# Europeiska unionens L 242/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.242.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 242 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången15 september 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.242.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 242

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången15 september 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 836/2009 av den 14 september 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/120/EG av den 14 september 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel när det gäller läkemedel för avancerad terapi (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/121/EG av den 14 september 2009 om ändring av bilagorna I och V till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/121/EG om benämningar på textilier för att anpassa dessa bilagor till den tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/122/EG av den 14 september 2009 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar för att anpassa bilagan till den tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 836/2009 av den 14 september 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2009/120/EG av den 14 september 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel när det gäller läkemedel för avancerad terapi (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens direktiv 2009/121/EG av den 14 september 2009 om ändring av bilagorna I och V till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/121/EG om benämningar på textilier för att anpassa dessa bilagor till den tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens direktiv 2009/122/EG av den 14 september 2009 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar för att anpassa bilagan till den tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

14

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/703/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 februari 2009 om det statliga stöd C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) som har genomförts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland – Statlig garanti till BT
  [delgivet med nr K(2009) 685]

   (
  1
  ) | 21 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/703/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 februari 2009 om det statliga stöd C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) som har genomförts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland – Statlig garanti till BT
  [delgivet med nr K(2009) 685]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 685]

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 15.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 242/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 836/2009

av den 14 september 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 15 september 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 september 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 34,5 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | MK | 19,1 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| CL | 137,4 |
| UY | 117,8 |
| ZA | 95,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 154,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 76,3 |
| NZ | 82,6 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,4 |
| ZZ | 85,7 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 61,6 |
| TR | 116,9 |
| ZA | 69,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0809 30 | TR | 114,2 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 171,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

34,5

ZZ

34,5

0707 00 05

MK

19,1

TR

111,0

ZZ

65,1

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

102,8

CL

137,4

UY

117,8

ZA

95,3

ZZ

113,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

98,6

ZZ

154,2

0808 10 80

AR

123,6

BR

68,1

CL

76,3

NZ

82,6

US

85,9

ZA

77,4

ZZ

85,7

0808 20 50

AR

160,8

CN

61,6

TR

116,9

ZA

69,7

ZZ

102,3

0809 30

TR

114,2

US

228,1

ZZ

171,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 15.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 242/3

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/120/EG

av den 14 september 2009

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel när det gäller läkemedel för avancerad terapi

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (1), särskilt artikel 120, och

av följande skäl:

| (1) | Humanläkemedel får endast släppas ut på marknaden om ett godkännande för försäljning har meddelats av en behörig myndighet på grundval av en ansökan innehållande resultaten av undersökningar och prövningar av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

(1)

Humanläkemedel får endast släppas ut på marknaden om ett godkännande för försäljning har meddelats av en behörig myndighet på grundval av en ansökan innehållande resultaten av undersökningar och prövningar av de berörda produkterna.

| (2) | Bilaga I till direktiv 2001/83/EG innehåller detaljerade vetenskapliga och tekniska krav för undersökningar av humanläkemedel som bör iakttas vid bedömning av läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt. Dessa detaljerade vetenskapliga och tekniska krav bör anpassas regelbundet till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga I till direktiv 2001/83/EG innehåller detaljerade vetenskapliga och tekniska krav för undersökningar av humanläkemedel som bör iakttas vid bedömning av läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt. Dessa detaljerade vetenskapliga och tekniska krav bör anpassas regelbundet till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (3) | Med anledning av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på området för avancerade terapier, som även beskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1394/2007 av den 13 november 2007 om läkemedel för avancerad terapi och om ändring av direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (2), bör bilaga I anpassas. Definitionerna och de detaljerade vetenskapliga och tekniska kraven för läkemedel för genterapi och läkemedel för somatisk cellterapi bör uppdateras. Dessutom bör det fastställas detaljerade vetenskapliga och tekniska krav för vävnadstekniska produkter, för läkemedel för avancerad terapi som innehåller andra produkter och för kombinationsläkemedel för avancerad terapi. |
| --- | --- |

(3)

Med anledning av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på området för avancerade terapier, som även beskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1394/2007 av den 13 november 2007 om läkemedel för avancerad terapi och om ändring av direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (2), bör bilaga I anpassas. Definitionerna och de detaljerade vetenskapliga och tekniska kraven för läkemedel för genterapi och läkemedel för somatisk cellterapi bör uppdateras. Dessutom bör det fastställas detaljerade vetenskapliga och tekniska krav för vävnadstekniska produkter, för läkemedel för avancerad terapi som innehåller andra produkter och för kombinationsläkemedel för avancerad terapi.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för humanläkemedel. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för humanläkemedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del IV i bilaga I till direktiv 2001/83/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 5 april 2010 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 14 september 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  EUT L 324, 10.12.2007, s. 121.

2

---

BILAGA

”DEL IV

LÄKEMEDEL FÖR AVANCERAD TERAPI

1.   INLEDNING

Ansökningar om godkännande för försäljning av läkemedel för avancerad terapi, enligt definitionen i artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1394/2007, ska uppfylla formkraven (modulerna 1, 2, 3, 4 och 5) i del I i denna bilaga.

De tekniska kraven i modulerna 3, 4 och 5 för biologiska läkemedel, enligt beskrivningen i del I i denna bilaga, ska gälla. I de särskilda krav för läkemedel för avancerad terapi som beskrivs i avsnitten 3, 4 och 5 i denna del förklaras det hur kraven i del I ska tillämpas på läkemedel för avancerad terapi. Dessutom har det när så är lämpligt och med beaktande av de specifika egenskaperna hos läkemedel för avancerad terapi fastställts ytterligare krav.

På grund av den särskilda karaktären hos läkemedel för avancerad terapi kan en riskbaserad metod användas för att avgöra i vilken omfattning kvalitetsdata, icke-kliniska och kliniska data ska ingå i ansökan om godkännande för försäljning, i enlighet med de vetenskapliga riktlinjer om läkemedlens kvalitet, säkerhet och effekt som avses i led 4 i ’Inledning och allmänna principer’.

Riskanalysen kan omfatta hela utvecklingsprocessen. Riskfaktorer som bör övervägas är bl.a. cellernas ursprung (autologa, allogena eller xenogena celler), deras förmåga att dela sig och/eller differentiera och sätta igång en immunrespons, graden av cellmanipulation, cellernas kombination med bioaktiva molekyler eller strukturella material, genterapiläkemedlets beskaffenhet, graden av replikationsförmåga hos virus eller mikroorganismer i människa, graden av nukleinsyresekvensers eller geners integrering i genomet, funktionaliteten på lång sikt, risken för onkogenitet samt administreringssättet eller användningssättet.

Relevanta icke-kliniska och kliniska data eller erfarenheter med andra relaterade läkemedel för avancerad terapi kan också beaktas i riskanalysen.

Eventuella avvikelser från kraven i denna bilaga ska motiveras vetenskapligt i modul 2 i ansökningshandlingarna. Ovan beskrivna riskanalys ska, när den används, också ingå och beskrivas i modul 2. I detta fall ska den använda metoden, arten av identifierade risker och den riskbaserade metodens inverkan på utvecklings- och utvärderingsprogrammet diskuteras, och eventuella avvikelser från kraven i denna bilaga till följd av riskanalysen ska beskrivas.

2.   DEFINITIONER

Utöver de definitioner som anges i förordning (EG) nr 1394/2007 gäller definitionerna i avsnitten 2.1 och 2.2.

2.1   Läkemedel för genterapi

läkemedel för genterapi: biologiskt läkemedel

| a) | vars aktiva substans innehåller eller består av rekombinant nukleinsyra som administreras till människor för att reglera, återställa, ersätta, lägga till eller avlägsna en gensekvens, |
| --- | --- |

a)

vars aktiva substans innehåller eller består av rekombinant nukleinsyra som administreras till människor för att reglera, återställa, ersätta, lägga till eller avlägsna en gensekvens,

| b) | vars terapeutiska, profylaktiska eller diagnostiska effekt är direkt knuten till dess rekombinanta nukleinsyresekvens eller till produkten av denna sekvens genetiska uttryck. |
| --- | --- |

b)

vars terapeutiska, profylaktiska eller diagnostiska effekt är direkt knuten till dess rekombinanta nukleinsyresekvens eller till produkten av denna sekvens genetiska uttryck.

Läkemedel för genterapi ska inte omfatta vaccin mot infektionssjukdomar.

2.2   Läkemedel för somatisk cellterapi

läkemedel för somatisk cellterapi: biologiskt läkemedel

| a) | som innehåller eller består av celler eller vävnader som har utsatts för så väsentlig modifiering att deras biologiska egenskaper, fysiologiska funktioner eller strukturegenskaper, av relevans för den avsedda kliniska användningen, har ändrats, eller av celler eller vävnader som inte är avsedda att ha samma väsentliga funktion eller funktioner hos mottagaren som hos givaren, |
| --- | --- |

a)

som innehåller eller består av celler eller vävnader som har utsatts för så väsentlig modifiering att deras biologiska egenskaper, fysiologiska funktioner eller strukturegenskaper, av relevans för den avsedda kliniska användningen, har ändrats, eller av celler eller vävnader som inte är avsedda att ha samma väsentliga funktion eller funktioner hos mottagaren som hos givaren,

| b) | som tillhandahålls med uppgift om att det har förmåga att, eller administreras till människor för att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdom genom att dess celler eller vävnader har en farmakologisk, immunologisk eller metabolisk verkan. |
| --- | --- |

b)

som tillhandahålls med uppgift om att det har förmåga att, eller administreras till människor för att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdom genom att dess celler eller vävnader har en farmakologisk, immunologisk eller metabolisk verkan.

Vid tillämpning av led a ska i synnerhet de modifieringar som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1394/2007 inte anses vara väsentliga modifieringar.

3.   SÄRSKILDA KRAV MED HÄNSYN TILL MODUL 3

3.1   Särskilda krav för samtliga läkemedel för avancerad terapi

En beskrivning ska ges av det spårbarhetssystem som innehavaren av ett godkännande för försäljning avser att inrätta och upprätthålla för att säkerställa att den enskilda produkten och dess utgångs- och råmaterial, inklusive alla ämnen som kommer i kontakt med de vävnader eller celler som den kan innehålla, kan spåras med avseende på ursprung, tillverkning, förpackning, lagring, transport och leverans till det sjukhus eller den institution eller privatpraktik där produkten används.

Spårbarhetssystemet ska komplettera och uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG (1) när det gäller mänskliga celler och vävnader utom blodceller, och i direktiv 2002/98/EG när det gäller mänskliga blodceller.

3.2   Särskilda krav för läkemedel för genterapi

3.2.1   Inledning: slutprodukt, aktiv substans och utgångsmaterial

3.2.1.1   Läkemedel för genterapi som innehåller rekombinanta nukleinsyresekvenser eller genetiskt modifierade mikroorganismer eller virus

Det färdiga läkemedlet för genterapi ska bestå av en eller flera nukleinsyresekvenser eller genetiskt modifierade mikroorganismer eller virus i slutgiltig behållare för avsett medicinskt bruk. Det färdiga läkemedlet får kombineras med en medicinteknisk produkt eller en aktiv medicinteknisk produkt för implantation.

Den aktiva substansen ska bestå av en eller flera nukleinsyresekvenser eller genetiskt modifierade mikroorganismer eller virus.

