# Uradni list L 336/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.336.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 336 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5218. december 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.336.slv

Uradni list

Evropske unije

L 336

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5218. december 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve | 1 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

1

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/974/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov | 4 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov | 5 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/974/ES

*

Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

4

Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

5

| | | V   Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1245/2009 z dne 17. decembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 12 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1246/2009 z dne 17. decembra 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 14 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1247/2009 z dne 17. decembra 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 16 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1248/2009 z dne 17. decembra 2009 o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 676/2009 | 27 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1249/2009 z dne 17. decembra 2009 o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 677/2009 | 28 |
| | | AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA |
| | * | Direktiva Komisije 2009/159/EU z dne 16. decembra 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 29 |
| | | 2009/975/EU |
| | * | Odločba Komisije z dne 14. decembra 2009 o spremembi Odločbe 2009/177/ES v zvezi s programi za izkoreninjenje ter statusom brez bolezni nekaterih držav članic, območij in kompartmentov za nekatere bolezni vodnih živali
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9888)

   (
  1
  ) | 31 |
| | | 2009/976/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o spremembi Priloge D k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede diagnostičnih testov za enzootsko govejo levkozo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9951)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2009/977/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. decembra 2009 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za izdatke držav članic za nekatere projekte na področju nadzora, inšpekcije in spremljanja ribištva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9935) | 42 |
| | | 2009/978/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. decembra 2009 o spremembi Sklepa 2002/622/ES o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra (
  1
  ) | 50 |
| | | 2009/979/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 o odobritvi nacionalnega programa, ki ga je predložila Bolgarija, za nadzor in spremljanje prevoznih pogojev za živo govedo, izvoženo iz Unije preko pristanišča Bourgas, in finančnega prispevka Unije za leto 2010
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10004) | 52 |
| | | 2009/980/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 o odobritvi zdravstvenih trditev glede učinka v vodi topnega paradižnikovega koncentrata na agregacijo trombocitov in o odobritvi zakonske zaščite podatkov iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10113)

   (
  1
  ) | 55 |

V   Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom

AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA

Uredba Komisije (EU) št. 1245/2009 z dne 17. decembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

12

Uredba Komisije (EU) št. 1246/2009 z dne 17. decembra 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

14

*

Uredba Komisije (EU) št. 1247/2009 z dne 17. decembra 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

16

Uredba Komisije (EU) št. 1248/2009 z dne 17. decembra 2009 o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 676/2009

27

Uredba Komisije (EU) št. 1249/2009 z dne 17. decembra 2009 o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 677/2009

28

AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA

*

Direktiva Komisije 2009/159/EU z dne 16. decembra 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

29

2009/975/EU

*

Odločba Komisije z dne 14. decembra 2009 o spremembi Odločbe 2009/177/ES v zvezi s programi za izkoreninjenje ter statusom brez bolezni nekaterih držav članic, območij in kompartmentov za nekatere bolezni vodnih živali
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9888)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9888)

1

31

2009/976/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o spremembi Priloge D k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede diagnostičnih testov za enzootsko govejo levkozo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9951)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9951)

1

36

2009/977/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. decembra 2009 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za izdatke držav članic za nekatere projekte na področju nadzora, inšpekcije in spremljanja ribištva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9935)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9935)

42

2009/978/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. decembra 2009 o spremembi Sklepa 2002/622/ES o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra (
  1
  )

1

50

2009/979/EU

*

Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 o odobritvi nacionalnega programa, ki ga je predložila Bolgarija, za nadzor in spremljanje prevoznih pogojev za živo govedo, izvoženo iz Unije preko pristanišča Bourgas, in finančnega prispevka Unije za leto 2010
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10004)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10004)

52

2009/980/EU

*

Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 o odobritvi zdravstvenih trditev glede učinka v vodi topnega paradižnikovega koncentrata na agregacijo trombocitov in o odobritvi zakonske zaščite podatkov iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10113)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10113)

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1244/2009

z dne 30. novembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2)(b)(i) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sestava seznamov tretjih držav v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 539/2001 (2) bi morala biti in ostati še naprej skladna z merili iz uvodne izjave 5 Uredbe (ES) št. 539/2001. Nekatere tretje države, v zvezi s katerimi so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo. |
| --- | --- |

(1)

Sestava seznamov tretjih držav v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 539/2001 (2) bi morala biti in ostati še naprej skladna z merili iz uvodne izjave 5 Uredbe (ES) št. 539/2001. Nekatere tretje države, v zvezi s katerimi so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo.

| (2) | Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov s petimi državami Zahodnega Balkana – Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo – so začeli veljati 1. januarja 2008, kar je bil prvi konkreten korak na poti, določeni v Solunski agendi glede režima potovanj brez vizumov za državljane držav Zahodnega Balkana. Z vsako od teh držav se je leta 2008 začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima in določeni so bili časovni načrti za liberalizacijo tega režima. Komisija je maja 2009 v oceni izvajanja časovnih načrtov menila, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje vsa merila iz časovnega načrta, v svoji oceni iz maja 2009 pa, da tudi Črna gora in Srbija izpolnjujeta vsa merila iz svojih časovnih načrtov. |
| --- | --- |

(2)

Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov s petimi državami Zahodnega Balkana – Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo – so začeli veljati 1. januarja 2008, kar je bil prvi konkreten korak na poti, določeni v Solunski agendi glede režima potovanj brez vizumov za državljane držav Zahodnega Balkana. Z vsako od teh držav se je leta 2008 začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima in določeni so bili časovni načrti za liberalizacijo tega režima. Komisija je maja 2009 v oceni izvajanja časovnih načrtov menila, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje vsa merila iz časovnega načrta, v svoji oceni iz maja 2009 pa, da tudi Črna gora in Srbija izpolnjujeta vsa merila iz svojih časovnih načrtov.

| (3) | Zato bi bilo treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Izvzetje iz vizumske obveznosti bi se moralo uporabljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih izda vsaka od treh zadevnih držav. |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Izvzetje iz vizumske obveznosti bi se moralo uporabljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih izda vsaka od treh zadevnih držav.

| (4) | Kar zadeva osebe, ki prebivajo na Kosovu, kot je opredeljen v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: Kosovo (RVSZN 1244)), in osebe, katerih potrdilo o državljanstvu je bilo izdano za ozemlje Kosova (RVSZN 1244), bo za zbiranje njihovih vlog za potne liste in izdajanje potnih listov pristojen poseben usklajevalni urad v Beogradu. Vendar pa bi zaradi vprašanja varnosti zlasti glede možnosti nezakonite migracije morali biti imetniki srbskih potnih listov, ki jih izda ta posebni usklajevalni urad, izključeni iz brezvizumskega režima za Srbijo. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva osebe, ki prebivajo na Kosovu, kot je opredeljen v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: Kosovo (RVSZN 1244)), in osebe, katerih potrdilo o državljanstvu je bilo izdano za ozemlje Kosova (RVSZN 1244), bo za zbiranje njihovih vlog za potne liste in izdajanje potnih listov pristojen poseben usklajevalni urad v Beogradu. Vendar pa bi zaradi vprašanja varnosti zlasti glede možnosti nezakonite migracije morali biti imetniki srbskih potnih listov, ki jih izda ta posebni usklajevalni urad, izključeni iz brezvizumskega režima za Srbijo.

| (5) | Zaradi pravne jasnosti in varnosti ter v skladu s členom 1(3) Uredbe (ES) št. 539/2001 bi bilo treba Kosovo (RVSZN 1244) dodati v Prilogo I k navedeni uredbi. To ne vpliva na status Kosova (RVSZN 1244). |
| --- | --- |

(5)

Zaradi pravne jasnosti in varnosti ter v skladu s členom 1(3) Uredbe (ES) št. 539/2001 bi bilo treba Kosovo (RVSZN 1244) dodati v Prilogo I k navedeni uredbi. To ne vpliva na status Kosova (RVSZN 1244).

| (6) | Ta uredba predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki sodijo na področje točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (4). |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki sodijo na področje točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (4).

| (7) | Ta uredba predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki sodijo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 4(1) Sklepa 2008/146/ES (6). |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki sodijo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 4(1) Sklepa 2008/146/ES (6).

| (8) | Ta uredba predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa 2008/261/ES (7). |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa 2008/261/ES (7).

| (9) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri nekaterih določbah schengenskega pravnega reda (8). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri nekaterih določbah schengenskega pravnega reda (8). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (10) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (11) | Ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003.

| (12) | Ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 - |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 -

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 539/2001 se spremeni:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | v delu 1 se črtajo navedbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije; |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

v delu 1 se črtajo navedbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije;

| (b) | v delu 2 se vstavi naslednja navedba:
  „Kosovo, kot je opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999“; |
| --- | --- |

(b)

v delu 2 se vstavi naslednja navedba:

„Kosovo, kot je opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999“;

| 2. | v delu 1 Priloge II se vstavijo naslednje navedbe:
  „Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10)

  Črna gora (10)

  Srbija (razen imetnikov srbskih potnih listov, ki jih izda srbski usklajevalni urad (v srbščini: Koordinaciona uprava)) (10) |
| --- | --- |

2.

v delu 1 Priloge II se vstavijo naslednje navedbe:

„Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10)

Črna gora (10)

Srbija (razen imetnikov srbskih potnih listov, ki jih izda srbski usklajevalni urad (v srbščini: Koordinaciona uprava)) (10)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 19. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Svet

Predsednica

B. ASK

---

(1)  Mnenje z dne 12. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

3

(4)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

4

(5)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

5

(6)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta 2008/261/ES z dne 28. februarja 2008 o podpisu v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 83, 26.3.2008, str. 3).

7

(8)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

8

(9)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

9

(10)  Izvzetje iz vizumske obveznosti se uporablja le za imetnike biometričnih potnih listov.’

10

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/4

---

SKLEP SVETA

z dne 30. novembra 2009

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

(2009/974/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

| (2) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu z mehanizmi in direktivami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu z mehanizmi in direktivami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

| (3) | Sporazum je bil s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisan v imenu Skupnosti dne 3. aprila 2009. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum je bil s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisan v imenu Skupnosti dne 3. aprila 2009.

| (4) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za uradno obvestilo, predvideno v členu 7(1) Sporazuma.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Svet

Predsednica

B. ASK

---

(1)  Mnenje z dne 15. septembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in vlado Mongolije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

EVROPSKA SKUPNOST

na eni strani in

VLADA MONGOLIJE

na drugi strani

(v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“)

STA SE –

OB UGOTOVITVI, da so bili med več državami članicami Evropske skupnosti in Mongolijo sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnem prevozu, ki vsebujejo določbe v nasprotju s pravom Skupnosti,

OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z več vidiki, ki se lahko vključijo v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,

OB UGOTOVITVI, da imajo v skladu s pravom Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,

OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu s pravom Evropske skupnosti,

OB PRIZNAVANJU, da je treba nekatere določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Mongolijo, ki so v nasprotju s pravom Evropske skupnosti, popolnoma uskladiti s tem pravom zaradi vzpostavitve trdne pravne podlage za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Mongolijo ter ohranitve stalnosti teh zračnih prevozov,

OB PRIZNAVANJU, da se v primeru, ko država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, pravice Mongolije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Mongolijo uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali vzdrževanju varnostnih standardov in za dovoljenja za opravljanje prometa navedenega letalskega prevoznika,

OB UGOTOVITVI, da letalski prevozniki v skladu s pravom Evropske skupnosti načeloma ne smejo sklepati sporazumov, ki bi lahko vplivali na trgovino med državami članicami Evropske skupnosti in katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence,

OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena povečati skupnega obsega zračnega prometa med Evropsko skupnostjo in Mongolijo, ter vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Mongolije ali se pogajati o spremembah določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu v zvezi s prometnimi pravicami,

OB PRIZNAVANJU, da lahko določbe v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu, sklenjenih med državami članicami Evropske skupnosti in Mongolijo, ki (i) zahtevajo ali spodbujajo sprejetje sporazumov med podjetji, sklepe podjetniških združenj ali usklajena ravnanja, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na zadevnih zračnih poteh ali (ii) krepijo učinke takih sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj ali (iii) prenašajo na letalske prevoznike ali druge zasebne gospodarske operatorje odgovornost za sprejemanje ukrepov, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na zadevnih zračnih poteh, onemogočijo učinkovito izvajanje pravil o konkurenci, ki se uporabljajo za podjetja –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Splošne določbe

1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.

2.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kakor sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.

3.   Sklicevanja v posameznih sporazumih iz Priloge I na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanje na letalske prevoznike, ki jih določi navedena država članica.

4.   S tem sporazumom se ne ustvarijo dodatne prometne pravice poleg tistih, ki so določene v dvostranskih sporazumih med zadevnimi državami članicami in Mongolijo. Dodelitev prometnih pravic se še naprej izvaja na podlagi dvostranskih sporazumov med zadevnimi državami članicami in Mongolijo.

Člen 2

Določitev s strani države članice

1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Mongolija, in zavrnitvi, preklicu, začasnemu odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.

2.   Ob prejemu določitve s strani države članice Mongolija prizna ustrezna poblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

| (i) | ima letalski prevoznik v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti sedež na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(i)

ima letalski prevoznik v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti sedež na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

| (ii) | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in |
| --- | --- |

(ii)

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in

| (iii) | je letalski prevoznik v neposredni lasti države članice ali je njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III in/ali državljani teh drugih držav, in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(iii)

je letalski prevoznik v neposredni lasti države članice ali je njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III in/ali državljani teh drugih držav, in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor.

3.   Mongolija lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, če:

| (i) | letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(i)

letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

| (ii) | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; |
| --- | --- |

(ii)

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen;

| (iii) | letalski prevoznik ni v neposredni ali večinski lasti in ni učinkovito nadzorovan s strani držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav; |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevoznik ni v neposredni ali večinski lasti in ni učinkovito nadzorovan s strani držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav;

| (iv) | letalski prevoznik že ima dovoljenje za opravljanje prometa na podlagi dvostranskega sporazuma med Mongolijo in drugo državo članico ter lahko Mongolija dokaže, da bi se z uveljavljanjem prometnih pravic na podlagi tega sporazuma na progi, ki vključuje točko v drugi državi članici, izognila omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa dvostranski sporazum med Mongolijo in navedeno drugo državo članico; ali |
| --- | --- |

(iv)

letalski prevoznik že ima dovoljenje za opravljanje prometa na podlagi dvostranskega sporazuma med Mongolijo in drugo državo članico ter lahko Mongolija dokaže, da bi se z uveljavljanjem prometnih pravic na podlagi tega sporazuma na progi, ki vključuje točko v drugi državi članici, izognila omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa dvostranski sporazum med Mongolijo in navedeno drugo državo članico; ali

| (v) | ima letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, in ni dvostranskega sporazuma o zračnih prevozih med Mongolijo in to državo članico ter je ta država članica zavrnila prometne pravice letalskemu prevozniku, ki ga je določila Mongolija. |
| --- | --- |

(v)

ima letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, in ni dvostranskega sporazuma o zračnih prevozih med Mongolijo in to državo članico ter je ta država članica zavrnila prometne pravice letalskemu prevozniku, ki ga je določila Mongolija.

Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Mongolija ne diskriminira letalskih prevoznikov Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.

Člen 3

Varnost

1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov iz Priloge II(c).

2.   Kjer država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Mongolije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Mongolijo uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali vzdrževanju varnostnih standardov in za dovoljenja za opravljanje prometa navedenega letalskega prevoznika.

Člen 4

Skladnost s pravili o konkurenci

1.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba v sporazumih iz Priloge I ne (i) zahteva ali spodbuja sprejetja sporazumov med podjetji za zračni prevoz, sklepov podjetniških združenj ali usklajenih ravnanj, ki preprečujejo ali izkrivljajo konkurenco ali (ii) krepi učinkov takih sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj ali (iii) prenese na zasebne gospodarske operaterje odgovornosti za ukrepe, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco.

2.   Določbe v sporazumih, ki so navedeni v Prilogi I, ki so v neskladju z odstavkom 1 tega člena, se ne uporabljajo.

Člen 5

Priloge k Sporazumu

Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 6

Revizija ali sprememba

Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli sporazumno revidirata ali spremenita.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sporazum začne veljati z dnem, ki sledi datumu prejema zadnjega uradnega obvestila, s katerim se pogodbenici po diplomatski poti pisno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti sporazuma.

Člen 8

Prenehanje veljavnosti

1.   Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum kadar koli odpove, tako da drugo pogodbenico po diplomatski poti o tem pisno obvesti. Prenehanje veljavnosti sporazuma začne učinkovati šest (6) mesecev po datumu prejema takšnega uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

2.   V primeru prenehanja veljavnosti sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.

3.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

V Ulan Batorju, tretjega aprila leta dva tisoč devet, sestavljeno v dveh izvodih, v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in mongolskem jeziku.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Правителството на Монголия

Por el Gobierno de Mongolia

Za vládu Mongolska

For Mongoliets regering

Für die Regierung der Mongolei

Mongoolia valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Μογγολίας

For the Government of Mongolia

Pour le gouvernement de la Mongolie

Per il governo della Mongolia

Mongolijas valdības vārdā

Mongolijos Vyriausybės vardu

Mongólia kormánya részéről

Għall-Gvern tal-Mongolja

Voor de Regering van Mongolië

W imieniu Rządu Mongolii

Pelo Governo da Mongólia

Pentru Guvernul Mongoliei

Za vládu Mongolska

Za vlado Mongolije

Mongolian hallituksen puolesta

För Mongoliets regering

Image

Image

PRILOGA I

Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

Sporazumi o zračnem prevozu med Mongolijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali parafirani, kakor so bili spremenjeni:

| — | Sporazum o zračnem prevozu med avstrijsko zvezno vlado in vlado Mongolije, podpisan na Dunaju 2. oktobra 2007, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Avstrijo“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum o zračnem prevozu med avstrijsko zvezno vlado in vlado Mongolije, podpisan na Dunaju 2. oktobra 2007, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Avstrijo“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Kraljevine Danske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Pekingu 19. junija 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Dansko“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Kraljevine Danske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Pekingu 19. junija 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Dansko“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Republike Finske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Helsinkih 10. februarja 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Finsko“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Republike Finske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Helsinkih 10. februarja 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Finsko“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Zvezne republike Nemčije in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Bonnu 29. maja 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Nemčijo“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Zvezne republike Nemčije in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Bonnu 29. maja 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Nemčijo“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Republike Madžarske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Ulan Batorju 13. septembra 1994, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Madžarsko“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Republike Madžarske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Ulan Batorju 13. septembra 1994, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Madžarsko“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Velikega vojvodstva Luksemburg in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Luxembourgu 18. marca 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Luksemburgom“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Velikega vojvodstva Luksemburg in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Luxembourgu 18. marca 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Luksemburgom“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Kraljevine Nizozemske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Haagu 9. marca 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Nizozemsko“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Kraljevine Nizozemske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Haagu 9. marca 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Nizozemsko“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Ljudske republike Poljske in vlado Ljudske republike Mongolije, podpisan v Ulan Batorju 26. maja 1989, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Poljsko“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Ljudske republike Poljske in vlado Ljudske republike Mongolije, podpisan v Ulan Batorju 26. maja 1989, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Poljsko“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Romunije in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Ulan Batorju 10. julija 1990, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Romunijo“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Romunije in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Ulan Batorju 10. julija 1990, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Romunijo“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Kraljevine Švedske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Pekingu 19. junija 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Švedsko“ v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Kraljevine Švedske in vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Pekingu 19. junija 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Švedsko“ v Prilogi II,

| — | Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Londonu 1. marca 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II. |
| --- | --- |

—

Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter vlado Mongolije o zračnem prevozu, podpisan v Londonu 1. marca 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Mongolijo in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II.

PRILOGA II

Seznam členov v sporazumih iz Priloge I in iz členov 2 in 3 tega sporazuma

| (a) | Določitev s strani države članice:






  — | člen 3(5) Sporazuma med Mongolijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(a)

Določitev s strani države članice:

—

člen 3(5) Sporazuma med Mongolijo in Avstrijo,

| — | člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Dansko,

| — | člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Nemčijo,

| — | člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Madžarsko,

| — | člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Luksemburgom, |
| --- | --- |

—

člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Luksemburgom,

| — | člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Nizozemsko,

| — | člen 3(2) Sporazuma med Mongolijo in Poljsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(2) Sporazuma med Mongolijo in Poljsko,

| — | člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4) Sporazuma med Mongolijo in Švedsko,

| — | člen 4(4) Sporazuma med Mongolijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 4(4) Sporazuma med Mongolijo in Združenim kraljestvom.

| (b) | Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:






  — | člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(b)

Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

—

člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Avstrijo,

| — | člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Dansko,

| — | člen 5(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Finsko, |
| --- | --- |

—

člen 5(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Finsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Mongolijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Mongolijo in Nemčijo,

| — | člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Madžarsko,

| — | člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Luksemburgom, |
| --- | --- |

—

člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Luksemburgom,

| — | člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Nizozemsko,

| — | člen 3(3) Sporazuma med Mongolijo in Poljsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(3) Sporazuma med Mongolijo in Poljsko,

| — | člen 3(4)(a) Sporazuma med Mongolijo in Romunijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4)(a) Sporazuma med Mongolijo in Romunijo,

| — | člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 4(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Švedsko,

| — | člen 5(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 5(1)(a) Sporazuma med Mongolijo in Združenim kraljestvom.

| (c) | Varnost:






  — | člen 6 Sporazuma med Mongolijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(c)

Varnost:

—

člen 6 Sporazuma med Mongolijo in Avstrijo,

| — | člen 13 Sporazuma med Mongolijo in Finsko, |
| --- | --- |

—

člen 13 Sporazuma med Mongolijo in Finsko,

| — | člen 12 Sporazuma med Mongolijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 12 Sporazuma med Mongolijo in Nemčijo,

| — | člen 11 Sporazuma med Mongolijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 11 Sporazuma med Mongolijo in Madžarsko,

| — | člen 7 Sporazuma med Mongolijo in Luksemburgom, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Mongolijo in Luksemburgom,

| — | člen 8 Sporazuma med Mongolijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Mongolijo in Nizozemsko,

| — | člen 7 Sporazuma med Mongolijo in Romunijo. |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Mongolijo in Romunijo.

PRILOGA III

Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

| (a) | Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(a)

Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (b) | Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(b)

Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (c) | Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(c)

Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (d) | Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu). |
| --- | --- |

(d)

Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).

