b) | pridedama ši dalis
  :
  „
  7.
     
  Nepažeidžiant atitikimo nuostatoms, išskyrus Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnio ir šios direktyvos 5 straipsnio nuostatas, srauto duomenys gali būti tvarkomi įgyvendinant teisėtus duomenų valdytojo interesus techninių priemonių įgyvendinimo tikslu, kad būtų užtikrintas tinklų ir informacijos saugumas, kaip nustatyta 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 460/2004, įsteigiančio Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (25), 4 straipsnio c dalyje, viešosios elektroninių ryšių paslaugos, viešojo arba privataus elektroninių ryšių tinklo, informacinės visuomenės paslaugos arba susijusio galinio ir elektroninių ryšių įrenginio saugumas, išskyrus tuos atvejus, kai svarbesni duomenų subjekto pagrindinių teisių ir laisvių užtikrinimo interesai. Toks tvarkymas turi būti apribotas saugumo užtikrinimui būtinomis priemonėmis. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis
  :

„
  7.
     
  Nepažeidžiant atitikimo nuostatoms, išskyrus Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnio ir šios direktyvos 5 straipsnio nuostatas, srauto duomenys gali būti tvarkomi įgyvendinant teisėtus duomenų valdytojo interesus techninių priemonių įgyvendinimo tikslu, kad būtų užtikrintas tinklų ir informacijos saugumas, kaip nustatyta 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 460/2004, įsteigiančio Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (25), 4 straipsnio c dalyje, viešosios elektroninių ryšių paslaugos, viešojo arba privataus elektroninių ryšių tinklo, informacinės visuomenės paslaugos arba susijusio galinio ir elektroninių ryšių įrenginio saugumas, išskyrus tuos atvejus, kai svarbesni duomenų subjekto pagrindinių teisių ir laisvių užtikrinimo interesai. Toks tvarkymas turi būti apribotas saugumo užtikrinimui būtinomis priemonėmis.

| 7. | 13 straipsnis pakeičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip:


  „
  1.
     
  Naudoti automatinio skambinimo ir ryšio sistemas be žmogaus įsiterpimo (skambinimo automatus), faksimilinius aparatus (faksus), ar elektroninį paštą (įskaitant trumpųjų teksto pranešimų siuntimą (SMS) ir daugialypės terpės pranešimų paslaugas (MMS)) tiesioginės rinkodaros tikslais gali būti leidžiama tik gavus išankstinį abonentų sutikimą.
  “ |
| --- | --- | --- |

7.

13 straipsnis pakeičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„
  1.
     
  Naudoti automatinio skambinimo ir ryšio sistemas be žmogaus įsiterpimo (skambinimo automatus), faksimilinius aparatus (faksus), ar elektroninį paštą (įskaitant trumpųjų teksto pranešimų siuntimą (SMS) ir daugialypės terpės pranešimų paslaugas (MMS)) tiesioginės rinkodaros tikslais gali būti leidžiama tik gavus išankstinį abonentų sutikimą.
  “

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:


  „
  4.
     
  Bet kuriuo atveju draudžiama tiesioginės rinkodaros tikslu siųsti elektroninio pašto pranešimus slepiant arba nepaminint siuntėjo, kurio vardu pranešimas siunčiamas, tapatybės arba pažeidžiant Direktyvos 2000/31/EB 6 straipsnį ar pranešimus, kuriuose pateikiama sąsaja su žalingo ar apgaulingo turinio svetainėmis arba nenurodant galiojančio adreso, kuriuo gavėjas galėtų nusiųsti reikalavimą nutraukti tokių pranešimų siuntimą.
  “ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„
  4.
     
  Bet kuriuo atveju draudžiama tiesioginės rinkodaros tikslu siųsti elektroninio pašto pranešimus slepiant arba nepaminint siuntėjo, kurio vardu pranešimas siunčiamas, tapatybės arba pažeidžiant Direktyvos 2000/31/EB 6 straipsnį ar pranešimus, kuriuose pateikiama sąsaja su žalingo ar apgaulingo turinio svetainėmis arba nenurodant galiojančio adreso, kuriuo gavėjas galėtų nusiųsti reikalavimą nutraukti tokių pranešimų siuntimą.
  “

| c) | pridedama ši dalis:

  „6.   Nepažeidžiant administracinių teisių gynimo priemonių, kurias taikyti galima numatyti inter alia pagal 15a straipsnio 2 dalį, valstybės narės užtikrina, kad bet kuris individualus arba juridinis asmuo, teisėtai suinteresuotas kovoti su pagal
  šią direktyvą
  priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimais, įskaitant elektroninių ryšių paslaugų teikėją, saugantį savo teisėtus verslo interesus arba savo klientų interesus, galėtų imtis teisinių veiksmų prieš tokius pažeidimus teismuose.“ |
| --- | --- |

c)

pridedama ši dalis:

„6.   Nepažeidžiant administracinių teisių gynimo priemonių, kurias taikyti galima numatyti inter alia pagal 15a straipsnio 2 dalį, valstybės narės užtikrina, kad bet kuris individualus arba juridinis asmuo, teisėtai suinteresuotas kovoti su pagal
  šią direktyvą
  priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimais, įskaitant elektroninių ryšių paslaugų teikėją, saugantį savo teisėtus verslo interesus arba savo klientų interesus, galėtų imtis teisinių veiksmų prieš tokius pažeidimus teismuose.“

| 8. | 14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:


  „
  3.
     
  Jeigu reikia, gali būti patvirtintos priemonės, kurios užtikrintų, kad galinis įrenginys būtų suprojektuotas taip, jog jis būtų suderinamas su naudotojų teise apsaugoti ir kontroliuoti savo asmens duomenų naudojimą pagal Direktyvą 1999/5/EB ir 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (26). Patvirtinant tokias priemones turi būti atsižvelgiama į technologijų neutralumo principą. |
| --- | --- |

8.

14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„
  3.
     
  Jeigu reikia, gali būti patvirtintos priemonės, kurios užtikrintų, kad galinis įrenginys būtų suprojektuotas taip, jog jis būtų suderinamas su naudotojų teise apsaugoti ir kontroliuoti savo asmens duomenų naudojimą pagal Direktyvą 1999/5/EB ir 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (26). Patvirtinant tokias priemones turi būti atsižvelgiama į technologijų neutralumo principą.

| 9. | Įterpiamas šis ║ straipsnis:

  „14a straipsnis



  Komiteto procedūra


  1.   Komisijai padeda Ryšių komitetas, įsteigtas Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 22 straipsniu.
  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
  3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“ |
| --- | --- |

9.

Įterpiamas šis ║ straipsnis:

„14a straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Ryšių komitetas, įsteigtas Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 22 straipsniu.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.“

| 10. | 15 straipsnis papildomas šia dalimi:


  „
  Viešųjų ryšių paslaugų ir informacinės visuomenės paslaugų teikėjai turi nedelsdami pranešti nepriklausomoms duomenų apsaugos institucijoms apie visus pagal 1 dalį gautus prašymus dėl prieigos prie naudotojo asmens duomenų, įskaitant pateiktą teisinį pagrindą ir kiekvienam prašymui taikomą teisinę procedūrą; jei atitinkama nepriklausoma duomenų apsaugos institucija mano, kad nebuvo laikomasi atitinkamų nacionalinės teisės nuostatų, ji turi apie šiuos atvejus pranešti atitinkamoms teisminėms institucijoms.
  “ |
| --- | --- |

10.