3.2.1.2   Läkemedel för genterapi som innehåller genetiskt modifierade celler

Det färdiga läkemedlet ska bestå av genetiskt modifierade celler i slutgiltig behållare för avsett medicinskt bruk. Det färdiga läkemedlet får kombineras med en medicinteknisk produkt eller en aktiv medicinteknisk produkt för implantation.

Den aktiva substansen ska bestå av celler som modifierats genetiskt av en av de produkter som beskrivs i avsnitt 3.2.1.1 ovan.

3.2.1.3   När det gäller produkter som består av virus eller virala vektorer ska utgångsmaterialet vara de beståndsdelar som den virala vektorn framställs av, dvs. mastervirusvektorympmaterialet eller de plasmider som används för transfektion av packningsceller, och packningscellinjens mastercellbank.

3.2.1.4   När det gäller produkter som består av plasmider, icke-virala vektorer och genetiskt modifierade mikroorganismer utom virus och virala vektorer, ska utgångsmaterialen vara de beståndsdelar som används för att generera den producerande cellen, dvs. plasmiden, värdbakterien och de rekombinanta mikrobiella cellernas mastercellbank.

3.2.1.5   I fråga om genetiskt modifierade celler ska utgångsmaterialet vara de beståndsdelar som används för att framställa de genetiskt modifierade cellerna, dvs. utgångsmaterialen för att framställa vektorn, vektorcellerna och mänskliga celler eller djurceller. Principerna för god tillverkningssed ska tillämpas med början i det banksystem som används för att framställa vektorn.

3.2.2   Särskilda krav

Utöver de krav som anges i avsnitten 3.2.1 och 3.2.2 i del I i denna bilaga gäller följande krav:

| a) | Det ska lämnas information om alla utgångsmaterial som används för tillverkning av den aktiva substansen, inklusive de produkter som behövs för genetisk modifiering av mänskliga celler eller djurceller och i förekommande fall för odling och konservering av de genetiskt modifierade cellerna, med beaktande av att rening eventuellt inte förekommer. |
| --- | --- |

a)

Det ska lämnas information om alla utgångsmaterial som används för tillverkning av den aktiva substansen, inklusive de produkter som behövs för genetisk modifiering av mänskliga celler eller djurceller och i förekommande fall för odling och konservering av de genetiskt modifierade cellerna, med beaktande av att rening eventuellt inte förekommer.

| b) | För produkter som innehåller en mikroorganism eller ett virus ska det lämnas data om genetisk modifiering, sekvensanalys, försvagad virulens, tropism för särskilda cell- och vävnadstyper, mikroorganismens eller virusets avhängighet av cellcykeln, patogenicitet och moderstammens egenskaper. |
| --- | --- |

b)

För produkter som innehåller en mikroorganism eller ett virus ska det lämnas data om genetisk modifiering, sekvensanalys, försvagad virulens, tropism för särskilda cell- och vävnadstyper, mikroorganismens eller virusets avhängighet av cellcykeln, patogenicitet och moderstammens egenskaper.

| c) | Processrelaterade föroreningar och produktrelaterade föroreningar ska beskrivas i relevant del av dokumentationen, särskilt kontaminering med replikationskompetenta virus om vektorn är utformad för att vara replikationsinkompetent. |
| --- | --- |

c)

Processrelaterade föroreningar och produktrelaterade föroreningar ska beskrivas i relevant del av dokumentationen, särskilt kontaminering med replikationskompetenta virus om vektorn är utformad för att vara replikationsinkompetent.

| d) | För plasmider ska det göras en kvantifiering av de olika plasmidformerna under produktens hela hållbarhetstid. |
| --- | --- |

d)

För plasmider ska det göras en kvantifiering av de olika plasmidformerna under produktens hela hållbarhetstid.

| e) | För genetiskt modifierade celler ska cellens egenskaper före och efter den genetiska modifieringen undersökas, både före och efter eventuell frysning/förvaring. |
| --- | --- |

e)

För genetiskt modifierade celler ska cellens egenskaper före och efter den genetiska modifieringen undersökas, både före och efter eventuell frysning/förvaring.

För genetiskt modifierade celler gäller, förutom de särskilda kraven för läkemedel för genterapi, även kvalitetskraven för läkemedel för somatisk cellterapi och vävnadstekniska produkter (se avsnitt 3.3).

3.3   Särskilda krav för läkemedel för somatisk cellterapi och vävnadstekniska produkter

3.3.1   Inledning: slutprodukt, aktiv substans och utgångsmaterial

Det färdiga läkemedlet ska bestå av den aktiva substansen i slutgiltig behållare för avsett medicinskt bruk och i slutgiltig form för kombinationsläkemedel för avancerad terapi.

Den aktiva substansen ska bestå av bearbetade celler och/eller vävnader.

Andra ämnen (t.ex. stödstrukturer, matrixer, andra produkter, biomaterial, biomolekyler och/eller andra beståndsdelar) som kombineras med modifierade celler som de är en integrerad del av ska anses vara utgångsmaterial, även om de inte har biologiskt ursprung.

Material som används vid framställning av den aktiva substansen (odlingssubstrat, tillväxtfaktorer) och som inte är avsedda att utgöra en del av den aktiva substansen ska anses vara råmaterial.

3.3.2   Särskilda krav

Utöver de krav som anges i avsnitten 3.2.1 och 3.2.2 i del I i denna bilaga gäller följande krav:

3.3.2.1   Utgångsmaterial

| a) | Det ska lämnas kortfattad information om donation, tillvaratagande och kontroll av mänskliga celler och celler som används som utgångsmaterial och som görs i enlighet med direktiv 2004/23/EG. Om sjuka celler eller vävnader (t.ex. cancervävnad) används som utgångsmaterial ska detta motiveras. |
| --- | --- |

a)

Det ska lämnas kortfattad information om donation, tillvaratagande och kontroll av mänskliga celler och celler som används som utgångsmaterial och som görs i enlighet med direktiv 2004/23/EG. Om sjuka celler eller vävnader (t.ex. cancervävnad) används som utgångsmaterial ska detta motiveras.

| b) | Om allogena cellpopulationer poolas ska poolningstrategierna och åtgärderna för att garantera spårbarheten beskrivas. |
| --- | --- |

b)

Om allogena cellpopulationer poolas ska poolningstrategierna och åtgärderna för att garantera spårbarheten beskrivas.

| c) | Den potentiella variabilitet som införs via vävnader och/eller celler från människor eller djur ska beaktas vid valideringen av tillverkningsprocessen, beskrivningen av den aktiva substansen och slutprodukten, utvecklingen av testmetoder samt fastställandet av specifikationer och av stabilitet. |
| --- | --- |

c)

Den potentiella variabilitet som införs via vävnader och/eller celler från människor eller djur ska beaktas vid valideringen av tillverkningsprocessen, beskrivningen av den aktiva substansen och slutprodukten, utvecklingen av testmetoder samt fastställandet av specifikationer och av stabilitet.

| d) | När det gäller produkter baserade på xenogena celler ska det lämnas information om djurens ursprung (t.ex. geografiskt ursprung, djurhållning och ålder), specifika acceptanskriterier, åtgärder för att förebygga och övervaka infektioner i källdjuret/givardjuret och testning av djuren med avseende på infektiösa agens, däribland vertikalt överförda mikroorganismer och virus, samt dokumentation om djuranläggningarnas lämplighet. |
| --- | --- |

d)

När det gäller produkter baserade på xenogena celler ska det lämnas information om djurens ursprung (t.ex. geografiskt ursprung, djurhållning och ålder), specifika acceptanskriterier, åtgärder för att förebygga och övervaka infektioner i källdjuret/givardjuret och testning av djuren med avseende på infektiösa agens, däribland vertikalt överförda mikroorganismer och virus, samt dokumentation om djuranläggningarnas lämplighet.

| e) | När det gäller cellbaserade produkter som härrör från genetiskt modifierade djur ska det ges en beskrivning av de specifika egenskaper hos cellerna som rör den genetiska modifieringen. En detaljerad beskrivning ska lämnas av utvecklingsmetoden och karakteriseringen av det transgena djuret. |
| --- | --- |

e)

När det gäller cellbaserade produkter som härrör från genetiskt modifierade djur ska det ges en beskrivning av de specifika egenskaper hos cellerna som rör den genetiska modifieringen. En detaljerad beskrivning ska lämnas av utvecklingsmetoden och karakteriseringen av det transgena djuret.

| f) | För genetisk modifiering av cellerna gäller de tekniska kraven i avsnitt 3.2. |
| --- | --- |

f)

För genetisk modifiering av cellerna gäller de tekniska kraven i avsnitt 3.2.

| g) | Det ska ges en beskrivning och motivering av testprogrammen för eventuella ytterligare ämnen (t.ex. stödstrukturer, matrixer, andra produkter, biomaterial, biomolekyler och/eller andra beståndsdelar) som kombineras med bearbetade celler som de är en integrerad del av. |
| --- | --- |

g)

Det ska ges en beskrivning och motivering av testprogrammen för eventuella ytterligare ämnen (t.ex. stödstrukturer, matrixer, andra produkter, biomaterial, biomolekyler och/eller andra beståndsdelar) som kombineras med bearbetade celler som de är en integrerad del av.

| h) | I fråga om stödstrukturer, matrixer och andra produkter som omfattas av definitionen av medicintekniska produkter eller av aktiva medicintekniska produkter för implantation ska sådan information lämnas som enligt avsnitt 3.4 krävs för utvärdering av kombinationsläkemedel för avancerad terapi. |
| --- | --- |

h)

I fråga om stödstrukturer, matrixer och andra produkter som omfattas av definitionen av medicintekniska produkter eller av aktiva medicintekniska produkter för implantation ska sådan information lämnas som enligt avsnitt 3.4 krävs för utvärdering av kombinationsläkemedel för avancerad terapi.

3.3.2.2   Tillverkningsprocess

| a) | Tillverkningsprocessen ska valideras för att garantera oföränderliga tillverkningssatser och processer, cellernas funktionella integritet under tillverkning och transport fram till applikation eller administrering samt korrekt differentieringsnivå. |
| --- | --- |

a)

Tillverkningsprocessen ska valideras för att garantera oföränderliga tillverkningssatser och processer, cellernas funktionella integritet under tillverkning och transport fram till applikation eller administrering samt korrekt differentieringsnivå.

| b) | Om cellerna odlas direkt inne i eller på en matrix, stödstruktur eller annan produkt ska det lämnas information om valideringen av cellodlingsprocessen med avseende på celltillväxt, funktion och kombinationens integritet. |
| --- | --- |

b)

Om cellerna odlas direkt inne i eller på en matrix, stödstruktur eller annan produkt ska det lämnas information om valideringen av cellodlingsprocessen med avseende på celltillväxt, funktion och kombinationens integritet.