---

V Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom

AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1245/2009

z dne 17. decembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 76,0 |
| TN | 125,1 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 78,6 |
| 0707 00 05 | MA | 59,4 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 81,0 |
| 0709 90 70 | MA | 44,2 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 71,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 56,0 |
| TR | 67,7 |
| ZA | 81,6 |
| ZZ | 68,4 |
| 0805 20 10 | MA | 78,3 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 68,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 52,1 |
| IL | 76,1 |
| TR | 71,9 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 50 10 | TR | 67,7 |
| ZZ | 67,7 |
| 0808 10 80 | CA | 99,8 |
| CN | 88,3 |
| MK | 22,6 |
| US | 91,1 |
| ZZ | 75,5 |
| 0808 20 50 | CN | 47,6 |
| TR | 97,0 |
| US | 168,6 |
| ZZ | 104,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

44,1

MA

76,0

TN

125,1

TR

69,3

ZZ

78,6

0707 00 05

MA

59,4

TR

102,6

ZZ

81,0

0709 90 70

MA

44,2

TR

98,1

ZZ

71,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

56,0

TR

67,7

ZA

81,6

ZZ

68,4

0805 20 10

MA

78,3

TR

58,0

ZZ

68,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

52,1

IL

76,1

TR

71,9

ZZ

66,7

0805 50 10

TR

67,7

ZZ

67,7

0808 10 80

CA

99,8

CN

88,3

MK

22,6

US

91,1

ZZ

75,5

0808 20 50

CN

47,6

TR

97,0

US

168,6

ZZ

104,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/14

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1246/2009

z dne 17. decembra 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1230/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1230/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 330, 16.12.2009, str. 63.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 18. decembra 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 41,66 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,66 | 2,41 |
| 1701 12 10 (1) | 41,66 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,66 | 2,11 |
| 1701 91 00 (2) | 45,73 | 3,75 |
| 1701 99 10 (2) | 45,73 | 0,62 |
| 1701 99 90 (2) | 45,73 | 0,62 |
| 1702 90 95 (3) | 0,46 | 0,24 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

41,66

0,00

1701 11 90 (1)

41,66

2,41

1701 12 10 (1)

41,66

0,00

1701 12 90 (1)

41,66

2,11

1701 91 00 (2)

45,73

3,75

1701 99 10 (2)

45,73

0,62

1701 99 90 (2)

45,73

0,62

1702 90 95 (3)

0,46

0,24

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1247/2009

z dne 17. decembra 2009

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Začetek

| (1) | Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 23. februarja 2009 prejela pritožbo v zvezi z uvozom nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država). |
| --- | --- |

(1)

Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 23. februarja 2009 prejela pritožbo v zvezi z uvozom nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država).

| (2) | Pritožbo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložilo Evropsko združenje za kovine (EUROMETAUX) (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje žic iz molibdena v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložilo Evropsko združenje za kovine (EUROMETAUX) (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje žic iz molibdena v Skupnosti.

| (3) | Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in znatni škodi, ki jo je povzročil, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in znatni škodi, ki jo je povzročil, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (4) | Postopek se je začel 8. aprila 2009 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(4)

Postopek se je začel 8. aprila 2009 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

1.2.   Strani, ki jih zadeva postopek

| (5) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike in združenja v Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, organe LRK, proizvajalca Skupnosti pritožnika in druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike in združenja v Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, organe LRK, proizvajalca Skupnosti pritožnika in druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (6) | Da bi se proizvajalcem izvoznikom v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK poslala obrazce za zahtevek. Javila se je le ena skupina družb, ki jo sestavljajo Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd in njena povezana družba Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd., (v nadaljnjem besedilu: skupina Jinduicheng), in zahtevala IO. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se proizvajalcem izvoznikom v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK poslala obrazce za zahtevek. Javila se je le ena skupina družb, ki jo sestavljajo Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd in njena povezana družba Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd., (v nadaljnjem besedilu: skupina Jinduicheng), in zahtevala IO.

| (7) | Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnosti v obvestilu o začetku navedla, da bo morda uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnosti v obvestilu o začetku navedla, da bo morda uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (8) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili vsi znani proizvajalci izvozniki v LRK in uvozniki v Skupnosti pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili vsi znani proizvajalci izvozniki v LRK in uvozniki v Skupnosti pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

| (9) | Glede na omejeno število odgovorov na vzorčenje je bilo odločeno, da vzorčenje za kitajske proizvajalce izvoznike ali uvoznike v Skupnosti ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

Glede na omejeno število odgovorov na vzorčenje je bilo odločeno, da vzorčenje za kitajske proizvajalce izvoznike ali uvoznike v Skupnosti ni potrebno.

| (10) | Posebni vprašalniki so bili poslani vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in sicer znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK, proizvajalcem v Skupnosti, uvoznikom, trgovcem in uporabnikom v Skupnosti. Komisija je prejela odgovore od ene skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, proizvajalca Skupnosti pritožnika, enega uvoznika/trgovca in enega uporabnika. |
| --- | --- |

(10)

Posebni vprašalniki so bili poslani vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in sicer znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK, proizvajalcem v Skupnosti, uvoznikom, trgovcem in uporabnikom v Skupnosti. Komisija je prejela odgovore od ene skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, proizvajalca Skupnosti pritožnika, enega uvoznika/trgovca in enega uporabnika.

| (11) | Komisija je pridobila in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci izvozniki v LRK

  skupina Jinduicheng:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, Xi’an, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je pridobila in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci izvozniki v LRK

skupina Jinduicheng:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, Xi’an,

| — | Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd, Zibo; |
| --- | --- |

—

Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd, Zibo;

| (b) | proizvajalec v Skupnosti







  — | Plansee Metall GmbH, Reutte, Avstrija; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec v Skupnosti

—

Plansee Metall GmbH, Reutte, Avstrija;

| (c) | uporabnik v Skupnosti







  — | Praxair Surface Technologies Srl, Fornovo Taro, Italija. |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabnik v Skupnosti

—

Praxair Surface Technologies Srl, Fornovo Taro, Italija.

| (12) | Zaradi potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, od katerih ni noben zahteval TGO, je bil v prostorih naslednje družbe izveden preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA:






  — | Global Tungsten & Powders Corp, Towanda. |
| --- | --- | --- |

(12)

Zaradi potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, od katerih ni noben zahteval TGO, je bil v prostorih naslednje družbe izveden preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA:

—

Global Tungsten & Powders Corp, Towanda.

1.3.   Obdobje preiskave

| (13) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od marca 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od marca 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek je žica iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom med 1,35 mm in 4,0 mm, s poreklom iz LRK (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek ali žica iz molibdena), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 8102 96 00. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek je žica iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom med 1,35 mm in 4,0 mm, s poreklom iz LRK (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek ali žica iz molibdena), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 8102 96 00.

| (15) | Žica iz molibdena se uporablja predvsem v avtomobilskem sektorju za prekrivanje delov motorja, ki so izpostavljeni močni obrabi, kot so batni obročki, sinhronski obroči ali elementi za prenos moči, s kovino s toplotnim pršenjem, da se poveča njihova odpornosti proti obrabi. |
| --- | --- |

(15)

Žica iz molibdena se uporablja predvsem v avtomobilskem sektorju za prekrivanje delov motorja, ki so izpostavljeni močni obrabi, kot so batni obročki, sinhronski obroči ali elementi za prenos moči, s kovino s toplotnim pršenjem, da se poveča njihova odpornosti proti obrabi.

2.2.   Podobni izdelek

| (16) | Med zadevnim izdelkom in žico iz molibdena, ki jo proizvaja industrija Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, niso bile ugotovljene razlike. Glede na to, da je LRK gospodarstvo v tranziciji in da noben izvoznik ni zahteval TGO, kot je navedeno v uvodni izjavi (6), je treba normalno vrednost določiti na podlagi informacij, pridobljenih v tretji državi s tržnim gospodarstvom, tj. ZDA. V skladu z razpoložljivimi informacijami ima žica iz molibdena, proizvedena in prodana na notranjem trgu ZDA, ter žica iz molibdena, izvožena iz ZDA na druge trge, enake osnovne fizikalne in kemične značilnosti kot žica iz molibdena, proizvedena v LRK in izvožena v Skupnost. |
| --- | --- |

(16)

Med zadevnim izdelkom in žico iz molibdena, ki jo proizvaja industrija Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, niso bile ugotovljene razlike. Glede na to, da je LRK gospodarstvo v tranziciji in da noben izvoznik ni zahteval TGO, kot je navedeno v uvodni izjavi (6), je treba normalno vrednost določiti na podlagi informacij, pridobljenih v tretji državi s tržnim gospodarstvom, tj. ZDA. V skladu z razpoložljivimi informacijami ima žica iz molibdena, proizvedena in prodana na notranjem trgu ZDA, ter žica iz molibdena, izvožena iz ZDA na druge trge, enake osnovne fizikalne in kemične značilnosti kot žica iz molibdena, proizvedena v LRK in izvožena v Skupnost.

| (17) | Zato se začasno sklene, da so vse vrste žice iz molibdena podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Zato se začasno sklene, da so vse vrste žice iz molibdena podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1.   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (18) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (19) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (6), pa je skupina Jinduicheng zahtevala le individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO). Navedena merila se zato niso proučila. |
| --- | --- |

(19)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (6), pa je skupina Jinduicheng zahtevala le individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO). Navedena merila se zato niso proučila.

3.2.   Individualna obravnava (IO)

| (20) | Praviloma se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato lahko odobri IO. |
| --- | --- |

(20)

Praviloma se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato lahko odobri IO.

| (21) | Merila so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:






  (a) | v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino; |
| --- | --- | --- |

(21)

Merila so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:

(a)

v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;

| (b) | izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni; |
| --- | --- |

(b)

izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni;

| (c) | večina delnic je v lasti posameznikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je podjetje kljub temu dovolj neodvisno od vmešavanja države; |
| --- | --- |

(c)

večina delnic je v lasti posameznikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je podjetje kljub temu dovolj neodvisno od vmešavanja države;

| (d) | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržnem tečaju; |
| --- | --- |

(d)

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržnem tečaju;

| (e) | država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

(e)

država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.

| (22) | Kar zadeva merilo (c), je bilo ugotovljeno, da je matična družba Jingduicheng Molybdenum Co., Ltd, državno podjetje. Dejansko je bilo ugotovljeno, da je bilo med OP samo 20 % delnic v lasti posameznikov in da so te delnice predstavljale le 2,4 % glasovalnih pravic. Preostalih 80 % delnic, ki so predstavljale 97,6 % glasovalnih pravic, je bilo v lasti državnih podjetij. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva merilo (c), je bilo ugotovljeno, da je matična družba Jingduicheng Molybdenum Co., Ltd, državno podjetje. Dejansko je bilo ugotovljeno, da je bilo med OP samo 20 % delnic v lasti posameznikov in da so te delnice predstavljale le 2,4 % glasovalnih pravic. Preostalih 80 % delnic, ki so predstavljale 97,6 % glasovalnih pravic, je bilo v lasti državnih podjetij.

| (23) | Na podlagi teh ugotovitev je bilo začasno ugotovljeno, da se skupini Jinduicheng ne more odobriti IO, kot je določeno v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi teh ugotovitev je bilo začasno ugotovljeno, da se skupini Jinduicheng ne more odobriti IO, kot je določeno v členu 9(5) osnovne uredbe.

3.3.   Normalna vrednost

| (24) | V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se ZDA uporabijo kot primerljiva država. Proizvajalec iz ZDA, Global Tungsten & Powders Corp (v nadaljnjem besedilu: Global Tungsten), je privolil v sodelovanje in predložil vse potrebne informacije za določitev normalne vrednosti za LRK. Skupina Jinduicheng je nasprotovala tej izbiri in predlagala proizvajalce iz Mehike in Indije. Vendar pa so družbe iz teh držav, s katerimi je bil vzpostavljen stik, bodisi odklonile sodelovanje, kot se je zgodilo v Indiji, bodisi navedle, da ne proizvajajo podobnega izdelka. Zato so bile ZDA potrjene kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. |
| --- | --- |

(24)

V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se ZDA uporabijo kot primerljiva država. Proizvajalec iz ZDA, Global Tungsten & Powders Corp (v nadaljnjem besedilu: Global Tungsten), je privolil v sodelovanje in predložil vse potrebne informacije za določitev normalne vrednosti za LRK. Skupina Jinduicheng je nasprotovala tej izbiri in predlagala proizvajalce iz Mehike in Indije. Vendar pa so družbe iz teh držav, s katerimi je bil vzpostavljen stik, bodisi odklonile sodelovanje, kot se je zgodilo v Indiji, bodisi navedle, da ne proizvajajo podobnega izdelka. Zato so bile ZDA potrjene kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK.

| (25) | Navesti je treba, da je imel proizvajalec iz primerljive države le obrobno prodajo na notranjem trgu ZDA, zato je bilo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe ugotovljeno, da teh podatkov o prodaji ni smiselno uporabiti za določitev ali konstruiranje normalne vrednosti. Normalna vrednost za LRK je bila zato začasno določena na podlagi izvoznih cen iz ZDA v druge tretje države, vključno s Skupnostjo. |
| --- | --- |

(25)

Navesti je treba, da je imel proizvajalec iz primerljive države le obrobno prodajo na notranjem trgu ZDA, zato je bilo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe ugotovljeno, da teh podatkov o prodaji ni smiselno uporabiti za določitev ali konstruiranje normalne vrednosti. Normalna vrednost za LRK je bila zato začasno določena na podlagi izvoznih cen iz ZDA v druge tretje države, vključno s Skupnostjo.

3.4.   Izvozna cena

| (26) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (9), je v preiskavi sodelovala le ena skupina družb, in sicer skupina Jinduicheng, ki predstavlja med 60 in 75 % (3) uvoza iz LRK v Skupnost. Na podlagi tega se je raven sodelovanja štela za nizko. Izvozne cene za vse kitajske izvoznike so bile zato začasno določene na podlagi vrednosti, ki jih je sporočila sodelujoča skupina, dopolnjenih s podatki Eurostata o uvozu, ustrezno prilagojenimi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (34). |
| --- | --- |

(26)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (9), je v preiskavi sodelovala le ena skupina družb, in sicer skupina Jinduicheng, ki predstavlja med 60 in 75 % (3) uvoza iz LRK v Skupnost. Na podlagi tega se je raven sodelovanja štela za nizko. Izvozne cene za vse kitajske izvoznike so bile zato začasno določene na podlagi vrednosti, ki jih je sporočila sodelujoča skupina, dopolnjenih s podatki Eurostata o uvozu, ustrezno prilagojenimi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (34).

3.5.   Primerjava

| (27) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bili izvedeni popravki vrednosti za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza in zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške ter posredno obdavčenje, če je bilo to ustrezno in upravičeno. |
| --- | --- |

(27)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bili izvedeni popravki vrednosti za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza in zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške ter posredno obdavčenje, če je bilo to ustrezno in upravičeno.

3.6.   Stopnja dampinga

| (28) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (23), skupina Jinduicheng ni izpolnjevala zahtev za IO, kot so določene v členu 9(5) osnovne uredbe. Zato je bila za LRK določena stopnja dampinga na ravni države. |
| --- | --- |

(28)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (23), skupina Jinduicheng ni izpolnjevala zahtev za IO, kot so določene v členu 9(5) osnovne uredbe. Zato je bila za LRK določena stopnja dampinga na ravni države.

| (29) | Stopnja dampinga na ravni države za LRK je bila začasno določena v višini 68,4 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(29)

Stopnja dampinga na ravni države za LRK je bila začasno določena v višini 68,4 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

4.   ŠKODA

4.1.   Proizvodnja Skupnosti

| (30) | Preiskava je pokazala, da sta v Skupnosti dva proizvajalca, ki proizvajata podoben izdelek za prosti trg. En proizvajalec je izrazil nevtralno stališče do tega postopka in predložil splošne podatke o svoji proizvodnji in prodaji. Drug proizvajalec, v imenu katerega je bila pritožba vložena, je v celoti sodeloval v preiskavi in predložil popolno izpolnjen vprašalnik. Vse spodaj navedene vrednosti, povezane z občutljivimi podatki, so zaradi zaščite zaupnih poslovnih informacij navedenega proizvajalca indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti. Številke v oklepajih se nanašajo na negativne vrednosti. |
| --- | --- |

(30)

Preiskava je pokazala, da sta v Skupnosti dva proizvajalca, ki proizvajata podoben izdelek za prosti trg. En proizvajalec je izrazil nevtralno stališče do tega postopka in predložil splošne podatke o svoji proizvodnji in prodaji. Drug proizvajalec, v imenu katerega je bila pritožba vložena, je v celoti sodeloval v preiskavi in predložil popolno izpolnjen vprašalnik. Vse spodaj navedene vrednosti, povezane z občutljivimi podatki, so zaradi zaščite zaupnih poslovnih informacij navedenega proizvajalca indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti. Številke v oklepajih se nanašajo na negativne vrednosti.

| (31) | Glede na navedeno je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe izračunan tako, da je bil proizvodnji proizvajalca Skupnosti, ki je v celoti sodeloval v preiskavi, prištet obseg proizvodnje, ki ga je sporočil drugi proizvajalec Skupnosti. |
| --- | --- |

(31)

Glede na navedeno je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe izračunan tako, da je bil proizvodnji proizvajalca Skupnosti, ki je v celoti sodeloval v preiskavi, prištet obseg proizvodnje, ki ga je sporočil drugi proizvajalec Skupnosti.

4.2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (32) | Preiskava je pokazala, da je proizvodnja proizvajalca Skupnosti, ki je v celoti sodeloval v preiskavi, v OP predstavljala več kot 80 % žice iz molibdena, proizvedene v Skupnosti. Zato se je štelo, da ta družba predstavlja industrijo Skupnosti v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Preiskava je pokazala, da je proizvodnja proizvajalca Skupnosti, ki je v celoti sodeloval v preiskavi, v OP predstavljala več kot 80 % žice iz molibdena, proizvedene v Skupnosti. Zato se je štelo, da ta družba predstavlja industrijo Skupnosti v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe.

| (33) | Ker navedeni proizvajalec Skupnosti šteje poslovno leto od 1. marca do 28. februarja naslednjega leta, so vsi spodnji podatki navedeni za poslovna leta (v nadaljnjem besedilu: PL) in ne za koledarska leta (npr. PL 2005 zajema obdobje od 1. marca 2004 do 28. februarja 2005). Vendar pa podatki, uporabljeni za OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (13), zajemajo obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009. Podatki v zvezi z uvozom so določeni na enaki osnovi. |
| --- | --- |

(33)

Ker navedeni proizvajalec Skupnosti šteje poslovno leto od 1. marca do 28. februarja naslednjega leta, so vsi spodnji podatki navedeni za poslovna leta (v nadaljnjem besedilu: PL) in ne za koledarska leta (npr. PL 2005 zajema obdobje od 1. marca 2004 do 28. februarja 2005). Vendar pa podatki, uporabljeni za OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (13), zajemajo obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009. Podatki v zvezi z uvozom so določeni na enaki osnovi.

4.3.   Potrošnja Skupnosti

| (34) | Potrošnja Skupnosti je bila določena tako, da se je obsegu prodaje znanih proizvajalcev v Skupnosti prištel ves uvoz iz tretjih držav glede na podatke Eurostata. Opozoriti je treba, da oznaka KN, pod katero je zadevni izdelek uvrščen, poleg zadevnega izdelka vključuje tudi druge izdelke. Ker za zadevni izdelek ni bilo posebnih statističnih podatkov o uvozu, so bili podatki Eurostata prilagojeni v skladu z metodo, predlagano v pritožbi. Ugotovljeno je bilo, da je ta metoda zanesljiva za pridobivanje podatkov v zvezi z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(34)

Potrošnja Skupnosti je bila določena tako, da se je obsegu prodaje znanih proizvajalcev v Skupnosti prištel ves uvoz iz tretjih držav glede na podatke Eurostata. Opozoriti je treba, da oznaka KN, pod katero je zadevni izdelek uvrščen, poleg zadevnega izdelka vključuje tudi druge izdelke. Ker za zadevni izdelek ni bilo posebnih statističnih podatkov o uvozu, so bili podatki Eurostata prilagojeni v skladu z metodo, predlagano v pritožbi. Ugotovljeno je bilo, da je ta metoda zanesljiva za pridobivanje podatkov v zvezi z zadevnim izdelkom.

| (35) | Iz podatkov, navedenih v preglednici 1, je razvidno, da se je povpraševanje po zadevnem izdelku v Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 10 %. Do leta 2008 se je povečalo za 4 %, nato pa se je spet zmanjšalo zaradi gospodarske krize, ki je prizadela zlasti avtomobilski sektor.

  Preglednica 1











  Potrošnja Skupnosti | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 397 | 405 | 412 | 411 | 358 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 104 | 90 |
| Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki. |

(35)

Iz podatkov, navedenih v preglednici 1, je razvidno, da se je povpraševanje po zadevnem izdelku v Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 10 %. Do leta 2008 se je povečalo za 4 %, nato pa se je spet zmanjšalo zaradi gospodarske krize, ki je prizadela zlasti avtomobilski sektor.

Preglednica 1

Potrošnja Skupnosti

2005

2006

2007

2008

OP

Tone

397

405

412

411

358

Indeks

100

102

104

104

90

Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.

4.4.   Uvoz iz LRK v Skupnost

4.4.1.   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

| (36) | Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (34), je obseg kitajskega uvoza zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju temeljil na podatkih Eurostata, prilagojenih v skladu z metodo, predlagano v pritožbi. Na tej podlagi je bil razvoj kitajskega uvoza naslednji:

  Preglednica 2 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina
  (v tonah) | 36 | 65 | 69 | 116 | 97 |
| Indeks | 100 | 181 | 192 | 322 | 269 |
| Tržni delež | | | | | |
| Indeks | 100 | 176 | 184 | 310 | 297 |
| Cene
  (EUR/tona) | 46 712 | 62 644 | 56 236 | 53 019 | 50 892 |
| Indeks | 100 | 134 | 120 | 114 | 109 |
| Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe. |

(36)

Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (34), je obseg kitajskega uvoza zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju temeljil na podatkih Eurostata, prilagojenih v skladu z metodo, predlagano v pritožbi. Na tej podlagi je bil razvoj kitajskega uvoza naslednji:

Preglednica 2

2005

2006

2007

2008

OP

Količina

(v tonah)

36

65

69

116

97

Indeks

100

181

192

322

269

Tržni delež

Indeks

100

176

184

310

297

Cene

(EUR/tona)

46 712

62 644

56 236

53 019

50 892

Indeks

100

134

120

114

109

Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe.

| (37) | Dampinški uvoz iz LRK se je znatno povečal, in sicer s 36 ton leta 2005 na 116 ton leta 2008, tj. za več kot trikrat. Vrh je dosegel leta 2008, nato pa se je v OP zmanjšal v skladu z razvojem potrošnje Skupnosti. Kljub temu se je tržni delež dampinškega uvoza na trgu Skupnosti med letom 2005 in OP skoraj potrojil. |
| --- | --- |

(37)

Dampinški uvoz iz LRK se je znatno povečal, in sicer s 36 ton leta 2005 na 116 ton leta 2008, tj. za več kot trikrat. Vrh je dosegel leta 2008, nato pa se je v OP zmanjšal v skladu z razvojem potrošnje Skupnosti. Kljub temu se je tržni delež dampinškega uvoza na trgu Skupnosti med letom 2005 in OP skoraj potrojil.

| (38) | Povprečna uvozna cena iz LRK je bila na najnižji ravni leta 2005. Vrh je dosegla leta 2006, nato pa se je med letom 2006 in OP postopno zmanjšala za 19 %. |
| --- | --- |

(38)

Povprečna uvozna cena iz LRK je bila na najnižji ravni leta 2005. Vrh je dosegla leta 2006, nato pa se je med letom 2006 in OP postopno zmanjšala za 19 %.

4.4.2.   Nelojalno nižanje cen

| (39) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale s tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz LRK prvi neodvisni stranki, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za stroške po uvozu in carino. |
| --- | --- |

(39)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale s tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz LRK prvi neodvisni stranki, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za stroške po uvozu in carino.

| (40) | Primerjava je pokazala, da so cene uvoza iz LRK v OP nelojalno znižale cene industrije Skupnosti za od 30 do 35 %, izraženo v odstotkih cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Primerjava je pokazala, da so cene uvoza iz LRK v OP nelojalno znižale cene industrije Skupnosti za od 30 do 35 %, izraženo v odstotkih cen industrije Skupnosti.

4.5.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

4.5.1.   Uvodne opombe

| (41) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalcev za oceno položaja industrije Skupnosti od leta 2005 do konca OP. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalcev za oceno položaja industrije Skupnosti od leta 2005 do konca OP.

4.5.2.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 3

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja – indeks | 100 | 98 | 96 | 73 | 67 |
| Zmogljivost – indeks | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti – indeks | 100 | 98 | 96 | 73 | 67 |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

2005

2006

2007

2008

OP

Proizvodnja – indeks

100

98

96

73

67

Zmogljivost – indeks

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti – indeks

100

98

96

73

67

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

| (42) | Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju postopno zmanjšala za 33 %, medtem ko se je kitajski uvoz v istem obdobju znatno povečal, in sicer za več kot trikrat. Proizvodnja industrije Skupnosti se je najprej med letoma 2005 in 2008 zmanjšala za 27 %. Upadanje se je nadaljevalo med letom 2008 in OP, ko se je proizvodnja zmanjšala še za 8 %. |
| --- | --- |

(42)

Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju postopno zmanjšala za 33 %, medtem ko se je kitajski uvoz v istem obdobju znatno povečal, in sicer za več kot trikrat. Proizvodnja industrije Skupnosti se je najprej med letoma 2005 in 2008 zmanjšala za 27 %. Upadanje se je nadaljevalo med letom 2008 in OP, ko se je proizvodnja zmanjšala še za 8 %.

| (43) | Ker je proizvodna zmogljivost ostala nespremenjena, se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjševala enako kot proizvodnja. |
| --- | --- |

(43)

Ker je proizvodna zmogljivost ostala nespremenjena, se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjševala enako kot proizvodnja.

