# Úradný vestník C 34/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.034.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 34 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5311. februára 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.034.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 34

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5311. februára 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 034/01 | Výmenný kurz eura | 1 |
| | INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU |
| | Dozorný úrad EZVO |
| 2010/C 034/02 | Dni pracovného pokoja v roku 2010: Členské štáty EHP EZVO a inštitúcie EHP | 2 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 034/01

Výmenný kurz eura

1

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

2010/C 034/02

Dni pracovného pokoja v roku 2010: Členské štáty EHP EZVO a inštitúcie EHP

2

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 034/03 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 3 |
| 2010/C 034/04 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 8 |
| 2010/C 034/05 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 11 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2010/C 034/03

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

3

2010/C 034/04

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

8

2010/C 034/05

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

2010/C 034/06

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 11.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/1

---

Výmenný kurz eura (1)

10. februára 2010

2010/C 34/01

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3740 |
| JPY | Japonský jen | 123,01 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4449 |
| GBP | Britská libra | 0,87980 |
| SEK | Švédska koruna | 10,0335 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4658 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,1110 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 26,108 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 271,55 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7091 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,0663 |
| RON | Rumunský lei | 4,1180 |
| TRY | Turecká líra | 2,0791 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5700 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4667 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,6766 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9827 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9483 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 591,64 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,5998 |
| CNY | Čínsky juan | 9,3847 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3230 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 871,34 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7149 |
| PHP | Filipínske peso | 63,800 |
| RUB | Ruský rubeľ | 41,5800 |
| THB | Thajský baht | 45,576 |
| BRL | Brazílsky real | 2,5411 |
| MXN | Mexické peso | 17,9438 |
| INR | Indická rupia | 63,8840 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3740

JPY

Japonský jen

123,01

DKK

Dánska koruna

7,4449

GBP

Britská libra

0,87980

SEK

Švédska koruna

10,0335

CHF

Švajčiarsky frank

1,4658

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,1110

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

26,108

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

271,55

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7091

PLN

Poľský zlotý

4,0663

RON

Rumunský lei

4,1180

TRY

Turecká líra

2,0791

AUD

Austrálsky dolár

1,5700

CAD

Kanadský dolár

1,4667

HKD

Hongkongský dolár

10,6766

NZD

Novozélandský dolár

1,9827

SGD

Singapurský dolár

1,9483

KRW

Juhokórejský won

1 591,64

ZAR

Juhoafrický rand

10,5998

CNY

Čínsky juan

9,3847

HRK

Chorvátska kuna

7,3230

IDR

Indonézska rupia

12 871,34

MYR

Malajzijský ringgit

4,7149

PHP

Filipínske peso

63,800

RUB

Ruský rubeľ

41,5800

THB

Thajský baht

45,576

BRL

Brazílsky real

2,5411

MXN

Mexické peso

17,9438

INR

Indická rupia

63,8840

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

| 11.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/2

---

Dni pracovného pokoja v roku 2010: Členské štáty EHP EZVO a inštitúcie EHP

2010/C 34/02

| 2010 | Island | Lichtenštajnsko | Nórsko | Dozorný úrad EZVO | Súdny dvor EZVO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. január | X | X | X | X | X |
| 2. január | | X | | | |
| 6. január | | X | | | |
| 2. február | | X | | | |
| 19. marec | | X | | | |
| 1. apríl | X | | X | | |
| 2. apríl | X | X | X | X | |
| 5. apríl | X | X | X | X | X |
| 22. apríl | X | | | | |
| 1. máj | X | X | X | X | X |
| 13. máj | X | X | X | X | X |
| 14. máj | | | | X | |
| 17. máj | | | X | | |
| 24. máj | X | X | X | X | X |
| 3. jún | | X | | | |
| 17. jún | X | | | | |
| 23. jún | | | | | X |
| 2. august | X | | | | |
| 8. september | | X | | | |
| 1. november | | X | | X | X |
| 8. december | | X | | | |
| 25. december | X | X | X | X | X |
| 26. december | X | X | X | X | X |
| 31. december | | X | | | |

2010

Island

Lichtenštajnsko

Nórsko

Dozorný úrad EZVO

Súdny dvor EZVO

1. január

X

X

X

X

X

2. január

X

6. január

X

2. február

X

19. marec

X

1. apríl

X

X

2. apríl

X

X

X

X

5. apríl

X

X

X

X

X

22. apríl

X

1. máj

X

X

X

X

X

13. máj

X

X

X

X

X

14. máj

X

17. máj

X

24. máj

X

X

X

X

X

3. jún

X

17. jún

X

23. jún

X

2. august

X

8. september

X

1. november

X

X

X

8. december

X

25. december

X

X

X

X

X

26. december

X

X

X

X

X

31. december

X

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 11.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/3

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 34/03

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

č. ES: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Grécko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6 – | Ovocie, zelenina a obilniny čerstvé alebo spracované |
| --- | --- |

Trieda 1.6 –

Ovocie, zelenina a obilniny čerstvé alebo spracované

3.2.   Opis výrobku, ku ktorému sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Sušené, lúpané a drvené klíčne listy hrachoru popínavého Lathyrus clymenum L. (z čeľade bôbovité – Fabaceae), žltkastej farby, tvaru splošteného disku s priemerom približne 2 mm a maximálnym obsahom vlhkosti 13 %. Vyznačujú sa vysokým obsahom bielkovín a zvýšeným obsahom uhľohydrátov. Pre svoje fyzické a chemické vlastnosti sa Fava Santorinis ľahko varí (má veľmi krátku dobu varu) a dodáva varenému výrobku a jedlám z neho pripravených jedinečné organoleptické kvality, ako napríklad jemnú, ľahkú štruktúru a mierne sladkastú chuť.