3.3.2.3   Karakterisering och kontrollstrategi

| a) | Dokumentation om den utvalda cellpopulationen eller cellblandningen ska lämnas, med all information som är relevant för karakteriseringen av dess identitet, renhet (t.ex. främmande mikrobiella agens och cellkontaminanter), viabilitet, styrka, karyologi, tumorigenicitet och ändamålsenlighet för avsett medicinskt bruk. Cellernas genetiska stabilitet ska styrkas. |
| --- | --- |

a)

Dokumentation om den utvalda cellpopulationen eller cellblandningen ska lämnas, med all information som är relevant för karakteriseringen av dess identitet, renhet (t.ex. främmande mikrobiella agens och cellkontaminanter), viabilitet, styrka, karyologi, tumorigenicitet och ändamålsenlighet för avsett medicinskt bruk. Cellernas genetiska stabilitet ska styrkas.

| b) | Det ska lämnas kvalitativ och om möjligt kvantitativ information om produktrelaterade och processrelaterade föroreningar och om alla material som kan föra med sig nedbrytningsprodukter under produktionen. Omfattningen för bestämning av föroreningar ska motiveras. |
| --- | --- |

b)

Det ska lämnas kvalitativ och om möjligt kvantitativ information om produktrelaterade och processrelaterade föroreningar och om alla material som kan föra med sig nedbrytningsprodukter under produktionen. Omfattningen för bestämning av föroreningar ska motiveras.

| c) | Om vissa tester för frisläppande inte kan utföras på den aktiva substansen eller slutprodukten, utan bara på viktiga intermediat och/eller i form av processkontroller, ska det motiveras. |
| --- | --- |

c)

Om vissa tester för frisläppande inte kan utföras på den aktiva substansen eller slutprodukten, utan bara på viktiga intermediat och/eller i form av processkontroller, ska det motiveras.

| d) | Om biologiskt aktiva molekyler (som tillväxtfaktorer och cytokiner) ingår som beståndsdelar i den cellbaserade produkten ska deras inverkan och interaktion med andra beståndsdelar i den aktiva substansen beskrivas. |
| --- | --- |

d)

Om biologiskt aktiva molekyler (som tillväxtfaktorer och cytokiner) ingår som beståndsdelar i den cellbaserade produkten ska deras inverkan och interaktion med andra beståndsdelar i den aktiva substansen beskrivas.

| e) | Om en tredimensionell struktur ingår i den avsedda funktionen, ska differentieringsnivån, cellernas strukturella och funktionella organisation och i förekommande fall den genererade extracellulära matrixen vara en del av karakteriseringen av dessa cellbaserade produkter. Vid behov ska icke-kliniska undersökningar komplettera den fysikalisk-kemiska karakteriseringen. |
| --- | --- |

e)

Om en tredimensionell struktur ingår i den avsedda funktionen, ska differentieringsnivån, cellernas strukturella och funktionella organisation och i förekommande fall den genererade extracellulära matrixen vara en del av karakteriseringen av dessa cellbaserade produkter. Vid behov ska icke-kliniska undersökningar komplettera den fysikalisk-kemiska karakteriseringen.

3.3.2.4   Hjälpämnen

För hjälpämnen som används i produkter baserade på celler eller vävnader (t.ex. transportmediets beståndsdelar) gäller kraven för nya hjälpämnen enligt del I i denna bilaga, om det inte finns uppgifter om att cellerna eller vävnaderna interagerar med hjälpämnena.

3.3.2.5   Utvecklingsstudier

I beskrivningen av utvecklingsprogrammet ska valet av material och processer tas upp. Särskilt ska cellpopulationens integritet i den slutliga formuleringen diskuteras.

3.3.2.6   Referensmaterial

En relevant standard som är specifik för den aktiva substansen och/eller slutprodukten ska dokumenteras och beskrivas.

3.4   Särskilda krav för läkemedel för avancerad terapi som innehåller andra produkter

3.4.1   Läkemedel för avancerad terapi som innehåller sådana produkter som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 1394/2007

Det ska ges en beskrivning av produktens fysikaliska egenskaper och verkan samt en beskrivning av den metod som använts för utveckling av produkten.

Interaktionen och kompatibiliteten mellan gener, celler och/eller vävnader och de strukturella komponenterna ska beskrivas.

3.4.2   Kombinationsläkemedel för avancerad terapi enligt definitionen i artikel 2.1 d i förordning (EG) nr 1394/2007

För cell- eller vävnadsdelen i kombinationsläkemedel för avancerad terapi gäller de särskilda kraven på läkemedel för somatisk cellterapi och vävnadstekniska produkter enligt avsnitt 3.3, och för genetiskt modifierade celler gäller de särskilda kraven för läkemedel för genterapi enligt avsnitt 3.2.

Den medicintekniska produkten eller aktiva medicintekniska produkten för implantation kan utgöra en integrerad del av den aktiva substansen. Om den medicintekniska produkten eller aktiva medicintekniska produkten för implantation kombineras med cellerna vid tidpunkten för tillverkning, applikation eller administrering av slutprodukterna, ska den anses utgöra en integrerad del av slutprodukten.

Det ska lämnas sådan information rörande den medicintekniska produkten eller aktiva medicintekniska produkten för implantation (som utgör en integrerad del av den aktiva substansen eller slutprodukten) som är relevant för utvärderingen av kombinationsläkemedlet för avancerad terapi. Denna information ska omfatta följande:

| a) | Information om val av och avsedd funktion för den medicintekniska produkten eller aktiva medicintekniska produkten för implantation, och styrkande av att produkten är kompatibel med produktens andra beståndsdelar. |
| --- | --- |

a)

Information om val av och avsedd funktion för den medicintekniska produkten eller aktiva medicintekniska produkten för implantation, och styrkande av att produkten är kompatibel med produktens andra beståndsdelar.

| b) | Uppgifter som styrker att den medicintekniska produkten uppfyller de väsentliga kraven i bilaga I till rådets direktiv 93/42/EEG (2), eller att den aktiva medicintekniska produkten för implantation uppfyller de väsentliga kraven i bilaga I till rådets direktiv 90/385/EEG (3). |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som styrker att den medicintekniska produkten uppfyller de väsentliga kraven i bilaga I till rådets direktiv 93/42/EEG (2), eller att den aktiva medicintekniska produkten för implantation uppfyller de väsentliga kraven i bilaga I till rådets direktiv 90/385/EEG (3).

| c) | I tillämpliga fall uppgifter som styrker att den medicintekniska produkten eller den aktiva medicintekniska produkten för implantation uppfyller BSE-/TSE-kraven i kommissionens direktiv 2003/32/EG (4). |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall uppgifter som styrker att den medicintekniska produkten eller den aktiva medicintekniska produkten för implantation uppfyller BSE-/TSE-kraven i kommissionens direktiv 2003/32/EG (4).

| d) | I förekommande fall resultaten av varje utvärdering som ett anmält organ i enlighet med direktiv 93/42/EEG eller direktiv 90/385/EEG gjort av den medicintekniska produkten eller den aktiva medicintekniska produkten för implantation. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall resultaten av varje utvärdering som ett anmält organ i enlighet med direktiv 93/42/EEG eller direktiv 90/385/EEG gjort av den medicintekniska produkten eller den aktiva medicintekniska produkten för implantation.

Det anmälda organ som har gjort den utvärdering som avses i led d ska på begäran av den behöriga myndighet som bedömer ansökan tillhandahålla alla uppgifter som rör resultaten av utvärderingen enligt direktiv 93/42/EEG eller direktiv 90/385/EEG. Detta kan omfatta information och dokumentation i den berörda ansökan om bedömning av överensstämmelse, om det behövs för utvärderingen av kombinationsläkemedlet för avancerad terapi i sin helhet.

4.   SÄRSKILDA KRAV MED HÄNSYN TILL MODUL 4

4.1   Särskilda krav för samtliga läkemedel för avancerad terapi

Kraven i modul 4 i del I i denna bilaga rörande farmakologiska och toxikologiska undersökningar av läkemedel är kanske inte alltid lämpliga, eftersom läkemedel för avancerad terapi har unika och olikartade strukturella och biologiska egenskaper. I de tekniska kraven i avsnitten 4.1, 4.2 och 4.3 nedan redogörs det för hur kraven i del I i denna bilaga ska tillämpas på läkemedel för avancerad terapi. När det är relevant och med hänsyn till de specifika egenskaperna hos läkemedel för avancerad terapi har det fastställts ytterligare krav.

Motiveringen till det icke-kliniska utvecklingsarbetet och de bedömningsgrunder som använts för att välja arter och modeller (in vitro och in vivo) ska diskuteras och motiveras i den icke-kliniska sammanfattningen. De valda djurmodellerna kan omfatta djur med nedsatt immunförsvar, knockout-djur, humaniserade djur eller transgena djur. Användning av homologa modeller (t.ex. musceller som analyseras i möss) eller sjukdomsmodeller ska övervägas, särskilt för studier av immunogenicitet och immunotoxicitet.

Utöver kraven i del I ska det styrkas att alla strukturella komponenter (som matrixer, stödstrukturer och andra produkter) och alla andra ämnen (som cellprodukter, biomolekyler, biomaterial och kemiska ämnen) som förekommer i slutprodukten är säkra, lämpliga och biokompatibla. Deras fysikaliska, mekaniska, kemiska och biologiska egenskaper ska beaktas.

4.2   Särskilda krav för läkemedel för genterapi

När omfattningen och typen av icke-kliniska studier för att bestämma lämplig nivå för icke-kliniska säkerhetsdata fastställs ska hänsyn tas till utformningen och typen av läkemedel för genterapi.

4.2.1   Farmakologi

| a) | Det ska tillhandahållas in vitro- och in vivo-studier av verkningar i samband med den föreslagna terapeutiska användningen, dvs. farmakodynamiska studier om läkemedlets effekt (proof of concept), med användning av modeller och relevanta djurarter för att visa att nukleinsyresekvensen når sitt tilltänkta mål (målorgan eller målceller) och har avsedd funktion (uttrycksnivå och funktionell aktivitet). Varaktigheten av nukleinsyresekvensens funktion och den föreslagna doseringen i de kliniska studierna ska anges. |
| --- | --- |

a)

Det ska tillhandahållas in vitro- och in vivo-studier av verkningar i samband med den föreslagna terapeutiska användningen, dvs. farmakodynamiska studier om läkemedlets effekt (proof of concept), med användning av modeller och relevanta djurarter för att visa att nukleinsyresekvensen når sitt tilltänkta mål (målorgan eller målceller) och har avsedd funktion (uttrycksnivå och funktionell aktivitet). Varaktigheten av nukleinsyresekvensens funktion och den föreslagna doseringen i de kliniska studierna ska anges.

| b) | Selektivitet: När ett läkemedel för genterapi är avsett att ha en selektiv eller målbegränsad funktionalitet ska det utföras studier som bekräftar specificiteten och varaktigheten hos funktionaliteten och aktiviteten i målceller och målvävnader. |
| --- | --- |

b)

Selektivitet: När ett läkemedel för genterapi är avsett att ha en selektiv eller målbegränsad funktionalitet ska det utföras studier som bekräftar specificiteten och varaktigheten hos funktionaliteten och aktiviteten i målceller och målvävnader.

4.2.2   Farmakokinetik

| a) | Biodistributionsstudierna ska omfatta undersökningar av varaktighet, clearance och mobilisering. Biodistributionsstudier ska dessutom behandla risken för överföring till könsceller. |
| --- | --- |

a)

Biodistributionsstudierna ska omfatta undersökningar av varaktighet, clearance och mobilisering. Biodistributionsstudier ska dessutom behandla risken för överföring till könsceller.

| b) | Undersökningar om utsöndring och risken för överföring till tredje part ska tillhandahållas tillsammans med miljöriskbedömningen, om det inte i ansökan visas att detta med hänsyn till typen av produkt inte är motiverat. |
| --- | --- |

b)

Undersökningar om utsöndring och risken för överföring till tredje part ska tillhandahållas tillsammans med miljöriskbedömningen, om det inte i ansökan visas att detta med hänsyn till typen av produkt inte är motiverat.