4.5.3.   Obseg prodaje, tržni delež, rast in povprečne cene na enoto v Skupnosti

| (44) | Spodnje številke predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti v indeksirani obliki.

  Preglednica 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Skupnosti – indeks | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 97 | 89 | 72 | 76 |
| Povprečne prodajne cene – indeks | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

(44)

Spodnje številke predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam v Skupnosti v indeksirani obliki.

Preglednica 4

2005

2006

2007

2008

OP

Obseg prodaje na trgu Skupnosti – indeks

100

99

92

75

68

Tržni delež – indeks

100

97

89

72

76

Povprečne prodajne cene – indeks

100

86

96

95

92

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

| (45) | Obseg prodaje industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, in sicer za 32 %. To zmanjšanje je bilo veliko večje kot zmanjšanje potrošnje (– 10 %) v istem obdobju. Zato je industrija Skupnosti v istem obdobju izgubila tudi znaten tržni delež. |
| --- | --- |

(45)

Obseg prodaje industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, in sicer za 32 %. To zmanjšanje je bilo veliko večje kot zmanjšanje potrošnje (– 10 %) v istem obdobju. Zato je industrija Skupnosti v istem obdobju izgubila tudi znaten tržni delež.

| (46) | Povprečna prodajna cena franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti se je v obravnavnem obdobju zniževala. V tem obdobju je bilo ugotovljeno rahlo povišanje v letu 2007 v primerjavi z letom 2006, ki je sledilo povišanju cen surovin v istem letu, nato pa so se prodajne cene spet znižale. Na splošno so se povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti znižale za 8 %. |
| --- | --- |

(46)

Povprečna prodajna cena franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti se je v obravnavnem obdobju zniževala. V tem obdobju je bilo ugotovljeno rahlo povišanje v letu 2007 v primerjavi z letom 2006, ki je sledilo povišanju cen surovin v istem letu, nato pa so se prodajne cene spet znižale. Na splošno so se povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti znižale za 8 %.

4.5.4.   Zaloge

| (47) | Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

  Preglednica 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge – indeks | 100 | 179 | 72 | 253 | 233 |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

(47)

Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

Preglednica 5

2005

2006

2007

2008

OP

Zaloge – indeks

100

179

72

253

233

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

| (48) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale kar za 133 %, kar kaže, da je industrija vedno težje prodajala svoje izdelke na trgu Skupnosti. Ugotovljeno zmanjšanje zalog med letoma 2006 in 2007 je sledilo gibanju potrošnje Skupnosti v istem obdobju. |
| --- | --- |

(48)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale kar za 133 %, kar kaže, da je industrija vedno težje prodajala svoje izdelke na trgu Skupnosti. Ugotovljeno zmanjšanje zalog med letoma 2006 in 2007 je sledilo gibanju potrošnje Skupnosti v istem obdobju.

4.5.5.   Zaposlenost, plače in produktivnost

| (49) | Razvoj zaposlovanja, stroškov dela in produktivnosti v industriji Skupnosti je bil naslednji:

  Preglednica 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ) – indeks | 100 | 109 | 100 | 73 | 68 |
| Stroški dela (EUR/EPDČ) – indeks | 100 | 106 | 109 | 106 | 106 |
| Produktivnost – indeks | 100 | 90 | 96 | 100 | 98 |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

(49)

Razvoj zaposlovanja, stroškov dela in produktivnosti v industriji Skupnosti je bil naslednji:

Preglednica 6

2005

2006

2007

2008

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ) – indeks

100

109

100

73

68

Stroški dela (EUR/EPDČ) – indeks

100

106

109

106

106

Produktivnost – indeks

100

90

96

100

98

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

| (50) | Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je med letom 2005 in OP močno zmanjšalo. Vzrok temu so bili zmanjšana proizvodnja in prizadevanja industrije Skupnosti, da bi racionalizirala proizvodnjo in povečala produktivnost. Rezultati te racionalizacije v industriji Skupnosti so bili vidni tudi v produktivnosti, ki je v obravnavanem obdobju ostala večinoma nespremenjena. |
| --- | --- |

(50)

Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je med letom 2005 in OP močno zmanjšalo. Vzrok temu so bili zmanjšana proizvodnja in prizadevanja industrije Skupnosti, da bi racionalizirala proizvodnjo in povečala produktivnost. Rezultati te racionalizacije v industriji Skupnosti so bili vidni tudi v produktivnosti, ki je v obravnavanem obdobju ostala večinoma nespremenjena.

| (51) | Povprečne ravni plač so se na začetku obravnavanega obdobja zvišale, nato pa so se med letom 2007 in OP znižale. |
| --- | --- |

(51)

Povprečne ravni plač so se na začetku obravnavanega obdobja zvišale, nato pa so se med letom 2007 in OP znižale.

4.5.6.   Dobičkonosnost in denarni tok

| (52) | Razen leta 2007 je bilo gibanje stopnje dobička in denarnega toka industrije Skupnosti pri prodaji žice iz molibdena v obravnavanem obdobju negativno.

  Preglednica 7 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost – indeks | (100) | (214) | 190 | (117) | (151) |
| Denarni tok – indeks | (100) | (344) | 838 | (41) | (97) |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

(52)

Razen leta 2007 je bilo gibanje stopnje dobička in denarnega toka industrije Skupnosti pri prodaji žice iz molibdena v obravnavanem obdobju negativno.

Preglednica 7

2005

2006

2007

2008

OP

Dobičkonosnost – indeks

(100)

(214)

190

(117)

(151)

Denarni tok – indeks

(100)

(344)

838

(41)

(97)

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

| (53) | Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšala, zlasti med letom 2007 in OP, ko je dosegla najnižjo stopnjo. Preiskava je pokazala, da je bila izboljšana dobičkonosnost v letu 2007 povezana s pozitivnim razvojem potrošnje Skupnosti, prizadevanji industrije Skupnosti za racionalizacijo in dejstvom, da je industriji Skupnosti v navedenem letu uspelo povišati prodajne cene. |
| --- | --- |

(53)

Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšala, zlasti med letom 2007 in OP, ko je dosegla najnižjo stopnjo. Preiskava je pokazala, da je bila izboljšana dobičkonosnost v letu 2007 povezana s pozitivnim razvojem potrošnje Skupnosti, prizadevanji industrije Skupnosti za racionalizacijo in dejstvom, da je industriji Skupnosti v navedenem letu uspelo povišati prodajne cene.

| (54) | Gibanje denarnega toka, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v veliki meri izražalo razvoj dobičkonosnosti. Preiskava je na splošno pokazala, da se je denarni tok v obravnavanem obdobju poslabšal. |
| --- | --- |

(54)

Gibanje denarnega toka, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v veliki meri izražalo razvoj dobičkonosnosti. Preiskava je na splošno pokazala, da se je denarni tok v obravnavanem obdobju poslabšal.

4.5.7.   Naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (55) | Industrija Skupnosti je na začetku obravnavanega obdobja veliko vlagala v sektor zadevnega izdelka. Vendar pa je bilo treba naložbe od leta 2006 zmanjšati. |
| --- | --- |

(55)

Industrija Skupnosti je na začetku obravnavanega obdobja veliko vlagala v sektor zadevnega izdelka. Vendar pa je bilo treba naložbe od leta 2006 zmanjšati.

| (56) | Preiskava je pokazala, da je zmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti sledila istemu gibanju kot njena dobičkonosnost.

  Preglednica 8 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe – indeks | 100 | 41 | 6 | 5 | 6 |
| Donosnost naložb – indeks | (100) | (102) | 158 | (87) | (106) |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

(56)

Preiskava je pokazala, da je zmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti sledila istemu gibanju kot njena dobičkonosnost.

Preglednica 8

2005

2006

2007

2008

OP

Naložbe – indeks

100

41

6

5

6

Donosnost naložb – indeks

(100)

(102)

158

(87)

(106)

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

4.5.8.   Višina dejanske stopnje dampinga

| (57) | Ugotovljena stopnja dampinga, navedena v uvodni izjavi (32), je bila precej nad stopnjo de minimis. Poleg tega se glede na obseg in ceno dampinškega uvoza, zlasti v OP, vpliv dejanske stopnje dampinga na trg Skupnosti ne more obravnavati kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(57)

Ugotovljena stopnja dampinga, navedena v uvodni izjavi (32), je bila precej nad stopnjo de minimis. Poleg tega se glede na obseg in ceno dampinškega uvoza, zlasti v OP, vpliv dejanske stopnje dampinga na trg Skupnosti ne more obravnavati kot zanemarljiv.

4.6.   Sklep o škodi

| (58) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je med letom 2005 in OP povečal za več kot 150 % in je ob koncu obravnavanega obdobja dosegel 27,0-odstotni tržni delež. Poceni dampinški uvoz iz LRK je v OP nelojalno znatno nižal prodajne cene Skupnosti. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen je bila v OP razponu kar med 30 in 35 %. |
| --- | --- |

(58)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je med letom 2005 in OP povečal za več kot 150 % in je ob koncu obravnavanega obdobja dosegel 27,0-odstotni tržni delež. Poceni dampinški uvoz iz LRK je v OP nelojalno znatno nižal prodajne cene Skupnosti. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen je bila v OP razponu kar med 30 in 35 %.

| (59) | Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v istem obdobju zmanjšala za 10 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 32 %. Njen tržni delež se je zmanjšal za 17 odstotnih točk, prodajne cene pa je bilo treba znižati za 8 %, da bi se omejilo upadanje prodaje in tržnega deleža. |
| --- | --- |

(59)

Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v istem obdobju zmanjšala za 10 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 32 %. Njen tržni delež se je zmanjšal za 17 odstotnih točk, prodajne cene pa je bilo treba znižati za 8 %, da bi se omejilo upadanje prodaje in tržnega deleža.

| (60) | Zato se je v obravnavanem obdobju položaj industrije Skupnosti znatno poslabšal. Proizvodnja se je podobno kot izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 33 % in je v OP dosegla zelo nizko raven, raven zalog pa se je več kot podvojila. Slabšanje položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju je potrdil tudi negativen razvoj dobičkonosnosti, denarnega toka, zaposlovanja in naložb. |
| --- | --- |

(60)

Zato se je v obravnavanem obdobju položaj industrije Skupnosti znatno poslabšal. Proizvodnja se je podobno kot izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 33 % in je v OP dosegla zelo nizko raven, raven zalog pa se je več kot podvojila. Slabšanje položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju je potrdil tudi negativen razvoj dobičkonosnosti, denarnega toka, zaposlovanja in naložb.

| (61) | Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

5.   VZROČNOST

5.1.   Uvod

| (62) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so se proučili tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so se proučili tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

5.2.   Učinek dampinškega uvoza

| (63) | Poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti je sovpadalo z nenadnim povečanjem dampinškega uvoza iz LRK. Obseg kitajskega uvoza se je med letom 2005 in OP povečal za več kot 150 %, njegov tržni delež pa se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v navedenem obdobju zmanjšal kar za 32 %. Hkrati je bil izgubljen znaten del tržnega deleža, skoraj vsi drugi kazalci škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, dobičkonosnost, denarni tok in zaposlovanje, pa so v obravnavanem obdobju kazali znatno zmanjšanje. |
| --- | --- |

(63)

Poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti je sovpadalo z nenadnim povečanjem dampinškega uvoza iz LRK. Obseg kitajskega uvoza se je med letom 2005 in OP povečal za več kot 150 %, njegov tržni delež pa se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v navedenem obdobju zmanjšal kar za 32 %. Hkrati je bil izgubljen znaten del tržnega deleža, skoraj vsi drugi kazalci škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, dobičkonosnost, denarni tok in zaposlovanje, pa so v obravnavanem obdobju kazali znatno zmanjšanje.

| (64) | Cene dampinškega uvoza so se na začetku obravnavanega obdobja sicer povišale, vendar so se v preostanku obravnavanega obdobja nenehno zniževale in se znižale za kar 19 %. Čeprav je industrija Skupnosti znižala cene za 8 %, je bil dampinški uvoz iz LRK vedno pod cenami industrije Skupnosti in jih je tako v OP nelojalno znižal za 30 do 35 %. |
| --- | --- |

(64)

Cene dampinškega uvoza so se na začetku obravnavanega obdobja sicer povišale, vendar so se v preostanku obravnavanega obdobja nenehno zniževale in se znižale za kar 19 %. Čeprav je industrija Skupnosti znižala cene za 8 %, je bil dampinški uvoz iz LRK vedno pod cenami industrije Skupnosti in jih je tako v OP nelojalno znižal za 30 do 35 %.

| (65) | Glede na negativen gospodarski položaj, zlasti v OP, v povezavi z gospodarsko krizo, ki je prizadela zlasti avtomobilsko industrijo, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal kar trikrat bolj kot potrošnja Skupnosti. To je povzročilo bistveno zmanjšanje tržnega deleža, ta delež pa je v celoti prevzel kitajski uvoz. Hkrati sta se močno zmanjšali tudi proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, zaloge pa so se povečale za več kot 100 %. |
| --- | --- |

(65)

Glede na negativen gospodarski položaj, zlasti v OP, v povezavi z gospodarsko krizo, ki je prizadela zlasti avtomobilsko industrijo, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal kar trikrat bolj kot potrošnja Skupnosti. To je povzročilo bistveno zmanjšanje tržnega deleža, ta delež pa je v celoti prevzel kitajski uvoz. Hkrati sta se močno zmanjšali tudi proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, zaloge pa so se povečale za več kot 100 %.

| (66) | Zato se je štelo, da je ob upoštevanju negativnega gospodarskega položaja velik obseg poceni dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplival na gospodarski položaj industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(66)

Zato se je štelo, da je ob upoštevanju negativnega gospodarskega položaja velik obseg poceni dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplival na gospodarski položaj industrije Skupnosti v OP.

5.3.   Učinek drugih dejavnikov

| (67) | Drugi dejavniki, ki so se proučili v analizi vzročnosti, so bili razvoj potrošnje Skupnosti, razvoj stroškov industrije Skupnosti in zlasti cen surovin (molibdenovega oksida), izvoz industrije Skupnosti in uvoz iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(67)

Drugi dejavniki, ki so se proučili v analizi vzročnosti, so bili razvoj potrošnje Skupnosti, razvoj stroškov industrije Skupnosti in zlasti cen surovin (molibdenovega oksida), izvoz industrije Skupnosti in uvoz iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju.

5.3.1.   Razvoj povpraševanja

| (68) | Preiskava je pokazala, da se je povpraševanje na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 10 %. Med letoma 2005 in 2008 se je potrošnja najprej povečala za 4 %, nato pa se je zaradi gospodarske krize in njenega vpliva na avtomobilski sektor med letom 2008 in OP zmanjšala za 14 %. |
| --- | --- |

(68)

Preiskava je pokazala, da se je povpraševanje na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 10 %. Med letoma 2005 in 2008 se je potrošnja najprej povečala za 4 %, nato pa se je zaradi gospodarske krize in njenega vpliva na avtomobilski sektor med letom 2008 in OP zmanjšala za 14 %.

| (69) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (65), se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju močno povečal, medtem pa se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal še veliko bolj (– 32 %) kot potrošnja Skupnosti (– 10 %). Tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, je v celoti prevzel kitajski uvoz. Zato z negativnim razvojem potrošnje ni mogoče pojasniti izrazitega poslabšanja gospodarskega položaja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(69)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (65), se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju močno povečal, medtem pa se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal še veliko bolj (– 32 %) kot potrošnja Skupnosti (– 10 %). Tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, je v celoti prevzel kitajski uvoz. Zato z negativnim razvojem potrošnje ni mogoče pojasniti izrazitega poslabšanja gospodarskega položaja industrije Skupnosti v OP.

5.3.2.   Cene surovin na trgu Skupnosti

| (70) | Industriji Skupnosti je v obravnavanem obdobju uspelo znižati svoje stroške na enoto za 6 %. Poudariti je treba, da se je cena molibdenovega oksida, tj. glavne surovine, ki se uporablja pri proizvodnji zadevnega izdelka, v obravnavanem obdobju zniževala. Zato negativnega gospodarskega položaja in finančnih izgub v OP ni mogoče pripisati višjim stroškom, temveč jih je treba pripisati nižjim prodajnim cenam (– 8 %) v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

(70)

Industriji Skupnosti je v obravnavanem obdobju uspelo znižati svoje stroške na enoto za 6 %. Poudariti je treba, da se je cena molibdenovega oksida, tj. glavne surovine, ki se uporablja pri proizvodnji zadevnega izdelka, v obravnavanem obdobju zniževala. Zato negativnega gospodarskega položaja in finančnih izgub v OP ni mogoče pripisati višjim stroškom, temveč jih je treba pripisati nižjim prodajnim cenam (– 8 %) v navedenem obdobju.

5.3.3.   Izvoz industrije Skupnosti

| (71) | Preiskava škode je bila osredotočena na analizo položaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, ki je njen glavni trg. Analiza izvoza industrije Skupnosti kot dejavnika, ki bi lahko povzročil škodo, je pokazala, da je bil izvoz industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju še naprej razmeroma skromen. Zajemal je manj kot 10 % celotne prodaje industrije Skupnosti v OP.

  Preglednica 9 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza – indeks | 100 | 88 | 105 | 50 | 45 |
| Povprečne prodajne cene izvoza – indeks | 100 | 89 | 86 | 93 | 91 |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik. |

(71)

Preiskava škode je bila osredotočena na analizo položaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, ki je njen glavni trg. Analiza izvoza industrije Skupnosti kot dejavnika, ki bi lahko povzročil škodo, je pokazala, da je bil izvoz industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju še naprej razmeroma skromen. Zajemal je manj kot 10 % celotne prodaje industrije Skupnosti v OP.

Preglednica 9

2005

2006

2007

2008

OP

Obseg izvoza – indeks

100

88

105

50

45

Povprečne prodajne cene izvoza – indeks

100

89

86

93

91

Vir: izpolnjeni vprašalnik.

| (72) | Čeprav se je izvoz v obravnavanem obdobju zmanjševal skladno z negativnim položajem v avtomobilskem sektorju po svetu od leta 2008, je bil trg Skupnosti vedno glavni trg industrije Skupnosti. Zato ima zmanjšanje obsega izvoza lahko le zanemarljiv negativen vpliv na gospodarski položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav se je izvoz v obravnavanem obdobju zmanjševal skladno z negativnim položajem v avtomobilskem sektorju po svetu od leta 2008, je bil trg Skupnosti vedno glavni trg industrije Skupnosti. Zato ima zmanjšanje obsega izvoza lahko le zanemarljiv negativen vpliv na gospodarski položaj industrije Skupnosti.

5.3.4.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (73) | Proizvajalcev žice iz molibdena je po svetu zelo malo. Poleg LRK so ZDA glavni vir uvoza v Skupnost. V obravnavanem obdobju se je zanemarljivo uvažalo tudi iz Indije in Japonske. |
| --- | --- |

(73)

Proizvajalcev žice iz molibdena je po svetu zelo malo. Poleg LRK so ZDA glavni vir uvoza v Skupnost. V obravnavanem obdobju se je zanemarljivo uvažalo tudi iz Indije in Japonske.

| (74) | Glede na podatke o izvozu, ki jih je predložil edini proizvajalec podobnega izdelka iz ZDA, ki je sodeloval v preiskavi, je uvoz zadevnega izdelka iz ZDA v OP zajemal med 15 in 20 % trga Skupnosti, vendar se je ta uvoz v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 21 %. Največje znižanje, in sicer kar za 17 %, je bilo med letom 2008 in OP. Podatki v preglednici 9 so zaradi zaupnosti predstavljeni v obliki indeksov.

  Preglednica 10











  ZDA | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) – indeks | 100 | 67 | 81 | 96 | 79 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 66 | 78 | 92 | 88 |
| Povprečna uvozna cena – indeks | 100 | 91 | 81 | 87 | 84 |
| Vir: podatki edinega izvoznika iz ZDA. |

(74)

Glede na podatke o izvozu, ki jih je predložil edini proizvajalec podobnega izdelka iz ZDA, ki je sodeloval v preiskavi, je uvoz zadevnega izdelka iz ZDA v OP zajemal med 15 in 20 % trga Skupnosti, vendar se je ta uvoz v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 21 %. Največje znižanje, in sicer kar za 17 %, je bilo med letom 2008 in OP. Podatki v preglednici 9 so zaradi zaupnosti predstavljeni v obliki indeksov.

Preglednica 10

ZDA

2005

2006

2007

2008

OP

Uvoz (v tonah) – indeks

100

67

81

96

79

Tržni delež – indeks

100

66

78

92

88

Povprečna uvozna cena – indeks

100

91

81

87

84

Vir: podatki edinega izvoznika iz ZDA.

| (75) | Preiskava je pokazala tudi, da so bile cene uvoza iz ZDA v OP ne le znatno višje od cen kitajskega dampinškega uvoza, temveč tudi na isti ravni kot prodajne cene industrije Skupnosti, iz česar je mogoče sklepati, da je kitajski dampinški uvoz morda vplival tudi na cene uvoza iz ZDA. Morebiten negativen vpliv uvoza iz ZDA na trg Skupnosti zato ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(75)

Preiskava je pokazala tudi, da so bile cene uvoza iz ZDA v OP ne le znatno višje od cen kitajskega dampinškega uvoza, temveč tudi na isti ravni kot prodajne cene industrije Skupnosti, iz česar je mogoče sklepati, da je kitajski dampinški uvoz morda vplival tudi na cene uvoza iz ZDA. Morebiten negativen vpliv uvoza iz ZDA na trg Skupnosti zato ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.3.5.   Drugi proizvajalec v Skupnosti

| (76) | Na podlagi dostopnih informacij se zdi, da ima drugi proizvajalec v Skupnosti omejen obseg prodaje na trgu Skupnosti. Zato navzočnost navedenega proizvajalca na trgu Skupnosti ne more biti vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Na podlagi dostopnih informacij se zdi, da ima drugi proizvajalec v Skupnosti omejen obseg prodaje na trgu Skupnosti. Zato navzočnost navedenega proizvajalca na trgu Skupnosti ne more biti vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (77) | Škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je nastala predvsem v obliki zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža. Izguba ekonomije obsega zaradi majhne izkoriščenosti zmogljivosti je povzročila splošen negativni gospodarski položaj industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala tudi, da je bila industrija Skupnosti zaradi pritiska na cene, ki se je izvajal z dampinškim uvozom, prisiljena znižati cene za 8 %, zaradi česar se je njen finančni položaj zlasti v OP poslabšal. |
| --- | --- |

(77)

Škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je nastala predvsem v obliki zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža. Izguba ekonomije obsega zaradi majhne izkoriščenosti zmogljivosti je povzročila splošen negativni gospodarski položaj industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala tudi, da je bila industrija Skupnosti zaradi pritiska na cene, ki se je izvajal z dampinškim uvozom, prisiljena znižati cene za 8 %, zaradi česar se je njen finančni položaj zlasti v OP poslabšal.

| (78) | Poslabšanje položaja industrije Skupnosti je sovpadalo z velikim povečanjem obsega uvoza iz LRK po cenah, ki so stalno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. To pojasnjuje, zakaj je kitajski uvoz pridobil znaten tržni delež na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Poslabšanje položaja industrije Skupnosti je sovpadalo z velikim povečanjem obsega uvoza iz LRK po cenah, ki so stalno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. To pojasnjuje, zakaj je kitajski uvoz pridobil znaten tržni delež na trgu Skupnosti.

| (79) | Proučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, je pokazala, da nobeden od teh dejavnikov ne bi mogel tako znatno negativno vplivati na industrijo Skupnosti in prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(79)

Proučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, je pokazala, da nobeden od teh dejavnikov ne bi mogel tako znatno negativno vplivati na industrijo Skupnosti in prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, zlasti v OP.

| (80) | Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

6.   INTERES SKUPNOSTI

6.1.   Uvodna opomba

| (81) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ni v interesu Skupnosti. Komisija je poslala vprašalnike vsem uvoznikom, trgovcem in uporabnikom, navedenim v pritožbi. Odgovore je prejela od enega trgovca in enega uporabnika. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ni v interesu Skupnosti. Komisija je poslala vprašalnike vsem uvoznikom, trgovcem in uporabnikom, navedenim v pritožbi. Odgovore je prejela od enega trgovca in enega uporabnika.

| (82) | Na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih strani, so bili sprejeti naslednji začasni sklepi. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih strani, so bili sprejeti naslednji začasni sklepi.