15 straipsnis papildomas šia dalimi:

„
  Viešųjų ryšių paslaugų ir informacinės visuomenės paslaugų teikėjai turi nedelsdami pranešti nepriklausomoms duomenų apsaugos institucijoms apie visus pagal 1 dalį gautus prašymus dėl prieigos prie naudotojo asmens duomenų, įskaitant pateiktą teisinį pagrindą ir kiekvienam prašymui taikomą teisinę procedūrą; jei atitinkama nepriklausoma duomenų apsaugos institucija mano, kad nebuvo laikomasi atitinkamų nacionalinės teisės nuostatų, ji turi apie šiuos atvejus pranešti atitinkamoms teisminėms institucijoms.
  “

| (11) | Įterpiamas šis straipsnis:

  „15a straipsnis


  Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

  1.   Valstybės narės nustato už pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimus taikomų sankcijų
  , įskaitant, jei prireikia, baudžiamąsias sankcijas,
  taisykles ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės ne vėliau kaip iki [keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas] praneša Komisijai apie šias nuostatas ir nedelsdamos praneša apie bet kokius vėlesnius joms poveikio turinčius pakeitimus.
  2.   Nepažeisdamos teisių gynimo priemonių, kuriomis galima būtų pasinaudoti, valstybės narės užtikrina, kad nacionalinė reguliavimo institucija turėtų įgaliojimus liepti nutraukti 1 dalyje nurodytus pažeidimus.
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų visus įgaliojimus atlikti tyrimą ir išteklius, įskaitant galimybę gauti visą reikiamą informaciją, būtinus pagal šią direktyvą priimtoms nacionalinėms nuostatoms kontroliuoti ir užtikrinti jų įgyvendinimą.
  4.   Siekdama garantuoti veiksmingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą užtikrinant pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių įstatymų vykdymą ir sukurti suderintas paslaugų, susijusių su tarpvalstybiniais duomenų srautais, teikimo sąlygas, Komisija, pasikonsultavusi su
  ENISA, pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupę
  ir susijusiomis reguliavimo institucijomis, gali priimti technines įgyvendinimo priemones.
  Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 14a straipsnio 3 dalyje nurodytą skubos procedūrą.“ |
| --- | --- |

(11)

Įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

1.   Valstybės narės nustato už pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimus taikomų sankcijų
  , įskaitant, jei prireikia, baudžiamąsias sankcijas,
  taisykles ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės ne vėliau kaip iki [keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas] praneša Komisijai apie šias nuostatas ir nedelsdamos praneša apie bet kokius vėlesnius joms poveikio turinčius pakeitimus.

2.   Nepažeisdamos teisių gynimo priemonių, kuriomis galima būtų pasinaudoti, valstybės narės užtikrina, kad nacionalinė reguliavimo institucija turėtų įgaliojimus liepti nutraukti 1 dalyje nurodytus pažeidimus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų visus įgaliojimus atlikti tyrimą ir išteklius, įskaitant galimybę gauti visą reikiamą informaciją, būtinus pagal šią direktyvą priimtoms nacionalinėms nuostatoms kontroliuoti ir užtikrinti jų įgyvendinimą.

4.   Siekdama garantuoti veiksmingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą užtikrinant pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių įstatymų vykdymą ir sukurti suderintas paslaugų, susijusių su tarpvalstybiniais duomenų srautais, teikimo sąlygas, Komisija, pasikonsultavusi su
  ENISA, pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupę
  ir susijusiomis reguliavimo institucijomis, gali priimti technines įgyvendinimo priemones.

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 14a straipsnio 3 dalyje nurodytą skubos procedūrą.“

| 12. | 18 straipsnis pakeičiamas taip:



  „18 straipnis


  Persvarstymas



  Iki ... (27) Komisija, pasikonsultavusi su pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupe ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nurodoma, kaip taikoma ši direktyva ir koks jos poveikis ūkinės veiklos vykdytojams ir vartotojams, ypač atsižvelgiant į nuostatas, pagal kurias reglamentuojami nepageidaujami pranešimai, pranešimai apie pažeidimus ir atvejai, kai asmens duomenis naudoja viešosios ar privačios trečiosios šalys šioje direktyvoje nenurodytais tikslais, atsižvelgiant į tarptautinę aplinką. Šiuo tikslu Komisija gali prašyti iš valstybių narių informacijos, kurią jos nedelsdamos pateikia. Jei reikia, Komisija teikia pasiūlymus, siekdama iš dalies pakeisti šią direktyvą ir atsižvelgdama į minėtos ataskaitos rezultatus, sektoriaus raidą bei Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį (28), ypač į 16 straipsnyje numatytus naujus įgaliojimus duomenų apsaugos srityje, ir bet kokį kitą pasiūlymą, kuris, Komisijos nuomone, būtinas siekiant didinti šios direktyvos veiksmingumą.




  Ne vėliau kaip ... (28) Komisija, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir su darbo grupe, įsteigta pagal 29 straipsnį, bei kitomis susijusiomis šalimis, įskaitant ir pramonės atstovus, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ataskaitą, pagrįstą nuodugniu tyrimu, su rekomendacijomis dėl standartinio IP adresų naudojimo ir e. privatumo bei duomenų apsaugos direktyvų taikymo šių adresų rinkimo ir tolesnio tvarkymo klausimais. |
| --- | --- |

12.

18 straipsnis pakeičiamas taip:

„18 straipnis

Persvarstymas

Iki ... (27) Komisija, pasikonsultavusi su pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupe ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nurodoma, kaip taikoma ši direktyva ir koks jos poveikis ūkinės veiklos vykdytojams ir vartotojams, ypač atsižvelgiant į nuostatas, pagal kurias reglamentuojami nepageidaujami pranešimai, pranešimai apie pažeidimus ir atvejai, kai asmens duomenis naudoja viešosios ar privačios trečiosios šalys šioje direktyvoje nenurodytais tikslais, atsižvelgiant į tarptautinę aplinką. Šiuo tikslu Komisija gali prašyti iš valstybių narių informacijos, kurią jos nedelsdamos pateikia. Jei reikia, Komisija teikia pasiūlymus, siekdama iš dalies pakeisti šią direktyvą ir atsižvelgdama į minėtos ataskaitos rezultatus, sektoriaus raidą bei Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį (28), ypač į 16 straipsnyje numatytus naujus įgaliojimus duomenų apsaugos srityje, ir bet kokį kitą pasiūlymą, kuris, Komisijos nuomone, būtinas siekiant didinti šios direktyvos veiksmingumą.

Ne vėliau kaip ... (28) Komisija, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir su darbo grupe, įsteigta pagal 29 straipsnį, bei kitomis susijusiomis šalimis, įskaitant ir pramonės atstovus, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ataskaitą, pagrįstą nuodugniu tyrimu, su rekomendacijomis dėl standartinio IP adresų naudojimo ir e. privatumo bei duomenų apsaugos direktyvų taikymo šių adresų rinkimo ir tolesnio tvarkymo klausimais.

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 ║ priedas papildomas šiuo punktu:

| „17. | Dėl vartotojų apsaugos 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje: 13 straipsnis (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).“ |
| --- | --- |

„17.

Dėl vartotojų apsaugos 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje: 13 straipsnis (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).“

4 straipsnis

4 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki [ ...], įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.

1.

Europos Parlamentui ir

Jos taiko šias nuostatas nuo [ ...].

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

2.

5 straipsnis

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja [ ...] dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6 straipsnis

6 straipsnis

Adresatai

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  
  OL C 224, 2008 8 30, p. 50.

1

OL C 224, 2008 8 30, p. 50.

(2)  
  OL C 257, 2008 10 9, p. 51.

2

OL C 257, 2008 10 9, p. 51.

(3)  
  OL C 181, 2008 7 18, p. 1.

3

OL C 181, 2008 7 18, p. 1.

(4)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

4

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento pozicija.

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

5

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

7

(8)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

8

(9)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

9

(10)  

  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

10

OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

(11)  

  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

11

OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(12)  

  OL L 249, 2002 9 17, p. 21

  .

12

OL L 249, 2002 9 17, p. 21

(13)  

  OL L 49, 2007 2 17, p. 30.

13

OL L 49, 2007 2 17, p. 30.

(14)  

  OL L 332, 2007 12 18, p. 27.

14

OL L 332, 2007 12 18, p. 27.

(15)  

  OL L 115, 1998 4 17, p. 31.

15

OL L 115, 1998 4 17, p. 31.

(16)  

  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

16

OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(17)  

  OL L 105, 2006 4 13, p. 54.

17

OL L 105, 2006 4 13, p. 54.

(18)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

18

(19)  
  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

19

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(20)  

  OL C 306, 2007 12 17, p. 1.

20

OL C 306, 2007 12 17, p. 1.

(21)  

  OL L 49, 2007 2 17, p. 30.
  “

21

OL L 49, 2007 2 17, p. 30.

(22)  

  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.
  “

22

OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(23)  

  OL L 115, 1998 4 17, p. 31.
  “

23

OL L 115, 1998 4 17, p. 31.

(24)  

  OL L 105, 2006 4 13, p. 54.
  “

24

OL L 105, 2006 4 13, p. 54.

(25)  

  OL L 77, 2004 3 13, p. 1.
  “

25

OL L 77, 2004 3 13, p. 1.

(26)  

  OL L 36, 1987 2 7, p. 31.
  “

26

OL L 36, 1987 2 7, p. 31.

(27)  
  Per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos.

27

Per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos.