4.2.3   Toxikologi

| a) | Toxiciteten hos det färdiga läkemedlet för genterapi ska bedömas. Dessutom ska det beroende på typ av produkt tas hänsyn till individuell testning av aktiva substanser och hjälpämnen, och det ska göras en utvärdering av in vivo-effekten av genetiska sekvenser i vektorn som inte är avsedda för den fysiologiska funktionen. |
| --- | --- |

a)

Toxiciteten hos det färdiga läkemedlet för genterapi ska bedömas. Dessutom ska det beroende på typ av produkt tas hänsyn till individuell testning av aktiva substanser och hjälpämnen, och det ska göras en utvärdering av in vivo-effekten av genetiska sekvenser i vektorn som inte är avsedda för den fysiologiska funktionen.

| b) | Studier av toxicitet vid engångsdos kan kombineras med farmakologiska och farmakokinetiska säkerhetsstudier t.ex. för att undersöka beständighet. |
| --- | --- |

b)

Studier av toxicitet vid engångsdos kan kombineras med farmakologiska och farmakokinetiska säkerhetsstudier t.ex. för att undersöka beständighet.

| c) | Studier av toxicitet vid upprepad dosering ska göras vid multipel dosering hos människor. Administreringssätt och administreringsplan ska nära följa den planerade kliniska doseringen. I de fall där engångsdosering kan förlänga nukleinsyresekvensens funktionalitet hos människor ska studier av toxicitet vid upprepad dosering övervägas. Studierna kan pågå längre än standardstudier av toxicitet beroende på beständigheten hos läkemedlet för genterapi och de förväntade potentiella riskerna. Studiens varaktighet ska motiveras. |
| --- | --- |

c)

Studier av toxicitet vid upprepad dosering ska göras vid multipel dosering hos människor. Administreringssätt och administreringsplan ska nära följa den planerade kliniska doseringen. I de fall där engångsdosering kan förlänga nukleinsyresekvensens funktionalitet hos människor ska studier av toxicitet vid upprepad dosering övervägas. Studierna kan pågå längre än standardstudier av toxicitet beroende på beständigheten hos läkemedlet för genterapi och de förväntade potentiella riskerna. Studiens varaktighet ska motiveras.

| d) | Det ska göras en studie av genotoxiciteten. Standardstudier av genotoxicitet ska dock endast utföras när de är nödvändiga för att testa en specifik förorening eller en komponent i överföringssystemet. |
| --- | --- |

d)

Det ska göras en studie av genotoxiciteten. Standardstudier av genotoxicitet ska dock endast utföras när de är nödvändiga för att testa en specifik förorening eller en komponent i överföringssystemet.

| e) | Det ska göras en studie av carcinogeniciteten. Det ska inte krävas standardstudier av carcinogenicitet hos gnagare under hela deras livstid. Beroende på typ av produkt ska dock den tumorogena potentialen utvärderas på relevanta in vivo-/in vitro-modeller. |
| --- | --- |

e)

Det ska göras en studie av carcinogeniciteten. Det ska inte krävas standardstudier av carcinogenicitet hos gnagare under hela deras livstid. Beroende på typ av produkt ska dock den tumorogena potentialen utvärderas på relevanta in vivo-/in vitro-modeller.

| f) | Reproduktionstoxicitet och utvecklingstoxicitet: Det ska göras studier av effekterna på fertiliteten och den allmänna fortplantningsförmågan. Det ska göras studier av toxicitet hos embryon och foster och av perinatal toxicitet samt studier av överföring till könsceller, om det inte i ansökan visas att detta med hänsyn till typen av produkt inte är motiverat. |
| --- | --- |

f)

Reproduktionstoxicitet och utvecklingstoxicitet: Det ska göras studier av effekterna på fertiliteten och den allmänna fortplantningsförmågan. Det ska göras studier av toxicitet hos embryon och foster och av perinatal toxicitet samt studier av överföring till könsceller, om det inte i ansökan visas att detta med hänsyn till typen av produkt inte är motiverat.

| g) | Kompletterande toxicitetsstudier






  — | Integreringsstudier: Det ska göras integreringsstudier av alla läkemedel för genterapi, utom när det är vetenskapligt motiverat att inte göra sådana studier, t.ex. därför att nukleinsyresekvenserna inte kommer att ta sig in i cellkärnan. I fråga om läkemedel för genterapi som inte anses kapabla till genomisk integrering ska integreringsstudier utföras om biodistributionsdata visar på en risk för överföring till könsceller. |
| --- | --- | --- |

g)

Kompletterande toxicitetsstudier

—

Integreringsstudier: Det ska göras integreringsstudier av alla läkemedel för genterapi, utom när det är vetenskapligt motiverat att inte göra sådana studier, t.ex. därför att nukleinsyresekvenserna inte kommer att ta sig in i cellkärnan. I fråga om läkemedel för genterapi som inte anses kapabla till genomisk integrering ska integreringsstudier utföras om biodistributionsdata visar på en risk för överföring till könsceller.

| — | Immunogenicitet och immunotoxicitet: Potentiella immunogena och immunotoxiska effekter ska undersökas. |
| --- | --- |

—

Immunogenicitet och immunotoxicitet: Potentiella immunogena och immunotoxiska effekter ska undersökas.

4.3   Särskilda krav för läkemedel för somatisk cellterapi och vävnadstekniska produkter

4.3.1   Farmakologi

| a) | De primära farmakologiska studierna ska vara lämpliga för att påvisa att läkemedlet har avsedd effekt (proof of concept). De cellbaserade produkternas interaktion med den omgivande vävnaden ska undersökas. |
| --- | --- |

a)

De primära farmakologiska studierna ska vara lämpliga för att påvisa att läkemedlet har avsedd effekt (proof of concept). De cellbaserade produkternas interaktion med den omgivande vävnaden ska undersökas.

| b) | Den mängd av produkten som krävs för att uppnå den önskade effekten/den effektiva dosen ska fastställas, och dessutom, beroende på produkttyp, doseringsfrekvensen. |
| --- | --- |

b)

Den mängd av produkten som krävs för att uppnå den önskade effekten/den effektiva dosen ska fastställas, och dessutom, beroende på produkttyp, doseringsfrekvensen.

| c) | Sekundära farmakologiska studier ska beaktas vid utvärdering av potentiella fysiologiska effekter som inte är relaterade till den önskade terapeutiska effekten av läkemedlet för somatisk cellterapi, av den vävnadstekniska produkten eller av andra ämnen, eftersom biologiskt aktiva molekyler förutom de berörda proteinerna skulle kunna utsöndras eller de berörda proteinerna skulle kunna ha verkan på oönskade ställen. |
| --- | --- |

c)

Sekundära farmakologiska studier ska beaktas vid utvärdering av potentiella fysiologiska effekter som inte är relaterade till den önskade terapeutiska effekten av läkemedlet för somatisk cellterapi, av den vävnadstekniska produkten eller av andra ämnen, eftersom biologiskt aktiva molekyler förutom de berörda proteinerna skulle kunna utsöndras eller de berörda proteinerna skulle kunna ha verkan på oönskade ställen.

4.3.2   Farmakokinetik

| a) | Det ska inte krävas konventionella farmakokinetiska studier för att undersöka absorption, distribution, metabolism och utsöndring. Parametrar som viabilitet, livslängd, distribution, tillväxt, differentiering och migration ska dock undersökas, om det inte i ansökan visas att detta med hänsyn till typen av produkt inte är motiverat. |
| --- | --- |

a)

Det ska inte krävas konventionella farmakokinetiska studier för att undersöka absorption, distribution, metabolism och utsöndring. Parametrar som viabilitet, livslängd, distribution, tillväxt, differentiering och migration ska dock undersökas, om det inte i ansökan visas att detta med hänsyn till typen av produkt inte är motiverat.

| b) | I fråga om läkemedel för somatisk cellterapi och vävnadstekniska produkter, som producerar systemiskt aktiva biomolekyler, ska dessa molekylers distribution, varaktighet och uttrycksnivå undersökas. |
| --- | --- |

b)

I fråga om läkemedel för somatisk cellterapi och vävnadstekniska produkter, som producerar systemiskt aktiva biomolekyler, ska dessa molekylers distribution, varaktighet och uttrycksnivå undersökas.

4.3.3   Toxikologi

| a) | Slutproduktens toxicitet ska fastställas. Individuell testning av aktiva substanser, hjälpämnen, andra ämnen och eventuella processrelaterade föroreningar ska övervägas. |
| --- | --- |

a)

Slutproduktens toxicitet ska fastställas. Individuell testning av aktiva substanser, hjälpämnen, andra ämnen och eventuella processrelaterade föroreningar ska övervägas.

| b) | Observationstiden kan vara längre än i standardstudier av toxicitet, och läkemedlets förväntade livslängd tillsammans med dess farmakodynamiska och farmakokinetiska profil ska beaktas. Studiens varaktighet ska motiveras. |
| --- | --- |

b)

Observationstiden kan vara längre än i standardstudier av toxicitet, och läkemedlets förväntade livslängd tillsammans med dess farmakodynamiska och farmakokinetiska profil ska beaktas. Studiens varaktighet ska motiveras.

| c) | Det ska inte krävas konventionella studier av carcinogenicitet och genotoxicitet, utom när det gäller produktens tumorogena potential. |
| --- | --- |

c)

Det ska inte krävas konventionella studier av carcinogenicitet och genotoxicitet, utom när det gäller produktens tumorogena potential.

| d) | Potentiella immunogena och immunotoxiska effekter ska undersökas. |
| --- | --- |

d)

Potentiella immunogena och immunotoxiska effekter ska undersökas.

| e) | I fråga om cellbaserade produkter som innehåller djurceller ska de särskilda säkerhetsproblemen hanteras, t.ex. överföring av xenogena patogener till människor. |
| --- | --- |

e)

I fråga om cellbaserade produkter som innehåller djurceller ska de särskilda säkerhetsproblemen hanteras, t.ex. överföring av xenogena patogener till människor.

5.   SÄRSKILDA KRAV MED HÄNSYN TILL MODUL 5

5.1   Särskilda krav för samtliga läkemedel för avancerad terapi

5.1.1   De särskilda kraven i detta avsnitt av del IV kompletterar kraven i modul 5 i del I i denna bilaga.

5.1.2   Om den kliniska användningen av läkemedel för avancerad terapi kräver att annan terapi ges samtidigt och omfattar kirurgiska ingrepp ska den terapeutiska processen i sin helhet undersökas och beskrivas. Det ska lämnas information om standardisering och optimering av dessa processer under den kliniska utvecklingen.

Om de medicintekniska produkter som under kirurgiska ingrepp används för applikation, administrering eller implantation av läkemedlet för avancerad terapi kan inverka på läkemedlets effekt eller säkerhet, ska det lämnas information om dessa medicintekniska produkter.

Det ska anges vilken särskild sakkunskap som krävs för applikation, implantation, administrering eller uppföljning. Vid behov ska det lämnas en utbildningsplan för hälso- och sjukvårdspersonal avseende användning, applikation, implantation eller administrering av dessa produkter.

5.1.3   Eftersom tillverkningsprocessen avseende läkemedel för avancerad terapi kan förändras under den kliniska utvecklingen på grund av läkemedlens karaktär, kan det bli nödvändigt med kompletterande studier för att styrka jämförbarheten.

5.1.4   Under den kliniska utvecklingen ska risker till följd av potentiella infektiösa agens eller användningen av material av animaliskt ursprung hanteras och åtgärder för att minska dessa risker ska behandlas.