6.2.   Interes industrije Skupnosti

| (83) | Žica iz molibdena je ključni izdelek za celotno dejavnost, s katero se ukvarja proizvajalec pritožnik. V bistvu je to dejavnost velikih količin, pri kateri so potrebne zadostne količine, da se omogoči proizvodnja izdelkov z večjo dodano vrednostjo v isti proizvodni verigi, ki se uporabljajo na primer v sektorju razsvetljave. Velike količine so potrebne predvsem zaradi ohranitve nizkih fiksnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(83)

Žica iz molibdena je ključni izdelek za celotno dejavnost, s katero se ukvarja proizvajalec pritožnik. V bistvu je to dejavnost velikih količin, pri kateri so potrebne zadostne količine, da se omogoči proizvodnja izdelkov z večjo dodano vrednostjo v isti proizvodni verigi, ki se uporabljajo na primer v sektorju razsvetljave. Velike količine so potrebne predvsem zaradi ohranitve nizkih fiksnih stroškov na enoto.

| (84) | Glede na navedeno bi imela neuvedba protidampinške dajatve dodaten negativni vpliv na dejavnost z žico iz molibdena bi lahko povzročila, da bi kitajski uvoz izrinil industrijo Skupnosti s trga za žico iz molibdena. |
| --- | --- |

(84)

Glede na navedeno bi imela neuvedba protidampinške dajatve dodaten negativni vpliv na dejavnost z žico iz molibdena bi lahko povzročila, da bi kitajski uvoz izrinil industrijo Skupnosti s trga za žico iz molibdena.

| (85) | Ugotavlja se, da bi uvedba predlaganih ukrepov omogočila industriji Skupnosti povečanje obsega proizvodnje, ponovno pridobitev tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi dampinškega uvoza, in s tem okrevanje od škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(85)

Ugotavlja se, da bi uvedba predlaganih ukrepov omogočila industriji Skupnosti povečanje obsega proizvodnje, ponovno pridobitev tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi dampinškega uvoza, in s tem okrevanje od škodljivega dampinga.

| (86) | Lahko se sklene, da bi uvedba začasnih protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da zagotovi sposobnost preživetja svoje dejavnosti proizvodnje žice iz molibdena in s tem celotnega sektorja, ki je odvisen od obstoja tega ključnega izdelka. |
| --- | --- |

(86)

Lahko se sklene, da bi uvedba začasnih protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da zagotovi sposobnost preživetja svoje dejavnosti proizvodnje žice iz molibdena in s tem celotnega sektorja, ki je odvisen od obstoja tega ključnega izdelka.

6.3.   Interes uvoznikov, trgovcev in uporabnikov v Skupnosti

| (87) | Čeprav je bil vzpostavljen stik s številnimi stranmi, vključno z združenji uvoznikov in uporabnikov ter posameznimi družbami, je bila raven sodelovanja zelo nizka. |
| --- | --- |

(87)

Čeprav je bil vzpostavljen stik s številnimi stranmi, vključno z združenji uvoznikov in uporabnikov ter posameznimi družbami, je bila raven sodelovanja zelo nizka.

| (88) | Preiskava je pokazala, da obstajajo trgovci, ki žico iz molibdena pridobijo bodisi od industrije Skupnosti bodisi od kitajskih proizvajalcev in ga prodajo naprej neposredno avtomobilski industriji. Nekateri drugi gospodarski subjekti zagotavljajo storitve avtomobilski industriji. Omeniti je treba, da se v preiskavi ni javil niti en uporabnik v avtomobilski industriji. Zdi se, da je to skladno s trditvijo industrije Skupnosti, da je delež stroškov zadevnega izdelka v celotnih stroških avtomobilske industrije izjemno majhen. |
| --- | --- |

(88)

Preiskava je pokazala, da obstajajo trgovci, ki žico iz molibdena pridobijo bodisi od industrije Skupnosti bodisi od kitajskih proizvajalcev in ga prodajo naprej neposredno avtomobilski industriji. Nekateri drugi gospodarski subjekti zagotavljajo storitve avtomobilski industriji. Omeniti je treba, da se v preiskavi ni javil niti en uporabnik v avtomobilski industriji. Zdi se, da je to skladno s trditvijo industrije Skupnosti, da je delež stroškov zadevnega izdelka v celotnih stroških avtomobilske industrije izjemno majhen.

| (89) | Trem znanim uvoznikom, navedenim v pritožbi, so bili poslani vprašalniki. En uvoznik je izrecno navedel, da ne želi sodelovati v preiskavi, medtem ko se drug uvoznik ni odzval na poziv k sodelovanju. Javil se je le en trgovec iz Nemčije in ponudil sodelovanje. |
| --- | --- |

(89)

Trem znanim uvoznikom, navedenim v pritožbi, so bili poslani vprašalniki. En uvoznik je izrecno navedel, da ne želi sodelovati v preiskavi, medtem ko se drug uvoznik ni odzval na poziv k sodelovanju. Javil se je le en trgovec iz Nemčije in ponudil sodelovanje.

| (90) | Vprašalniki so bili poslani tudi 18 uporabnikom, navedenim v pritožbi. Vendar pa je v preiskavi sodeloval le en uporabnik iz Italije, ki je v OP pokrival med 35 in 50 % uvoza žice iz molibdena iz LRK. |
| --- | --- |

(90)

Vprašalniki so bili poslani tudi 18 uporabnikom, navedenim v pritožbi. Vendar pa je v preiskavi sodeloval le en uporabnik iz Italije, ki je v OP pokrival med 35 in 50 % uvoza žice iz molibdena iz LRK.

| (91) | Kar zadeva interese uvoznikov in trgovcev, je po podatkih, ki jih je predložil sodelujoči trgovec, ta žice iz molibdena pridobival izključno od proizvajalcev Skupnosti. Uvedba predlaganih ukrepov zato ne bi vplivala na njegove dejavnosti. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva interese uvoznikov in trgovcev, je po podatkih, ki jih je predložil sodelujoči trgovec, ta žice iz molibdena pridobival izključno od proizvajalcev Skupnosti. Uvedba predlaganih ukrepov zato ne bi vplivala na njegove dejavnosti.

| (92) | Majhno zanimanje, ki so ga za to preiskavo pokazali uvozniki in trgovci z zadevnim izdelkom iz Skupnosti, kaže, da uvedba predlaganih začasnih protidampinških ukrepov ne bi pomembno vplivala na njihove dejavnosti. |
| --- | --- |

(92)

Majhno zanimanje, ki so ga za to preiskavo pokazali uvozniki in trgovci z zadevnim izdelkom iz Skupnosti, kaže, da uvedba predlaganih začasnih protidampinških ukrepov ne bi pomembno vplivala na njihove dejavnosti.

| (93) | Glede sodelujočega uporabnika iz Italije je preiskava pokazala, da je uvažal velike količine žic iz molibdena iz LRK. Ta družba zagotavlja storitve površinske obdelave predvsem za avtomobilsko industrijo. Dejavnost, ki vključuje zadevni izdelek, pokriva od 15 do 25 % celotnega prometa družbe. |
| --- | --- |

(93)

Glede sodelujočega uporabnika iz Italije je preiskava pokazala, da je uvažal velike količine žic iz molibdena iz LRK. Ta družba zagotavlja storitve površinske obdelave predvsem za avtomobilsko industrijo. Dejavnost, ki vključuje zadevni izdelek, pokriva od 15 do 25 % celotnega prometa družbe.

| (94) | Z uvedbo predlagane protidampinške dajatve bi se zato verjetno povišali stroški dejavnosti površinske obdelave navedenega uporabnika. Vendar pa to ne bi pomembno vplivalo na skupni dobiček družbe. Če se po najslabšem možnem izidu predvideva, da ta uporabnik ne bi mogel prenesti katerega koli povišanja stroškov na svoje stranke, bi bil dobiček, dosežen v OP na ravni dejavnosti, nekoliko negativen, na ravni družbe pa za nekaj odstotnih točk manjši. |
| --- | --- |

(94)

Z uvedbo predlagane protidampinške dajatve bi se zato verjetno povišali stroški dejavnosti površinske obdelave navedenega uporabnika. Vendar pa to ne bi pomembno vplivalo na skupni dobiček družbe. Če se po najslabšem možnem izidu predvideva, da ta uporabnik ne bi mogel prenesti katerega koli povišanja stroškov na svoje stranke, bi bil dobiček, dosežen v OP na ravni dejavnosti, nekoliko negativen, na ravni družbe pa za nekaj odstotnih točk manjši.

| (95) | Glede na navedeno je jasno, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov negativen vpliv na dejavnost površinske obdelave navedenega uporabnika, ki svoje izdelke dobiva izključno iz LRK. Ker pa ima navedeni uporabnik močan položaj v tej nišni dejavnosti v smislu zanesljivosti in varnosti dobave za svoje stranke, bi lahko vsaj del povišanja stroškov prenesel na svoje stranke in/ali kupoval žice iz molibdena iz drugih virov. S tem bi se delno zmanjšal negativni vpliv predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno je jasno, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov negativen vpliv na dejavnost površinske obdelave navedenega uporabnika, ki svoje izdelke dobiva izključno iz LRK. Ker pa ima navedeni uporabnik močan položaj v tej nišni dejavnosti v smislu zanesljivosti in varnosti dobave za svoje stranke, bi lahko vsaj del povišanja stroškov prenesel na svoje stranke in/ali kupoval žice iz molibdena iz drugih virov. S tem bi se delno zmanjšal negativni vpliv predlaganih ukrepov.

| (96) | Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da na splošno učinek protidampinških ukrepov ne bo znatno negativno vplival na splošen položaj uporabnikov zadevnega izdelka v Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da na splošno učinek protidampinških ukrepov ne bo znatno negativno vplival na splošen položaj uporabnikov zadevnega izdelka v Skupnosti.

6.4.   Učinki izkrivljanja konkurence in trgovine

| (97) | Preiskava je pokazala, da je po svetu malo gospodarskih subjektov, ki proizvajajo in prodajajo zadevni izdelek. Zato se je proučilo, ali obstaja nevarnost, da bi uvedba protidampinških ukrepov lahko povzročila učinke izkrivljanja trgovine na trgu Skupnosti in zlasti pomanjkanje ponudbe. Čeprav je verjetno, da bi se zaradi uvedbe protidampinških ukrepov zmanjšal uvoz kitajskih žic iz molibdena, se zdi, da ne bi bilo nevarnosti pomanjkanja na trgu Skupnosti, saj je preiskava pokazala, da ima industrija Skupnosti proste zmogljivosti za zadovoljevanje povpraševanja na trgu. Poleg tega obstajajo drugi viri dobave, kot je uvoz iz ZDA. |
| --- | --- |

(97)

Preiskava je pokazala, da je po svetu malo gospodarskih subjektov, ki proizvajajo in prodajajo zadevni izdelek. Zato se je proučilo, ali obstaja nevarnost, da bi uvedba protidampinških ukrepov lahko povzročila učinke izkrivljanja trgovine na trgu Skupnosti in zlasti pomanjkanje ponudbe. Čeprav je verjetno, da bi se zaradi uvedbe protidampinških ukrepov zmanjšal uvoz kitajskih žic iz molibdena, se zdi, da ne bi bilo nevarnosti pomanjkanja na trgu Skupnosti, saj je preiskava pokazala, da ima industrija Skupnosti proste zmogljivosti za zadovoljevanje povpraševanja na trgu. Poleg tega obstajajo drugi viri dobave, kot je uvoz iz ZDA.

| (98) | Glede na to, da bi se s predlagano protidampinško dajatvijo znova vzpostavili enaki konkurenčni pogoji, je mogoče pričakovati, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki lahko še naprej prodajali žico iz molibdena v Skupnosti, čeprav po neškodljivih cenah. |
| --- | --- |

(98)

Glede na to, da bi se s predlagano protidampinško dajatvijo znova vzpostavili enaki konkurenčni pogoji, je mogoče pričakovati, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki lahko še naprej prodajali žico iz molibdena v Skupnosti, čeprav po neškodljivih cenah.

| (99) | Če pa se protidampinški ukrepi ne uvedejo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (86), industrija Skupnosti ne bo mogla prenesti nadaljnjega zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje na svojem glavnem trgu. Zato bi bilo ogroženo njeno preživetje v sektorju, ki zadeva več kot le podobni izdelek. Ker industrija Skupnosti dobavlja zadevni izdelek za več kot 50 % trga Skupnosti, bi njeno prenehanje delovanja najverjetneje povzročilo pomanjkanje žice iz molibdena na trgu Skupnosti, vsaj do takrat, ko bi uvoz nadomestil prodajo industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Če pa se protidampinški ukrepi ne uvedejo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (86), industrija Skupnosti ne bo mogla prenesti nadaljnjega zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje na svojem glavnem trgu. Zato bi bilo ogroženo njeno preživetje v sektorju, ki zadeva več kot le podobni izdelek. Ker industrija Skupnosti dobavlja zadevni izdelek za več kot 50 % trga Skupnosti, bi njeno prenehanje delovanja najverjetneje povzročilo pomanjkanje žice iz molibdena na trgu Skupnosti, vsaj do takrat, ko bi uvoz nadomestil prodajo industrije Skupnosti.

6.5.   Sklep o interesu Skupnosti

| (100) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Skupnosti na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz žice iz molibdena s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(100)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Skupnosti na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz žice iz molibdena s poreklom iz LRK.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1.   Raven odprave škode

| (101) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (102) | Za določitev stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Za določitev stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (103) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Opozoriti je treba, da je bilo v obravnavanem obdobju leto 2007 tisto, v katerem je industrija Skupnosti ustvarila dobiček. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabljala za ta izračun, je bila zato v razponu od 0 do 5 %, določila pa se je na podlagi dobička, ustvarjenega v navedenem letu. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Skupnosti za podobni izdelek. |
| --- | --- |

(103)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Opozoriti je treba, da je bilo v obravnavanem obdobju leto 2007 tisto, v katerem je industrija Skupnosti ustvarila dobiček. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabljala za ta izračun, je bila zato v razponu od 0 do 5 %, določila pa se je na podlagi dobička, ustvarjenega v navedenem letu. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Skupnosti za podobni izdelek.

| (104) | Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, prilagojeno za stroške po uvozu in carini, kakor je bila določena pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti. |
| --- | --- |

(104)

Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, prilagojeno za stroške po uvozu in carini, kakor je bila določena pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti.

7.2.   Začasni ukrepi

| (105) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe na uvoz s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni, nižji od stopenj dampinga in škode, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru je treba stopnjo dajatve zato določiti na ravni ugotovljene stopnje škode. |
| --- | --- |

(105)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe na uvoz s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni, nižji od stopenj dampinga in škode, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru je treba stopnjo dajatve zato določiti na ravni ugotovljene stopnje škode.

| (106) | Predlagana protidampinška dajatev je naslednja:








  LRK | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vse družbe | 64,3 % | 68,4 % | 64,3 % |

(106)

Predlagana protidampinška dajatev je naslednja:

LRK

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Stopnja protidampinške dajatve

Vse družbe

64,3 %

68,4 %

64,3 %

8.   RAZKRITJE

| (107) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(107)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom med 1,35 mm in 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščene pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960010).

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, je 64,3 %.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne strani podajo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od datuma začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2009.

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 84, 8.4.2009, str. 5.

2

(3)  Temelji na primerjavi celotnega izvoza skupine Jinduicheng s prilagojenimi podatki Eurostata za ustrezno oznako KN. Zaradi zaupnosti je navedena okvirna vrednost deleža njenega izvoza v celotni količini uvoza iz LRK.

3

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1248/2009

z dne 17. decembra 2009

o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 676/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 676/2009 (2) je odprla javni razpis za najvišje znižanje dajatve za uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 676/2009 (2) je odprla javni razpis za najvišje znižanje dajatve za uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišje znižanje uvozne dajatve. Pri tem mora upoštevati zlasti merila iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1296/2008. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišje znižanje uvozne dajatve. Pri tem mora upoštevati zlasti merila iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1296/2008.

| (3) | Sprejmejo se vse ponudbe, ki so enake ali manjše od najvišjega znižanja uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(3)

Sprejmejo se vse ponudbe, ki so enake ali manjše od najvišjega znižanja uvozne dajatve.

| (4) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, vložene od 4. decembra do 17. decembra 2009 v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 676/2009, se najvišje znižanje uvozne dajatve za koruzo določi na 16,60 EUR za tono za najvišjo skupno količino 91 450 ton.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 196, 28.7.2009, str. 6.

2

(3)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

3

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1249/2009

z dne 17. decembra 2009

o določitvi najvišjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 677/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 677/2009 (2) je odprla javni razpis za najvišje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 677/2009 (2) je odprla javni razpis za najvišje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišje znižanje uvozne dajatve. Pri tem mora upoštevati zlasti merila iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1296/2008. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišje znižanje uvozne dajatve. Pri tem mora upoštevati zlasti merila iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1296/2008.

| (3) | Sprejmejo se vse ponudbe, ki so enake ali manjše od najvišjega znižanja uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(3)

Sprejmejo se vse ponudbe, ki so enake ali manjše od najvišjega znižanja uvozne dajatve.

| (4) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, vložene od 4. decembra do 17. decembra 2009 v okviru javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 677/2009, se najvišje znižanje uvozne dajatve za koruzo določi na 15,60 EUR za tono za najvišjo skupno količino 31 000 ton.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 196, 28.7.2009, str. 7.

2

(3)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

3

---

AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/29

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/159/EU

z dne 16. decembra 2009

o spremembi Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1) in zlasti člena 8(2) Direktive,

po posvetovanju z Znanstvenim odborom za varstvo potrošnikov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na strategijo ocenjevanja varnosti snovi v barvah za lase je bilo z državami članicami in zainteresiranimi stranmi dogovorjeno, da bi bil 31. december 2007 primeren, da se Znanstvenemu odboru za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: ZOVP) predložijo znanstveni podatki o reakcijskih produktih, ki zaradi oksidativnih snovi v barvah za lase nastanejo na lasišču, ter podatki o varnosti omenjenih produktov. |
| --- | --- |

(1)

Glede na strategijo ocenjevanja varnosti snovi v barvah za lase je bilo z državami članicami in zainteresiranimi stranmi dogovorjeno, da bi bil 31. december 2007 primeren, da se Znanstvenemu odboru za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: ZOVP) predložijo znanstveni podatki o reakcijskih produktih, ki zaradi oksidativnih snovi v barvah za lase nastanejo na lasišču, ter podatki o varnosti omenjenih produktov.

| (2) | Trenutno je za uporabo v kozmetičnih izdelkih do 31. decembra 2009 v skladu z omejitvami in pogoji iz dela 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS začasno dovoljenih 31 neoksidativnih snovi v barvah za lase. Kozmetična industrija je ZOVP predložila zahtevane znanstvene podatke o varnosti reakcijskih produktov, ki nastanejo zaradi oksidativnih snovi v barvah za lase, pred dogovorjenim rokom 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(2)

Trenutno je za uporabo v kozmetičnih izdelkih do 31. decembra 2009 v skladu z omejitvami in pogoji iz dela 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS začasno dovoljenih 31 neoksidativnih snovi v barvah za lase. Kozmetična industrija je ZOVP predložila zahtevane znanstvene podatke o varnosti reakcijskih produktov, ki nastanejo zaradi oksidativnih snovi v barvah za lase, pred dogovorjenim rokom 31. decembra 2007.

| (3) | ZOVP je ocenil predložene podatke o varnosti. Januarja 2009 je ZOVP v svojem mnenju ugotovil, da zaradi nepopolne dokumentacije, ki jo je predložila industrija, ne more dokončno oceniti tveganja reakcijskih produktov v oksidativnih barvah za lase. Kozmetična industrija je manjkajoče podatke predložila do konca septembra 2009. |
| --- | --- |

(3)

ZOVP je ocenil predložene podatke o varnosti. Januarja 2009 je ZOVP v svojem mnenju ugotovil, da zaradi nepopolne dokumentacije, ki jo je predložila industrija, ne more dokončno oceniti tveganja reakcijskih produktov v oksidativnih barvah za lase. Kozmetična industrija je manjkajoče podatke predložila do konca septembra 2009.

| (4) | Glede na navedeno bo za oceno tveganja iz predloženih dodatnih podatkov in končno mnenje ZOVP o varnosti reakcijskih produktov potrebno obdobje, ki bo za snovi iz dela 2 Priloge III preseglo začasni rok 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(4)

Glede na navedeno bo za oceno tveganja iz predloženih dodatnih podatkov in končno mnenje ZOVP o varnosti reakcijskih produktov potrebno obdobje, ki bo za snovi iz dela 2 Priloge III preseglo začasni rok 31. decembra 2009.

| (5) | Zato dokončna ureditev 31 snovi v barvah za lase iz dela 2 Priloge III na osnovi ocene tveganja zaradi reakcijskih produktov in njena uveljavitev v zakonodaji držav članic ne bo mogoča pred začasnim rokom. Njihovo začasno uporabo v kozmetičnih izdelkih v skladu z veljavnimi omejitvami in pogoji iz dela 2 Priloge III je tako treba podaljšati. Novi podaljšani rok 31. december 2010 se zdi zadosten za dokončno ureditev teh snovi. |
| --- | --- |

(5)

Zato dokončna ureditev 31 snovi v barvah za lase iz dela 2 Priloge III na osnovi ocene tveganja zaradi reakcijskih produktov in njena uveljavitev v zakonodaji držav članic ne bo mogoča pred začasnim rokom. Njihovo začasno uporabo v kozmetičnih izdelkih v skladu z veljavnimi omejitvami in pogoji iz dela 2 Priloge III je tako treba podaljšati. Novi podaljšani rok 31. december 2010 se zdi zadosten za dokončno ureditev teh snovi.

| (6) | Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Sprememba Direktive 76/768/EGS

V referenčnih številkah 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 16, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 29, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 44, 48, 49, 50, 55 in 56 stolpca g v delu 2 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS se datum „31.12.2009“ nadomesti z „31.12.2010“.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2009 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

1

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. decembra 2009

o spremembi Odločbe 2009/177/ES v zvezi s programi za izkoreninjenje ter statusom brez bolezni nekaterih držav članic, območij in kompartmentov za nekatere bolezni vodnih živali

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9888)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/975/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 44(2) in člena 49(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2009/177/ES z dne 31. oktobra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES v zvezi s programi za nadziranje in izkoreninjenje ter statusom brez bolezni držav članic, območij in kompartmentov (2) določa vzorčne obrazce, s katerimi države članice zaprosijo za odobritev programov za izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES in predložijo dokumentacijo za odobritev statusa brez bolezni v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2009/177/ES z dne 31. oktobra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES v zvezi s programi za nadziranje in izkoreninjenje ter statusom brez bolezni držav članic, območij in kompartmentov (2) določa vzorčne obrazce, s katerimi države članice zaprosijo za odobritev programov za izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES in predložijo dokumentacijo za odobritev statusa brez bolezni v skladu z navedeno direktivo.