(28)  

  OL C 306, 2007 12 17, p. 1.
  “

28

OL C 306, 2007 12 17, p. 1.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisI PRIEDAS

10 STRAIPSNYJE (IŠLAIDŲ KONTROLĖ)
  ,
  29 STRAIPSNYJE (GALIMYBĖ NAUDOTIS PAPILDOMOMIS PRIEMONĖMIS)
  IR 30 STRAIPSNYJE (PAPRASTESNIS PASLAUGŲ TEIKĖJO PAKEITIMAS)
  NURODYTŲ PRIEMONIŲ IR PASLAUGŲ APIBŪDINIMAS

A dalis

10 straipsnyje nurodytos priemonės ir paslaugos:

| a) | Detalios sąskaitos
  Valstybės narės privalo užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, laikydamosi atitinkamų įstatymų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos reikalavimų, galėtų nustatyti sąskaitų, kurias paskirtosios įmonės (kaip nustatyta 8 straipsnyje) nemokamai teikia
  galutiniams paslaugų gavėjams
  , pagrindinį detalizavimo lygį, kad jie galėtų:






  i) | patikrinti ir kontroliuoti naudojantis viešuoju ryšių tinklu fiksuotoje vietoje ir (arba) susijusiomis viešosiomis telefono ryšio paslaugomis patirtas išlaidas ir |
| --- | --- | --- |

a)

Detalios sąskaitos

Valstybės narės privalo užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, laikydamosi atitinkamų įstatymų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos reikalavimų, galėtų nustatyti sąskaitų, kurias paskirtosios įmonės (kaip nustatyta 8 straipsnyje) nemokamai teikia
  galutiniams paslaugų gavėjams
  , pagrindinį detalizavimo lygį, kad jie galėtų:

i)

patikrinti ir kontroliuoti naudojantis viešuoju ryšių tinklu fiksuotoje vietoje ir (arba) susijusiomis viešosiomis telefono ryšio paslaugomis patirtas išlaidas ir

| ii) | tinkamai stebėti naudojimąsi jais ir išlaidas ir taip galėtų pakankamai gerai kontroliuoti savo sąskaitas. |
| --- | --- |

ii)

tinkamai stebėti naudojimąsi jais ir išlaidas ir taip galėtų pakankamai gerai kontroliuoti savo sąskaitas.

Tam tikrais atvejais taikant pagrįstus tarifus arba nemokamai abonentams gali būti suteikiamos papildomos sąskaitos detalės.

Skambinančiam abonentui nemokami skambučiai, įskaitant skambučius pagalbos linijomis, neturi būti nurodyti tokio abonento detalioje sąskaitoje.

| b) | Atrankinis siunčiamų skambučių blokavimas nemokamai
  Priemonė, kuria abonentas gali telefono ryšio paslaugas teikiančiai paskirtajai įmonei paprašius nemokamai blokuoti siunčiamus tam tikros rūšies skambučius
  , kitas ryšio rūšis
  arba skambučius į tam tikrus numerius. |
| --- | --- |

b)

Atrankinis siunčiamų skambučių blokavimas nemokamai

Priemonė, kuria abonentas gali telefono ryšio paslaugas teikiančiai paskirtajai įmonei paprašius nemokamai blokuoti siunčiamus tam tikros rūšies skambučius
  , kitas ryšio rūšis
  arba skambučius į tam tikrus numerius.

| c) | Išankstinio apmokėjimo sistemos
  Valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad paskirtosios įmonės teiktų vartotojams galimybę sumokėti už prieigą prie viešojo ryšių tinklo ir už naudojimąsi viešosiomis telefono ryšio paslaugomis išankstinio apmokėjimo būdu. |
| --- | --- |

c)

Išankstinio apmokėjimo sistemos

Valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad paskirtosios įmonės teiktų vartotojams galimybę sumokėti už prieigą prie viešojo ryšių tinklo ir už naudojimąsi viešosiomis telefono ryšio paslaugomis išankstinio apmokėjimo būdu.

| d) | Prisijungimo mokesčio mokėjimas dalimis
  Valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad paskirtosios įmonės leistų vartotojams dalimis sumokėti mokestį už prisijungimą prie viešojo ryšių tinklo. |
| --- | --- |

d)

Prisijungimo mokesčio mokėjimas dalimis

Valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad paskirtosios įmonės leistų vartotojams dalimis sumokėti mokestį už prisijungimą prie viešojo ryšių tinklo.

| e) | Sąskaitų neapmokėjimas
  Valstybės narės turi leisti taikyti tam tikras proporcingas, nediskriminacines ir skelbiamas priemones, kai neapmokamos pagal 8 straipsnį paskirtų operatorių sąskaitos. Šiomis priemonėmis turi būti užtikrinama, kad abonentai iš anksto būtų tinkamai įspėjami apie galimą paslaugos teikimo nutraukimą arba atjungimą nuo tinklo.
  Išskyrus
  sukčiavimo, nuolatinio vėlavimo apmokėti sąskaitas arba sąskaitų neapmokėjimo
  atvejus, šios priemonės turi užtikrinti, kiek techniškai įmanoma, kad paslaugos nutraukimas apsiribotų tik ta paslauga.
  Nuo tinklo už neapmokėtas sąskaitas atjungiama tik po to, kai abonentas apie tai tinkamai įspėjamas. Prieš atjungiant valstybės narės gali leisti tam tikrą laiką teikti ribotas paslaugas, kai abonentui leidžiamos tik tokios paslaugos, už kurias jam nereikia mokėti (pavyzdžiui, skambučiai numeriu „112“).
  Skambučiai numeriu „112“ gali būti blokuojami, jeigu paslaugų gavėjas pakartotinai netinkamai naudojasi šiuo numeriu. |
| --- | --- |

e)

Sąskaitų neapmokėjimas

Valstybės narės turi leisti taikyti tam tikras proporcingas, nediskriminacines ir skelbiamas priemones, kai neapmokamos pagal 8 straipsnį paskirtų operatorių sąskaitos. Šiomis priemonėmis turi būti užtikrinama, kad abonentai iš anksto būtų tinkamai įspėjami apie galimą paslaugos teikimo nutraukimą arba atjungimą nuo tinklo.
  Išskyrus
  sukčiavimo, nuolatinio vėlavimo apmokėti sąskaitas arba sąskaitų neapmokėjimo
  atvejus, šios priemonės turi užtikrinti, kiek techniškai įmanoma, kad paslaugos nutraukimas apsiribotų tik ta paslauga.
  Nuo tinklo už neapmokėtas sąskaitas atjungiama tik po to, kai abonentas apie tai tinkamai įspėjamas. Prieš atjungiant valstybės narės gali leisti tam tikrą laiką teikti ribotas paslaugas, kai abonentui leidžiamos tik tokios paslaugos, už kurias jam nereikia mokėti (pavyzdžiui, skambučiai numeriu „112“).
  Skambučiai numeriu „112“ gali būti blokuojami, jeigu paslaugų gavėjas pakartotinai netinkamai naudojasi šiuo numeriu.

| f) | Kainų kontrolė



  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad elektronines ryšio paslaugas teikiantys operatoriai numatytų priemones, kurios leistų abonentams kontroliuoti telekomunikacijų paslaugų išlaidas, pvz., praneštų abonentams apie iš anksto nustatyto išlaidų limito viršijimą ar neįprastą naudojimąsi telefonu. |
| --- | --- |

f)

Kainų kontrolė

| g) | Geriausias pasiūlymas



  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, kad elektronines ryšio paslaugas teikiantys operatoriai kartą per metus pasiūlytų abonentams geriausius savo turimus tarifų paketus, remdamiesi atitinkama praeitų metų naudojimosi telefonu ataskaita. |
| --- | --- |

g)

Geriausias pasiūlymas

B dalis

29 straipsnyje nurodytų priemonių sąrašas:

| a) | Toninis numerio rinkimas arba DTMF (dvigubo tono daugiadažnis veikimas)
  Viešasis ryšių tinklas palaiko DTMF tonų, apibrėžtų ETSI ETR 207, naudojimą perduodant signalus nuo galinio iki galinio taško visame tinkle tiek vienoje valstybėje narėje, tiek tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

a)

Toninis numerio rinkimas arba DTMF (dvigubo tono daugiadažnis veikimas)

Viešasis ryšių tinklas palaiko DTMF tonų, apibrėžtų ETSI ETR 207, naudojimą perduodant signalus nuo galinio iki galinio taško visame tinkle tiek vienoje valstybėje narėje, tiek tarp valstybių narių.

| b) | Linijos, kuria skambinama, nurodymas
  Prieš sujungiant, asmeniui, kuriam skambinama, nurodomas skambinančiojo numeris.
  Galimybė naudotis šia priemone suteikiama laikantis atitinkamų teisės aktų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos, visų pirma Direktyvos 2002/58/EB.
  Kiek techniškai įmanoma, operatoriai turėtų teikti duomenis ir signalus, kad būtų galima lengviau nurodyti liniją, kuria skambinama, ir užtikrinti toninį numerio rinkimą skambinant į kitas valstybes nares. |
| --- | --- |

b)

Linijos, kuria skambinama, nurodymas

Prieš sujungiant, asmeniui, kuriam skambinama, nurodomas skambinančiojo numeris.