5.1.5   Dosval och användningsfrekvens ska fastställas genom doseringsstudier.

5.1.6   Läkemedlets effekt vid de föreslagna indikationerna ska stödjas med relevanta resultat av kliniska studier där kliniskt meningsfulla resultatmått för den avsedda användningen har använts. Under vissa kliniska betingelser kan det krävas bevis på långtidseffekt. En strategi för utvärdering av långtidseffekten ska tillhandahållas.

5.1.7   En strategi för långtidsuppföljning av säkerhet och effekt ska ingå i riskhanteringsplanen.

5.1.8   När det gäller kombinationsläkemedel för avancerad terapi ska studierna av säkerhet och effekt utformas för och genomföras med kombinationsläkemedlet i sin helhet.

5.2   Särskilda krav för läkemedel för genterapi

5.2.1   Farmakokinetiska studier på människa

Följande ska ingå i farmakokinetiska studier på människa:

| a) | Spridningsstudier för att belysa problemet med utsöndring av läkemedel för genterapi. |
| --- | --- |

a)

Spridningsstudier för att belysa problemet med utsöndring av läkemedel för genterapi.

| b) | Biodistributionsstudier. |
| --- | --- |

b)

Biodistributionsstudier.

| c) | Farmakokinetiska studier av läkemedlet och vektorns DNA-sekvenser (t.ex. uttryckta proteiner eller genomsignaturer). |
| --- | --- |

c)

Farmakokinetiska studier av läkemedlet och vektorns DNA-sekvenser (t.ex. uttryckta proteiner eller genomsignaturer).

5.2.2   Farmakodynamiska studier på människa

Farmakodynamiska studier på människa ska inriktas på nukleinsyresekvensens uttryck och funktion efter administrering av läkemedlet för genterapi.

5.2.3   Säkerhetsstudier

Säkerhetsstudier ska behandla följande aspekter:

| a) | Uppkomst av replikationskompetenta vektorer. |
| --- | --- |

a)

Uppkomst av replikationskompetenta vektorer.

| b) | Uppkomst av nya stammar. |
| --- | --- |

b)

Uppkomst av nya stammar.

| c) | Omsortering av befintliga genomsekvenser. |
| --- | --- |

c)

Omsortering av befintliga genomsekvenser.

| d) | Neoplastisk proliferation till följd av insertionsmutagenes. |
| --- | --- |

d)

Neoplastisk proliferation till följd av insertionsmutagenes.

5.3   Särskilda krav för läkemedel för somatisk cellterapi

5.3.1   Läkemedel för somatisk cellterapi där verkningsmekanismen baseras på produktion av definierade aktiva biomolekyler

För läkemedel för somatisk cellterapi där verkningsmekanismen baseras på produktion av definierade aktiva biomolekyler ska om möjligt den farmakokinetiska profilen (särskilt distribution, varaktighet och uttrycksnivå) för dessa molekyler undersökas.

5.3.2   Biodistribution, överlevnad och implantation på lång sikt för beståndsdelar i läkemedel för somatisk cellterapi

Biodistribution, beständighet och implantation på lång sikt för beståndsdelar i läkemedel för somatisk cellterapi ska undersökas under det kliniska utvecklingsarbetet.

5.3.3   Säkerhetsstudier

Säkerhetsstudier ska behandla följande aspekter:

| a) | Distribution och implantation efter administrering. |
| --- | --- |

a)

Distribution och implantation efter administrering.

| b) | Ektopisk implantation. |
| --- | --- |

b)

Ektopisk implantation.

| c) | Onkogen transformation och att cellerna inte förändrar sin fenotyp. |
| --- | --- |

c)

Onkogen transformation och att cellerna inte förändrar sin fenotyp.

5.4   Särskilda krav för vävnadstekniska produkter

5.4.1   Farmakokinetiska studier

Om konventionella farmakokinetiska studier inte är relevanta för vävnadstekniska produkter ska biodistribution, beständighet och nedbrytning av beståndsdelarna i den vävnadstekniska produkten undersökas under den kliniska utvecklingen.

5.4.2   Farmakodynamiska studier

Farmakodynamiska studier ska utformas och anpassas till de vävnadstekniska produkternas specifika egenskaper. En vetenskaplig motivering till stöd för läkemedlets effekt (proof of concept) när det gäller avsedd regenerering, återställande eller ersättning ska tillhandahållas. Det ska tas hänsyn till lämpliga farmakodynamiska markörer med koppling till den avsedda funktionen och strukturen.

5.4.3   Säkerhetsstudier

Avsnitt 5.3.3 ska tillämpas.

---

(1)  EUT L 102, 7.4.2004, s. 48.

1

(2)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

2

(3)  EGT L 189, 20.7.1990, s. 17.

3

(4)  EUT L 105, 26.4.2003, s. 18.”

4

---

| 15.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 242/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 242/13

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/121/EG

av den 14 september 2009

om ändring av bilagorna I och V till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/121/EG om benämningar på textilier för att anpassa dessa bilagor till den tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/121/EG av den 14 januari 2009 om benämningar på textilier (1), särskilt artikel 15.1, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2008/121/EG fastställs regler för etikettering och märkning av produkter med avseende på deras innehåll av textilfibrer, vilket ska garantera att konsumenternas intressen skyddas. Textilprodukter får endast släppas ut på marknaden i gemenskapen om de uppfyller kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2008/121/EG fastställs regler för etikettering och märkning av produkter med avseende på deras innehåll av textilfibrer, vilket ska garantera att konsumenternas intressen skyddas. Textilprodukter får endast släppas ut på marknaden i gemenskapen om de uppfyller kraven i detta direktiv.

| (2) | Med hänsyn till de resultat som en teknisk arbetsgrupp nyligen kommit fram till är det nödvändigt att föra in fibern melamin i förteckningen över fibrer i bilagorna I och V till direktiv 2008/121/EG för att anpassa direktivet till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till de resultat som en teknisk arbetsgrupp nyligen kommit fram till är det nödvändigt att föra in fibern melamin i förteckningen över fibrer i bilagorna I och V till direktiv 2008/121/EG för att anpassa direktivet till den tekniska utvecklingen.

| (3) | Direktiv 2008/121/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2008/121/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för direktiv om benämningar på textilier och deras märkningar. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för direktiv om benämningar på textilier och deras märkningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2008/121/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I ska följande rad 48 läggas till:







  ”48 | melamin | fiber som till minst 85 viktprocent bildas av tvärbundna makromolekyler uppbyggda av melaminderivat” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga I ska följande rad 48 läggas till:

”48

melamin

fiber som till minst 85 viktprocent bildas av tvärbundna makromolekyler uppbyggda av melaminderivat”

| 2. | I bilaga V ska följande post 48 läggas till:







  ”48 | Melamin | 7,00” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I bilaga V ska följande post 48 läggas till:

”48

Melamin

7,00”

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 15 september 2010 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 14 september 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 19, 23.1.2009, s. 29.

1

---

| 15.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 242/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 242/14

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/122/EG

av den 14 september 2009

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar för att anpassa bilagan till den tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG av den 16 december 1996 om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/121/EG av den 14 januari 2009 om benämningar på textilier (2) föreskriver obligatorisk märkning för att ange vilka fibrer som ingår i textilvaror, och analyser för att kontrollera att märkningarna överensstämmer med innehållet i varorna. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/121/EG av den 14 januari 2009 om benämningar på textilier (2) föreskriver obligatorisk märkning för att ange vilka fibrer som ingår i textilvaror, och analyser för att kontrollera att märkningarna överensstämmer med innehållet i varorna.

| (2) | Enhetliga metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar föreskrivs i direktiv 96/73/EG. |
| --- | --- |

(2)

Enhetliga metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar föreskrivs i direktiv 96/73/EG.

| (3) | Direktiv 2008/121/EG anpassades till den tekniska utvecklingen i enlighet med den tekniska arbetsgruppens senaste utredning genom att fibern melamin lades till i förteckningen över fibrer i bilagorna I och V till direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2008/121/EG anpassades till den tekniska utvecklingen i enlighet med den tekniska arbetsgruppens senaste utredning genom att fibern melamin lades till i förteckningen över fibrer i bilagorna I och V till direktivet.

| (4) | Det är därför nödvändigt att fastställa enhetliga analysmetoder för melamin. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att fastställa enhetliga analysmetoder för melamin.

| (5) | Direktiv 96/73/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 96/73/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för direktiv om benämningar på textilier och deras märkningar. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för direktiv om benämningar på textilier och deras märkningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till direktiv 96/73/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 15 september 2010 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 14 september 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 32, 3.2.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 19, 23.1.2009, s. 29.

2

---

BILAGA

Kapitel 2 i bilaga II till direktiv 96/73/EG ska ändras på följande sätt:

| a) | Den sammanfattande tabellen med specialmetoder ska ersättas med följande:
  ”SAMMANFATTANDE TABELL








  Metod | Tillämpning | Reagens |
| --- | --- | --- | --- |
| Löslig komponent | Olöslig komponent |
| 1. | Acetat | Vissa andra fibrer | Aceton |
| 2. | Vissa proteinfibrer | Vissa andra fibrer | Hypoklorit |
| 3. | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull, elastolefin eller melamin | Myrsyra och zinkklorid |
| 4. | Polyamid eller nylon | Vissa andra fibrer | Myrsyra, 80 % m/m |
| 5. | Acetat | Triacetat, elastolefin eller melamin | Bensylalkohol |
| 6. | Triacetat eller polylaktid | Vissa andra fibrer | Diklormetan |
| 7. | Vissa cellulosafibrer | Polyester, elastomultiester eller elastolefin | Svavelsyra, 75 % m/m |
| 8. | Akrylfibrer, vissa modakrylfibrer eller vissa klorfibrer | Vissa andra fibrer | Dimetylformamid |
| 9. | Vissa klorfibrer | Vissa andra fibrer | Karbondisulfidaceton, 55,5/44,5 v/v |
| 10. | Acetat | Vissa klorfibrer, elastolefin eller melamin | Isättika |
| 11. | Silke | Ull, hår, elastolefin eller melamin | Svavelsyra, 75 % m/m |
| 12. | Jute | Vissa djurfibrer | Kväveinnehållsmetoden |
| 13. | Polypropylenfibrer | Vissa andra fibrer | Xylen |
| 14. | Vissa andra fibrer | Klorfibrer (homopolymerer av vinylklorid), elastolefin eller melamin | Metod med koncentrerad svavelsyra |
| 15. | Klorfibrer, vissa modakrylfibrer, vissa elastanfibrer, acetatfibrer, triacetatfibrer | Vissa andra fibrer | Cyklohexanon |
| 16. | Melamin | Bomull eller aramid | Het myrsyra, 90 % m/m” |

a)

Den sammanfattande tabellen med specialmetoder ska ersättas med följande:

”SAMMANFATTANDE TABELL

Metod

Tillämpning

Reagens

Löslig komponent

Olöslig komponent

1.

Acetat

Vissa andra fibrer

Aceton

2.

Vissa proteinfibrer

Vissa andra fibrer

Hypoklorit

3.

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull, elastolefin eller melamin

Myrsyra och zinkklorid

4.

Polyamid eller nylon

Vissa andra fibrer

Myrsyra, 80 % m/m

5.

Acetat

Triacetat, elastolefin eller melamin

Bensylalkohol

6.

Triacetat eller polylaktid

Vissa andra fibrer

Diklormetan

7.