3.3.   Suroviny:

—

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Špecifické kvality Fava Santorinis sa formujú počas týchto výrobných štádií: kultúra rastliny Lathyrus Clymenum L (hrachor), zrenie (sušenie) jej semien, lúpanie a balenie. Jednotlivé štádia sa musia odohrávať v určenej oblasti, pretože jedinečný charakter výrobku spočíva v typických environmentálnych a kultivačných podmienkach a v procese sušenia (využívanie pôdy na Santorini), pričom najväčším rizikom zmeny vlastností Fava Santorinis je zmena týchto parametrov.

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

Proces balenia by sa mal vykonávať v rámci určenej zemepisnej oblasti, aby sa tak zaručila kvalita a zabezpečila účinná kontrola pôvodu konečného výrobku. Vhodné balenie spracovaného výrobku by sa malo uskutočniť hneď a bezprostredne po olúpaní a oddelení klíčnych listov, aby sa tak zabránilo zvlhnutiu konečného výrobku. Balenie výrobku mimo Santorini by si vyžadovalo prepravu vo veľkom na mori, kde vzniká vysoké riziko zvlhnutia a napadnutia škodcami a chorobami, čo by predstavovalo znehodnotenie kvality výrobku.

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

—

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, v ktorej sa pestuje a spracúva Fava Santorinis zahŕňa ostrovy Thira (Santorini), Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani a Askania v kraji Kyklady v regióne južného Egejského mora v Gréckej republike.

Všetky tieto ostrovy majú vulkanickú pôdu a veľmi osobitnú mikroklímu. Klimatické podmienky tohto regiónu (podrobnejšie opísané v bode 5.1 a) sú teplé a suché, s množstvom slnečného svitu, s prevažne severným vetrom (meltemia) a priemernou ročnou relatívnou vlhkosťou 71 %.

5.   Spojitosť so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

| a) | Podnebie: uvedené údaje sa považujú za osobitné klimatické podmienky, ktoré majú pre kvalitu Fava Santorinis zásadný význam.






  1. | Priemerná ročná relatívna vlhkosť 71 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Podnebie: uvedené údaje sa považujú za osobitné klimatické podmienky, ktoré majú pre kvalitu Fava Santorinis zásadný význam.

1.

Priemerná ročná relatívna vlhkosť 71 %,

| 2. | maximálne ročné množstvo zrážok je 370 mm, |
| --- | --- |

2.

maximálne ročné množstvo zrážok je 370 mm,

| 3. | prevažujúci severný vietor počas celého roka, |
| --- | --- |

3.

prevažujúci severný vietor počas celého roka,

| 4. | ročná priemerná teplota 17,5 °C, |
| --- | --- |

4.

ročná priemerná teplota 17,5 °C,

| 5. | 202 dní slnečného svitu v roku, |
| --- | --- |

5.

202 dní slnečného svitu v roku,

| 6. | prakticky žiaden mráz. |
| --- | --- |

6.

prakticky žiaden mráz.

| b) | Pôda: materský substrát vulkanickej pôdy, ktorá sa nachádza prakticky na celom ostrove Santorini, pozostáva z treťohorných usadenín thérskych pôd, pemzy a lávy. Tieto pôdy sú charakterizované ako hlboké s malou alebo strednou tvorbou eróznych výmoľov a miernym sklonom svahu. Vo všeobecnosti majú tieto pôdy jemnú štruktúru a neobsahujú žiadne základné anorganické živiny, ako sú draslík alebo dusík. Takisto neobsahujú organickú hmotu. Zdroje vody sú minimálne alebo neexistujú vôbec. |
| --- | --- |

b)

Pôda: materský substrát vulkanickej pôdy, ktorá sa nachádza prakticky na celom ostrove Santorini, pozostáva z treťohorných usadenín thérskych pôd, pemzy a lávy. Tieto pôdy sú charakterizované ako hlboké s malou alebo strednou tvorbou eróznych výmoľov a miernym sklonom svahu. Vo všeobecnosti majú tieto pôdy jemnú štruktúru a neobsahujú žiadne základné anorganické živiny, ako sú draslík alebo dusík. Takisto neobsahujú organickú hmotu. Zdroje vody sú minimálne alebo neexistujú vôbec.

5.2.   Špecifické vlastnosti výrobku:

Jedinečnosť Fava Santorinis spočíva v tom, že sa získava z osobitného druhu rastliny t. j. Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých. Táto rastlina sa pestuje výhradne v určenej oblasti a iba na účely produkcie Fava Santorinis.

Osobitné kvality výrobku vyplývajú z jeho jedinečného pôvodu, ktorým sa odlišuje od podobných výrobkov. Jeho hlavné vlastnosti sú:

Fyzikálne vlastnosti: Fava Santorinis pozostáva z oddelených klíčnych listov semien žltkastej farby, ktoré majú tvar splošteného disku s priemerom približne 2 mm a maximálnym obsahom vlhkosti 13 %. Percentuálny podiel rozdrvených klíčnych listov je rôzny, od 1 % do 5 % v závislosti od výrobného procesu.

Chemické vlastnosti: vďaka pôdnym a poveternostným podmienkam a odrode rastliny má Fava Santorinis veľmi vysoký obsah uhľohydrátov (63 %) a bielkovín (20 %).