Galimybė naudotis šia priemone suteikiama laikantis atitinkamų teisės aktų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos, visų pirma Direktyvos 2002/58/EB.

Kiek techniškai įmanoma, operatoriai turėtų teikti duomenis ir signalus, kad būtų galima lengviau nurodyti liniją, kuria skambinama, ir užtikrinti toninį numerio rinkimą skambinant į kitas valstybes nares.

| c) | Paslaugos vagystės atveju



  Valstybės narės užtikrina, kad būtų įvestas visiems judriojo ryšio paslaugų teikėjams nemokamas telefono numeris, kuriuo paskambinus būtų galima pranešti apie vagystę ir iškart nutraukti atitinkamų paslaugų šiam abonentui teikimą. Turėtų būti sudarytos sąlygos, kad šia paslauga galėtų pasinaudoti ir neįgalūs paslaugų gavėjai. Paslaugų gavėjai turi būti reguliariai informuojami apie tokį numerį (kurį būtų lengva atsiminti). |
| --- | --- |

c)

Paslaugos vagystės atveju

| d) | Apsauginė programinė įranga



  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, jog paslaugų teikėjai nemokamai skirtų abonentams patikimą, lengvai naudojamą, laisvai ir visiškai konfigūruojamą apsaugos ir (arba) filtravimo programinę įrangą, kuri leistų užkirsti kelią tam, kad vaikai ar pažeidžiami asmenys naudotųsi jiems netinkamu turiniu.


  Srauto stebėjimo duomenys, kuriuos galėtų rinkti ši programinė įranga, skirti naudoti tik abonentui. |
| --- | --- |

d)

Apsauginė programinė įranga

C dalis

30 straipsnyje nurodytų numerio perkeliamumo nuostatų įgyvendinimas

Reikalavimas, kad visi nacionaliniame numeracijos plane nurodytus numerius turintys abonentai, kurie to pageidauja, galėtų išlaikyti savo numerius nepriklausomai nuo paslaugą teikiančios įmonės, taikomas:

| a) | geografinių numerių atveju – konkrečioje vietoje, ir |
| --- | --- |

a)

geografinių numerių atveju – konkrečioje vietoje, ir

| b) | negeografinių numerių atveju – bet kurioje vietoje. |
| --- | --- |

b)

negeografinių numerių atveju – bet kurioje vietoje.

Ši dalis netaikoma numerių perkėlimui tarp tinklų, teikiančių paslaugas fiksuotoje vietoje, ir judriojo ryšio tinklų.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisII PRIEDAS

PAGAL 21 STRAIPSNĮ (INFORMACIJOS SKAIDRUMAS IR SKELBIMAS) SKELBTINA INFORMACIJA

Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 21 straipsnį turi užtikrinti, kad šiame priede nurodyta informacija bū tų skelbiama. Kad užtikrintų, jog vartotojai galėtų rinktis remdamiesi informacija, nacionalinė reguliavimo institucija turi nuspręsti, kokią informaciją turi skelbti viešuosius ryšių tinklus ir (arba) viešąsias telefono ryšio paslaugas teikiančios įmonės ir kokią informaciją turi skelbti pati nacionalinė reguliavimo institucija. ▐

1.   Įmonės (-ių) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai)

Viešuosius ryšių tinklus ir (arba) viešąsias telefono ryšio paslaugas teikiančių įmonių pavadinimai ir jų pagrindinės buveinės adresai.

2.   Teikiamų paslaugų apibūdinimas

| 2.1. | Teikiamų paslaugų apimtis |
| --- | --- |

2.1.

Teikiamų paslaugų apimtis

| 2.2. | Standartiniai tarifai
  nurodant kiekvieną paslaugą ir tai, kas įtraukta į
  kiekvieną tarifo elementą (pvz., prieigos mokesčiai, visų rūšių mokesčiai už naudojimąsi, priežiūros mokesčiai).
  Taip pat turėtų būti įtraukti duomenys
  apie taikomas standartines nuolaidas
  ,
  specialias arba tikslines tarifų schemas
  ir bet kokius papildomus mokesčius, taip pat apie išlaidas, susijusias su galiniais įrenginiais. |
| --- | --- |

2.2.

Standartiniai tarifai
  nurodant kiekvieną paslaugą ir tai, kas įtraukta į
  kiekvieną tarifo elementą (pvz., prieigos mokesčiai, visų rūšių mokesčiai už naudojimąsi, priežiūros mokesčiai).
  Taip pat turėtų būti įtraukti duomenys
  apie taikomas standartines nuolaidas
  ,
  specialias arba tikslines tarifų schemas
  ir bet kokius papildomus mokesčius, taip pat apie išlaidas, susijusias su galiniais įrenginiais.

| 2.3. | Kompensacijų ir sumokėtų sumų grąžinimo politika, įskaitant konkrečią informaciją apie siūlomas kompensavimo ir sumokėtų sumų grąžinimo schemas. |
| --- | --- |

2.3.

Kompensacijų ir sumokėtų sumų grąžinimo politika, įskaitant konkrečią informaciją apie siūlomas kompensavimo ir sumokėtų sumų grąžinimo schemas.

| 2.4. | Teikiamos priežiūros paslaugų rūšys. |
| --- | --- |

2.4.

Teikiamos priežiūros paslaugų rūšys.

| 2.5. | Standartinės sutarčių sąlygos, įskaitant atitinkamais atvejais minimalų sutarties laikotarpį, sutarties nutraukimą bei su numerių perkeliamumu ir kitais identifikatoriais susijusias procedūras ir tiesioginius mokesčius. |
| --- | --- |

2.5.

Standartinės sutarčių sąlygos, įskaitant atitinkamais atvejais minimalų sutarties laikotarpį, sutarties nutraukimą bei su numerių perkeliamumu ir kitais identifikatoriais susijusias procedūras ir tiesioginius mokesčius.

3.   Ginčų sprendimo mechanizmai, įskaitant pačios įmonės sukurtus mechanizmus.

4.   Informacija apie teises, susijusias su universaliosiomis paslaugomis, įskaitant prireikus I priede nurodytas priemones ir paslaugas.

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienisIII PRIEDAS

PASLAUGOS KOKYBĖS PARAMETRAI

11 IR 22 STRAIPSNIUOSE NURODYTI TEIKIMO LAIKO IR PASLAUGOS KOKYBĖS PARAMETRAI, APIBRĖŽIMAI IR MATAVIMO METODAI

| Įmonei, paskirtai teikti prieigą prie viešojo ryšių tinklo |
| --- |
| PARAMETRAS (1) | APIBRĖŽIMAS | MATAVIMO METODAS |
| Pirmo prijungimo trukmė | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Gedimų dažnis vienai prieigos linijai | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Gedimų šalinimo trukmė | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Įmonei, paskirtai teikti viešąsias telefono ryšio paslaugas |
| Skambučio sujungimo trukmė (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Atsakymo trukmė teikiant operatoriaus paslaugas | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Atsakymo trukmė teikiant informacijos apie abonentus teikimo paslaugas | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Veikiančių taksofonų, iš kurių skambinant mokama monetomis ir kortele, dalis | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Skundai dėl sąskaitų teisingumo | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Nesėkmingų skambučių dažnis (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |

Įmonei, paskirtai teikti prieigą prie viešojo ryšių tinklo

PARAMETRAS (1)

APIBRĖŽIMAS

MATAVIMO METODAS

Pirmo prijungimo trukmė

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Gedimų dažnis vienai prieigos linijai

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Gedimų šalinimo trukmė

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Įmonei, paskirtai teikti viešąsias telefono ryšio paslaugas

Skambučio sujungimo trukmė (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Atsakymo trukmė teikiant operatoriaus paslaugas

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Atsakymo trukmė teikiant informacijos apie abonentus teikimo paslaugas

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Veikiančių taksofonų, iš kurių skambinant mokama monetomis ir kortele, dalis

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Skundai dėl sąskaitų teisingumo

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Nesėkmingų skambučių dažnis (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057
  varianto numeris yra 1.1.1 (2000 m. balandis).