Vissa cellulosafibrer

Polyester, elastomultiester eller elastolefin

Svavelsyra, 75 % m/m

8.

Akrylfibrer, vissa modakrylfibrer eller vissa klorfibrer

Vissa andra fibrer

Dimetylformamid

9.

Vissa klorfibrer

Vissa andra fibrer

Karbondisulfidaceton, 55,5/44,5 v/v

10.

Acetat

Vissa klorfibrer, elastolefin eller melamin

Isättika

11.

Silke

Ull, hår, elastolefin eller melamin

Svavelsyra, 75 % m/m

12.

Jute

Vissa djurfibrer

Kväveinnehållsmetoden

13.

Polypropylenfibrer

Vissa andra fibrer

Xylen

14.

Vissa andra fibrer

Klorfibrer (homopolymerer av vinylklorid), elastolefin eller melamin

Metod med koncentrerad svavelsyra

15.

Klorfibrer, vissa modakrylfibrer, vissa elastanfibrer, acetatfibrer, triacetatfibrer

Vissa andra fibrer

Cyklohexanon

16.

Melamin

Bomull eller aramid

Het myrsyra, 90 % m/m”

| b) | Metod nr 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), lin (7), äkta hampa (8), jute (9), manillahampa (10), alfa (11), kokos (12), ginst (13), rami (14), sisal (15), kupro (21), modal (22), protein (23), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Metod nr 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), lin (7), äkta hampa (8), jute (9), manillahampa (10), alfa (11), kokos (12), ginst (13), rami (14), sisal (15), kupro (21), modal (22), protein (23), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Metoden får under inga förhållanden användas för acetatfibrer som har avacetylerats på ytan.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.”

| c) | Metod nr 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | bomull (5), kupro (21), viskos (25), akryl (26), klorfibrer (27), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastan (43), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Metod nr 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

bomull (5), kupro (21), viskos (25), akryl (26), klorfibrer (27), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastan (43), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Om olika proteinfibrer ingår ger metoden den totala mängden men inte de enskilda kvantiteterna.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för bomull, viskos, modal och melamin där d är 1,01 och för oblekt bomull där d är 1,03.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för bomull, viskos, modal och melamin där d är 1,01 och för oblekt bomull där d är 1,03.”

| d) | Metod nr 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | bomull (5), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Metod nr 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

bomull (5), elastolefin (47) och melamin (48).

Om modal ingår ska en förberedande provning göras för att kontrollera om detta fiberslag löses av reagensen.

Metoden är inte tillämplig på blandningar där bomullen har utsatts för omfattande kemisk nedbrytning, inte heller då komponenten av viskos eller kupro bara delvis upplöses på grund av förekomst av vissa färgämnen eller appreturer som inte helt kan avlägsnas.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,02 för bomull, 1,01 för melamin och 1,00 för elastolefin.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,02 för bomull, 1,01 för melamin och 1,00 för elastolefin.”

| e) | Metod nr 4 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1), djurhår (2 och 3), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), klorfiber (27), polyester (35), polypropylen (37), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Metod nr 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1), djurhår (2 och 3), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), klorfiber (27), polyester (35), polypropylen (37), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Som nämnts ovan är metoden också tillämplig på blandningar med ull, men om ullinnehållet överstiger 25 % ska metod nr 2 användas (utlösning av ull i en alkalisk natriumhypokloritlösning).”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.”

| f) | Metod nr 5 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE
  Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av






  1) | acetat (19)
  med |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Metod nr 5 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

1)

acetat (19)

med

| 2) | triacetat (24), elastolefin (47) och melamin (48).” |
| --- | --- |

2)

triacetat (24), elastolefin (47) och melamin (48).”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.”

| g) | Metod nr 6 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Metod nr 6 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Anmärkning: Triacetatfibrer som delvis hydrolyserats genom efterbehandling kan inte utlösas helt i reagensen. I dessa fall är metoden inte tillämplig.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för polyester, elastomultiester, elastolefin och melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för polyester, elastomultiester, elastolefin och melamin, där d är 1,01.”

| h) | Metod nr 8 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Metod nr 8 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Metoden är tillämplig även på akrylfibrer och vissa modakrylfibrer som färgats med metallkomplexfärgämnen, men inte på de fibrer som färgats med färgämnen som kräver efterbetning med kromsalter.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för ull, bomull, kupro, modal, polyester, elastomultiester och melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för ull, bomull, kupro, modal, polyester, elastomultiester och melamin, där d är 1,01.”

| i) | Metod nr 9 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48). |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Metod nr 9 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48).

Om innehållet av ull eller silke i blandningen överstiger 25 % ska metod nr 2 användas.

Om innehållet av polyamid eller nylon i blandningen överstiger 25 %, ska metod nr 4 användas.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.”

| j) | Punkt 1.2 i metod nr 10 ska ersättas med följande:






  ”2. | vissa klorfibrer (27), dvs. polyvinylkloridfibrer (vare sig de efterklorerats eller inte), elastolefin (47) och melamin (48).” |
| --- | --- | --- |

j)

Punkt 1.2 i metod nr 10 ska ersättas med följande:

”2.

vissa klorfibrer (27), dvs. polyvinylkloridfibrer (vare sig de efterklorerats eller inte), elastolefin (47) och melamin (48).”

| k) | Metod nr 11 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1) djurhår (2 och 3), elastolefin (47) och melamin (48)”. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Metod nr 11 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1) djurhår (2 och 3), elastolefin (47) och melamin (48)”.

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 0,985 för ull, 1,00 för elastolefin och 1,01 för melamin.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 0,985 för ull, 1,00 för elastolefin och 1,01 för melamin.”

| l) | Metod nr 13 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:






  ”2) | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), akrylfiber (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48).” |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Metod nr 13 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”2)

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), akrylfiber (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48).”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.”

| m) | Metod nr 14 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE
  Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av






  1) | bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), vissa akrylfibrer (26), vissa modakrylfibrer (29), polyamid eller nylon (30), polyester (35) och elastomultiester (46)
  med |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Metod nr 14 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

1)

bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), vissa akrylfibrer (26), vissa modakrylfibrer (29), polyamid eller nylon (30), polyester (35) och elastomultiester (46)

med

| 2) | klorfibrer (27) baserade på homopolymerer av vinylklorid, vare sig de är efterklorerade eller inte, elastolefin (47) och melamin (48).
  De modakryltyper som avses är de som ger en klar lösning när de doppas i koncentrerad svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C).
  Denna metod kan användas i stället för metod nr 8 och nr 9.” |
| --- | --- |

2)

klorfibrer (27) baserade på homopolymerer av vinylklorid, vare sig de är efterklorerade eller inte, elastolefin (47) och melamin (48).

De modakryltyper som avses är de som ger en klar lösning när de doppas i koncentrerad svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C).

Denna metod kan användas i stället för metod nr 8 och nr 9.”

| ii) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   PRINCIP
  Ingående komponent, annan än klorfiber, elastolefin eller melamin (dvs. de fibrer som omnämns i punkt 1.1) löses ut från en känd, torr massa av blandningen med koncentrerad svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C). Återstoden, som består av klorfiber, elastolefin eller melamin, samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen annat fiberslag erhålls som mellanskillnad.” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   PRINCIP

Ingående komponent, annan än klorfiber, elastolefin eller melamin (dvs. de fibrer som omnämns i punkt 1.1) löses ut från en känd, torr massa av blandningen med koncentrerad svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C). Återstoden, som består av klorfiber, elastolefin eller melamin, samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen annat fiberslag erhålls som mellanskillnad.”

| iii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.” |
| --- | --- |

iii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.”

| n) | Metod nr 15 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE
  Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av






  1) | acetat (19), triacetat (24), klorfibrer (27), vissa modakrylfibrer (29), vissa elastanfibrer (43)
  med |
| --- | --- | --- | --- |

n)

Metod nr 15 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

1)

acetat (19), triacetat (24), klorfibrer (27), vissa modakrylfibrer (29), vissa elastanfibrer (43)

med

| 2) | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), akryl (26), glasfiber (44) och melamin (48). |
| --- | --- |

2)

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), akryl (26), glasfiber (44) och melamin (48).

Vid förekomst av modakryler eller elastaner måste ett prov först utföras för att utröna om fibrerna kan utlösas helt i reagensen.

Det är också möjligt att analysera blandningar som innehåller klorfibrer med användning av metod nr 9 eller metod nr 14.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT
  Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 med följande undantag:







  Silke och melamin | : | 1,01. |
| --- | --- | --- | --- |
| Akryl | : | 0,98.” |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 med följande undantag:

Silke och melamin

:

1,01.

Akryl

:

0,98.”

| o) | Följande metod nr 16 ska införas efter metod nr 15
  ”METOD nr 16

  MELAMIN OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG


  (Metod med användande av het myrsyra)

  1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE
  Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av






  1) | melamin (48)
  med |
| --- | --- | --- |

o)

Följande metod nr 16 ska införas efter metod nr 15

”METOD nr 16

MELAMIN OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av het myrsyra)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

1)

melamin (48)

med

| 2) | bomull (5) och aramid (31). |
| --- | --- |

2)

bomull (5) och aramid (31).

2.   PRINCIP

Melaminet löses ut från en känd, torr massa av blandningen med het myrsyra (90 viktprocent).

Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, som korrigeras om så krävs, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen annat fiberslag erhålls som mellanskillnad.

Anmärkning: Iaktta noga det rekommenderade temperaturområdet eftersom melaminets löslighet är starkt beroende av temperaturen.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Skakvattenbad eller annan utrustning för att skaka kolven under bibehållande av temperaturen 90 ± 2 °C. |
| --- | --- |

ii)

Skakvattenbad eller annan utrustning för att skaka kolven under bibehållande av temperaturen 90 ± 2 °C.

3.2   Reagenser

| i) | Myrsyra, 90 % m/m (relativ densitet vid 20 °C: 1,204 g/ml). Späd 890 ml 98–100 m/m myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,220 g/ml) med vatten till 1 liter.
  Het myrsyra är starkt frätande och måste hanteras med varsamhet. |
| --- | --- |

i)

Myrsyra, 90 % m/m (relativ densitet vid 20 °C: 1,204 g/ml). Späd 890 ml 98–100 m/m myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,220 g/ml) med vatten till 1 liter.