Je potrebné poznamenať, že Fava Santorinis dodáva potravinám určité osobitné organoleptické vlastnosti, ktoré ich odlišujú od ostatných strukovinových jedál. Preto sa Fava Santorinis vysoko cení. Jeho typické vlastnosti sú:

jemná, ľahká štruktúra: je spôsobená malými rozmermi a rovnorodosťou klíčnych listov a ich vysokým obsahom uhľohydrátov.

Trvanlivosť výrobku: je spôsobená vysokým stupňom dehydratácie a čistoty semien.

Jednoduchá príprava: malé rozmery a rovnorodosť klíčnych listov, spolu s vysokým obsahom uhľohydrátov sú dôvodom krátkej doby varu a spotreby minimálneho množstva vody.

Chuť: cukry, ktoré sa nachádzajú v rastlinnom pletive dodávajú výrobku jeho chuť, ktorá je sladkastá, na rozdiel od podobných výrobkov, ktoré majú horkejšiu chuť.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku:

Rôzne osobitné charakteristiky Fava Santorinis vyjadrené fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami aj organoleptickými vlastnosťami potravín pripravených z Fava Santorinis sú výsledkom kombinácie environmentálnych faktorov, miestnych postupov a jedinečných genetických zdrojov.

Kultúra rastliny Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých pochádza už z antických čias a jeho osobitné vlastnosti sú známe už od tohto obdobia. Fava Santorinis sa preto vysoko cení v porovnaní s ostatnými podobnými výrobkami.

| a) | Akosť: ako už bolo uvedené, rozvoj osobitných kvalít Fava Santorinis je výsledkom kombinácie troch faktorov. Vplyv každého z týchto faktorov je stručne opísaný nižšie. | Genetický materiál: už od antických čias sa odroda rastliny, ktorá produkuje Fava Santorinis (Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých) pestuje výhradne na ostrove Santorini a malých ostrovoch v jeho okolí. Príčinou sú osobitné pôdne a poveternostné podmienky prevládajúce na týchto ostrovoch, ktoré znamenajú, že pestovanie iných odrôd určených na produkciu hrachoru je veľmi náročné až nemožné. Semená, ktoré sa zozbierajú po mlátení ako posledné, sa zvyčajne odložia na siatie na nasledujúci rok. Tento postup zaručuje, že táto rastlina, ktorá je špecifickou miestnou odrodou strukoviny a používa sa výhradne na produkciu renomovanej odrody Fava Santorinis, sa pestuje na ostrove Santorini bez prestávky už 3 500 rokov.

  Lathyrus clymenum L. dodáva Fava Santorinis jeho fyzické vlastnosti, keďže tieto vlastnosti sú spojené s osobitným fenotypickým prejavom významných druhových charakteristík, ako sú veľkosť a farba klíčnych listov. Osobitné chemické zloženie klíčnych listov je takisto geneticky zaručenou akostnou charakteristikou. |
| --- | --- | --- |

a)

Akosť: ako už bolo uvedené, rozvoj osobitných kvalít Fava Santorinis je výsledkom kombinácie troch faktorov. Vplyv každého z týchto faktorov je stručne opísaný nižšie.

Genetický materiál: už od antických čias sa odroda rastliny, ktorá produkuje Fava Santorinis (Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých) pestuje výhradne na ostrove Santorini a malých ostrovoch v jeho okolí. Príčinou sú osobitné pôdne a poveternostné podmienky prevládajúce na týchto ostrovoch, ktoré znamenajú, že pestovanie iných odrôd určených na produkciu hrachoru je veľmi náročné až nemožné. Semená, ktoré sa zozbierajú po mlátení ako posledné, sa zvyčajne odložia na siatie na nasledujúci rok. Tento postup zaručuje, že táto rastlina, ktorá je špecifickou miestnou odrodou strukoviny a používa sa výhradne na produkciu renomovanej odrody Fava Santorinis, sa pestuje na ostrove Santorini bez prestávky už 3 500 rokov.

Lathyrus clymenum L. dodáva Fava Santorinis jeho fyzické vlastnosti, keďže tieto vlastnosti sú spojené s osobitným fenotypickým prejavom významných druhových charakteristík, ako sú veľkosť a farba klíčnych listov. Osobitné chemické zloženie klíčnych listov je takisto geneticky zaručenou akostnou charakteristikou.

| | Pracovné postupy: nízky obsah vlhkosti v semenách a nízke percento rozdrvených klíčnych listov sú výsledkom miestnych pracovných postupov, ktoré sa týkajú jedinečnej kultúry rastliny Lathyrus clymenum L., ako aj spracovania jej semien.
  Metódy siatia, zberu a mlátenia odzrkadľujú špecifické kultivačné postupy, ktoré sú prispôsobené miestnemu prostrediu a výber reprodukčného materiálu na nasledujúci rok zabezpečuje kontinuitu plodiny.
  Vyvinuli sa osobitné pracovné postupy týkajúce sa zrenia semien, ktoré pozostávajú z dvoch hlavných prvkov, ktoré spájajú produkciu Fava Santorinis s prostredím ostrova: využívanie miestnej pôdy a vykopaných skladov na uchovávanie a skladovanie semien. Takýto postup chráni semená pred škodcami a prispieva k dosiahnutiu požadovanej tvrdosti, aby sa mohli ďalej spracovávať bez toho, aby sa rozdrvili. |
| --- | --- |

Pracovné postupy: nízky obsah vlhkosti v semenách a nízke percento rozdrvených klíčnych listov sú výsledkom miestnych pracovných postupov, ktoré sa týkajú jedinečnej kultúry rastliny Lathyrus clymenum L., ako aj spracovania jej semien.