---

(1)  Pagal parametrus turėtų būti galima analizuoti veiklos rezultatus regioniniu lygmeniu (t. y. ne žemesniu nei Eurostato nustatytos Teritorinių statistinių vienetų klasifikacijos (NUTS) 2 lygiu).

(2)  Valstybės narės gali nuspręsti nereikalauti šių dviejų parametrų naujausios informacijos, jei turima įrodymų, kad šiose dviejose srityse rezultatai yra patenkinami.

---

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/393

---

2008 m. rugsėjo 24 d., trečiadienis2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos *

P6_TA(2008)0453

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos sudarymo Europos bendrijos vardu (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (11964/2007),

atsižvelgdamas į 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos projektą (11964/2007),

atsižvelgdamas į EB sutarties 133 ir 175 straipsnius ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0326/2007),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 35 straipsnį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A6-0313/2008),

| 1. | pritaria pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo su pakeitimais ir pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo su pakeitimais ir pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | pasilieka Sutartyje numatytą teisę ginti savo prerogatyvas; |
| --- | --- |

2.

pasilieka Sutartyje numatytą teisę ginti savo prerogatyvas;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos sekretoriatui. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos sekretoriatui.

| TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Įvadinė pastraipa |
| atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 175 straipsnius, siejant juos su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies
  pirma
  pastraipa, | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 175 straipsnius, siejant juos su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies
  antra
  pastraipa, |
| Pakeitimas 2 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| (4) | Naujojo Susitarimo tikslai
  atitinka
  bendrąją prekybos politiką
  ir
  aplinkos politiką. |

TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

Įvadinė pastraipa

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 175 straipsnius, siejant juos su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies
  pirma
  pastraipa,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 175 straipsnius, siejant juos su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies
  antra
  pastraipa,

Pakeitimas 2

4 konstatuojamoji dalis

(4)

Naujojo Susitarimo tikslai
  atitinka
  bendrąją prekybos politiką
  ir
  aplinkos politiką.

| (4) | Naujojo Susitarimo tikslai
  turėtų atitikti
  bendrąją prekybos politiką
  ,
  aplinkos politiką
  ir vystymosi politiką
  . |
| --- | --- |

(4)

Naujojo Susitarimo tikslai
  turėtų atitikti
  bendrąją prekybos politiką
  ,
  aplinkos politiką
  ir vystymosi politiką
  .

Pakeitimas 3

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7a) | Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą, kuri apimtų 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos įgyvendinimo analizę ir priemones, skirtas neigiamam prekybos poveikiui atogrąžų miškams mažinti, įskaitant dvišalius susitarimus, sudarytus pagal Miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT) programą. 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos 33 straipsnyje numatytas Susitarimo įgyvendinimo vertinimas praėjus penkiems metams po jo įsigaliojimo. Atsižvelgdama į šią nuostatą, Komisija turėtų iki 2010 m. pabaigos pateikti Parlamentui ir Tarybai 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos taikymo apžvalgą. |
| --- | --- |

(7a)

Pakeitimas 4

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7b) | Rengiant derybų įgaliojimus dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos persvarstymo, Komisija turėtų pasiūlyti persvarstyti dabartinį tekstą, siekiant pagrindinį dėmesį skirti atogrąžų miškų apsaugai, jų tvariam valdymui ir nukentėjusių miško vietovių atkūrimui, pabrėžti švietimo ir informavimo politikos svarbą tose šalyse, kuriose susiduriama su miškų kirtimo problema, norint gerinti visuomenės supratimą apie neigiamus netinkamo medienos išteklių naudojimo padarinius. Prekyba atogrąžų mediena gali būti skatinama tik tiek, kiek tai atitinka šiuos prioritetinius tikslus. |
| --- | --- |

(7b)

Pakeitimas 5

7 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7c) | Įgaliojimuose dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos persvarstymo turėtų būti numatyta balsavimo sistema renkant Tarptautinės atogrąžų medienos tarybos narius ir pagal šią sistemą turėtų būti aiškiai skatinamas atogrąžų miškų išlaikymas ir tvarus valdymas. |
| --- | --- |

(7c)

Pakeitimas 6

7 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7d) | Vėliausiai iki 2008 m. spalio mėn. Komisija turėtų:









  (a) | pasiūlyti išsamų teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų draudžiamas medienos ir medienos produktų iš nelegalių šaltinių patekimas į rinką; |
| --- | --- | --- |

(7d)

(a)

pasiūlyti išsamų teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų draudžiamas medienos ir medienos produktų iš nelegalių šaltinių patekimas į rinką;

| (b) | pateikti komunikatą dėl ES dalyvavimo ir paramos dabartinėms ir būsimoms pasaulinio masto finansavimo priemonėms, skirtoms miškų apsaugai ir taršos, kurią sukelia miškų išnykimas, mažinimui pagal Jungtinių Tautų klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą. Komunikate turėtų atsispindėti ES įsipareigojimas teikti finansavimą siekiant padėti besivystančioms šalims apsaugoti jų miškus, finansuoti draustinių tinklą ir pateikti ekonomines miškų iškirtimo alternatyvas. Ypač norint užtikrinti tikrą naudą klimatui, biologinei įvairovei ir žmonėms, reikėtų apibrėžti esminius principus ir kriterijus, kuriuos turėtų atitikti šios finansavimo priemonės. Jame taip pat turi būti numatyti prioritetiniai veiksmai ir prioritetinės vietovės, kurioms pagal šias skatinamąsias priemones skubiai turėtų būti skiriama finansinė parama. |
| --- | --- |

(b)

pateikti komunikatą dėl ES dalyvavimo ir paramos dabartinėms ir būsimoms pasaulinio masto finansavimo priemonėms, skirtoms miškų apsaugai ir taršos, kurią sukelia miškų išnykimas, mažinimui pagal Jungtinių Tautų klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą. Komunikate turėtų atsispindėti ES įsipareigojimas teikti finansavimą siekiant padėti besivystančioms šalims apsaugoti jų miškus, finansuoti draustinių tinklą ir pateikti ekonomines miškų iškirtimo alternatyvas. Ypač norint užtikrinti tikrą naudą klimatui, biologinei įvairovei ir žmonėms, reikėtų apibrėžti esminius principus ir kriterijus, kuriuos turėtų atitikti šios finansavimo priemonės. Jame taip pat turi būti numatyti prioritetiniai veiksmai ir prioritetinės vietovės, kurioms pagal šias skatinamąsias priemones skubiai turėtų būti skiriama finansinė parama.

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienis

| 14.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 8/396

---

2008 m. rugsėjo 25 d., ketvirtadienisPVM draudimo ir finansinėse paslaugose *

P6_TA(2008)0457

2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas, susijusias su draudimo ir finansinėmis paslaugomis (COM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0747),

atsižvelgdamas į EB sutarties 93 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0473/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0344/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Finansinių paslaugų sektoriaus indėlis gerinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą yra svarbus, tačiau tai įmanoma tik tuomet, kai vidaus rinkoje sudaromos nešališkos konkurencijos sąlygos. Būtina nustatyti sistemą, kuria būtų užtikrintas finansinių produktų apmokestinimo pridėtinės vertės mokesčiu (toliau – PVM) ir jų rinkodaros bei administravimo
  teisinis tikrumas
  . |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Finansinių paslaugų sektoriaus indėlis gerinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą yra svarbus, tačiau tai įmanoma tik tuomet, kai vidaus rinkoje sudaromos nešališkos konkurencijos sąlygos. Būtina nustatyti sistemą, kuria būtų užtikrintas finansinių produktų apmokestinimo pridėtinės vertės mokesčiu (toliau – PVM) ir jų rinkodaros bei administravimo
  teisinis tikrumas
  .

| (1) | Finansinių paslaugų sektoriaus indėlis gerinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą yra svarbus, tačiau tai įmanoma tik tuomet, kai vidaus rinkoje sudaromos nešališkos konkurencijos sąlygos. Būtina nustatyti sistemą, kuria būtų užtikrintas finansinių produktų apmokestinimo pridėtinės vertės mokesčiu (toliau – PVM) ir jų rinkodaros bei administravimo
  nešališkos konkurencijos sąlygos
  . |
| --- | --- |

(1)

Finansinių paslaugų sektoriaus indėlis gerinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą yra svarbus, tačiau tai įmanoma tik tuomet, kai vidaus rinkoje sudaromos nešališkos konkurencijos sąlygos. Būtina nustatyti sistemą, kuria būtų užtikrintas finansinių produktų apmokestinimo pridėtinės vertės mokesčiu (toliau – PVM) ir jų rinkodaros bei administravimo
  nešališkos konkurencijos sąlygos
  .