| (2) | V delu B Priloge I k Odločbi 2009/177/ES je seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere veljajo programi izkoreninjena, odobreni v skladu z Direktivo 2006/88/ES. V delu C navedene priloge je seznam držav članic, območij in kompartmentov s statusom brez bolezni v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(2)

V delu B Priloge I k Odločbi 2009/177/ES je seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere veljajo programi izkoreninjena, odobreni v skladu z Direktivo 2006/88/ES. V delu C navedene priloge je seznam držav članic, območij in kompartmentov s statusom brez bolezni v skladu z navedeno direktivo.

| (3) | Danska je Komisiji predložila večletni program za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS) v skladu z Odločbo Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (3) za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Navedeni program je bil odobren z Odločbo Komisije 2008/897/ES z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta (4). Navedeni program je v skladu z zahtevami za odobritev iz Odločbe 2009/177/ES in ga je zato treba odobriti v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Danska je Komisiji predložila večletni program za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS) v skladu z Odločbo Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (3) za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Navedeni program je bil odobren z Odločbo Komisije 2008/897/ES z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta (4). Navedeni program je v skladu z zahtevami za odobritev iz Odločbe 2009/177/ES in ga je zato treba odobriti v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

| (4) | Člen 12 Odločbe 2009/177/ES pod nekaterimi pogoji omogoča odstopanje od Direktive 2006/88/ES, po katerem državam članicam ni treba predložiti v odobritev programov za izkoreninjenje, ki so bili za pridobitev statusa odobrenega območja, prostega bolezni VHS, odobreni z Odločbo Komisije 2003/634/ES z dne 28. avgusta 2003 o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic prostih virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) rib znotraj neodobrenih območij (5). |
| --- | --- |

(4)

Člen 12 Odločbe 2009/177/ES pod nekaterimi pogoji omogoča odstopanje od Direktive 2006/88/ES, po katerem državam članicam ni treba predložiti v odobritev programov za izkoreninjenje, ki so bili za pridobitev statusa odobrenega območja, prostega bolezni VHS, odobreni z Odločbo Komisije 2003/634/ES z dne 28. avgusta 2003 o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic prostih virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) rib znotraj neodobrenih območij (5).

| (5) | Z Odločbo 2003/634/ES je bil odobren program, ki ga je predložila Finska za pridobitev statusa odobrenega območja glede VHS. Finska je zdaj predložila poročilo o navedenem programu v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(5)

Z Odločbo 2003/634/ES je bil odobren program, ki ga je predložila Finska za pridobitev statusa odobrenega območja glede VHS. Finska je zdaj predložila poročilo o navedenem programu v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

| (6) | Nemčija je Komisiji predložila večletni program za izkoreninjenje Koi herpes virusa (KHV) v skladu z Odločbo 90/424/EGS. Navedeni program je bil odobren z Odločbo 2008/897/ES za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Navedeni program je v skladu z zahtevami za odobritev iz Odločbe 2009/177/ES in ga je zato treba odobriti v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija je Komisiji predložila večletni program za izkoreninjenje Koi herpes virusa (KHV) v skladu z Odločbo 90/424/EGS. Navedeni program je bil odobren z Odločbo 2008/897/ES za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Navedeni program je v skladu z zahtevami za odobritev iz Odločbe 2009/177/ES in ga je zato treba odobriti v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

| (7) | Celotno ozemlje Združenega kraljestva je na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES razglašeno za prosto bolezni infekciozne anemije lososov (ISA) v skladu z Direktivo 2006/88/ES. Združeno kraljestvo je uradno sporočilo prisotnost bolezni ISA v kompartmentu, ki je bil razglašen za prostega navedene bolezni. Zato je treba na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES spremeniti vnos za navedeno državo članico glede ISA. |
| --- | --- |

(7)

Celotno ozemlje Združenega kraljestva je na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES razglašeno za prosto bolezni infekciozne anemije lososov (ISA) v skladu z Direktivo 2006/88/ES. Združeno kraljestvo je uradno sporočilo prisotnost bolezni ISA v kompartmentu, ki je bil razglašen za prostega navedene bolezni. Zato je treba na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES spremeniti vnos za navedeno državo članico glede ISA.

| (8) | Združeno kraljestvo je zdaj predložilo vlogo za odobritev programa za izkoreninjenje v zvezi z ISA, ki naj bi se izvajal na jugozahodnih Shetlandskih otokih. Navedeni program je v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato ga je treba odobriti in jugozahodne Shetlandske otoke vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(8)

Združeno kraljestvo je zdaj predložilo vlogo za odobritev programa za izkoreninjenje v zvezi z ISA, ki naj bi se izvajal na jugozahodnih Shetlandskih otokih. Navedeni program je v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato ga je treba odobriti in jugozahodne Shetlandske otoke vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

| (9) | Z Odločbo 2003/634/ES je bil odobren program, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo za pridobitev statusa odobrenega območja glede VHS. Združeno kraljestvo je zdaj predložilo poročilo o navedenem programu v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES, da bi dobilo izjavo o razglasu statusa brez bolezni za navedena območja. Navedeno poročilo je v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato je treba navedena območja vključiti na seznam v delu C Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(9)

Z Odločbo 2003/634/ES je bil odobren program, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo za pridobitev statusa odobrenega območja glede VHS. Združeno kraljestvo je zdaj predložilo poročilo o navedenem programu v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES, da bi dobilo izjavo o razglasu statusa brez bolezni za navedena območja. Navedeno poročilo je v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato je treba navedena območja vključiti na seznam v delu C Priloge I k navedeni odločbi.

| (10) | Poleg tega je ves obalni pas Severne Irske razen zaliva Lough Foyle na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES razglašen za prost bolezni glede okužbe z Bonamia ostreae. Združeno kraljestvo je zdaj uradno sporočilo prisotnost okužbe z Bonamia ostreae v zalivu Strangforth Lough na navedenem obalnem pasu. Zato je treba Strangforth Lough izključiti iz ozemlja, razglašenega za prosto bolezni, ki je na seznamu v delu C Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je ves obalni pas Severne Irske razen zaliva Lough Foyle na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES razglašen za prost bolezni glede okužbe z Bonamia ostreae. Združeno kraljestvo je zdaj uradno sporočilo prisotnost okužbe z Bonamia ostreae v zalivu Strangforth Lough na navedenem obalnem pasu. Zato je treba Strangforth Lough izključiti iz ozemlja, razglašenega za prosto bolezni, ki je na seznamu v delu C Priloge I k navedeni odločbi.

| (11) | Odločbo 2009/177/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Odločbo 2009/177/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2009/177/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 14. decembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

1

(2)  UL L 63, 7.3.2009, str. 15.

2

(3)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

3

(4)  UL L 322, 2.12.2008, str. 39.

4

(5)  UL L 220, 3.9.2003, str. 8.

5

---

PRILOGA

V Prilogi I se dela B in C nadomestita z naslednjim:

„DEL B

Države članice, območja in kompartmenti, za katere se uporabljajo odobreni programi za izkoreninjenje

| Bolezen | Država članica | Oznaka ISO | Geografska meja območja, za katerega se uporablja program za izkoreninjenje (država članica, območje ali kompartment) |
| --- | --- | --- | --- |
| Virusna hemoragična septikemija (VHS) | Danska | DK | Naslednja povodja: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å in Holmsland Klit. |
| | Finska | FI | provinca Åland,
  občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma. |
| Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN) | | | |
| Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV) | Nemčija | DE | dežela Saška |
| Infekciozna anemija lososov (ISA) | Združeno kraljestvo | UK | jugozahodni Shetlandski otoki |
| Okužba z Marteilia refringens | | | |
| Okužba z Bonamia ostreae | | | |
| Bolezen belih pik | | | |

Bolezen

Država članica

Oznaka ISO

Geografska meja območja, za katerega se uporablja program za izkoreninjenje (država članica, območje ali kompartment)

Virusna hemoragična septikemija (VHS)

Danska

DK

Naslednja povodja: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å in Holmsland Klit.

Finska

FI

provinca Åland,

občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV)

Nemčija

DE

dežela Saška

Infekciozna anemija lososov (ISA)

Združeno kraljestvo

UK

jugozahodni Shetlandski otoki

Okužba z Marteilia refringens

Okužba z Bonamia ostreae

Bolezen belih pik

DEL C

Države članice, območja in kompartmenti, razglašeni za proste bolezni

| Bolezen | Država članica | Oznaka ISO | Geografska meja območja, prostega bolezni (država članica, območje ali kompartment) |
| --- | --- | --- | --- |
| Virusna hemoragična septikemija (VHS) | Danska | DK | Povodja in obalna območja:






  — | Hansted Å |

Bolezen

Država članica

Oznaka ISO

Geografska meja območja, prostega bolezni (država članica, območje ali kompartment)

Virusna hemoragična septikemija (VHS)

Danska

DK

Povodja in obalna območja:

—

Hansted Å

| — | Hovmølle Å |
| --- | --- |

—

Hovmølle Å

| — | Grenå |
| --- | --- |

—

Grenå

| — | Treå |
| --- | --- |

—

Treå

| — | Alling Å |
| --- | --- |

—

Alling Å

| — | Kastbjerg |
| --- | --- |

—

Kastbjerg

| — | Villestrup Å |
| --- | --- |

—

Villestrup Å

| — | Korup Å |
| --- | --- |

—

Korup Å

| — | Sæby Å |
| --- | --- |

—

Sæby Å

| — | Elling Å |
| --- | --- |

—

Elling Å

| — | Uggerby Å |
| --- | --- |

—

Uggerby Å

| — | Lindenborg Å |
| --- | --- |

—

Lindenborg Å

| — | Øster Å |
| --- | --- |

—

Øster Å

| — | Hasseris Å |
| --- | --- |

—

Hasseris Å

| — | Binderup Å |
| --- | --- |

—

Binderup Å

| — | Vidkær Å |
| --- | --- |

—

Vidkær Å

| — | Dybvad Å |
| --- | --- |

—

Dybvad Å

| — | Bjørnsholm Å |
| --- | --- |

—

Bjørnsholm Å

| — | Trend Å |
| --- | --- |

—

Trend Å

| — | Lerkenfeld Å |
| --- | --- |

—

Lerkenfeld Å

| — | Vester Å |
| --- | --- |

—

Vester Å

| — | Lønnerup med tilløb |
| --- | --- |

—

Lønnerup med tilløb

| — | Fiskbæk Å |
| --- | --- |

—

Fiskbæk Å

| — | Slette Å |
| --- | --- |

—

Slette Å

| — | Bredkær Bæk |
| --- | --- |

—

Bredkær Bæk

| — | Vandløb til Kilen |
| --- | --- |

—

Vandløb til Kilen

| — | Resenkær Å |
| --- | --- |

—

Resenkær Å

| — | Klostermølle Å |
| --- | --- |

—

Klostermølle Å

| — | Hvidbjerg Å |
| --- | --- |

—

Hvidbjerg Å

| — | Knidals Å |
| --- | --- |

—

Knidals Å

| — | Spang Å |
| --- | --- |

—

Spang Å

| — | Simested Å |
| --- | --- |

—

Simested Å

| — | Skals Å |
| --- | --- |

—

Skals Å

| — | Jordbro Å |
| --- | --- |

—

Jordbro Å

| — | Fåremølle Å |
| --- | --- |

—

Fåremølle Å

| — | Flynder Å |
| --- | --- |

—

Flynder Å

| — | Damhus Å |
| --- | --- |

—

Damhus Å

| — | Karup Å |
| --- | --- |

—

Karup Å

| — | Gudenåen |
| --- | --- |

—

Gudenåen

| — | Halkær Å |
| --- | --- |

—

Halkær Å

| — | Storåen |
| --- | --- |

—

Storåen

| — | Århus Å |
| --- | --- |

—

Århus Å

| — | Bygholm Å |
| --- | --- |

—

Bygholm Å

| — | Grejs Å |
| --- | --- |

—

Grejs Å

| — | Ørum Å |
| --- | --- |

—

Ørum Å

Irska

IE

Vsa celinska in obalna območja na njenem ozemlju, razen:

| 1. | otoka Cape Clear. |
| --- | --- |

1.

otoka Cape Clear.

Ciper

CY

Vsa celinska območja na njegovem ozemlju.

Finska

FI

Vsa celinska in obalna območja na njenem ozemlju, razen:

| 1. | province Åland; |
| --- | --- |

1.

province Åland;

| 2. | občin Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma. |
| --- | --- |

2.

občin Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

Švedska

Švedska

Celotno ozemlje.

Združeno kraljestvo

UK

Vsa celinska in obalna območja znotraj Velike Britanije, Severne Irske, Guerneseya ter otokov Man in Jersey.

Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

Danska

DK

Celotno ozemlje.

Irska

IE

Celotno ozemlje.

Ciper

CY

Vsa celinska območja na njegovem ozemlju.

Finska

FI

Celotno ozemlje.

Švedska

SE

Celotno ozemlje.

Združeno kraljestvo

UK

Vsa celinska in obalna območja znotraj Velike Britanije, Severne Irske, Guerneseya ter otokov Man in Jersey.

Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV)

Infekciozna anemija lososov (ISA)

Belgija

BE

Celotno ozemlje.

Bolgarija

BG

Celotno ozemlje.

Češka

CZ

Celotno ozemlje.

Danska

DK

Celotno ozemlje.

Nemčija

DE

Celotno ozemlje.

Estonija

EE

Celotno ozemlje.

Irska

IE

Celotno ozemlje.

Grčija

EL

Celotno ozemlje.

Španija

ES

Celotno ozemlje.

Francija

FR

Celotno ozemlje.

Italija

IT

Celotno ozemlje.

Ciper

CY

Celotno ozemlje.

Latvija

LV

Celotno ozemlje.

Litva

LT

Celotno ozemlje.

Luksem burg

LU

Celotno ozemlje.

Madžar ska

HU

Celotno ozemlje.

Malta

MT

Celotno ozemlje.

Nizozem ska

NL

Celotno ozemlje.

Avstrija

AT

Celotno ozemlje.

Poljska

PL

Celotno ozemlje.

Portugalska

PT

Celotno ozemlje.

Romunija

RO

Celotno ozemlje.

Slovenija

SI

Celotno ozemlje.

Slovaška

SK

Celotno ozemlje.

Finska

FI

Celotno ozemlje.

Švedska

SE

Celotno ozemlje.

Združeno kraljestvo

UK

Vsa celinska in obalna območja znotraj Velike Britanije, Severne Irske, Guerneseya ter otokov Man in Jersey, razen jugozahodnih Shetlandskih otokov.

Okužba z Marteilia refringens

Irska

IE

Celotno ozemlje.

Združeno kraljestvo

UK

Ves obalni pas Velike Britanije.

Ves obalni pas Severne Irske.

Ves obalni pas Guernseyja in Herma.

Območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto tri navtične milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje je v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva.

Ves obalni pas otoka Man.

Okužba z Bonamia ostreae

Irska

IE

Celotna obala Irske, razen:

| 1. | Cork Harbourja, |
| --- | --- |

1.

Cork Harbourja,

| 2. | Galway Baya, |
| --- | --- |

2.

Galway Baya,

| 3. | Ballinakill Harbourja, |
| --- | --- |

3.

Ballinakill Harbourja,

| 4. | Clew Baya, |
| --- | --- |

4.

Clew Baya,

| 5. | Achill Sounda, |
| --- | --- |

5.

Achill Sounda,

| 6. | Loughmoreja, Blacksod Baya, |
| --- | --- |

6.

Loughmoreja, Blacksod Baya,

| 7. | Lough Foylea, |
| --- | --- |

7.

Lough Foylea,

| 8. | Lough Swillyja. |
| --- | --- |

8.

Lough Swillyja.

Združeno kraljestvo

UK

Celotna obala Velike Britanije, razen:

| 1. | južne obale Cornwalla od Lizarda do Start Pointa; |
| --- | --- |

1.

južne obale Cornwalla od Lizarda do Start Pointa;

| 2. | obale Dorseta, Hampshirea in Sussexa od Portland Billa do Selsey Billa; |
| --- | --- |

2.

obale Dorseta, Hampshirea in Sussexa od Portland Billa do Selsey Billa;

| 3. | območja vzdolž obale North Kenta in Essexa od North Forelanda do Felixstowea; |
| --- | --- |

3.

območja vzdolž obale North Kenta in Essexa od North Forelanda do Felixstowea;

| 4. | območja vzdolž obale v jugozahodnem Walesu od Wooltack Pointa do St. Govan’s Heada, vključno z Milford Havenom in vodovjem rek Vzhodni in Zahodni Cleddau, ki je odvisno od plime in oseke; |
| --- | --- |

4.

območja vzdolž obale v jugozahodnem Walesu od Wooltack Pointa do St. Govan’s Heada, vključno z Milford Havenom in vodovjem rek Vzhodni in Zahodni Cleddau, ki je odvisno od plime in oseke;

| 5. | območja, ki zajema vodovje Loch Sunart vzhodno od črte, potegnjene južno jugovzhodno od najsevernejše točke Maclean’s Nosea do Auliston Pointa; |
| --- | --- |

5.

območja, ki zajema vodovje Loch Sunart vzhodno od črte, potegnjene južno jugovzhodno od najsevernejše točke Maclean’s Nosea do Auliston Pointa;

| 6. | območja, ki vključuje West Loch Tarbert, severovzhodno od črte, potegnjene vzhodno jugovzhodno pri Ardpatrick Pointu NR 734 578 do North Dunskeig Baya pri NR 752 568. |
| --- | --- |

6.

območja, ki vključuje West Loch Tarbert, severovzhodno od črte, potegnjene vzhodno jugovzhodno pri Ardpatrick Pointu NR 734 578 do North Dunskeig Baya pri NR 752 568.

Celotna obala Irske, razen:

| 1. | Lough Foylea, |
| --- | --- |

1.

Lough Foylea,

| 2. | Strangford Lougha. |
| --- | --- |

2.

Strangford Lougha.

Celotna obala Guernseya, Herma in otoka Man.

Obalno območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto tri navtične milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje je v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva.

Bolezen belih pik“

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/36

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. decembra 2009

o spremembi Priloge D k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede diagnostičnih testov za enzootsko govejo levkozo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9951)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/976/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), ter zlasti drugega odstavka člena 16 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 64/432/EGS se uporablja za trgovino z govedom znotraj Unije in poglavje II Priloge D k Direktivi določa diagnostične preiskave na enzootsko govejo levkozo za uporabo pri kontroli in izkoreninjenju navedene bolezni ter nadzoru in spremljanju, pa tudi za ugotovitev in vzdrževanje statusa črede, uradno proste enzootske goveje levkoze, ter za zahteve certificiranja za trgovino z govedom znotraj Unije. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 64/432/EGS se uporablja za trgovino z govedom znotraj Unije in poglavje II Priloge D k Direktivi določa diagnostične preiskave na enzootsko govejo levkozo za uporabo pri kontroli in izkoreninjenju navedene bolezni ter nadzoru in spremljanju, pa tudi za ugotovitev in vzdrževanje statusa črede, uradno proste enzootske goveje levkoze, ter za zahteve certificiranja za trgovino z govedom znotraj Unije.

| (2) | Poglavje II Priloge D k Direktivi 64/432/EGS določa, da se preiskave na enzootsko govejo levkozo opravijo ali z imunodifuzijo v agarskem gelu (AGID) z uporabo antigena, ki je standardiziran glede na uradni standardni serum ES (serum EI), ali z encimskoimunskim testom (ELISA), ki je standardiziran glede na serum E4. Oba standardna seruma dobavlja National Veterinary Institute, Technical University of Denmark. |
| --- | --- |

(2)

Poglavje II Priloge D k Direktivi 64/432/EGS določa, da se preiskave na enzootsko govejo levkozo opravijo ali z imunodifuzijo v agarskem gelu (AGID) z uporabo antigena, ki je standardiziran glede na uradni standardni serum ES (serum EI), ali z encimskoimunskim testom (ELISA), ki je standardiziran glede na serum E4. Oba standardna seruma dobavlja National Veterinary Institute, Technical University of Denmark.

| (3) | Nedavno je referenčni laboratorij za enzootsko govejo levkozo v Nemčiji (Friedrich-Loeffler-Institut) Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) v sodelovanju z referenčnim laboratorijem OIE v Združenem kraljestvu (Veterinary Laboratories Agency) in na Poljskem (National Veterinary Research Institute) razvil nov standardni serum za enzootsko govejo levkozo (serum E05), potem ko je bil ta primerjalno preskušan med navedenimi laboratoriji. Serum E05 je bil validiran glede na serume EI in E4 z različnimi preiskavami AGID in ELISA in nato vključen kot priznan standardni serum OIE v oddelek B(2) poglavja 2.4.11 Priročnika za diagnostične teste in cepiva za kopenske živali OIE, šesta izdaja, 2008. Ta serum je na voljo v referenčnem laboratoriju OIE za enzootsko govejo levkozo v Nemčiji. |
| --- | --- |

(3)

Nedavno je referenčni laboratorij za enzootsko govejo levkozo v Nemčiji (Friedrich-Loeffler-Institut) Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) v sodelovanju z referenčnim laboratorijem OIE v Združenem kraljestvu (Veterinary Laboratories Agency) in na Poljskem (National Veterinary Research Institute) razvil nov standardni serum za enzootsko govejo levkozo (serum E05), potem ko je bil ta primerjalno preskušan med navedenimi laboratoriji. Serum E05 je bil validiran glede na serume EI in E4 z različnimi preiskavami AGID in ELISA in nato vključen kot priznan standardni serum OIE v oddelek B(2) poglavja 2.4.11 Priročnika za diagnostične teste in cepiva za kopenske živali OIE, šesta izdaja, 2008. Ta serum je na voljo v referenčnem laboratoriju OIE za enzootsko govejo levkozo v Nemčiji.

| (4) | Poleg tega je National Veterinary Institute iz Technical University of Denmark obvestil Komisijo, da ne more več izpolnjevati svoje obveznosti dobave standardnih serumov, ki jih trenutno določa poglavje II Priloge D k Direktivi 64/432/EGS. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je National Veterinary Institute iz Technical University of Denmark obvestil Komisijo, da ne more več izpolnjevati svoje obveznosti dobave standardnih serumov, ki jih trenutno določa poglavje II Priloge D k Direktivi 64/432/EGS.

| (5) | Nemški pristojni organi in Friedrich-Loeffler-Institut so se dogovorili, da bodo dobavljali serum E05, ki bo zato postal novi uradni standardni serum Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU) za enzootsko govejo levkozo. |
| --- | --- |

(5)

Nemški pristojni organi in Friedrich-Loeffler-Institut so se dogovorili, da bodo dobavljali serum E05, ki bo zato postal novi uradni standardni serum Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU) za enzootsko govejo levkozo.

| (6) | Direktivo 64/432/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 64/432/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poglavje II Priloge D k Direktivi 64/432/EGS se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. decembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

---

PRILOGA

Poglavje II Priloge D k Direktivi 64/432/EGS se nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE II

PREISKAVE NA ENZOOTSKO GOVEJO LEVKOZO

Preiskave na enzootsko govejo levkozo se izvajajo z imunodifuzijskim testom v agarskem gelu (AGID) pod pogoji iz oddelkov A in B ali z encimskoimunskim testom (ELISA) pod pogoji iz oddelka C. Imunodifuzijski test v agarskem gelu se lahko uporablja samo za preskušanje individualnih vzorcev. Če se rezultati testov ustrezno utemeljeno izpodbijajo, se opravi dodatna preiskava z imunodifuzijskim testom v agarskem gelu.