Metódy siatia, zberu a mlátenia odzrkadľujú špecifické kultivačné postupy, ktoré sú prispôsobené miestnemu prostrediu a výber reprodukčného materiálu na nasledujúci rok zabezpečuje kontinuitu plodiny.

Vyvinuli sa osobitné pracovné postupy týkajúce sa zrenia semien, ktoré pozostávajú z dvoch hlavných prvkov, ktoré spájajú produkciu Fava Santorinis s prostredím ostrova: využívanie miestnej pôdy a vykopaných skladov na uchovávanie a skladovanie semien. Takýto postup chráni semená pred škodcami a prispieva k dosiahnutiu požadovanej tvrdosti, aby sa mohli ďalej spracovávať bez toho, aby sa rozdrvili.

| | Prostredie: vplyv prostredia sa týka kultúry Lathyrus clymenum L., rozvoja jej kvantitatívnych vlastností, ako sú chemické zloženie klíčnych listov a prítomnosť jedinečných výrobných faktorov, ako je miestna pôda.
  Osobitnými environmentálnymi podmienkami, ktoré viedli k selekcii rastliny Lathyrus clymenum L. a k tvorbe jej kultivačných metód sú silný vietor, obmedzené vodné zdroje a neúrodná pôda. Keďže je to plazivá a zároveň suchomilná rastlina, je chránená pred silným vetrom a dokáže prežiť v takmer púštnych podmienkach. Naviac, vďaka svojej schopnosti zadržiavať atmosférický dusík, je táto rastlina schopná vydržať nedostatok základných živín. Najpresvedčivejším dôkazom, že sa táto rastlina prispôsobila prostrediu na ostrove Santorini je skutočnosť, že prežila výbuch sopky.
  Nedostatok vody vysvetľuje vysoký obsah cukru v rastline, ktorý jej umožňuje lepšie absorbovať vodu osmotickým procesom. |
| --- | --- |

Prostredie: vplyv prostredia sa týka kultúry Lathyrus clymenum L., rozvoja jej kvantitatívnych vlastností, ako sú chemické zloženie klíčnych listov a prítomnosť jedinečných výrobných faktorov, ako je miestna pôda.

Osobitnými environmentálnymi podmienkami, ktoré viedli k selekcii rastliny Lathyrus clymenum L. a k tvorbe jej kultivačných metód sú silný vietor, obmedzené vodné zdroje a neúrodná pôda. Keďže je to plazivá a zároveň suchomilná rastlina, je chránená pred silným vetrom a dokáže prežiť v takmer púštnych podmienkach. Naviac, vďaka svojej schopnosti zadržiavať atmosférický dusík, je táto rastlina schopná vydržať nedostatok základných živín. Najpresvedčivejším dôkazom, že sa táto rastlina prispôsobila prostrediu na ostrove Santorini je skutočnosť, že prežila výbuch sopky.

Nedostatok vody vysvetľuje vysoký obsah cukru v rastline, ktorý jej umožňuje lepšie absorbovať vodu osmotickým procesom.

| b) | Povesť: zmienky o prítomnosti Fava Santorinis v určenej oblasti siahajú do 16. storočia pred n. l., ako potvrdzujú archeologické nálezy z neskorej doby bronzovej v Akrotiri (časti „západný dom“). Našli sa tu totiž zvyšky uskladnených semien, ktoré boli identifikované ako semená Lathyrus clymenum L.
  Názov „fava“ sa po prvýkrát v písomných zmienkach objavil v 6. až 5. storočí pred n. l., a to v častiach nezachovanej Aischylovej tragédie, kde sa tento termín používa na označenie jedla chudobných.
  Prvá spojitosť medzi názvom „fava“ a potravinou, ktorú dnes poznáme, pochádza z 2. storočia n. l., keď Dioskourides uvádza „favu“ ako latinský názov pre bôb obyčajný (Vicia faba L.), najbežnejšiu strukovinu, z ktorej sa pripravujú pokrmy.
  V 6. storočí n. l. spomína Cyril zo Skytopolisu používanie „pisarie“, teda drobného hrachu, na prípravu „favy“, a tak po prvýkrát v literárnom texte stanovil spojitosť starogréckeho pojmu „arakiskos“ a produkciou „favy“.
  „Fava“ bola, ako jeden z tradičných produktov ostrova Santorini, zaradená na štvrtom mieste najdôležitejších plodín ostrova v zápisoch z roku 1850. V roku 1914 sa Gennadios zmieňuje o jej vynikajúcej kvalite, pričom ako rastlinu, z ktorej sa Fava Santorinis produkuje uvádza „hrach“. Tento vzájomný vzťah sa spomína v mnohých zdrojoch z 20. storočia, avšak až v roku 1943 identifikoval Rechinger miestnu rastlinu ako Lathyrus clymenum L.
  Až v 21. storočí sa objasnilo, že miestny tradičný názov „arakas“ (hrach) sa vzťahuje na Lathyrus clymenum L. S cieľom pripraviť tento dokument sa zaslali vzorky uvedenej rastliny do laboratória rastlinnej taxonómie Poľnohospodárskej univerzity v Aténach, kde sa identifikovali ako Lathyrus clymenum L.
  Z uvedeného jasne vyplýva, že rastlina Fava Santorinis sa v tejto oblasti nepretržite pestovala viac ako 3 600 rokov. |
| --- | --- |

b)

Povesť: zmienky o prítomnosti Fava Santorinis v určenej oblasti siahajú do 16. storočia pred n. l., ako potvrdzujú archeologické nálezy z neskorej doby bronzovej v Akrotiri (časti „západný dom“). Našli sa tu totiž zvyšky uskladnených semien, ktoré boli identifikované ako semená Lathyrus clymenum L.