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nustatytos ir šiuo metu galiojančios finansinių bei draudimo paslaugų atleidimo nuo PVM taisyklės yra pasenusios, todėl ne vienodai aiškinamos ir taikomos. Dėl taisyklių sudėtingumo ir administracinės praktikos skirtumų ūkio subjektai ir mokesčių administratoriai susiduria su teisiniu neapibrėžtumu. Dėl šio neapibrėžtumo buvo ne vienas bylinėjimosi atvejis ir padidėjo administracinė našta. Todėl būtina patikslinti, kurios draudimo ir finansinės paslaugos neapmokestinamos, ir taip sukurti didesnį teisinį tikrumą bei sumažinti ūkio subjektų ir institucijų administracinę naštą. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nustatytos ir šiuo metu galiojančios finansinių bei draudimo paslaugų atleidimo nuo PVM taisyklės yra pasenusios, todėl ne vienodai aiškinamos ir taikomos. Dėl taisyklių sudėtingumo ir administracinės praktikos skirtumų ūkio subjektai ir mokesčių administratoriai susiduria su teisiniu neapibrėžtumu. Dėl šio neapibrėžtumo buvo ne vienas bylinėjimosi atvejis ir padidėjo administracinė našta. Todėl būtina patikslinti, kurios draudimo ir finansinės paslaugos neapmokestinamos, ir taip sukurti didesnį teisinį tikrumą bei sumažinti ūkio subjektų ir institucijų administracinę naštą.

| (2) | 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nustatytos ir šiuo metu galiojančios finansinių bei draudimo paslaugų atleidimo nuo PVM taisyklės yra pasenusios, todėl ne vienodai aiškinamos ir taikomos. Dėl taisyklių sudėtingumo ir administracinės praktikos skirtumų ūkio subjektai ir mokesčių administratoriai susiduria su teisiniu neapibrėžtumu
  ir ES neužtikrinamos vienodos sąlygos
  . Dėl šio neapibrėžtumo buvo ne vienas bylinėjimosi atvejis ir padidėjo administracinė našta. Todėl būtina patikslinti, kurios draudimo ir finansinės paslaugos neapmokestinamos, ir taip sukurti didesnį teisinį tikrumą
  ir vienodas sąlygas ES
  bei sumažinti ūkio subjektų ir institucijų administracinę naštą. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nustatytos ir šiuo metu galiojančios finansinių bei draudimo paslaugų atleidimo nuo PVM taisyklės yra pasenusios, todėl ne vienodai aiškinamos ir taikomos. Dėl taisyklių sudėtingumo ir administracinės praktikos skirtumų ūkio subjektai ir mokesčių administratoriai susiduria su teisiniu neapibrėžtumu
  ir ES neužtikrinamos vienodos sąlygos
  . Dėl šio neapibrėžtumo buvo ne vienas bylinėjimosi atvejis ir padidėjo administracinė našta. Todėl būtina patikslinti, kurios draudimo ir finansinės paslaugos neapmokestinamos, ir taip sukurti didesnį teisinį tikrumą
  ir vienodas sąlygas ES
  bei sumažinti ūkio subjektų ir institucijų administracinę naštą.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Draudimo paslaugoms ir finansinėms paslaugoms būtinos panašios tarpininkavimo rūšys. Dėl to draudimo tarpininkavimas ir finansinis tarpininkavimas turėtų būti vertinami vienodai. |
| --- | --- |

(5)

Draudimo paslaugoms ir finansinėms paslaugoms būtinos panašios tarpininkavimo rūšys. Dėl to draudimo tarpininkavimas ir finansinis tarpininkavimas turėtų būti vertinami vienodai.

| (5) | Draudimo paslaugoms ir finansinėms paslaugoms būtinos panašios tarpininkavimo rūšys. Dėl to draudimo tarpininkavimas ir finansinis tarpininkavimas turėtų būti vertinami vienodai
  , įskaitant tarpininko, kuris neturi nei sutartinių įsipareigojimų, nei jokių kitų tiesioginių kontaktų su nė viena iš sudaromo draudimo ar finansavimo sandorio šalių ir kuriam padedant sudarytas šis sandoris, tarpininkavimą. Šiais atvejais atleidimas nuo mokesčių turėtų vieningai apimti visus veiksmus, kurie būdingi draudimo arba finansinių paslaugų agentui, įskaitant visus parengiamuosius sutarties sudarymo veiksmus ir veiksmus po jos sudarymo. |
| --- | --- |

(5)

Draudimo paslaugoms ir finansinėms paslaugoms būtinos panašios tarpininkavimo rūšys. Dėl to draudimo tarpininkavimas ir finansinis tarpininkavimas turėtų būti vertinami vienodai
  , įskaitant tarpininko, kuris neturi nei sutartinių įsipareigojimų, nei jokių kitų tiesioginių kontaktų su nė viena iš sudaromo draudimo ar finansavimo sandorio šalių ir kuriam padedant sudarytas šis sandoris, tarpininkavimą. Šiais atvejais atleidimas nuo mokesčių turėtų vieningai apimti visus veiksmus, kurie būdingi draudimo arba finansinių paslaugų agentui, įskaitant visus parengiamuosius sutarties sudarymo veiksmus ir veiksmus po jos sudarymo.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Veiklai, kuria vykdomas investicinių fondų valdymas, ir toliau turi būti taikomas atleidimas nuo mokesčių, jei ją vykdo trečiosios šalies ūkinės veiklos vykdytojai. |
| --- | --- |

(5a)

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Draudimo ir finansinių paslaugų teikėjai turi vis daugiau galimybių patirtoms išlaidoms taikomą pirkimo PVM priskirti būtent apmokestinamoms pardavimo pajamoms. Tais atvejais, kai teikėjai teikia paslaugas už nustatytą mokestį, jie gali lengvai nustatyti šių paslaugų apmokestinamąją vertę. Dėl to tikslinga išplėsti tokių ūkio subjektų galimybę rinktis apmokestinti. |
| --- | --- |

(7)

Draudimo ir finansinių paslaugų teikėjai turi vis daugiau galimybių patirtoms išlaidoms taikomą pirkimo PVM priskirti būtent apmokestinamoms pardavimo pajamoms. Tais atvejais, kai teikėjai teikia paslaugas už nustatytą mokestį, jie gali lengvai nustatyti šių paslaugų apmokestinamąją vertę. Dėl to tikslinga išplėsti tokių ūkio subjektų galimybę rinktis apmokestinti.

| (7) | Draudimo ir finansinių paslaugų teikėjai turi vis daugiau galimybių patirtoms išlaidoms taikomą pirkimo PVM priskirti būtent apmokestinamoms pardavimo pajamoms. Tais atvejais, kai teikėjai teikia paslaugas už nustatytą mokestį, jie gali lengvai nustatyti šių paslaugų apmokestinamąją vertę. Dėl to tikslinga išplėsti tokių ūkio subjektų galimybę rinktis apmokestinti
  , užkertant kelią bet kokioms problemoms dėl dvigubo apmokestinimo, kurios gali kilti derinant šį apmokestinimą su nacionaliniais draudimo ir finansinių paslaugų mokesčiais
  . |
| --- | --- |

(7)

Draudimo ir finansinių paslaugų teikėjai turi vis daugiau galimybių patirtoms išlaidoms taikomą pirkimo PVM priskirti būtent apmokestinamoms pardavimo pajamoms. Tais atvejais, kai teikėjai teikia paslaugas už nustatytą mokestį, jie gali lengvai nustatyti šių paslaugų apmokestinamąją vertę. Dėl to tikslinga išplėsti tokių ūkio subjektų galimybę rinktis apmokestinti
  , užkertant kelią bet kokioms problemoms dėl dvigubo apmokestinimo, kurios gali kilti derinant šį apmokestinimą su nacionaliniais draudimo ir finansinių paslaugų mokesčiais
  .