AGID in ELISA se standardizirata glede na serum E05, ki je uradni standardni serum EU in ga dobavlja:

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Federal Research Institute for Animal Health |
| OIE Reference Laboratory for Enzootic Bovine Leukosis (EBL) |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| NEMČIJA |

Friedrich-Loeffler-Institut

Federal Research Institute for Animal Health

OIE Reference Laboratory for Enzootic Bovine Leukosis (EBL)

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

NEMČIJA

A.   Imunodifuzija v agarskem gelu za enzootsko govejo levkozo

| 1. | Antigen, ki se uporablja v testu, vsebuje glikoprotein virusa goveje levkoze. Antigen je standardiziran glede na serum E05. |
| --- | --- |

1.

Antigen, ki se uporablja v testu, vsebuje glikoprotein virusa goveje levkoze. Antigen je standardiziran glede na serum E05.

| 2. | Državni inštituti, nacionalni referenčni laboratoriji ali uradni inštituti, imenovani v skladu s členom 6a za usklajevanje standardov in diagnostičnih metod za preiskave na enzootsko govejo levkozo, so pristojni za kalibracijo standardnih delovnih antigenov laboratorija glede na serum E05. |
| --- | --- |

2.

Državni inštituti, nacionalni referenčni laboratoriji ali uradni inštituti, imenovani v skladu s členom 6a za usklajevanje standardov in diagnostičnih metod za preiskave na enzootsko govejo levkozo, so pristojni za kalibracijo standardnih delovnih antigenov laboratorija glede na serum E05.

| 3. | Standardni antigeni, ki jih uporablja laboratorij, se najmanj enkrat na leto predložijo državnim inštitutom, nacionalnim referenčnim laboratorijem ali uradnim inštitutom, imenovanim v skladu s členom 6a, za preskušanje glede na serum E05. Poleg takšne standardizacije se lahko antigen, ki se uporablja, kalibrira v skladu z metodo iz oddelka B. |
| --- | --- |

3.

Standardni antigeni, ki jih uporablja laboratorij, se najmanj enkrat na leto predložijo državnim inštitutom, nacionalnim referenčnim laboratorijem ali uradnim inštitutom, imenovanim v skladu s členom 6a, za preskušanje glede na serum E05. Poleg takšne standardizacije se lahko antigen, ki se uporablja, kalibrira v skladu z metodo iz oddelka B.

| 4. | Reagenti za izvedbo testov so:






  (a) | antigen: antigen vsebuje specifične glikoproteine virusa enzootske goveje levkoze, standardizirane glede na serum E05; |
| --- | --- | --- |

4.

Reagenti za izvedbo testov so:

(a)

antigen: antigen vsebuje specifične glikoproteine virusa enzootske goveje levkoze, standardizirane glede na serum E05;

| (b) | preiskovani serum; |
| --- | --- |

(b)

preiskovani serum;

| (c) | znan pozitivni kontrolni serum; |
| --- | --- |

(c)

znan pozitivni kontrolni serum;

| (d) | agar gel:






  — | 0,8 % agarja, |
| --- | --- | --- |

(d)

agar gel:

—

0,8 % agarja,

| — | 8,5 % NaCl, |
| --- | --- |

—

8,5 % NaCl,

| — | 0,05 M tris pufer pH 7,2, |
| --- | --- |

—

0,05 M tris pufer pH 7,2,

| — | 15 ml tega agarja se vlije v petrijevko s premerom 85 mm, da dobimo agar globine 2,6 mm. |
| --- | --- |

—

15 ml tega agarja se vlije v petrijevko s premerom 85 mm, da dobimo agar globine 2,6 mm.

| 5. | V agar se do dna petrijevke vreže vzorec s sedmimi suhimi vdolbinicami; vzorec je sestavljen iz centralne vdolbinice in šestih perifernih v krogu okrog nje.
  Premer centralne vdolbinice: 4 mm.
  Premer perifernih vdolbinic: 6 mm.
  Razdalja med centralno in perifernimi vdolbinicami: 3 mm. |
| --- | --- |

5.

V agar se do dna petrijevke vreže vzorec s sedmimi suhimi vdolbinicami; vzorec je sestavljen iz centralne vdolbinice in šestih perifernih v krogu okrog nje.

Premer centralne vdolbinice: 4 mm.

Premer perifernih vdolbinic: 6 mm.

Razdalja med centralno in perifernimi vdolbinicami: 3 mm.

| 6. | Centralna vdolbinica se napolni s standardnim antigenom. Periferni vdolbinici 1 in 4 iz B.3 se napolnita z znanim pozitivnim serumom; vdolbinice 2, 3, 5 in 6 pa s preiskovanimi serumi. Vdolbinice se napolnijo tako, da meniskus izgine. |
| --- | --- |

6.

Centralna vdolbinica se napolni s standardnim antigenom. Periferni vdolbinici 1 in 4 iz B.3 se napolnita z znanim pozitivnim serumom; vdolbinice 2, 3, 5 in 6 pa s preiskovanimi serumi. Vdolbinice se napolnijo tako, da meniskus izgine.

| 7. | Tako dobimo naslednje količine:






  — | antigen: 32 μl, |
| --- | --- | --- |

7.

Tako dobimo naslednje količine:

—

antigen: 32 μl,

| — | kontrolni serum: 73 μl, |
| --- | --- |

—

kontrolni serum: 73 μl,

| — | preiskovani serum: 73 μl. |
| --- | --- |

—

preiskovani serum: 73 μl.

| 8. | Inkubira se 72 ur pri sobni temperaturi (20 do 27 °C) v zaprti vlažni komori. |
| --- | --- |

8.

Inkubira se 72 ur pri sobni temperaturi (20 do 27 °C) v zaprti vlažni komori.

| 9. | Test se lahko odčita pri 24 in 48 urah, vendar se končni rezultat dobi šele po 72 urah:






  (a) | preiskovani serum je pozitiven, če oblikuje specifično precipitacijsko črto z antigenom virusa goveje levkoze in popolno identifikacijsko črto s kontrolnim serumom; |
| --- | --- | --- |

9.

Test se lahko odčita pri 24 in 48 urah, vendar se končni rezultat dobi šele po 72 urah:

(a)

preiskovani serum je pozitiven, če oblikuje specifično precipitacijsko črto z antigenom virusa goveje levkoze in popolno identifikacijsko črto s kontrolnim serumom;

| (b) | preiskovani serum je negativen, če ne oblikuje specifične precipitacijske črte z antigenom virusa goveje levkoze in ne ukrivi črte kontrolnega seruma; |
| --- | --- |

(b)

preiskovani serum je negativen, če ne oblikuje specifične precipitacijske črte z antigenom virusa goveje levkoze in ne ukrivi črte kontrolnega seruma;

| (c) | reakcija se šteje za sumljivo, če:






  (i) | ukrivi črto kontrolnega seruma proti vdolbinici z antigenom virusa goveje levkoze, ne da bi oblikovala vidno precipitacijsko črto z antigenom; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

reakcija se šteje za sumljivo, če:

(i)

ukrivi črto kontrolnega seruma proti vdolbinici z antigenom virusa goveje levkoze, ne da bi oblikovala vidno precipitacijsko črto z antigenom; ali

| (ii) | se ne more odčitati niti kot negativna niti kot pozitivna. |
| --- | --- |

(ii)

se ne more odčitati niti kot negativna niti kot pozitivna.

Pri sumljivih reakcijah se lahko test ponovi z uporabo koncentriranega seruma.

| 10. | Lahko se uporabi katera koli druga konfiguracija ali vzorec vdolbinic, pod pogojem, da je serum E05, razredčen 1:10 v negativnem serumu, mogoče zaznati kot pozitiven. |
| --- | --- |

10.

Lahko se uporabi katera koli druga konfiguracija ali vzorec vdolbinic, pod pogojem, da je serum E05, razredčen 1:10 v negativnem serumu, mogoče zaznati kot pozitiven.

B.   Metoda za standardizacijo antigena

| 1. | Potrebne raztopine in materiali:






  (a) | 40 ml 1,6 % agaroze v 0,05 M tris/HCl pufru, pH 7,2 z 8,5 % NaCl; |
| --- | --- | --- |

1.

Potrebne raztopine in materiali:

(a)

40 ml 1,6 % agaroze v 0,05 M tris/HCl pufru, pH 7,2 z 8,5 % NaCl;

| (b) | 15 ml seruma goveje levkoze, ki ima protitelesa samo proti glikoproteinom virusa goveje levkoze, razredčenega 1:10 v 0,05 M tris/HCl pufru, pH 7,2, z 8,5 % NaCl; |
| --- | --- |

(b)

15 ml seruma goveje levkoze, ki ima protitelesa samo proti glikoproteinom virusa goveje levkoze, razredčenega 1:10 v 0,05 M tris/HCl pufru, pH 7,2, z 8,5 % NaCl;

| (c) | 15 ml seruma goveje levkoze, ki ima protitelesa samo proti glikoproteinom virusa goveje levkoze, razredčenega 1:5 v 0,05 M tris/HCl pufru, pH 7,2, z 8,5 % NaCl; |
| --- | --- |

(c)

15 ml seruma goveje levkoze, ki ima protitelesa samo proti glikoproteinom virusa goveje levkoze, razredčenega 1:5 v 0,05 M tris/HCl pufru, pH 7,2, z 8,5 % NaCl;

| (d) | štiri plastične petrijevke premera 85 mm; |
| --- | --- |

(d)

štiri plastične petrijevke premera 85 mm;

| (e) | perforator premera 4 do 6 mm; |
| --- | --- |

(e)

perforator premera 4 do 6 mm;

| (f) | referenčni antigen; |
| --- | --- |

(f)

referenčni antigen;

| (g) | antigen, ki ga je treba standardizirati; |
| --- | --- |

(g)

antigen, ki ga je treba standardizirati;

| (h) | vodna kopel (56 °C). |
| --- | --- |

(h)

vodna kopel (56 °C).

| 2. | Postopek:
  Agarozo (1,6 %) raztopimo v tris/HCl pufru s previdnim gretjem na 100 °C. Raztopino postavimo v vodno kopel s temperaturo 56 °C za približno eno uro. Prav tako damo v vodno kopel s temperaturo 56 °C razredčitve seruma goveje levkoze.
  Zmešamo 15 ml raztopine agaroze na 56 °C s 15 ml seruma goveje levkoze (1:10), hitro pretresemo in v vsako od obeh petrijevk vlijemo po 15 ml. Ta postopek ponovimo s serumom goveje levkoze, razredčenim 1:5.
  Ko se agaroza strdi, se v njej naredijo vdolbinice na naslednji način: | |
| --- | --- | --- |
| | |

2.

Postopek:

Agarozo (1,6 %) raztopimo v tris/HCl pufru s previdnim gretjem na 100 °C. Raztopino postavimo v vodno kopel s temperaturo 56 °C za približno eno uro. Prav tako damo v vodno kopel s temperaturo 56 °C razredčitve seruma goveje levkoze.

Zmešamo 15 ml raztopine agaroze na 56 °C s 15 ml seruma goveje levkoze (1:10), hitro pretresemo in v vsako od obeh petrijevk vlijemo po 15 ml. Ta postopek ponovimo s serumom goveje levkoze, razredčenim 1:5.

Ko se agaroza strdi, se v njej naredijo vdolbinice na naslednji način:

Image

Image

Image

Image

| 3. | Dodajanje antigena:






  (a) | petrijevki 1 in 3:






  (i) | vdolbinica A – nerazredčen referenčni antigen; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Dodajanje antigena:

(a)

petrijevki 1 in 3:

(i)

vdolbinica A – nerazredčen referenčni antigen;

| (ii) | vdolbinica B – referenčni antigen, razredčen 1:2; |
| --- | --- |

(ii)

vdolbinica B – referenčni antigen, razredčen 1:2;

| (iii) | vdolbinici C in E – referenčni antigen; |
| --- | --- |

(iii)

vdolbinici C in E – referenčni antigen;

| (iv) | vdolbinica D – nerazredčen preiskovani antigen; |
| --- | --- |

(iv)

vdolbinica D – nerazredčen preiskovani antigen;

| (b) | petrijevki 2 in 4:






  (i) | vdolbinica A – nerazredčen preiskovani antigen; |
| --- | --- | --- |

(b)

petrijevki 2 in 4:

(i)

vdolbinica A – nerazredčen preiskovani antigen;

| (ii) | vdolbinica B – preiskovani antigen, razredčen 1:2; |
| --- | --- |

(ii)

vdolbinica B – preiskovani antigen, razredčen 1:2;

| (iii) | vdolbinica C – preiskovani antigen, razredčen 1:4; |
| --- | --- |

(iii)

vdolbinica C – preiskovani antigen, razredčen 1:4;

| (iv) | vdolbinica D – preiskovani antigen, razredčen 1:8. |
| --- | --- |

(iv)

vdolbinica D – preiskovani antigen, razredčen 1:8.

| 4. | Dodatna navodila:






  (a) | poskus se izvaja z dvema razredčitvama seruma (1:5 in 1:10), da bi se dosegla optimalna precipitacija; |
| --- | --- | --- |

4.

Dodatna navodila:

(a)

poskus se izvaja z dvema razredčitvama seruma (1:5 in 1:10), da bi se dosegla optimalna precipitacija;

| (b) | če je premer precipitacije pri obeh razredčitvah premajhen, se serum še bolj razredči; |
| --- | --- |

(b)

če je premer precipitacije pri obeh razredčitvah premajhen, se serum še bolj razredči;

| (c) | če je premer precipitacije pri obeh razredčitvah prevelik in slabo viden, se izbere nižji serum; |
| --- | --- |

(c)

če je premer precipitacije pri obeh razredčitvah prevelik in slabo viden, se izbere nižji serum;

| (d) | končna koncentracija agaroze je 0,8 %; končna koncentracija serumov pa 5 % oziroma 10 %; |
| --- | --- |

(d)

končna koncentracija agaroze je 0,8 %; končna koncentracija serumov pa 5 % oziroma 10 %;

| (e) | izmerjene premere narišemo v koordinatni sistem. Razredčitev preiskovanega antigena, ki ima enak premer kot referenčni antigen, je delovna razredčitev. |
| --- | --- |

(e)

izmerjene premere narišemo v koordinatni sistem. Razredčitev preiskovanega antigena, ki ima enak premer kot referenčni antigen, je delovna razredčitev.

Image

C.   Encimskoimunski test (ELISA) za odkrivanje enzootske goveje levkoze

| 1. | Uporabljajo se naslednji material in reagenti:






  (a) | mikroplošče, kivete ali kateri koli drug nosilec; |
| --- | --- | --- |

1.

Uporabljajo se naslednji material in reagenti:

(a)

mikroplošče, kivete ali kateri koli drug nosilec;

| (b) | antigen je vezan na nosilec s poliklonskimi ali monoklonskimi protitelesi za vezanje ali brez njih. Če je antigen vezan neposredno na nosilec, je treba vse preiskovane vzorce, ki dajo pozitivno reakcijo, ponovno testirati glede na kontrolni antigen. Kontrolni antigen bi moral biti identičen temu antigenu, razen če so antigeni virusa goveje levkoze odsotni. Če so na nosilec vezana protitelesa za vezanje, ta ne reagirajo na druge antigene razen na antigene virusa goveje levkoze; |
| --- | --- |

(b)

antigen je vezan na nosilec s poliklonskimi ali monoklonskimi protitelesi za vezanje ali brez njih. Če je antigen vezan neposredno na nosilec, je treba vse preiskovane vzorce, ki dajo pozitivno reakcijo, ponovno testirati glede na kontrolni antigen. Kontrolni antigen bi moral biti identičen temu antigenu, razen če so antigeni virusa goveje levkoze odsotni. Če so na nosilec vezana protitelesa za vezanje, ta ne reagirajo na druge antigene razen na antigene virusa goveje levkoze;

| (c) | biološka tekočina, ki se bo testirala; |
| --- | --- |

(c)

biološka tekočina, ki se bo testirala;

| (d) | ustrezna pozitivna in negativna kontrola; |
| --- | --- |

(d)

ustrezna pozitivna in negativna kontrola;

| (e) | konjugat; |
| --- | --- |

(e)

konjugat;

| (f) | substrat, prilagojen uporabljenemu encimu; |
| --- | --- |

(f)

substrat, prilagojen uporabljenemu encimu;

| (g) | raztopina za zaustavljanje, če je potrebna; |
| --- | --- |

(g)

raztopina za zaustavljanje, če je potrebna;

| (h) | raztopine za razredčevanje preiskovanih vzorcev, namenjenih pripravi reagentov, in izpiranje; |
| --- | --- |

(h)

raztopine za razredčevanje preiskovanih vzorcev, namenjenih pripravi reagentov, in izpiranje;

| (i) | sistem za odčitavanje, ki ustreza uporabljenemu substratu. |
| --- | --- |

(i)

sistem za odčitavanje, ki ustreza uporabljenemu substratu.

| 2. | Standardizacija in občutljivost testa
  Občutljivost ELISA je tolikšna, da se serum E05 zazna kot pozitiven, če je desetkrat (vzorci seruma) ali 250-krat (vzorci mleka) bolj razredčen kot razredčitev individualnih vzorcev, kadar so ti del skupinskega vzorca. V testih, v katerih so vzorci (seruma in mleka) testirani individualno, se serum E05, razredčen 1:10 (v negativnem serumu) ali 1:250 (v negativnem mleku), zazna kot pozitiven, če se testira v istih testnih razredčitvah, kot se uporabljajo za individualne preiskovane vzorce. Inštituti iz točke 2 oddelka A so odgovorni za preverjanje kakovosti ELISA in zlasti za določanje, pri vsaki proizvodni seriji, števila vzorcev, ki se združijo v skupinski vzorec na podlagi titra, dobljenega za serum E05. |
| --- | --- |

2.

Standardizacija in občutljivost testa

Občutljivost ELISA je tolikšna, da se serum E05 zazna kot pozitiven, če je desetkrat (vzorci seruma) ali 250-krat (vzorci mleka) bolj razredčen kot razredčitev individualnih vzorcev, kadar so ti del skupinskega vzorca. V testih, v katerih so vzorci (seruma in mleka) testirani individualno, se serum E05, razredčen 1:10 (v negativnem serumu) ali 1:250 (v negativnem mleku), zazna kot pozitiven, če se testira v istih testnih razredčitvah, kot se uporabljajo za individualne preiskovane vzorce. Inštituti iz točke 2 oddelka A so odgovorni za preverjanje kakovosti ELISA in zlasti za določanje, pri vsaki proizvodni seriji, števila vzorcev, ki se združijo v skupinski vzorec na podlagi titra, dobljenega za serum E05.

| 3. | Pogoji za uporabo ELISA za enzootsko govejo levkozo:






  (a) | ELISA se lahko uporabljajo na vzorcih seruma in mleka. |
| --- | --- | --- |

3.

Pogoji za uporabo ELISA za enzootsko govejo levkozo:

(a)

ELISA se lahko uporabljajo na vzorcih seruma in mleka.

| (b) | Če se ELISA uporabljajo za certificiranje v skladu s členom 6(2)(c) ali za ugotavljanje in vzdrževanje statusa črede v skladu s Prilogo D(I), se zbiranje vzorcev seruma ali mleka v skupinski vzorec izvede tako, da je mogoče preiskovane vzorce nesporno povezati s posameznimi živalmi, vključenimi v skupinski vzorec. Kateri koli test za potrditev se opravi na vzorcih, odvzetih posameznim živalim. |
| --- | --- |

(b)

Če se ELISA uporabljajo za certificiranje v skladu s členom 6(2)(c) ali za ugotavljanje in vzdrževanje statusa črede v skladu s Prilogo D(I), se zbiranje vzorcev seruma ali mleka v skupinski vzorec izvede tako, da je mogoče preiskovane vzorce nesporno povezati s posameznimi živalmi, vključenimi v skupinski vzorec. Kateri koli test za potrditev se opravi na vzorcih, odvzetih posameznim živalim.

| (c) | Če se ELISA uporabljajo na skupnem vzorcu mleka, se ta vzorec odvzame iz mleka, zbranega v čredi, ki zajema vsaj 30 % krav mlekaric, ki niso presušene. Kateri koli test za potrditev se opravi na vzorcih seruma ali mleka, odvzetega posameznim živalim.“ |
| --- | --- |

(c)

Če se ELISA uporabljajo na skupnem vzorcu mleka, se ta vzorec odvzame iz mleka, zbranega v čredi, ki zajema vsaj 30 % krav mlekaric, ki niso presušene. Kateri koli test za potrditev se opravi na vzorcih seruma ali mleka, odvzetega posameznim živalim.“

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/42

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. decembra 2009

o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za izdatke držav članic za nekatere projekte na področju nadzora, inšpekcije in spremljanja ribištva

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9935)

(Besedilo v angleškem, danskem, grškem, italijanskem, latvijskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, romunskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/977/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 21 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi zahtevkov za sofinanciranje s strani Skupnosti, ki so jih predložile države članice v programih za nadzor ribištva za leto 2009, je Komisija sprejela Odločbo 2009/746/ES (2), s katero je ostalo na voljo nekaj sredstev proračuna za leto 2009 za nadzor ribištva neporabljenih. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi zahtevkov za sofinanciranje s strani Skupnosti, ki so jih predložile države članice v programih za nadzor ribištva za leto 2009, je Komisija sprejela Odločbo 2009/746/ES (2), s katero je ostalo na voljo nekaj sredstev proračuna za leto 2009 za nadzor ribištva neporabljenih.

| (2) | Ta neporabljeni del sredstev iz proračuna za leto 2009 je treba zdaj dodeliti z novim sklepom. |
| --- | --- |

(2)

Ta neporabljeni del sredstev iz proračuna za leto 2009 je treba zdaj dodeliti z novim sklepom.

| (3) | V skladu s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 861/2006 so bile države članice pozvane, da predložijo zahtevke za dodatno financiranje v zvezi s prednostnimi področji, ki jih je določila Komisija, t. j. avtomatizacija in upravljanje podatkov, nove tehnologije in seminarji na področju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega (IUU) ribolova. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 861/2006 so bile države članice pozvane, da predložijo zahtevke za dodatno financiranje v zvezi s prednostnimi področji, ki jih je določila Komisija, t. j. avtomatizacija in upravljanje podatkov, nove tehnologije in seminarji na področju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega (IUU) ribolova.

| (4) | Na tej podlagi in ob upoštevanju proračunskih omejitev so bili zahtevki za financiranje dejavnosti s strani Komisije, kot so pilotni projekti ter zgraditev patruljnih čolnov in zrakoplovov, zavrnjeni, ker niso bili namenjeni prednostnim področjem, določenim zgoraj. |
| --- | --- |

(4)

Na tej podlagi in ob upoštevanju proračunskih omejitev so bili zahtevki za financiranje dejavnosti s strani Komisije, kot so pilotni projekti ter zgraditev patruljnih čolnov in zrakoplovov, zavrnjeni, ker niso bili namenjeni prednostnim področjem, določenim zgoraj.

| (5) | Zahtevki za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevki za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti.

| (6) | Zahtevki za financiranje s strani Skupnosti morajo biti skladni s pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 (3). |
| --- | --- |

(6)

Zahtevki za financiranje s strani Skupnosti morajo biti skladni s pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 (3).

| (7) | Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Skupnosti v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za njegovo odobritev. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Skupnosti v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za njegovo odobritev.

| (8) | Da bi se spodbudile naložbe v prednostne ukrepe, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic, morajo biti izdatki za zgoraj navedena prednostna področja upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru meja iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se spodbudile naložbe v prednostne ukrepe, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic, morajo biti izdatki za zgoraj navedena prednostna področja upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru meja iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006.

| (9) | Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (4). |
| --- | --- |

(9)

Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (4).

| (10) | Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje na krovu ribiških plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1077/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1566/2007 (5). |
| --- | --- |

(10)

Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje na krovu ribiških plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1077/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1566/2007 (5).

| (11) | Ukrepi, ki jih določa ta sklep, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, ki jih določa ta sklep, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

Ta sklep določa finančni prispevek Skupnosti za leto 2009 za izdatke držav članic v letu 2009 pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki (SRP), kakor je navedeno v členu 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006. Določa znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsako državo članico, stopnjo finančnega prispevka Skupnosti in pogoje za njegovo odobritev.