Het myrsyra är starkt frätande och måste hanteras med varsamhet.

| ii) | Ammoniak, utspädd lösning: Späd 80 ml koncentrerad ammoniaklösning (relativ densitet vid 29 °C: 0,880) med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

ii)

Ammoniak, utspädd lösning: Späd 80 ml koncentrerad ammoniaklösning (relativ densitet vid 29 °C: 0,880) med vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ förfarandet i de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan som följer:

Tillsätt 100 ml myrsyra per gram provmaterial till provet i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen och skaka kolven så att allt provmaterial blir genomblött. Håll kolven i skakvattenbad vid 90 ± 2 °C under en timme under kraftiga skakningar. Låt svalna till rumstemperatur. Häll vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt 50 ml myrsyra till fibermaterialet i kolven, skaka manuellt och filtrera över allt genom filterdegeln. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven med ytterligare myrsyra. Avvattna genom avsugning och skölj återstoden med myrsyra, hett vatten, utspädd ammoniak och slutligen kallt vatten. Avvattna filterdegeln genom avsugning efter varje sköljning. Låt varje sköljvätska självrinna innan avsugning sker. Avvattna slutligen genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

Anmärkning: Temperaturen har mycket stor betydelse för melaminets lösningsegenskaper och bör därför noggrant övervakas.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d för bomull och aramid är 1,02.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 2 vid 95 % konfidensnivå.”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 15.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 242/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 242/21

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 februari 2009

om det statliga stöd C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) som har genomförts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland – Statlig garanti till BT

[delgivet med nr K(2009) 685]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/703/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Detta ärende avser det statliga stöd som genomförts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (nedan kallat Förenade kungariket) till förmån för BT plc (nedan kallat BT om inte annat anges). BT är ett börsnoterat aktiebolag med säte i England och Wales. British Telecommunications plc är ett helägt dotterbolag till BT Group plc och omfattar praktiskt taget alla verksamheter och tillgångar i BT-koncernen. Som efterträdare till British Telecommunications, ett bolag av offentligrättslig karaktär, bildades det i England och Wales som ett börsnoterat aktiebolag, helägt av Förenade kungarikets regering, genom telekommunikationslagen från 1984. Mellan november 1984 och juli 1993 sålde Förenade kungarikets regering hela sitt aktieinnehav i British Telecommunications plc genom tre offentliga emissioner. |
| --- | --- |

(1)

Detta ärende avser det statliga stöd som genomförts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (nedan kallat Förenade kungariket) till förmån för BT plc (nedan kallat BT om inte annat anges). BT är ett börsnoterat aktiebolag med säte i England och Wales. British Telecommunications plc är ett helägt dotterbolag till BT Group plc och omfattar praktiskt taget alla verksamheter och tillgångar i BT-koncernen. Som efterträdare till British Telecommunications, ett bolag av offentligrättslig karaktär, bildades det i England och Wales som ett börsnoterat aktiebolag, helägt av Förenade kungarikets regering, genom telekommunikationslagen från 1984. Mellan november 1984 och juli 1993 sålde Förenade kungarikets regering hela sitt aktieinnehav i British Telecommunications plc genom tre offentliga emissioner.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | En av BT:s konkurrenter, som begärt konfidentiell behandling, lämnade den 26 april 2006 in ett klagomål mot en garanti som beviljats BT av staten (statlig garanti). Genom e-post av den 24 maj 2006 och den 22 juni 2006 lämnade denna konkurrent ytterligare upplysningar om stödordningen till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

En av BT:s konkurrenter, som begärt konfidentiell behandling, lämnade den 26 april 2006 in ett klagomål mot en garanti som beviljats BT av staten (statlig garanti). Genom e-post av den 24 maj 2006 och den 22 juni 2006 lämnade denna konkurrent ytterligare upplysningar om stödordningen till kommissionen.

| (3) | Den 18 maj 2006 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till myndigheterna i Förenade kungariket, som svarade genom en skrivelse av den 18 juli 2006. |
| --- | --- |

(3)

Den 18 maj 2006 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till myndigheterna i Förenade kungariket, som svarade genom en skrivelse av den 18 juli 2006.

| (4) | Den 21 december 2006 skickade kommissionen ytterligare en begäran om upplysningar. Efter en förlängning av tidsfristen svarade myndigheterna i Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 februari 2007. |
| --- | --- |

(4)

Den 21 december 2006 skickade kommissionen ytterligare en begäran om upplysningar. Efter en förlängning av tidsfristen svarade myndigheterna i Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 februari 2007.

| (5) | Den 26 mars 2007 hölls ett möte med juridiska företrädare för styrelsen för BT:s pensionsordning (BT Pension Scheme, BTPS) på begäran av Förenade kungarikets myndigheter. Ytterligare upplysningar lämnades via e-post av den 10 maj 2007. |
| --- | --- |

(5)

Den 26 mars 2007 hölls ett möte med juridiska företrädare för styrelsen för BT:s pensionsordning (BT Pension Scheme, BTPS) på begäran av Förenade kungarikets myndigheter. Ytterligare upplysningar lämnades via e-post av den 10 maj 2007.

| (6) | Den 10 maj 2007 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till myndigheterna i Förenade kungariket. Efter en förlängning av tidsfristen och ett möte som ägde rum den 11 juni 2007, svarade myndigheterna i Förenade kungariket genom en skrivelse av den 19 juni 2007. |
| --- | --- |

(6)

Den 10 maj 2007 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till myndigheterna i Förenade kungariket. Efter en förlängning av tidsfristen och ett möte som ägde rum den 11 juni 2007, svarade myndigheterna i Förenade kungariket genom en skrivelse av den 19 juni 2007.

| (7) | Genom en skrivelse av den 3 augusti 2007 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Efter en förlängning av tidsfristen svarade myndigheterna i Förenade kungariket genom en skrivelse av den 3 oktober 2007. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 3 augusti 2007 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Efter en förlängning av tidsfristen svarade myndigheterna i Förenade kungariket genom en skrivelse av den 3 oktober 2007.

| (8) | Den 28 november 2007 antog kommissionen ett beslut som delgavs Förenade kungariket, där det konstaterades att den statliga garantin, i den mån den avser BT:s pensionsåtaganden i fall av insolvens, inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, och inledde samtidigt det formella undersökningsförfarandet om vissa åtgärder kopplade till den statliga garanti som BTPS beviljats. |
| --- | --- |

(8)

Den 28 november 2007 antog kommissionen ett beslut som delgavs Förenade kungariket, där det konstaterades att den statliga garantin, i den mån den avser BT:s pensionsåtaganden i fall av insolvens, inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, och inledde samtidigt det formella undersökningsförfarandet om vissa åtgärder kopplade till den statliga garanti som BTPS beviljats.

| (9) | Genom e-post av den 30 januari 2008 lämnade myndigheterna i Förenade kungariket sina synpunkter på detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

Genom e-post av den 30 januari 2008 lämnade myndigheterna i Förenade kungariket sina synpunkter på detta beslut.

| (10) | Efter offentliggörandet av beslutet av den 28 november 2007 mottog kommissionen synpunkter från följande berörda parter: UK Competitive Telecommunications Association (UKCTA), en branschorganisation som representerar telekommunikationsoperatörer som konkurrerar med BT, den ursprungliga anonyma klaganden samt BT och BTPS. Deras synpunkter skickades till myndigheterna i Förenade kungariket den 25 mars 2008. |
| --- | --- |

(10)

Efter offentliggörandet av beslutet av den 28 november 2007 mottog kommissionen synpunkter från följande berörda parter: UK Competitive Telecommunications Association (UKCTA), en branschorganisation som representerar telekommunikationsoperatörer som konkurrerar med BT, den ursprungliga anonyma klaganden samt BT och BTPS. Deras synpunkter skickades till myndigheterna i Förenade kungariket den 25 mars 2008.

| (11) | Genom e-post av den 25 april 2008 ansökte myndigheterna i Förenade kungariket om godkännande att få överlämna synpunkterna från tredje parter till BT. Efter samråd och överenskommelse mellan berörda parter godkände kommissionen utlämnade av icke-konfidentiella versioner av dessa dokument till BT. |
| --- | --- |

(11)

Genom e-post av den 25 april 2008 ansökte myndigheterna i Förenade kungariket om godkännande att få överlämna synpunkterna från tredje parter till BT. Efter samråd och överenskommelse mellan berörda parter godkände kommissionen utlämnade av icke-konfidentiella versioner av dessa dokument till BT.

| (12) | Genom e-post av den 30 maj 2008 mottog kommissionen kommentarerna från myndigheterna i Förenade kungariket om de synpunkter som lämnats av tredje parter. Genom e-post av den 3 juni 2008 mottog kommissionen BT:s kommentarer till synpunkterna från tredje parter. |
| --- | --- |

(12)

Genom e-post av den 30 maj 2008 mottog kommissionen kommentarerna från myndigheterna i Förenade kungariket om de synpunkter som lämnats av tredje parter. Genom e-post av den 3 juni 2008 mottog kommissionen BT:s kommentarer till synpunkterna från tredje parter.

| (13) | Den 22 juli 2008 höll kommissionen ett möte med myndigheterna i Förenade kungariket, som följdes av nya klargöranden via e-post av den 19 september 2008. |
| --- | --- |

(13)

Den 22 juli 2008 höll kommissionen ett möte med myndigheterna i Förenade kungariket, som följdes av nya klargöranden via e-post av den 19 september 2008.

| (14) | På egen begäran träffade de juridiska ombuden för BT och BTPS kommissionen den 6 augusti 2008 och den 28 oktober 2008. |
| --- | --- |

(14)

På egen begäran träffade de juridiska ombuden för BT och BTPS kommissionen den 6 augusti 2008 och den 28 oktober 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| (15) | De åtgärder som är föremål för granskning gäller de regler enligt vilka regeringen i Förenade kungariket garanterar betalning av vissa av BT:s åtaganden, i synnerhet pensionsåtaganden, enligt den statliga garantin och befriar BT från skyldigheter enligt regelverket för pensionsordningar i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som är föremål för granskning gäller de regler enligt vilka regeringen i Förenade kungariket garanterar betalning av vissa av BT:s åtaganden, i synnerhet pensionsåtaganden, enligt den statliga garantin och befriar BT från skyldigheter enligt regelverket för pensionsordningar i Förenade kungariket.

2.1   Den statliga garantin

| (16) | Genom 1981 års telekommunikationslag överfördes den telekommunikationsverksamhet som tidigare varit en del av brittiska Post Office till ett nytt offentligt bolag, British Telecommunications. Privatiseringen av British Telecommunications genomfördes med stöd av 1984 års telekommunikationslag. |
| --- | --- |

(16)

Genom 1981 års telekommunikationslag överfördes den telekommunikationsverksamhet som tidigare varit en del av brittiska Post Office till ett nytt offentligt bolag, British Telecommunications. Privatiseringen av British Telecommunications genomfördes med stöd av 1984 års telekommunikationslag.

| (17) | Enligt avsnitt 60 i 1984 års telekommunikationslag överfördes det offentliga bolagets tillgångar, rättigheter och åtaganden till det privatiserade övertagande företaget British Telecommunications plc. I överföringen ingick det offentliga bolagets samtliga åtaganden i fråga om pensionsordningen för de anställda, som enligt 1983 års försäkringstekniska beräkning visade ett underskott på 626 miljoner brittiska pund. |
| --- | --- |

(17)

Enligt avsnitt 60 i 1984 års telekommunikationslag överfördes det offentliga bolagets tillgångar, rättigheter och åtaganden till det privatiserade övertagande företaget British Telecommunications plc. I överföringen ingick det offentliga bolagets samtliga åtaganden i fråga om pensionsordningen för de anställda, som enligt 1983 års försäkringstekniska beräkning visade ett underskott på 626 miljoner brittiska pund.

| (18) | Avsnitt 68 i 1984 års telekommunikationslag innehåller bestämmelser om den statliga garantin:






  ”(1) | Detta avsnitt är tillämpligt





  a) | när ett beslut har fattats i enlighet med [insolvenslagen från 1986] om frivillig likvidering av det övertagande bolaget, på annat sätt än enbart för rekonstruktion eller sammanslagning med ett annat bolag, eller |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Avsnitt 68 i 1984 års telekommunikationslag innehåller bestämmelser om den statliga garantin:

”(1)

a)

när ett beslut har fattats i enlighet med [insolvenslagen från 1986] om frivillig likvidering av det övertagande bolaget, på annat sätt än enbart för rekonstruktion eller sammanslagning med ett annat bolag, eller

| b) | när en domstol har beslutat att likvidera det övertagande bolaget enligt den lagen, utan att något sådant beslut har fattats i förväg. |
| --- | --- |

b)

när en domstol har beslutat att likvidera det övertagande bolaget enligt den lagen, utan att något sådant beslut har fattats i förväg.