Názov „fava“ sa po prvýkrát v písomných zmienkach objavil v 6. až 5. storočí pred n. l., a to v častiach nezachovanej Aischylovej tragédie, kde sa tento termín používa na označenie jedla chudobných.

Prvá spojitosť medzi názvom „fava“ a potravinou, ktorú dnes poznáme, pochádza z 2. storočia n. l., keď Dioskourides uvádza „favu“ ako latinský názov pre bôb obyčajný (Vicia faba L.), najbežnejšiu strukovinu, z ktorej sa pripravujú pokrmy.

V 6. storočí n. l. spomína Cyril zo Skytopolisu používanie „pisarie“, teda drobného hrachu, na prípravu „favy“, a tak po prvýkrát v literárnom texte stanovil spojitosť starogréckeho pojmu „arakiskos“ a produkciou „favy“.

„Fava“ bola, ako jeden z tradičných produktov ostrova Santorini, zaradená na štvrtom mieste najdôležitejších plodín ostrova v zápisoch z roku 1850. V roku 1914 sa Gennadios zmieňuje o jej vynikajúcej kvalite, pričom ako rastlinu, z ktorej sa Fava Santorinis produkuje uvádza „hrach“. Tento vzájomný vzťah sa spomína v mnohých zdrojoch z 20. storočia, avšak až v roku 1943 identifikoval Rechinger miestnu rastlinu ako Lathyrus clymenum L.

Až v 21. storočí sa objasnilo, že miestny tradičný názov „arakas“ (hrach) sa vzťahuje na Lathyrus clymenum L. S cieľom pripraviť tento dokument sa zaslali vzorky uvedenej rastliny do laboratória rastlinnej taxonómie Poľnohospodárskej univerzity v Aténach, kde sa identifikovali ako Lathyrus clymenum L.

Z uvedeného jasne vyplýva, že rastlina Fava Santorinis sa v tejto oblasti nepretržite pestovala viac ako 3 600 rokov.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/8

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 34/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„PRLEŠKA TÜNKA“

ES č.:SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Adresa: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Názov:

Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Adresa:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Fax

+386 14789055

e-mail:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Žiadateľ:

| Názov: | Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot |
| --- | --- |
| Adresa: | Križevci 11 |
| SI-9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Názov:

Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot

Adresa:

Križevci 11

SI-9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel.

+386 25888144

Fax

—

e-mail:

—

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3.   Druh výrobku:

| Skupina 1.2. | Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2.

Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

4.   Špecifikácia:

[prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006]

4.1.   Názov:

„Prleška tünka“

4.2.   Opis:

Výrobok „prleška tünka“ pozostáva z mäsa a mletej masti. Časti mäsa (nožičiek, roštenky, sviečkovice alebo pliecka) sú solené, spracované suchým teplom a údené. Masť sa pripravuje tepelným spracovaním nakrájanej chrbtovej slaniny, následne sa zomelie a okorení. Mäso a masť spolu zrejú v nádobe aspoň 30 dní.

Výrobok „prleška tünka“ vždy pozostáva z mäsa a masti. Mäso má rovnomernú svetloružovú farbu typickú pre solené a tepelne spracované mäso bez sivého, tmavého alebo iného odfarbenia. Masť má krémovo bielu farbu, je vhodne rozotierateľná a má primeranú štruktúru, obsahuje kúsky veľkosti zrnka ryže a má charakteristickú chuť.

Mäso má chuť dozretého, soleného, údeného mäsa a je primerane slané s harmonickou, zreteľnou chuťou korenia. Chuť masti musí byť charakteristická.

4.3.   Zemepisná oblasť:

Výrobok „prleška tünka“ sa vyrába v zemepisnej oblasti Prlekija, ktorá zahŕňa obce Ljutomer, Razkrižje, Križevci, Veržej, Sveti Jurij, Radenci, Gornja Radgona a Ormož.

4.4.   Dôkaz o pôvode:

Všetci výrobcovia musia mať sídlo v uvedenej zemepisnej oblasti.

Každý výrobca musí viesť záznamy o údajoch, ktoré potvrdzujú súlad s požiadavkami špecifikácie výrobku „prleška tünka“. Výrobcovia musia viesť podrobné záznamy o dodaných surovinách, výrobnom procese, procese dozrievania, mikrobiologickej analýze a organoleptickej analýze, ako aj o množstvách vyrobeného a predaného výrobku „prleška tünka“. Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot (Združenie na podporu a ochranu špecialít z oblasti Prlekija) kontroluje sídlo výrobcov a ich záznamy obsahujúce dôkaz o súlade s požadovanými predpismi a špecifikáciou. Združenie takisto vedie zoznam výrobcov. Celý výrobný proces, od spracovania surovín až po konečný výrobok je vysledovateľný vďaka prísnym kontrolám, ktoré sa uskutočňujú v súvislosti s každým výrobcom. Výrobcov kontroluje aj nezávislý kontrolný orgán, ktorý spĺňa požiadavky európskej normy EN 45011.