Člen 2

Poravnava neporavnanih obveznosti

Zadevne države članice do 30. junija 2013 opravijo vsa plačila, za katera se zahteva povračilo. Plačila, ki jih države članice opravijo po tem roku, ne bodo upravičena do povračila. Neporabljena odobrena proračunska sredstva v zvezi s tem sklepom se razveljavijo najpozneje 31. decembra 2014.

Člen 3

Nove tehnologije in informacijske mreže

1.   Za izdatke za projekte iz Priloge I za nakup računalniške opreme, njeno namestitev in tehnično pomoč ter vzpostavitev informacijskih mrež, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi s spremljanjem, nadzorom in pregledom ribolovnih dejavnosti, je finančni prispevek Skupnosti 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge I.

2.   Za izdatek iz Priloge I, ki je namenjen za sistem za spremljanje plovil (VMS), sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS) ali nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (IUU), je stopnja sofinanciranja iz odstavka 1 določena na 95 %.

Člen 4

Naprave za elektronsko določanje položaja plovil

1.   Za izdatke za projekte iz Priloge II za nakup naprav za elektronsko določanje položaja plovil in njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko center za spremljanje ribištva na daljavo spremlja plovila s sistemom za spremljanje plovil (VMS), je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 je omejen na 1 500 EUR na plovilo.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka iz odstavka 1 morajo naprave za elektronsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 2244/2003.

Člen 5

Sistemi za elektronsko zapisovanje in poročanje

Za izdatke za projekte iz Priloge III glede razvoja, nakupa, namestitve ter tehnične pomoči za sestavne dele, potrebne za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi s spremljanjem, nadzorom in pregledom ribiških dejavnosti, je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

Člen 6

Naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje

1.   Za izdatke za projekte iz Priloge IV za nakup naprav za elektronsko zapisovanje in poročanje ter njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko plovila elektronsko zapisujejo in poročajo centru za spremljanje ribištva o ribolovnih dejavnostih, je finančni prispevek 95 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Ne glede na odstavek 4 je finančni prispevek iz odstavka 1 omejen na 3 000 EUR na plovilo.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka morajo naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 1077/2008.

4.   Za naprave s sistemi za elektronsko zapisovanje in poročanje ter sistemom za spremljanje plovil, ki izpolnjujejo zahteve iz uredb (ES) št. 2244/2003 in (ES) št. 1077/2008, je finančni prispevek iz odstavka 1 tega člena omejen na 4 500 EUR.

Člen 7

Programi usposabljanja in izmenjav

1.   Za izdatke za projekte iz Priloge V za programe usposabljanja in izmenjav državnih uradnikov, ki so odgovorni za spremljanje, nadzor in pregled na področju ribištva, je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Za izdatke iz Priloge V v obliki seminarjev, povezanih z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, je stopnja sofinanciranja iz odstavka 1 določena na 95 %.

Člen 8

Skupni najvišji prispevek Skupnosti na državo članico

Skupni načrtovani izdatki, skupni izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom, in skupni največji prispevek Skupnosti na državo članico, ki so dodeljeni v skladu s tem sklepom, so:

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Prispevek Skupnosti |
| Danska | 3 638 843 | 1 143 733 | 1 057 867 |
| Nemčija | 2 426 282 | 1 017 000 | 828 400 |
| Irska | 1 143 000 | 800 000 | 300 000 |
| Grčija | 2 500 000 | 907 895 | 525 000 |
| Španija | 10 695 000 | 3 783 000 | 2 526 000 |
| Italija | 4 990 000 | 3 140 000 | 2 897 500 |
| Latvija | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Nizozemska | 1 910 000 | 450 000 | 427 500 |
| Portugalska | 7 439 055 | 4 171 655 | 2 635 194 |
| Romunija | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Švedska | 1 550 000 | 700 000 | 600 000 |
| Združeno kraljestvo | 1 153 763 | 911 161 | 779 870 |
| Skupaj | 37 477 195 | 17 055 696 | 12 600 000 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Prispevek Skupnosti

Danska

3 638 843

1 143 733

1 057 867

Nemčija

2 426 282

1 017 000

828 400

Irska

1 143 000

800 000

300 000

Grčija

2 500 000

907 895

525 000

Španija

10 695 000

3 783 000

2 526 000

Italija

4 990 000

3 140 000

2 897 500

Latvija

15 652

15 652

14 869

Nizozemska

1 910 000

450 000

427 500

Portugalska

7 439 055

4 171 655

2 635 194

Romunija

15 600

15 600

7 800

Švedska

1 550 000

700 000

600 000

Združeno kraljestvo

1 153 763

911 161

779 870

Skupaj

37 477 195

17 055 696

12 600 000

Člen 9

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Italijansko republiko, Republiko Latvijo, Kraljevino Nizozemsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 267, 10.10.2009, str. 20.

2

(3)  UL L 97, 12.4.2007, str. 30.

3

(4)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

4

(5)  UL L 295, 4.11.2008, str. 3.

5

---

PRILOGA I

NOVE TEHNOLOGIJE IN INFORMACIJSKE MREŽE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Prispevek Skupnosti |
| Danska |
| DK/09/08 | 44 000 | 0 | 0 |
| DK/09/09 | 1 333 333 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 1 377 333 | 0 | 0 |
| Nemčija |
| DE/09/12 | 3 782 | 0 | 0 |
| DE/09/15 | 20 000 | 0 | 0 |
| DE/09/16 | 9 000 | 0 | 0 |
| DE/09/25 | 12 000 | 0 | 0 |
| DE/09/26 | 112 500 | 0 | 0 |
| DE/09/27 | 465 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 622 282 | 0 | 0 |
| Irska |
| IE/09/03 | 63 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 63 000 | 0 | 0 |
| Grčija |
| EL/09/06 | 1 500 000 | 750 000 | 375 000 |
| EL/09/07 | 1 000 000 | 157 895 | 150 000 |
| Vmesna vsota | 2 500 000 | 907 895 | 525 000 |
| Nizozemska |
| NL/09/18 | 585 000 | 0 | 0 |
| NL/09/19 | 875 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 1 460 000 | 0 | 0 |
| Portugalska |
| PT/09/07 | 1 500 000 | 0 | 0 |
| PT/09/08 | 1 500 800 | 0 | 0 |
| PT/09/09 | 46 600 | 0 | 0 |
| PT/09/10 | 220 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 3 267 400 | 0 | 0 |
| Romunija |
| RO/09/04 | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Vmesna vsota | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Švedska |
| SE/09/15 | 100 000 | 0 | 0 |
| SE/09/16 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/09/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 850 000 | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo |
| UK/09/69 | 9 879 | 0 | 0 |
| UK/09/71 | 1 395 | 0 | 0 |
| UK/09/73 | 5 811 | 0 | 0 |
| UK/09/74 | 6 973 | 0 | 0 |
| UK/09/75 | 51 578 | 0 | 0 |
| UK/09/76 | 5 811 | 0 | 0 |
| UK/09/77 | 814 | 0 | 0 |
| UK/09/78 | 2 529 | 0 | 0 |
| UK/09/79 | 465 | 0 | 0 |
| UK/09/80 | 5 113 | 0 | 0 |
| UK/09/81 | 5 100 | 0 | 0 |
| UK/09/83 | 7 670 | 0 | 0 |
| UK/09/86 | 11 622 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 114 760 | 0 | 0 |
| Skupaj | 10 270 375 | 923 495 | 532 800 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Prispevek Skupnosti

Danska

DK/09/08

44 000

0

0

DK/09/09

1 333 333

0

0

Vmesna vsota

1 377 333

0

0

Nemčija

DE/09/12

3 782

0

0

DE/09/15

20 000

0

0

DE/09/16

9 000

0

0

DE/09/25

12 000

0

0

DE/09/26

112 500

0

0

DE/09/27

465 000

0

0

Vmesna vsota

622 282

0

0

Irska

IE/09/03

63 000

0

0

Vmesna vsota

63 000

0

0

Grčija

EL/09/06

1 500 000

750 000

375 000

EL/09/07

1 000 000

157 895

150 000

Vmesna vsota

2 500 000

907 895

525 000

Nizozemska

NL/09/18

585 000

0

0

NL/09/19

875 000

0

0

Vmesna vsota

1 460 000

0

0

Portugalska

PT/09/07

1 500 000

0

0

PT/09/08

1 500 800

0

0

PT/09/09

46 600

0

0

PT/09/10

220 000

0

0

Vmesna vsota

3 267 400

0

0

Romunija

RO/09/04

15 600

15 600

7 800

Vmesna vsota

15 600

15 600

7 800

Švedska

SE/09/15

100 000

0

0

SE/09/16

500 000

0

0

SE/09/18

250 000

0

0

Vmesna vsota

850 000

0

0

Združeno kraljestvo

UK/09/69

9 879

0

0

UK/09/71

1 395

0

0

UK/09/73

5 811

0

0

UK/09/74

6 973

0

0

UK/09/75

51 578

0

0

UK/09/76

5 811

0

0

UK/09/77

814

0

0

UK/09/78

2 529

0

0

UK/09/79

465

0

0

UK/09/80

5 113

0

0

UK/09/81

5 100

0

0

UK/09/83

7 670

0

0

UK/09/86

11 622

0

0

Vmesna vsota

114 760

0

0

Skupaj

10 270 375

923 495

532 800

---

PRILOGA II

NAPRAVE ZA ELEKTRONSKO DOLOČANJE POLOŽAJA PLOVIL

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Prispevek Skupnosti |
| Nemčija |
| DE/09/17 | 48 000 | 48 000 | 24 000 |
| DE/09/18 | 12 000 | 0 | 0 |
| DE/09/19 | 45 000 | 0 | 0 |
| DE/09/20 | 20 000 | 0 | 0 |
| DE/09/28 | 258 000 | 258 000 | 129 000 |
| Vmesna vsota | 383 000 | 306 000 | 153 000 |
| Združeno kraljestvo |
| UK/09/72 | 197 573 | 197 573 | 102 000 |
| Vmesna vsota | 197 573 | 197 573 | 102 000 |
| Skupaj | 580 573 | 503 573 | 255 000 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Prispevek Skupnosti

Nemčija

DE/09/17

48 000

48 000

24 000

DE/09/18

12 000

0

0

DE/09/19

45 000

0

0

DE/09/20

20 000

0

0

DE/09/28

258 000

258 000

129 000

Vmesna vsota

383 000

306 000

153 000

Združeno kraljestvo

UK/09/72

197 573

197 573

102 000

Vmesna vsota

197 573

197 573

102 000

Skupaj

580 573

503 573

255 000

---

PRILOGA III

SISTEMI ZA ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN POROČANJE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Prispevek Skupnosti |
| Danska |
| DK/09/11 | 100 000 | 0 | 0 |
| DK/09/12 | 100 000 | 0 | 0 |
| DK/09/13 | 133 333 | 0 | 0 |
| DK/09/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| DK/09/15 | 166 667 | 0 | 0 |
| DK/09/16 | 133 333 | 0 | 0 |
| DK/09/17 | 284 444 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 1 117 777 | 0 | 0 |
| Nemčija |
| DE/09/06 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/09/07 | 50 000 | 0 | 0 |
| DE/09/08 | 60 000 | 0 | 0 |
| DE/09/09 | 30 000 | 0 | 0 |
| DE/09/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| DE/09/11 | 120 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 710 000 | 0 | 0 |
| Irska |
| IE/09/04 | 80 000 | 0 | 0 |
| IE/09/05 | 200 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 280 000 | 0 | 0 |
| Latvija |
| LV/09/01 | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Vmesna vsota | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Nizozemska |
| NL/09/20 | 450 000 | 450 000 | 427 500 |
| Vmesna vsota | 450 000 | 450 000 | 427 500 |
| Združeno kraljestvo |
| UK/09/68 | 116 220 | 0 | 0 |
| UK/09/84 | 11 622 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 127 842 | 0 | 0 |
| Skupaj | 2 701 271 | 465 652 | 442 369 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Prispevek Skupnosti

Danska

DK/09/11

100 000

0

0

DK/09/12

100 000

0

0

DK/09/13

133 333

0

0

DK/09/14

200 000

0

0

DK/09/15

166 667

0

0

DK/09/16

133 333

0

0

DK/09/17

284 444

0

0

Vmesna vsota

1 117 777

0

0

Nemčija

DE/09/06

350 000

0

0

DE/09/07

50 000

0

0

DE/09/08

60 000

0

0

DE/09/09

30 000

0

0

DE/09/10

100 000

0

0

DE/09/11

120 000

0

0

Vmesna vsota

710 000

0

0

Irska

IE/09/04

80 000

0

0

IE/09/05

200 000

0

0

Vmesna vsota

280 000

0

0

Latvija

LV/09/01

15 652

15 652

14 869

Vmesna vsota

15 652

15 652

14 869

Nizozemska

NL/09/20

450 000

450 000

427 500

Vmesna vsota

450 000

450 000

427 500

Združeno kraljestvo

UK/09/68

116 220

0

0

UK/09/84

11 622

0

0

Vmesna vsota

127 842

0

0

Skupaj

2 701 271

465 652

442 369

---

PRILOGA IV

NAPRAVE ZA ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN POROČANJE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Prispevek Skupnosti |
| Danska |
| DK/09/10 | 1 080 000 | 1 080 000 | 1 026 000 |
| Vmesna vsota | 1 080 000 | 1 080 000 | 1 026 000 |
| Nemčija |
| DE/09/13 | 84 000 | 84 000 | 79 800 |
| DE/09/21 | 105 000 | 105 000 | 99 700 |
| DE/09/29 | 522 000 | 522 000 | 495 900 |
| Vmesna vsota | 711 000 | 711 000 | 675 400 |
| Irska |
| IE/09/06 | 800 000 | 800 000 | 300 000 |
| Vmesna vsota | 800 000 | 800 000 | 300 000 |
| Španija |
| ES/09/36 | 3 753 000 | 3 753 000 | 2 502 000 |
| ES/09/37 | 6 912 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 10 665 000 | 3 753 000 | 2 502 000 |
| Italija |
| ITA/09/14 | 4 800 000 | 2 950 000 | 2 802 500 |
| Vmesna vsota | 4 800 000 | 2 950 000 | 2 802 500 |
| Portugalska |
| PT/09/11 | 2 091 635 | 2 091 635 | 1 224 000 |
| PT/09/12 | 1 993 500 | 1 993 500 | 1 329 000 |
| Vmesna vsota | 4 085 135 | 4 085 135 | 2 553 000 |
| Švedska |
| SWE/09/17 | 700 000 | 700 000 | 600 000 |
| Vmesna vsota | 700 000 | 700 000 | 600 000 |
| Združeno kraljestvo |
| UK/09/70 | 232 439 | 232 439 | 220 800 |
| UK/09/82 | 453 256 | 453 256 | 430 572 |
| UK/09/85 | 27 893 | 27 893 | 26 498 |
| Vmesna vsota | 713 588 | 713 588 | 677 870 |
| Skupaj | 23 554 723 | 14 792 723 | 11 136 770 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Prispevek Skupnosti

Danska

DK/09/10

1 080 000

1 080 000

1 026 000

Vmesna vsota

1 080 000

1 080 000

1 026 000

Nemčija

DE/09/13

84 000

84 000

79 800

DE/09/21

105 000

105 000

99 700

DE/09/29

522 000

522 000

495 900

Vmesna vsota

711 000

711 000

675 400

Irska

IE/09/06

800 000

800 000

300 000

Vmesna vsota

800 000

800 000

300 000

Španija

ES/09/36

3 753 000

3 753 000

2 502 000

ES/09/37

6 912 000

0

0

Vmesna vsota

10 665 000

3 753 000

2 502 000

Italija

ITA/09/14

4 800 000

2 950 000

2 802 500

Vmesna vsota

4 800 000

2 950 000

2 802 500

Portugalska

PT/09/11

2 091 635

2 091 635

1 224 000

PT/09/12

1 993 500

1 993 500

1 329 000

Vmesna vsota

4 085 135

4 085 135

2 553 000

Švedska

SWE/09/17

700 000

700 000

600 000

Vmesna vsota

700 000

700 000

600 000

Združeno kraljestvo

UK/09/70

232 439

232 439

220 800

UK/09/82

453 256

453 256

430 572

UK/09/85

27 893

27 893

26 498

Vmesna vsota

713 588

713 588

677 870

Skupaj

23 554 723

14 792 723

11 136 770

---

PRILOGA V

PROGRAMI USPOSABLJANJA IN IZMENJAV

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Prispevek Skupnosti |
| Danska |
| DK/09/19 | 63 733 | 63 733 | 31 867 |
| Vmesna vsota | 63 733 | 63 733 | 31 867 |
| Španija |
| ES/09/38 | 10 000 | 10 000 | 5 000 |
| ES/09/39 | 20 000 | 20 000 | 19 000 |
| Vmesna vsota | 30 000 | 30 000 | 24 000 |
| Italija |
| IT/09/16 | 100 000 | 100 000 | 50 000 |
| IT/09/17 | 90 000 | 90 000 | 45 000 |
| Vmesna vsota | 190 000 | 190 000 | 95 000 |
| Portugalska |
| PT/09/13 | 86 520 | 86 520 | 82 194 |
| Vmesna vsota | 86 520 | 86 520 | 82 194 |
| Skupaj | 370 253 | 370 253 | 233 061 |

(v EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Prispevek Skupnosti

Danska

DK/09/19

63 733

63 733

31 867

Vmesna vsota

63 733

63 733

31 867

Španija

ES/09/38

10 000

10 000

5 000

ES/09/39

20 000

20 000

19 000

Vmesna vsota

30 000

30 000

24 000

Italija

IT/09/16

100 000

100 000

50 000

IT/09/17

90 000

90 000

45 000

Vmesna vsota

190 000

190 000

95 000

Portugalska

PT/09/13

86 520

86 520

82 194

Vmesna vsota

86 520

86 520

82 194

Skupaj

370 253

370 253

233 061

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/50

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. decembra 2009

o spremembi Sklepa 2002/622/ES o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra

(Besedilo velja za EGP)

(2009/978/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) je določila regulativni okvir Evropske unije za politiko glede radijskega spektra z namenom, da se zagotovi uskladitev političnih pristopov in po potrebi uskladitev pogojev glede razpoložljivosti in učinkovite rabe radijskega spektra, ki so potrebni za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področjih politike Evropske unije, kot so elektronske komunikacije, prevoz ter raziskave in razvoj. Odločba opozarja, da Komisija lahko organizira posvetovanja zato, da bi upoštevala stališča držav članic, institucij Evropske unije, industrije in vseh udeleženih uporabnikov radijskega spektra, tako komercialnih kot nekomercialnih, kot tudi vseh drugih zainteresiranih strani, o tehnoloških, tržnih in normativnih razvojnih dogajanjih, ki so lahko povezana z uporabo radijskega spektra. V skladu s temi določbami je Komisija 26. julija 2002 sprejela Sklep 2002/622/ES o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra (2) (v nadaljnjem besedilu: Skupina). |
| --- | --- |

(1)

Odločba Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) je določila regulativni okvir Evropske unije za politiko glede radijskega spektra z namenom, da se zagotovi uskladitev političnih pristopov in po potrebi uskladitev pogojev glede razpoložljivosti in učinkovite rabe radijskega spektra, ki so potrebni za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področjih politike Evropske unije, kot so elektronske komunikacije, prevoz ter raziskave in razvoj. Odločba opozarja, da Komisija lahko organizira posvetovanja zato, da bi upoštevala stališča držav članic, institucij Evropske unije, industrije in vseh udeleženih uporabnikov radijskega spektra, tako komercialnih kot nekomercialnih, kot tudi vseh drugih zainteresiranih strani, o tehnoloških, tržnih in normativnih razvojnih dogajanjih, ki so lahko povezana z uporabo radijskega spektra. V skladu s temi določbami je Komisija 26. julija 2002 sprejela Sklep 2002/622/ES o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra (2) (v nadaljnjem besedilu: Skupina).

| (2) | Ob reviziji Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) se je zdelo potrebno spremeniti Sklep 2002/622/ES, da bi se naloge Skupine prilagodile temu novemu regulativnemu okviru. |
| --- | --- |

(2)

Ob reviziji Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) se je zdelo potrebno spremeniti Sklep 2002/622/ES, da bi se naloge Skupine prilagodile temu novemu regulativnemu okviru.

| (3) | Sklep 2002/622/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2002/622/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2002/622/ES se spremeni:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Naloge
  Skupina pomaga in svetuje Komisiji pri vprašanjih politike radijskega spektra, pri koordinaciji političnih pristopov, pripravi večletnih programov politike radijskega spektra in, kjer je primerno, usklajevanju pogojev glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra, ki je potrebno za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.
  Poleg tega Skupina pomaga Komisiji pri predlaganju skupnih ciljev politike Evropskemu parlamentu in Svetu, ko je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega usklajevanja interesov Evropske unije v mednarodnih organizacijah, pristojnih za zadeve, povezane z radijskim spektrom.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Naloge

Skupina pomaga in svetuje Komisiji pri vprašanjih politike radijskega spektra, pri koordinaciji političnih pristopov, pripravi večletnih programov politike radijskega spektra in, kjer je primerno, usklajevanju pogojev glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra, ki je potrebno za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.

Poleg tega Skupina pomaga Komisiji pri predlaganju skupnih ciljev politike Evropskemu parlamentu in Svetu, ko je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega usklajevanja interesov Evropske unije v mednarodnih organizacijah, pristojnih za zadeve, povezane z radijskim spektrom.“

| 2. | V členu 4 se vstavi drugi pododstavek:
  „Na zahtevo Evropskega parlamenta in/ali Sveta Evropski komisiji, da predloži mnenje ali poročilo Skupine o vprašanjih politike radijskega spektra, povezanih z elektronskimi komunikacijami, Skupina v skladu z istimi pravili kot v prejšnjem pododstavku sprejme tako mnenje ali poročilo. Komisija pošlje navedena mnenja in poročila instituciji, ki jih je zahtevala. Kadar je primerno, so lahko v obliki ustne predstavitve Evropskemu parlamentu in/ali Svetu s strani predsednika Skupine ali člana Skupine, ki ga imenuje Skupina.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 4 se vstavi drugi pododstavek:

„Na zahtevo Evropskega parlamenta in/ali Sveta Evropski komisiji, da predloži mnenje ali poročilo Skupine o vprašanjih politike radijskega spektra, povezanih z elektronskimi komunikacijami, Skupina v skladu z istimi pravili kot v prejšnjem pododstavku sprejme tako mnenje ali poročilo. Komisija pošlje navedena mnenja in poročila instituciji, ki jih je zahtevala. Kadar je primerno, so lahko v obliki ustne predstavitve Evropskemu parlamentu in/ali Svetu s strani predsednika Skupine ali člana Skupine, ki ga imenuje Skupina.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 198, 27.7.2002, str. 49.