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Patvirtindama priemones pagal Direktyvą 2006/112/EB, kuriomis vadovaujantis galima pasirinkti apmokestinimo sistemą, Taryba turėtų užtikrinti vieningą šių taisyklių taikymą vidaus rinkoje. Kol Taryba šių priemonių nepatvirtino, valstybės narės turėtų galėti nustatyti išsamias taisykles, reglamentuojančias pasirinkimo galimybės įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie priemonių projektus likus šešiems mėnesiams iki jų priėmimo. Per šį laikotarpį Komisija turėtų įvertinti priemonių projektus ir priimti rekomendaciją. |
| --- | --- |

(8a)

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punkto a papunktis

Direktyva 2006/112/EB

135 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | draudimas
  ir perdraudimas
  ; |
| --- | --- |

a)

draudimas
  ir perdraudimas
  ;

| a) | draudimas,
  įskaitant perdraudimą
  ; |
| --- | --- |

a)

draudimas,
  įskaitant perdraudimą
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punkto a papunktis

Direktyva 2006/112/EB

135 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | valiutos keitimas ir grynųjų pinigų išdavimas; |
| --- | --- |

d)

valiutos keitimas ir grynųjų pinigų išdavimas;

| d) | valiutos keitimas
  ,
  grynųjų pinigų išdavimas
  ir su grynųjų pinigų reikalavimais susiję sandoriai
  ; |
| --- | --- |

d)

valiutos keitimas
  ,
  grynųjų pinigų išdavimas
  ir su grynųjų pinigų reikalavimais susiję sandoriai
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punkto a papunktis

Direktyva 2006/112/EB

135 straipsnio 1 dalies e punktas

| e) | vertybinių popierių siūlymas
  ; |
| --- | --- |

e)

vertybinių popierių siūlymas
  ;

| e) | sandoriai, susiję su prekyba vertybiniais popieriais
  ; |
| --- | --- |

e)

sandoriai, susiję su prekyba vertybiniais popieriais
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punkto a papunktis

Direktyva 2006/112/EB

135 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

| ga) | visų rūšių išvestinės priemonės; |
| --- | --- |

ga)

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punkto b papunktis

Direktyva 2006/112/EB

135 straipsnio 1a dalis

1a.   Šio straipsnio 1 dalies
  a-e punktuose
  numatytas neapmokestinimas taikomas bet kokiam sudedamajam draudimo ar finansinės paslaugos elementui, kuris sudaro atskirą visumą ir kuriam būdinga specifinė ir esminė neapmokestinamos paslaugos savybė.

1a.   Šio straipsnio 1 dalies
  a-f punktuose
  numatytas neapmokestinimas taikomas bet kokiam sudedamajam draudimo ar finansinės paslaugos elementui, kuris sudaro atskirą visumą ir kuriam būdinga specifinė ir esminė neapmokestinamos paslaugos savybė.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 1 punktas

| (1) | „draudimas
  ir perdraudimas
  “ reiškia įsipareigojimą, kurį prisiimdamas asmuo, įvykus draudiminiam įvykiui, privalo kitam asmeniui mainais už apmokėjimą atlyginti žalą arba išmokėti išmoką, kaip nustatyta įsipareigojime; |
| --- | --- |

(1)

„draudimas
  ir perdraudimas
  “ reiškia įsipareigojimą, kurį prisiimdamas asmuo, įvykus draudiminiam įvykiui, privalo kitam asmeniui mainais už apmokėjimą atlyginti žalą arba išmokėti išmoką, kaip nustatyta įsipareigojime;

| (1) | „draudimas“ reiškia įsipareigojimą, kurį prisiimdamas asmuo
  arba keletas asmenų
  , įvykus draudiminiam įvykiui, privalo kitam asmeniui
  arba kitiems asmenims
  mainais už apmokėjimą atlyginti žalą arba išmokėti išmoką, kaip nustatyta įsipareigojime; |
| --- | --- |

(1)

„draudimas“ reiškia įsipareigojimą, kurį prisiimdamas asmuo
  arba keletas asmenų
  , įvykus draudiminiam įvykiui, privalo kitam asmeniui
  arba kitiems asmenims
  mainais už apmokėjimą atlyginti žalą arba išmokėti išmoką, kaip nustatyta įsipareigojime;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 8 punkto įžanginė dalis

| (8) | „
  vertybinių popierių siūlymas
  “ reiškia finansinės vertės turinčių priemonių, kuriomis prekiaujama, išskyrus dokumentus, patvirtinančius nuosavybės teisę į prekes, arba į 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas teises, ir kurios susijusios su viena ar keliomis iš toliau minimų teisių,
  siūlymą
  : |
| --- | --- |

(8)

„
  vertybinių popierių siūlymas
  “ reiškia finansinės vertės turinčių priemonių, kuriomis prekiaujama, išskyrus dokumentus, patvirtinančius nuosavybės teisę į prekes, arba į 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas teises, ir kurios susijusios su viena ar keliomis iš toliau minimų teisių,
  siūlymą
  :

| (8) | „
  sandoriai, susiję su prekyba vertybiniais popieriais
  “ reiškia finansinės vertės turinčių priemonių, kuriomis prekiaujama, išskyrus dokumentus, patvirtinančius nuosavybės teisę į prekes, arba į 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas teises, ir kurios susijusios su viena ar keliomis iš toliau minimų teisių,
  pardavimą
  : |
| --- | --- |

(8)

„
  sandoriai, susiję su prekyba vertybiniais popieriais
  “ reiškia finansinės vertės turinčių priemonių, kuriomis prekiaujama, išskyrus dokumentus, patvirtinančius nuosavybės teisę į prekes, arba į 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas teises, ir kurios susijusios su viena ar keliomis iš toliau minimų teisių,
  pardavimą
  :

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 8 punkto c papunktis

| c) | 135 straipsnio 1 dalies a arba b punktuose nurodytų kolektyvinio investavimo į vertybinius popierius subjektų, a-d punktuose minėtų kitų PVM neapmokestinamų finansinių dokumentų arba kitų
  kolektyvinio investavimo subjektų dalies nuosavybė; |
| --- | --- |

c)

135 straipsnio 1 dalies a arba b punktuose nurodytų kolektyvinio investavimo į vertybinius popierius subjektų, a-d punktuose minėtų kitų PVM neapmokestinamų finansinių dokumentų arba kitų
  kolektyvinio investavimo subjektų dalies nuosavybė;

| c) | investicinių fondų, apibrėžtų 10 punkte, arba
  kolektyvinio investavimo subjektų dalies nuosavybė; |
| --- | --- |

c)

investicinių fondų, apibrėžtų 10 punkte, arba
  kolektyvinio investavimo subjektų dalies nuosavybė;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 8 punkto c a papunktis (naujas)

| ca) | nuosavybės teisė į finansines, paskolos ir prekių išvestines priemones, už kurias atsiskaitoma pinigais, ir susijusios galimybės; |
| --- | --- |

ca)

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 9 punktas

| (9) | „tarpininkavimas sudarant draudimo ir finansinius sandorius“ reiškia atskirą tarpininkavimo veiksmą, kuriuo trečioji šalis sutarties šaliai už atlyginimą
  teikia su 135 straipsnio 1 dalies a-e punktuose nurodytais draudimo ar finansiniais sandoriais susijusias tarpininkavimo paslaugas; |
| --- | --- |

(9)

„tarpininkavimas sudarant draudimo ir finansinius sandorius“ reiškia atskirą tarpininkavimo veiksmą, kuriuo trečioji šalis sutarties šaliai už atlyginimą
  teikia su 135 straipsnio 1 dalies a-e punktuose nurodytais draudimo ar finansiniais sandoriais susijusias tarpininkavimo paslaugas;

| (9) | „tarpininkavimas sudarant draudimo ir finansinius sandorius“ reiškia atskirą
  tiesioginį arba netiesioginį
  tarpininkavimo veiksmą, kuriuo trečiosios šalies tarpininkai
  teikia su 135 straipsnio 1 dalies a-e punktuose nurodytais draudimo ar finansiniais sandoriais susijusias tarpininkavimo paslaugas
  , jei nė vienas iš tarpininkų nėra šių draudimo arba finansinių sandorių šalis
  ; |
| --- | --- |

(9)

„tarpininkavimas sudarant draudimo ir finansinius sandorius“ reiškia atskirą
  tiesioginį arba netiesioginį
  tarpininkavimo veiksmą, kuriuo trečiosios šalies tarpininkai
  teikia su 135 straipsnio 1 dalies a-e punktuose nurodytais draudimo ar finansiniais sandoriais susijusias tarpininkavimo paslaugas
  , jei nė vienas iš tarpininkų nėra šių draudimo arba finansinių sandorių šalis
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 10 punktas

| (10) | „investiciniai fondai“ reiškia
  kolektyvinio investavimo į 135 straipsnio 1 dalies a-e punktuose nurodytus neapmokestinamus finansinius dokumentus ir į nekilnojamąjį turtą subjektus
  ; |
| --- | --- |

(10)