4.5.   Spôsob výroby:

Výrobok „prleška tünka“ pozostáva z mäsa a masti.

Mäso z nožičiek, roštenky, sviečkovice alebo pliecka, zbavené kosti, kože a povrchového tuku sa ošetruje s 2,4 až 2,8 % konzervačnej soli vo vzťahu k hmotnosti čerstvého mäsa (NaNO2 v povolenej koncentrácii 0,5 – 0,6 %). Môže sa pridať až 0,5 % cukru. Pridanie soľného roztoku do mäsa je zakázané. Ďalšie koreniny, ktoré sa môžu použiť pri príprave mäsa, sú čierne korenie, cesnak, rasca a bobkový list. Teplota ošetrenia sa musí pohybovať medzi 0 až 80 °C. Rovnomerne ošetrené mäso sa ďalej spracúva suchým teplom a údením.

Masť sa pripravuje tepelným spracovaním chrbtovej slaniny, ktorá sa potom melie na kúsky s veľkosťou 6 – 8 mm a solí s 2 – 2,4 % hrubou soľou a môže sa dochutiť čiernym korením a cesnakom.

Na výrobu výrobku „prleška tünka“ sa pripravené mäso a masť ukladajú v striedavých vrstvách do nádoby, ktorá sa nazýva tünka. Spodnou vrstvou v nádobe je masť, ďalšia je vrstva mäsa, vrstva masti a pokračuje to týmto spôsobom. Vrchnou vrstvou je vždy masť. Keď sa kusy mäsa navrstvia na masti, nesmú sa navzájom dotýkať. Mäso a masť spolu dozrievajú v nádobe aspoň 30 dní.

Výrobok „prleška tünka“ sa uskladňuje v uzavretých nádobách pri teplote do 12 °C.

Balený výrobok „prleška tünka“ môže mať akúkoľvek hmotnosť, avšak pomer medzi mäsom a masťou musí byť medzi 60:40 a 70:30.

Balené výrobky „prleška tünka“ obsahujú stanovený podiel masti a mäsa, ktoré sa pred balením vyjmú z nádob na dozrievanie. Aby sa zachovali osobitné kvalitatívne a organoleptické vlastnosti výrobku „prleška tünka“, najmä mikrobiologická bezpečnosť konečného výrobku, je nevyhnutné baliť výrobok v určenej zemepisnej oblasti hneď po dozretí. Môže byť vákuovo balený alebo balený v modifikovanej atmosfére.

4.6.   Spojenie:

Ochrana výrobku „prleška tünka“ sa zakladá na tradícii osobitnej technológie používanej na jeho výrobu, ktorá prispieva k jeho charakteristickým organoleptikým vlastnostiam.

Oblasť Prlekija je už od pradávna známa chovom ošípaných. Poľnohospodári začali vyrábať výrobok „prleška tünka“ najmä vďaka konzervovaniu mäsa počas roka. Takto začali vrstviť mäso v mletej masti, ktorú predtým čiastočne roztopili, nasolili a vychladili (sloveso tünkati znamená vrstviť). Veľkú drevenú nádobu, v ktorej „nakladali“ mäso, nazývali tünka a tento výraz sa používa dodnes.

Záznamy z roku 1487 dokazujú, že tünka bola známa v mnohých farnostiach a v mnohých mestách zemepisnej oblasti.

Podľa zachovaných záznamov bola Prlekija na konci 18. storočia známa vďaka mletej masti, slanine, suchému bravčovému mäsu a špeciálnym dreveným nádobám – tünkas, v ktorých sa táto špecialita už v tom čase konzervovala.

Takto sa z generácie na generáciu zachovávala výroba výrobku „prleška tünka“ ako tradičná metóda konzervovania mäsa počas roka.

Početné štúdie poukázali na skutočnosť, že osobitná technológia výroby a označovania výrobku „prleška tünka“ sa zachovala práve v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.3, v ktorej sa v súčasnosti výrobok vyrába modernejším spôsobom, pričom sa zachováva celá tradícia pôvodného spôsobu výroby.

V súčasnosti povesť výrobku „prleška tünka“ zdôrazňujú početné osvedčenia a odmeny, ktoré mu boli udelené na základe skúšok. Ešte aj dnes je tradičným jedlom v regióne Prlekija krajec čierneho chleba, natretý masťou a kúskom mäsa tünka, spolu s nakladačkou ako prílohou.

4.7.   Kontrolný orgán:

| Názov: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Adresa: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Názov:

Bureau Veritas, d.o.o.

Adresa:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Fax

+386 14747602

e-mail:

info@bureauveritas.si

4.8.   Označenie:

Výrobcovia výrobku „prleška tünka“, ktorí spĺňajú podmienky uvedené v špecifikácii a túto skutočnosť potvrdzuje osvedčenie, musia svoje výrobky označiť názvom výrobku „prleška tünka“, spoločným symbolom vo forme drevenej nádoby (tünka), symbolom národnej kvality a zodpovedajúcim symbolom Spoločenstva.

Okrem informácií, ktoré sa vyžadujú na základe uplatňovaných právnych predpisov musí vyhlásenie o výrobku zahŕňať aj názov časti mäsa (nožičky, roštenka, sviečkovica alebo pliecko), a pomer mäsa a tuku. Chrbát/roštenka a zadná roštenka sa môžu uviesť ako šnita a pliecko sa môže uviesť ako šijak. Pomer mäsa a tuku sa vždy musí uvádzať tak, aby celková suma predstavovala 100.