2

(3)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

3

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/52

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. decembra 2009

o odobritvi nacionalnega programa, ki ga je predložila Bolgarija, za nadzor in spremljanje prevoznih pogojev za živo govedo, izvoženo iz Unije preko pristanišča Bourgas, in finančnega prispevka Unije za leto 2010

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10004)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/979/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 37 Odločbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in zlasti člena 75 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila), in zlasti člena 90 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za odhodke na področju veterine. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za odhodke na področju veterine.

| (2) | Zlasti člen 37(1) Odločbe 2009/470/ES določa, da če država članica pri izvajanju nove strategije nadzora v sklopu uresničevanja notranjega trga z živimi živalmi naleti na kadrovske ali infrastrukturne težave, ki so bodisi strukturne bodisi geografske narave, lahko za prehodno obdobje prejema finančno pomoč Skupnosti. Poleg tega člen 37(2) Odločbe 2009/470/ES določa, da zadevna država članica Komisiji predloži nacionalni program za izboljšanje svojega sistema nadzora, skupaj z vsemi ustreznimi finančnimi podatki. |
| --- | --- |

(2)

Zlasti člen 37(1) Odločbe 2009/470/ES določa, da če država članica pri izvajanju nove strategije nadzora v sklopu uresničevanja notranjega trga z živimi živalmi naleti na kadrovske ali infrastrukturne težave, ki so bodisi strukturne bodisi geografske narave, lahko za prehodno obdobje prejema finančno pomoč Skupnosti. Poleg tega člen 37(2) Odločbe 2009/470/ES določa, da zadevna država članica Komisiji predloži nacionalni program za izboljšanje svojega sistema nadzora, skupaj z vsemi ustreznimi finančnimi podatki.

| (3) | Delovanje notranjega trga zahteva usklajen sistem nadzora za žive živali, vključno s tistimi, ki se izvažajo v tretje države. Primerno je olajšati izvajanje navedene strategije s finančnim prispevkom Unije, namenjenim izvajanju te strategije. |
| --- | --- |

(3)

Delovanje notranjega trga zahteva usklajen sistem nadzora za žive živali, vključno s tistimi, ki se izvažajo v tretje države. Primerno je olajšati izvajanje navedene strategije s finančnim prispevkom Unije, namenjenim izvajanju te strategije.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 639/2003 z dne 9. aprila 2003 o določitvi podrobnih pravil v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1254/1999 glede zahtev za odobritev izvoznih nadomestil v zvezi z dobrim počutjem živega goveda med prevozom (4) določa, da živali lahko zapustijo carinsko območje Unije na tisti izstopni točki, kjer uradni veterinar preveri za navedene živali, za katere se sprejme izvozna deklaracija, ali so zahteve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (5) skladne od kraja odhoda do izstopne točke, in da so prevozni pogoji za preostanek poti v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1/2005. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 639/2003 z dne 9. aprila 2003 o določitvi podrobnih pravil v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1254/1999 glede zahtev za odobritev izvoznih nadomestil v zvezi z dobrim počutjem živega goveda med prevozom (4) določa, da živali lahko zapustijo carinsko območje Unije na tisti izstopni točki, kjer uradni veterinar preveri za navedene živali, za katere se sprejme izvozna deklaracija, ali so zahteve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (5) skladne od kraja odhoda do izstopne točke, in da so prevozni pogoji za preostanek poti v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1/2005.

| (5) | Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 določa, da uradni veterinarji držav članic ob prihodu živali na izhodne točke preverijo, ali se živali prevažajo v skladu s to uredbo. Kadar pristojni organ meni, da živali niso sposobne nadaljevati vožnje, se raztovorijo, napojijo, nahranijo in odpočijejo na kontrolni točki. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 določa, da uradni veterinarji držav članic ob prihodu živali na izhodne točke preverijo, ali se živali prevažajo v skladu s to uredbo. Kadar pristojni organ meni, da živali niso sposobne nadaljevati vožnje, se raztovorijo, napojijo, nahranijo in odpočijejo na kontrolni točki.

| (6) | Uredba Sveta (ES) št. 1255/97 z dne 25. junija 1997 o merilih Skupnosti za počivališča in o spremembi načrta poti iz Priloge k Direktivi 91/628/EGS (6) določa merila, ki se uporabljajo po vsej Skupnosti in jih morajo izpolnjevati kontrolne točke, da se zagotovijo optimalni pogoji za dobro počutje živali, ki potujejo skoznje, in tudi da se poskrbi za nekatere nepredvidene zadeve, povezane z zdravjem živali. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Sveta (ES) št. 1255/97 z dne 25. junija 1997 o merilih Skupnosti za počivališča in o spremembi načrta poti iz Priloge k Direktivi 91/628/EGS (6) določa merila, ki se uporabljajo po vsej Skupnosti in jih morajo izpolnjevati kontrolne točke, da se zagotovijo optimalni pogoji za dobro počutje živali, ki potujejo skoznje, in tudi da se poskrbi za nekatere nepredvidene zadeve, povezane z zdravjem živali.

| (7) | Bolgarija se na izstopni točki pristanišča Bourgas sooča s kadrovskimi in infrastrukturnimi težavami pri izvajanju veterinarskih pregledov, ki jih za Skupnost določata člen 21 Uredbe (ES) št. 1/2005 in člen 2 Uredbe (ES) št. 639/2003, na živem govedu, ki se izvaža iz tega pristanišča. Zlasti ni objektov, kjer uradni veterinarji pregledajo živo govedo, in odobrene kontrolne točke v skladu z Uredbo (ES) št. 1255/97 v neposredni bližini pristanišča, kjer se živali lahko raztovorijo, napojijo, nahranijo in odpočijejo, če niso sposobne nadaljevati vožnje ali se ne morejo prevažati v potovalnem času iz Uredbe (ES) št. 1/2005. |
| --- | --- |

(7)

Bolgarija se na izstopni točki pristanišča Bourgas sooča s kadrovskimi in infrastrukturnimi težavami pri izvajanju veterinarskih pregledov, ki jih za Skupnost določata člen 21 Uredbe (ES) št. 1/2005 in člen 2 Uredbe (ES) št. 639/2003, na živem govedu, ki se izvaža iz tega pristanišča. Zlasti ni objektov, kjer uradni veterinarji pregledajo živo govedo, in odobrene kontrolne točke v skladu z Uredbo (ES) št. 1255/97 v neposredni bližini pristanišča, kjer se živali lahko raztovorijo, napojijo, nahranijo in odpočijejo, če niso sposobne nadaljevati vožnje ali se ne morejo prevažati v potovalnem času iz Uredbe (ES) št. 1/2005.

| (8) | Bolgarija je 17. septembra 2009 Komisiji predložila program za leto 2010 za nadzor in spremljanje prevoznih pogojev za živo govedo, izvoženo iz Unije preko pristanišča Bourgas, za katerega Bolgarija želi prejeti finančni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(8)

Bolgarija je 17. septembra 2009 Komisiji predložila program za leto 2010 za nadzor in spremljanje prevoznih pogojev za živo govedo, izvoženo iz Unije preko pristanišča Bourgas, za katerega Bolgarija želi prejeti finančni prispevek Unije.

| (9) | Komisija je program, ki ga je predložila Bolgarija za leto 2010, ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da je navedeni program skladen z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz člena 21(3) Uredbe (ES) št. 1/2005 in Priloge k Uredbi (ES) št. 1255/97. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je program, ki ga je predložila Bolgarija za leto 2010, ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da je navedeni program skladen z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz člena 21(3) Uredbe (ES) št. 1/2005 in Priloge k Uredbi (ES) št. 1255/97.

| (10) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nacionalni program, ki ga je Bolgarija predložila 17. septembra 2009 za nadzor in spremljanje prevoznih pogojev za živo govedo, izvoženo iz Unije preko pristanišča Bourgas, za leto 2010 se odobri za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010. Ta sklep predstavlja odločitev o financiranju v smislu člena 75 finančne uredbe.

Člen 2

Finančni prispevek Unije znaša 80 % stroškov načrtovanja in gradnje Bolgarije za gradnjo inšpekcijskih objektov in kontrolne v pristanišču Bourgas točke z zmogljivostjo od 120 do 140 glav goveda.

Višina finančnega prispevka ne presega 152 000 EUR in se financira iz proračunske vrstice splošnega proračuna Evropske unije za leto 2010, če bo potrjen:

| — | Proračunska vrstica 17 04 02. |
| --- | --- |

—

Proračunska vrstica 17 04 02.

Člen 3

1.   Odhodki, ki jih je predložila Bolgarija za finančni prispevek Unije, so izraženi v eurih ter izključujejo davek na dodano vrednost in druge davke.

2.   Kadar so odhodki Bolgarije izraženi v valuti, ki ni euro, Bolgarija to valuto preračuna v eure, pri čemer uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem Bolgarija predloži zahtevek za plačilo.

Člen 4

1.   Finančni prispevek Unije za nacionalni program iz člena 1 se odobri, če Bolgarija:

| (a) | izvede program v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o konkurenci in oddajo javnih naročil; |
| --- | --- |

(a)

izvede program v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o konkurenci in oddajo javnih naročil;

| (b) | Komisiji v skladu s členom 27(7)(a) Odločbe 2009/470/ES najpozneje do 31. julija 2010 pošlje vmesna tehnična in finančna poročila za program iz člena 1; |
| --- | --- |

(b)

Komisiji v skladu s členom 27(7)(a) Odločbe 2009/470/ES najpozneje do 31. julija 2010 pošlje vmesna tehnična in finančna poročila za program iz člena 1;

| (c) | Komisiji v skladu s členom 27(7)(b) Odločbe 2009/470/ES najpozneje do 30. aprila 2011 pošlje končno podrobno tehnično poročilo, ki vključuje oceno doseženih rezultatov, in podroben obračun odhodkov, nastalih med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2010; |
| --- | --- |

(c)

Komisiji v skladu s členom 27(7)(b) Odločbe 2009/470/ES najpozneje do 30. aprila 2011 pošlje končno podrobno tehnično poročilo, ki vključuje oceno doseženih rezultatov, in podroben obračun odhodkov, nastalih med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2010;

| (d) | Komisiji v skladu s členom 27(8) Odločbe 2009/470/ES najpozneje do 30. aprila 2011 pošlje zahtevek za plačilo, vezan na odhodke, ki so nastali s programom, predloženim 17. septembra 2009; |
| --- | --- |

(d)

Komisiji v skladu s členom 27(8) Odločbe 2009/470/ES najpozneje do 30. aprila 2011 pošlje zahtevek za plačilo, vezan na odhodke, ki so nastali s programom, predloženim 17. septembra 2009;

| (e) | za program iz člena 1 ne predloži nadaljnjih zahtev za druge prispevke Unije za te ukrepe in takih zahtev ni predložila predhodno. |
| --- | --- |

(e)

za program iz člena 1 ne predloži nadaljnjih zahtev za druge prispevke Unije za te ukrepe in takih zahtev ni predložila predhodno.

2.   Pri zakasnelih zahtevkih se uporablja znižan finančni prispevek, kot je predvideno v členu 27(8) Odločbe 2009/470/ES.

Člen 5

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2010.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 17. decembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 93, 10.4.2003, str. 10.

4

(5)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 174, 2.7.1997, str. 1.

6

---

| 18.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/55

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. decembra 2009

o odobritvi zdravstvenih trditev glede učinka v vodi topnega paradižnikovega koncentrata na agregacijo trombocitov in o odobritvi zakonske zaščite podatkov iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10113)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/980/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1) ter zlasti člena 18(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zdravstvene trditve na živilih so v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev. |
| --- | --- |

(1)

Zdravstvene trditve na živilih so v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev.

| (2) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo nacionalnemu pristojnemu organu države članice. Nacionalni pristojni organ veljavne vloge pošlje Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo nacionalnemu pristojnemu organu države članice. Nacionalni pristojni organ veljavne vloge pošlje Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (3) | Agencija po prejemu vloge takoj obvesti druge države članice in Komisijo ter pripravi mnenje o zadevni zdravstveni trditvi. |
| --- | --- |

(3)

Agencija po prejemu vloge takoj obvesti druge države članice in Komisijo ter pripravi mnenje o zadevni zdravstveni trditvi.

| (4) | Komisija ob upoštevanju mnenja Agencije odloči o odobritvi zdravstvenih trditev. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ob upoštevanju mnenja Agencije odloči o odobritvi zdravstvenih trditev.

| (5) | Zaradi spodbujanja inovacij se zdravstvene trditve, ki temeljijo na novo ugotovljenih znanstvenih dokazih in/ali vključujejo zahtevo za zakonsko zaščito podatkov, odobrijo po hitrem postopku. Kadar na zahtevo vlagatelja za zakonsko zaščito podatkov Komisija predlaga omejitev uporabe takšnih podatkov v prid vlagatelja, takšna omejitev v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 1924/2006 preneha veljati po petih letih. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi spodbujanja inovacij se zdravstvene trditve, ki temeljijo na novo ugotovljenih znanstvenih dokazih in/ali vključujejo zahtevo za zakonsko zaščito podatkov, odobrijo po hitrem postopku. Kadar na zahtevo vlagatelja za zakonsko zaščito podatkov Komisija predlaga omejitev uporabe takšnih podatkov v prid vlagatelja, takšna omejitev v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 1924/2006 preneha veljati po petih letih.

| (6) | Družba Provexis Natural Products Ltd. je 7. januarja 2009 v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 predložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z učinki v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I in II na dejavnost trombocitov v krvi zdravih ljudi (vprašanje št. EFSA-Q-2009-00229) (2). Vlagatelj je predlagal naslednjo trditev: „Pomaga ohraniti zdrav krvni obtok in je dober za prekrvavitev“. |
| --- | --- |

(6)

Družba Provexis Natural Products Ltd. je 7. januarja 2009 v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 predložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z učinki v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I in II na dejavnost trombocitov v krvi zdravih ljudi (vprašanje št. EFSA-Q-2009-00229) (2). Vlagatelj je predlagal naslednjo trditev: „Pomaga ohraniti zdrav krvni obtok in je dober za prekrvavitev“.

| (7) | Komisija in države članice so 28. maja 2009 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da je vzročno-posledična povezava med uživanjem v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I in II in navedeno trditvijo utemeljena ter da pomaga pri ohranjanju normalne agregacije trombocitov. Trditev je ob spremembi besedila in upoštevanju zlasti zahteve iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006 treba šteti za skladno z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 ter jo uvrstiti na seznam dovoljenih trditev Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija in države članice so 28. maja 2009 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da je vzročno-posledična povezava med uživanjem v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I in II in navedeno trditvijo utemeljena ter da pomaga pri ohranjanju normalne agregacije trombocitov. Trditev je ob spremembi besedila in upoštevanju zlasti zahteve iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006 treba šteti za skladno z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 ter jo uvrstiti na seznam dovoljenih trditev Skupnosti.

| (8) | Eden od ciljev Uredbe (ES) št. 1924/2006 je zagotoviti, da je zdravstvena trditev resnična, jasna, zanesljiva in za potrošnika uporabna ter da se pri tem upoštevata besedilo in predstavitev trditve. Kadar ima besedilo trditev, ki ga uporabi vlagatelj, za potrošnike enak pomen kot odobrena zdravstvena trditev, ker predstavljata isto povezavo med kategorijo živila, živilom ali njegovo sestavino in zdravjem, je treba te trditve uporabljati pod istimi pogoji, kot so navedeni v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

(8)

Eden od ciljev Uredbe (ES) št. 1924/2006 je zagotoviti, da je zdravstvena trditev resnična, jasna, zanesljiva in za potrošnika uporabna ter da se pri tem upoštevata besedilo in predstavitev trditve. Kadar ima besedilo trditev, ki ga uporabi vlagatelj, za potrošnike enak pomen kot odobrena zdravstvena trditev, ker predstavljata isto povezavo med kategorijo živila, živilom ali njegovo sestavino in zdravjem, je treba te trditve uporabljati pod istimi pogoji, kot so navedeni v Prilogi k tej odločbi.

| (9) | Agencija je v svojem mnenju navedla, da do ugotovitev ne bi prišla brez upoštevanja devetih študij, za katere je vlagatelj zahteval zakonsko zaščito podatkov. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je v svojem mnenju navedla, da do ugotovitev ne bi prišla brez upoštevanja devetih študij, za katere je vlagatelj zahteval zakonsko zaščito podatkov.

| (10) | Komisija je po prejemu mnenja Agencije vlagatelja prosila za nadaljnje pojasnilo utemeljitve glede devetih študij, za katere je vlagatelj zahteval zakonsko zaščito podatkov, in zlasti glede „izključne pravice sklicevanja“ iz člena 21(1)(b) Uredbe (ES) št. 1924/2006. Vse upravičljive informacije, ki jih je predložil vlagatelj, so bile ocenjene. Za sedem neobjavljenih študij velja, da izpolnjujejo zahteve iz člena 21(1) Uredbe (ES) št. 1924/2006. Zato se znanstveni podatki in druge informacije iz sedmih študij v skladu s pogoji iz člena 21(1) navedene uredbe ne smejo uporabiti v prid poznejšega vlagatelja v petih letih od datuma izdaje dovoljenja. Za dve študiji, ki sta bili objavljeni pred predložitvijo vloge za odobritev zdravstvene trditve (3), se šteje, da zaradi objave in omogočenega dostopa javnosti do njiju zakonska zaščita podatkov v zvezi s tema študijama ni utemeljena glede na cilje Uredbe (ES) št. 1924/2006, med katerimi je zaščita naložb inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov v podporo uporabi v skladu z navedeno uredbo, in se zato ne sme odobriti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je po prejemu mnenja Agencije vlagatelja prosila za nadaljnje pojasnilo utemeljitve glede devetih študij, za katere je vlagatelj zahteval zakonsko zaščito podatkov, in zlasti glede „izključne pravice sklicevanja“ iz člena 21(1)(b) Uredbe (ES) št. 1924/2006. Vse upravičljive informacije, ki jih je predložil vlagatelj, so bile ocenjene. Za sedem neobjavljenih študij velja, da izpolnjujejo zahteve iz člena 21(1) Uredbe (ES) št. 1924/2006. Zato se znanstveni podatki in druge informacije iz sedmih študij v skladu s pogoji iz člena 21(1) navedene uredbe ne smejo uporabiti v prid poznejšega vlagatelja v petih letih od datuma izdaje dovoljenja. Za dve študiji, ki sta bili objavljeni pred predložitvijo vloge za odobritev zdravstvene trditve (3), se šteje, da zaradi objave in omogočenega dostopa javnosti do njiju zakonska zaščita podatkov v zvezi s tema študijama ni utemeljena glede na cilje Uredbe (ES) št. 1924/2006, med katerimi je zaščita naložb inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov v podporo uporabi v skladu z navedeno uredbo, in se zato ne sme odobriti.

| (11) | Pri določanju ukrepov iz te odločbe so bile upoštevane pripombe, ki jih je vlagatelj poslal Komisiji v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 1924/2006. |
| --- | --- |

(11)

Pri določanju ukrepov iz te odločbe so bile upoštevane pripombe, ki jih je vlagatelj poslal Komisiji v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

| (12) | Opravljeno je bilo posvetovanje z državami članicami – |
| --- | --- |

(12)

Opravljeno je bilo posvetovanje z državami članicami –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Zdravstvena trditev iz Priloge k tej odločbi se uvrsti na seznam dovoljenih trditev Skupnosti v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

Člen 2

Uporaba znanstvenih podatkov in drugih informacij, vključenih v študijah iz Priloge k tej odločbi, se v skladu s pogoji iz člena 21(1) Uredbe (ES) št. 1924/2006 omeji v prid vlagatelja za pet let od datuma izdaje dovoljenja.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na družbo Provexis Natural Products Ltd., Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Združeno kraljestvo.

V Bruslju, 17. decembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 1101, str. 1–15.

2

The EFSA Journal

(3)  O’Kennedy N, Crosbie L, Whelam S, Luther V, Horgan G, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, Effects of tomato extract on platelet function: a double-blinded crossover study in healthy humans, The American Journal of Clinical Nutrition, 2006, vol. 84, str. 561–569 and O’Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, Effects of antiplatelet components of tomato extract on platelet function in vitro and ex vivo: a time-course cannulation study in healthy humans. American Journal of Clinical Nutrition, 2006, vol. 84, str. 570–579.

3

Effects of tomato extract on platelet function: a double-blinded crossover study in healthy humans

Effects of antiplatelet components of tomato extract on platelet function

and

a time-course cannulation study in healthy humans

---

PRILOGA

| Vlagatelj – naslov | Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil | Trditev | Pogoji uporabe trditve | Pogoji in/ali omejitve uporabe živila in/ali dodatno pojasnilo ali opozorilo | Zaščiteni podatki, katerih uporaba je omejena v prid vlagatelja | Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Provexis Natural Products Ltd., Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Združeno kraljestvo. | V vodi topen paradižnikov koncentrat I in II | V vodi topen paradižnikov koncentrat I in II pomaga pri ohranjanju normalne agregacije trombocitov, ki je pomembna za zdrav krvni obtok. | Informacija potrošniku, da se koristni učinek doseže z dnevnim uživanjem 3 g v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I ali 150 mg v vodi topnega paradižnikovega koncentrata II v do 250 ml sadnih sokov, aromatiziranih pijač ali jogurtovih napitkov (če niso močno pasterizirani) | | 1. | O’ Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, 2003a. Persistence of the antiplatelet effect of a single dose of WSTC equivalent to 2 fresh tomatoes over a 24-hour timecourse. REC št. 02/0269 |

Vlagatelj – naslov

Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil

Trditev

Pogoji uporabe trditve

Pogoji in/ali omejitve uporabe živila in/ali dodatno pojasnilo ali opozorilo

Zaščiteni podatki, katerih uporaba je omejena v prid vlagatelja

Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane

Provexis Natural Products Ltd., Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Združeno kraljestvo.

V vodi topen paradižnikov koncentrat I in II

V vodi topen paradižnikov koncentrat I in II pomaga pri ohranjanju normalne agregacije trombocitov, ki je pomembna za zdrav krvni obtok.

Informacija potrošniku, da se koristni učinek doseže z dnevnim uživanjem 3 g v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I ali 150 mg v vodi topnega paradižnikovega koncentrata II v do 250 ml sadnih sokov, aromatiziranih pijač ali jogurtovih napitkov (če niso močno pasterizirani)

1.

O’ Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, 2003a. Persistence of the antiplatelet effect of a single dose of WSTC equivalent to 2 fresh tomatoes over a 24-hour timecourse. REC št. 02/0269

| 2. | O’ Kennedy et al.2003b. A 42-day randomised, controlled and double-blinded crossover study to evaluate effects of daily WSTC consumption on platelet function, coagulation and some baseline CVD risk markers. REC št. 03/0177. |
| --- | --- |

2.

O’ Kennedy et al.2003b. A 42-day randomised, controlled and double-blinded crossover study to evaluate effects of daily WSTC consumption on platelet function, coagulation and some baseline CVD risk markers. REC št. 03/0177.

| 3. | O’ Kennedy et al.2005. Effects of overconsuming Sirco®, a one-a-day fruit juice drink containing 12g/L WSTC, on platelet function in healthy subjects. REC št. 05/S0802/77. |
| --- | --- |

3.

O’ Kennedy et al.2005. Effects of overconsuming Sirco®, a one-a-day fruit juice drink containing 12g/L WSTC, on platelet function in healthy subjects. REC št. 05/S0802/77.

| 4. | O’ Kennedy et al.2006c. A pilot study to compare the antiplatelet effects of WSTC in healthy subjects, after consumption in two different food matrices. REC št. 06/S0802/60. |
| --- | --- |

4.

O’ Kennedy et al.2006c. A pilot study to compare the antiplatelet effects of WSTC in healthy subjects, after consumption in two different food matrices. REC št. 06/S0802/60.

| 5. | O’ Kennedy et al.2007. A randomised, controlled and double-blinded crossover study to compare the antiplatelet effects of three different formats of WSTC in healthy humans. REC št. 07/S0801/13. |
| --- | --- |

5.

O’ Kennedy et al.2007. A randomised, controlled and double-blinded crossover study to compare the antiplatelet effects of three different formats of WSTC in healthy humans. REC št. 07/S0801/13.

| 6. | Song V, Sheddon A, Horgan G and O’ Kennedy N. Anticoagulatory and anti-inflammatory activities of WSTC in platelets and endothelial cells. Rokopis za objavo; 2008. |
| --- | --- |

6.

Song V, Sheddon A, Horgan G and O’ Kennedy N. Anticoagulatory and anti-inflammatory activities of WSTC in platelets and endothelial cells. Rokopis za objavo; 2008.

| 7. | Zhang F, Song V, Neascu M, Crosbie L, Duncan G, Horgan G, de Roos B and O’ Kennedy N. Flow cytometric and proteomic studies examining the effects of WSTC on platelet function in vitro. Neobjavljeno, 2007/2008. |
| --- | --- |

7.

Zhang F, Song V, Neascu M, Crosbie L, Duncan G, Horgan G, de Roos B and O’ Kennedy N. Flow cytometric and proteomic studies examining the effects of WSTC on platelet function in vitro. Neobjavljeno, 2007/2008.

Q-2009-00229

---