„investiciniai fondai“ reiškia
  kolektyvinio investavimo į 135 straipsnio 1 dalies a-e punktuose nurodytus neapmokestinamus finansinius dokumentus ir į nekilnojamąjį turtą subjektus
  ;

| (10) | „investiciniai fondai“ reiškia
  specialias investavimo priemones, sukurtas siekiant vienintelio tikslo – pritraukti investuotojų turtą ir investuoti jį į diversifikuotą sutelktąjį turtą, įskaitant pensijų fondus, ir priemones, naudojamas kolektyvinėms pensijų sistemoms sukurti ir įgyvendinti
  ; |
| --- | --- |

(10)

„investiciniai fondai“ reiškia
  specialias investavimo priemones, sukurtas siekiant vienintelio tikslo – pritraukti investuotojų turtą ir investuoti jį į diversifikuotą sutelktąjį turtą, įskaitant pensijų fondus, ir priemones, naudojamas kolektyvinėms pensijų sistemoms sukurti ir įgyvendinti
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

135 a straipsnio 11 punktas

| (11) | „investicinių fondų valdymas“ reiškia veiklą, kuria siekiama įgyvendinti suinteresuoto investicinio fondo investicinius tikslus. |
| --- | --- |

(11)

„investicinių fondų valdymas“ reiškia veiklą, kuria siekiama įgyvendinti suinteresuoto investicinio fondo investicinius tikslus.

| (11) | „investicinių fondų valdymas“ reiškia veiklą, kuria siekiama įgyvendinti suinteresuoto investicinio fondo investicinius tikslus
  ir turi apimti bent strateginį ir taktinį turto valdymą ir turto paskirstymą, įskaitant konsultavimo paslaugas bei valiutos ir rizikos valdymą
  . |
| --- | --- |

(11)

„investicinių fondų valdymas“ reiškia veiklą, kuria siekiama įgyvendinti suinteresuoto investicinio fondo investicinius tikslus
  ir turi apimti bent strateginį ir taktinį turto valdymą ir turto paskirstymą, įskaitant konsultavimo paslaugas bei valiutos ir rizikos valdymą
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 straipsnio 1 dalies a punktas

| (3) | 137 straipsnio 1 dalies a punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

(3)

Išbraukta.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 a straipsnio 1 dalis

1.   Nuo 2012 m. sausio 1 d. valstybės narės suteikia apmokestinamiesiems asmenims teisę į 135 straipsnio 1 dalies
  a-g
  punktuose nurodytų paslaugų apmokestinimo galimybę.

1.   Nuo 2012 m. sausio 1 d. valstybės narės suteikia apmokestinamiesiems asmenims
  kiekvienu atskiru atveju
  teisę į
  vienos iš
  135 straipsnio 1 dalies
  a-ga
  punktuose nurodytų paslaugų apmokestinimo galimybę
  , jei ši paslauga suteikta kitam apmokestinamajam asmeniui toje pačioje valstybėje narėje arba Bendrijos teritorijoje
  .

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 a straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Komisija iki ... (1) praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie pasirinkimo teisės pagal 1 dalį įgyvendinimą. Prireikus Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto dėl išsamių taisyklių, reglamentuojančių šią pasirinkimo teisę, ir dėl bet kokių kitų su tuo susijusių šios direktyvos pakeitimų.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 a straipsnio 2 dalis

2.   Taryba patvirtina 1 dalies įgyvendinimui reikalingas priemones remdamasi 397 straipsnyje numatyta tvarka. Kol Taryba šių priemonių nepatvirtino, valstybės narės gali
  nustatyti
  išsamias taisykles, reglamentuojančias pasirinkimo galimybės įgyvendinimą pagal šio straipsnio 1 dalį.

2.   Taryba patvirtina 1 dalies įgyvendinimui reikalingas priemones remdamasi 397 straipsnyje numatyta tvarka. Kol Taryba šių priemonių nepatvirtino, valstybės narės gali
  išlaikyti egzistuojančias
  išsamias taisykles, reglamentuojančias pasirinkimo galimybės įgyvendinimą pagal šio straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 b straipsnio 1 punktas

| (1) | pati grupė
  ir visi jos nariai
  yra
  įsisteigę arba turi buveinę
  Bendrijoje; |
| --- | --- |

(1)

pati grupė
  ir visi jos nariai
  yra
  įsisteigę arba turi buveinę
  Bendrijoje;

| (1) | pati grupė yra
  įsisteigusi
  Bendrijoje; |
| --- | --- |

(1)

pati grupė yra
  įsisteigusi
  Bendrijoje;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 b straipsnio 3 punktas

| (3) | grupės nariai teikia pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-g punktus
  neapmokestinimas paslaugas ar kitas paslaugas, kurias teikdami jie nelaikomi apmokestinamaisiais asmenimis; |
| --- | --- |

(3)

grupės nariai teikia pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-g punktus
  neapmokestinimas paslaugas ar kitas paslaugas, kurias teikdami jie nelaikomi apmokestinamaisiais asmenimis;

| (3) | grupės nariai teikia pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-ga punktus
  neapmokestinimas paslaugas ar kitas paslaugas, kurias teikdami jie nelaikomi apmokestinamaisiais asmenimis; |
| --- | --- |

(3)

grupės nariai teikia pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-ga punktus
  neapmokestinimas paslaugas ar kitas paslaugas, kurias teikdami jie nelaikomi apmokestinamaisiais asmenimis;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 b straipsnio 4 punktas

| (4) | grupės
  paslaugos teikiamos tik jos nariams ir
  yra būtinos, kad
  jie
  galėtų teikti pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-g
  punktus neapmokestinamas paslaugas; |
| --- | --- |

(4)

grupės
  paslaugos teikiamos tik jos nariams ir
  yra būtinos, kad
  jie
  galėtų teikti pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-g
  punktus neapmokestinamas paslaugas;

| (4) | grupės
  teikiamos paslaugos
  yra būtinos, kad
  nariai
  galėtų teikti pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-ga
  punktus neapmokestinamas paslaugas; |
| --- | --- |

(4)

grupės
  teikiamos paslaugos
  yra būtinos, kad
  nariai
  galėtų teikti pagal
  135 straipsnio 1 dalies a-ga
  punktus neapmokestinamas paslaugas;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2006/112/EB

137 b straipsnio 5 punktas

| (5) | Grupė reikalauja, kad nariai sumokėtų tik tikslią kiekvieno jų bendrų išlaidų dalį
  , išskyrus
  sandorių kainodaros pakoregavimus tiesioginio apmokestinimo tikslais. |
| --- | --- |

(5)

Grupė reikalauja, kad nariai sumokėtų tik tikslią kiekvieno jų bendrų išlaidų dalį
  , išskyrus
  sandorių kainodaros pakoregavimus tiesioginio apmokestinimo tikslais.

| (5) | Grupė reikalauja, kad nariai sumokėtų tik tikslią kiekvieno jų bendrų išlaidų dalį
  ;
  sandorių kainodaros pakoregavimai tiesioginio apmokestinimo tikslais
  neturi daryti poveikio grupės atleidimui nuo apyvartos mokesčio
  . |
| --- | --- |

(5)

Grupė reikalauja, kad nariai sumokėtų tik tikslią kiekvieno jų bendrų išlaidų dalį
  ;
  sandorių kainodaros pakoregavimai tiesioginio apmokestinimo tikslais
  neturi daryti poveikio grupės atleidimui nuo apyvartos mokesčio
  .

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

169 straipsnio c punktas

| (4a) | 169 straipsnio c punktas pakeičiamas taip:









  c) | vykdyti sandorius, kurie neapmokestinami pagal 135 straipsnio 1 dalies a-ga punktus, kai paslaugas įsigyjantis asmuo yra įsisteigęs už Bendrijos ribų arba kai tie sandoriai yra tiesiogiai susiję su prekėmis, kurios skirtos eksportuoti už Bendrijos ribų. |
| --- | --- | --- |

(4a)

c)

vykdyti sandorius, kurie neapmokestinami pagal 135 straipsnio 1 dalies a-ga punktus, kai paslaugas įsigyjantis asmuo yra įsisteigęs už Bendrijos ribų arba kai tie sandoriai yra tiesiogiai susiję su prekėmis, kurios skirtos eksportuoti už Bendrijos ribų.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šios direktyvos įgyvendinimui,
  ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šios direktyvos įgyvendinimui,
  užtikrindamos, kad galutiniai vartotojai iš dabartinės PVM taikymo tvarkos pakeitimo turėtų naudos
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.

---

(1)  
  Treji metai po Direktyvos .../ .../EB įsigaliojimo.

---