Image

---

| 11.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/11

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 34/05

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku voči žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL“/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND“/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN“

EG-Nr.: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„Schrobenhausener Spargel“/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land“/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku [podľa prílohy II k nariadeniu (EK) č. 1898/2006]:

| Trieda 1.6. | Čerstvé alebo spracované ovocie, zelenina a obilniny |
| --- | --- |

Trieda 1.6.

Čerstvé alebo spracované ovocie, zelenina a obilniny

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Špargľa „Schrobenhausener Spargel“, Spargel aus dem Schrobenhausener Land, Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen (ďalej len „Schrobenhausener Spargel“) sú jedlé výhonky byliny Aspargus officinalis, ktoré sa predávajú neočistené alebo očistené. „Schrobenhausener Spargel“ sa pestuje metódami šetrnými voči životnému prostrediu, podľa pravidiel dobrej odbornej praxe.

Biela špargľa „Schrobenhausener Spargel“ vrátane farebných typov biela a fialová môže byť dlhá maximálne 22 cm a zelená špargľa maximálne 27 cm.

„Schrobenhausener Spargel“ sa pripravuje podľa normy UNECE-Standard FFV04 (Asparagus).

Chuť špargle „Schrobenhausener Spargel“ sa vyznačuje typicky silnou, mierne orechovitou arómou.

Vyrezávanie jeden až dvakrát denne a zodpovedajúce šetrné zaobchádzanie so špargľou po zbere sú pre spotrebiteľa zárukou čerstvosti špargle Schrobenhausener Spargel bez ohľadu na spôsob jej distribúcie.

3.3.   Suroviny (len pre spracované poľnohospodárske výrobky):

—

3.4.   Krmivo (len pre výrobky živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

„Schrobenhausener Spargel“ sa môže pestovať len na vymedzených ohraničených plochách.

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

Na účel zachovania kvality sa vyrezaná špargľa po zbere šokovo chladí. Výhonky sa odborne režú na požadovanú dĺžku a triedia. Následne sa skladujú, pričom je nutná teplota 1 až 2 °C a vysoká vlhkosť vzduchu. Špargľa sa musí u výrobcu bez prerušenia chladiť.

Obsah balení musí byť rovnomerný, t. zn. každé balenie môže obsahovať len špargľu z regiónu Schrobenhausen (pozri bod 4) rovnakej akosti, sfarbenia a veľkosti. Viditeľná časť balenia musí okrem toho byť reprezentatívna za celkový obsah.

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

Na účel predaja sa „Schrobenhausener Spargel“ musí označiť týmto obrázkom:

Image

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Bavorská oblasť pestovania „Schrobenhausener Spargel“ zahŕňa obce Aichach, Aresing, Berg im Gau, Brunnen, Gachenbach, Geisenfeld, Gerolsbach, Hohenwart, Inchenhofen, Karlskron, Kühbach, Langenmosen, Pfaffenhofen an der Ilm, Pörnbach, Pöttmes, Reichertshofen, Rohrbach, Schrobenhausen a Waidhofen, ktoré patria do okresov Neuburg-Schrobenhausen, Aichach-Friedberg a Pfaffenhofen an der Ilm.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Meno mesta Schrobenhausen je nerozlučiteľne späté s jeho najznámejším výrobkom, špargľou „Schrobenhausener Spargel“, čo dokazuje aj skutočnosť, že už celé desaťročia sa používa logo s vyobrazenou siluetou mesta Schrobenhausen.

Doteraz najstarší písomný doklad o pestovaní špargle v meste Schrobenhausen a jeho okolí pochádza z roku 1851 (článok z mestského týždenníka z 12. júla 1851).

Už v roku 1856 dodával gróf von Sandizell špargľu do mníchovských panských pánov. V roku 1913 vysadil Christian Schad pochádzajúci z mesta Groß-Gerau svoje prvé špargľovisko v rámci veľkoplošného pestovania.

V oblasti pestovania prevládajú priaznivé podmienky. Nachádzajú sa tu prevažne piesčité pôdy, ktoré prechádzajú do ľahkých treťohorných pôd s charakteristickým podielom jemnozrnného piesku a hliny. Tieto pôdy sa na jar rýchlo zohrejú, ľahko sa obrábajú a umožňujú rýchly a rovný rast.

Sú to ľahké piesčité hlboké pôdy, ktoré dobre prepúšťajú vzduch. „Schrobenhausener Spargel“ sa pestuje len na týchto pôdnych druhoch:

| | piesčité (S) |
| --- | --- |

piesčité (S)

| | stredne hlinité (Sl) |
| --- | --- |

stredne hlinité (Sl)

| | hlinité (lS) |
| --- | --- |

hlinité (lS)

| | silne hlinité (SL) |
| --- | --- |

silne hlinité (SL)

Pestovateľská oblasť regiónu Schrobenhausen sa nachádza v nadmorskej výške pribl. 400 m. Priemerná ročná teplota je 7,5 °C; ročný úhrn zrážok je 827 mm (podľa množstva zrážok za posledných 25 rokov), pričom v mesiacoch jún až august je priemerný úhrn zrážok 280 mm.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

Kvalita špargle „Schrobenhausener Spargel“ je výsledkom opísaných klimatických predpokladov, ako aj pôdnych druhov vo vymedzenej oblasti.

Ako preukázala anketa Technickej univerzity v Mníchove, tento výrobok sa medzi spotrebiteľmi teší nielen vysokému stupňu popularity, ktorý vyplýva z výrobných podmienok (mimoriadne rýchly rast, ktorý je dôvodom jemnosti a typickej silnej a mierne orechovitej chuti), ale aj veľmi dobrej povesti a mimoriadnej prestíži, a to aj za hranicami oblasti jeho pestovania. Z hľadiska spotrebiteľov je hlavným dôvodom obľúbenosti špargle „Schrobenhausener Spargel“ nielen jej osobitá chuť, ale aj jej čerstvosť a pôvod.

Spolok výrobcov špargle Spargelerzeugerverband Südbayern e.V. odporúča tie druhy, ktoré výnimočným spôsobom spĺňajú agronomické (na základe pokusov na poliach) a chuťové požiadavky založené na senzorickom testovaní vzhľadom na špecifikáciu. Na svojej domovskej stránke http://www.spargel.de/anbau uvádza zoznam týchto druhov a ročne ho aktualizuje.

Aj „Schrobenhausener Spargel“ figuruje v databáze typických regionálnych špecialít z Bavorska, čo je potvrdzuje výnimočnosť a exkluzívnosť tohto výrobku.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo znakmi výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (v prípade CHZO):

Za svoje mimoriadne vlastnosti vďačí „Schrobenhausener Spargel“ nielen podnebiu a osobitnému zloženiu pôdy v tomto regióne, ale aj dlhej tradícii pestovania špargle v meste Schrobenhausen a jeho okolí a odbornej znalosti poľnohospodárov, ktorí špargľu pestujú už celé generácie. Vďaka ľahkým piesočnatým pôdam a dennému zberu sa „Schrobenhausener Spargel“ vyznačuje mimoriadne jemnými výhonkami.

Povesť

O rozmachu pestovania špargle v regióne Schrobenhausen svedčia už články v novinách Schrobenhausener Wochenblatt z roku 1914, resp. reklamy z 20. rokov minulého storočia. V roku 1933 prenikla dobrá povesť špargle „Schrobenhausener Spargel“ až do Mníchova. V 50. rokoch pestovali túto luxusnú zeleninu mnohé malé poľnohospodárske podniky. V polovici 70. rokov a koncom 80. rokov zažila oblasť pestovania okolo Schrobenhausen svoj najväčší rozkvet.

Odvetvie pestovania špargle na ploche, ktorá má v súčasnosti rozlohu cca. 900 ha (vrátane plôch s mladými rastlinami), sa medzičasom stalo jedným z najvýznamnejších hospodárskych faktorov regiónu Schrobenhausen.

Výrobcovia sídliaci v tejto zemepisnej oblasti odovzdávajú svoje vedomosti a skúsenosti z pestovania špargle z generácie na generáciu už vyše 90 rokov. Tieto vedomosti a skúsenosti sú zárukou najlepšej kvality, ktorá je základom úspešného predaja výrobku.

Špargľová sezóna je v tomto regióne „piatym ročným obdobím“ a je lákadlom pre mnohých výletníkov a turistov z diaľky i zblízka. Téme špargľa je venovaný aj turistický sprievodca s cyklistickou a turistickou trasou cez oblasť pestovania.

V tomto období je špargľa v stredobode kulinárskej pozornosti ako v súkromných kuchyniach, tak aj v gastronómii. Pre miestnych obyvateľov a približne 40 000 návštevníkov do roka, ktorí každoročne pri príležitosti špargľovej sezóny zavítajú do Schrobenhausenu, sa chystajú čoraz kreatívnejšie a prekvapivejšie recepty. Týždenné a špargľové trhy v tomto období dosahujú veľkú časť svojho obratu vďaka výrobkom zo špargle.

Okrem toho sa veľkej návštevnosti teší Európske múzeum špargle v Schrobenhausene, ktoré podporuje spätosť špargle s regiónom Schrobenhausen a ročne si ho prehliadne okolo 10 000 návštevníkov z celého sveta.

Od roku 1975 sa v Schrobenhausene každý rok volí špargľová kráľovná. Zúčastňuje sa na mnohých podujatiach v rozhlase, s predstaviteľmi tlače a v televízii a šíri dobré meno špargle „Schrobenhausener Spargel“ ďaleko za hranice regiónu.

Dobrú povesť potvrdzujú aj štúdie technickej univerzity v Mníchove a cenové prehľady strediska štatistických údajov o trhu a cenách a je založená na kvalite výrobkov tohto regiónu.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Markenblatt časopis č. 6 z 11.2.2005, časť 7, s. 1770.

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/s3

---

OZNAM

Dňa 11. februára 2010 bude v Úradnom vestníku Európskej únie C 34 A uverejnený Spoločný katalóg odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov – 1. dodatok k 28. úplnému vydaniu.

Predplatitelia úradného vestníka môžu získať bezplatne rovnaký počet výtlačkov a jazykových znení tohto úradného vestníka ako predplatených. Musia však vrátiť správne vyplnenú priloženú objednávku s uvedením predplatiteľského evidenčného čísla (kód uvedený na ľavej strane štítka, začínajúci sa písmenom O/...). Tento úradný vestník bude bezplatne k dispozícii rok odo dňa jeho uverejnenia.

Ostatní záujemcovia si ho môžu objednať za poplatok v niektorom z našich predajných miest (pozri http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).

Tento úradný vestník – ako aj ostatné úradné vestníky (série L, C, CA, CE) – si možno pozrieť bezplatne na internetovej adrese: http://eur-lex.europa.eu

Image

---