| (2) | Ministern är skyldig att då likvidationsförfarandet inleds betala det övertagande bolagets alla utestående åtaganden som det har enligt avsnitt 60 ovan.(...) |
| --- | --- |

(2)

(...)

| (4) | I de fall ministern gör en betalning till någon som avser vad han uppfattar som ett åtagande han fått enligt detta avsnitt, har han därefter en fordran på det övertagande bolaget som uppgår till det belopp som betalats, och hans fordran behandlas i likvidationen som en fordran med avseende på den ursprungliga åtaganden.” |
| --- | --- |

(4)

| (19) | Den statliga garantin täckte alla utestående åtaganden i det bolag som överfördes till BT 1984. Även om myndigheterna i Förenade kungariket uppger att de inte har fullständiga uppgifter om det totala beloppet för de åtaganden som omfattades utöver pensionsåtagandena, konstaterar de att årsredovisningarna för British Telecom från 1983/1984 ger viss information om ställningen per den 31 mars 1984:






  — | Kortsiktiga skulder med förfallodatum inom ett år uppgick till 1 909 miljoner brittiska pund. Dessa omfattade kortfristiga lån, leverantörsskulder, mervärdesskatt och inkomstskatter, andra fordringsägare, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. |
| --- | --- | --- |

(19)

Den statliga garantin täckte alla utestående åtaganden i det bolag som överfördes till BT 1984. Även om myndigheterna i Förenade kungariket uppger att de inte har fullständiga uppgifter om det totala beloppet för de åtaganden som omfattades utöver pensionsåtagandena, konstaterar de att årsredovisningarna för British Telecom från 1983/1984 ger viss information om ställningen per den 31 mars 1984:

—

Kortsiktiga skulder med förfallodatum inom ett år uppgick till 1 909 miljoner brittiska pund. Dessa omfattade kortfristiga lån, leverantörsskulder, mervärdesskatt och inkomstskatter, andra fordringsägare, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter.

| — | Långfristiga skulder uppgick till 458 miljoner brittiska pund i utländska lån som återbetalades tio år senare. |
| --- | --- |

—

Långfristiga skulder uppgick till 458 miljoner brittiska pund i utländska lån som återbetalades tio år senare.

| (20) | Genom 2003 års telekommunikationslag upphävdes avsnitt 60 och ändrades avsnitt 68.2 i 1984 års telekommunikationslag, som nu föreskriver att ”Ministern är skyldig att då likvidationsförfarandet inleds betala det övertagande bolagets alla utestående åtaganden i fråga om utbetalning av pensioner som det har enligt avsnitt 60 ovan” (vår understrykning). |
| --- | --- |

(20)

Genom 2003 års telekommunikationslag upphävdes avsnitt 60 och ändrades avsnitt 68.2 i 1984 års telekommunikationslag, som nu föreskriver att ”Ministern är skyldig att då likvidationsförfarandet inleds betala det övertagande bolagets alla utestående åtaganden i fråga om utbetalning av pensioner som det har enligt avsnitt 60 ovan” (vår understrykning).

| (21) | Enligt den statliga garantin är Förenade kungarikets regering skyldig att fullgöra det offentliga bolagets alla åtaganden i fråga om utbetalning av pensioner som överförts till BT för anställda som omfattades av det offentliga bolagets pensionsordning före den 6 augusti 1984, förutsatt att BT är insolvent och likvideras och endast om åtagandet är delvis eller helt utestående när likvidationen inleds. Detta förutsätter att tillgångarna i BT:s pensionsordning inte är tillräckliga för att BT ska kunna fullgöra sina åtaganden när det gäller dessa anställdas rättigheter. Trots att 1984 års telekommunikationslag inte är tydlig i detta avseende anser Förenade kungarikets myndigheter att den statliga garantin inte bara täcker de pensionsrättigheter som dessa anställda förvärvat före privatiseringen, utan även de som förvärvats efteråt. |
| --- | --- |

(21)

Enligt den statliga garantin är Förenade kungarikets regering skyldig att fullgöra det offentliga bolagets alla åtaganden i fråga om utbetalning av pensioner som överförts till BT för anställda som omfattades av det offentliga bolagets pensionsordning före den 6 augusti 1984, förutsatt att BT är insolvent och likvideras och endast om åtagandet är delvis eller helt utestående när likvidationen inleds. Detta förutsätter att tillgångarna i BT:s pensionsordning inte är tillräckliga för att BT ska kunna fullgöra sina åtaganden när det gäller dessa anställdas rättigheter. Trots att 1984 års telekommunikationslag inte är tydlig i detta avseende anser Förenade kungarikets myndigheter att den statliga garantin inte bara täcker de pensionsrättigheter som dessa anställda förvärvat före privatiseringen, utan även de som förvärvats efteråt.

| (22) | Med hänsyn till dess ställning som offentligt bolag kunde BT före privatiseringen inte likvideras på annat sätt än genom en lag som antagits av parlamentet. När det gäller pensionsåtagandena ansågs den statliga garantin lugna bolagets anställda, vars pensioner inte längre skulle skyddas av staten. De var särskilt bekymrade över vad som skulle hända om det privatiserade övertagande bolaget skulle bli insolvent och pensionsordningen skulle få ett underskott. Enligt myndigheterna i Förenade kungariket var den statliga garantin från 1984 ett sätt att bemöta denna oro, som förvärrades när det 1983 uppdagades att pensionsordningen hade ett försäkringstekniskt underskott. |
| --- | --- |

(22)

Med hänsyn till dess ställning som offentligt bolag kunde BT före privatiseringen inte likvideras på annat sätt än genom en lag som antagits av parlamentet. När det gäller pensionsåtagandena ansågs den statliga garantin lugna bolagets anställda, vars pensioner inte längre skulle skyddas av staten. De var särskilt bekymrade över vad som skulle hända om det privatiserade övertagande bolaget skulle bli insolvent och pensionsordningen skulle få ett underskott. Enligt myndigheterna i Förenade kungariket var den statliga garantin från 1984 ett sätt att bemöta denna oro, som förvärrades när det 1983 uppdagades att pensionsordningen hade ett försäkringstekniskt underskott.

| (23) | Enligt de förklaringar som de brittiska myndigheterna gav skulle regeringen i Förenade kungariket, i händelse av BT:s insolvens, omedelbart – så snart likvidationen inleddes – bli ansvarig för alla utestående åtaganden i anslutning till pensionsordningen för den personal som överförts till BT i samband med privatiseringen. Ministern skulle då betala BTPS för dessa utstående åtaganden och bli oprioriterad fordringsägare till BT för det beloppet. BTPS skulle också bli oprioriterad fordringsägare till det insolventa BT för alla eventuella åtaganden avseende anställda som inte omfattades av den statliga garantin, då lagen inte ger något företräde för förvaltare av pensionsordningar. |
| --- | --- |

(23)

Enligt de förklaringar som de brittiska myndigheterna gav skulle regeringen i Förenade kungariket, i händelse av BT:s insolvens, omedelbart – så snart likvidationen inleddes – bli ansvarig för alla utestående åtaganden i anslutning till pensionsordningen för den personal som överförts till BT i samband med privatiseringen. Ministern skulle då betala BTPS för dessa utstående åtaganden och bli oprioriterad fordringsägare till BT för det beloppet. BTPS skulle också bli oprioriterad fordringsägare till det insolventa BT för alla eventuella åtaganden avseende anställda som inte omfattades av den statliga garantin, då lagen inte ger något företräde för förvaltare av pensionsordningar.

| (24) | Myndigheterna i Förenade kungariket uppger att de inte kan specificera värdet på de åtaganden som skulle täckas av garantin. Omfattningen på de utestående åtagandena skulle vara avhängig av antalet medlemmar som skulle omfattas, samt av tillgångarna i BT:s pensionsordning vid tidpunkten för en eventuell insolvens och likvidation. |
| --- | --- |

(24)

Myndigheterna i Förenade kungariket uppger att de inte kan specificera värdet på de åtaganden som skulle täckas av garantin. Omfattningen på de utestående åtagandena skulle vara avhängig av antalet medlemmar som skulle omfattas, samt av tillgångarna i BT:s pensionsordning vid tidpunkten för en eventuell insolvens och likvidation.

2.2   BT:s pensionsordning

| (25) | Fram till 1969 var personalen på Post Office offentligt anställda. När de det året anställdes av det offentliga bolaget Post Office upphörde deras ställning som offentliga tjänstemän. Post Office fick det övergripande ansvaret för utbetalning av personalens pensioner, och Post Office Staff Superannuation Scheme (POSSS) inrättades. Till POSSS överfördes Post Office-anställdas förvärvade pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

(25)

Fram till 1969 var personalen på Post Office offentligt anställda. När de det året anställdes av det offentliga bolaget Post Office upphörde deras ställning som offentliga tjänstemän. Post Office fick det övergripande ansvaret för utbetalning av personalens pensioner, och Post Office Staff Superannuation Scheme (POSSS) inrättades. Till POSSS överfördes Post Office-anställdas förvärvade pensionsrättigheter.

| (26) | 1983 inrättades British Telecommunications Staff Superannuation Scheme (BTSSS), vars villkor liknade dem som gällde för POSSS. Den 31 mars 1986 inrättade BT ytterligare en pensionsordning för nya anställda, som kallades British Telecommunications plc New Pension Scheme (BTNPS). Från det datumet stängdes BTSSS för nya medlemmar. Dessa två ordningar slogs 1993 samman till en ny ordning som döptes om till BT Pension Scheme (BTPS). |
| --- | --- |

(26)

1983 inrättades British Telecommunications Staff Superannuation Scheme (BTSSS), vars villkor liknade dem som gällde för POSSS. Den 31 mars 1986 inrättade BT ytterligare en pensionsordning för nya anställda, som kallades British Telecommunications plc New Pension Scheme (BTNPS). Från det datumet stängdes BTSSS för nya medlemmar. Dessa två ordningar slogs 1993 samman till en ny ordning som döptes om till BT Pension Scheme (BTPS).

| (27) | Syftet med BTPS är att se till att pensionsordningen på lång sikt alltid har tillräckligt med pengar för att täcka kostnaderna för de pensionsförmåner som ska betalas ut. Enligt reglerna för BTPS ska BT, i enlighet med vad pensionsordningens aktuarie beslutar, betala ordinarie arbetsgivaravgifter till pensionsordningen, som ska täcka såväl förmåner enligt pensionsordningen som dess kostnader och utgifter. BT:s ordinarie arbetsgivaravgifter uppgick till 395 miljoner brittiska pund under räkenskapsåret 2006/2007. Pensionsordningens aktuarie ska också göra en försäkringsteknisk värdering av tillgångar och skulder (dvs. framtida pensionsförmåner samt andra kostnader och utgifter) i pensionsordningen. Detta ska ske minst vart tredje år och ställningen ska rapporteras till BTPS styrelse och BT. BT ska också betala andra erforderliga bidrag för att kompensera för eventuella underskott mellan pensionsordningens tillgångar och skulder, som framgår av den försäkringstekniska värderingen, enligt en återhämtningsplan för att återställa BTPS till full finansiering [...] (2). |
| --- | --- |

(27)

Syftet med BTPS är att se till att pensionsordningen på lång sikt alltid har tillräckligt med pengar för att täcka kostnaderna för de pensionsförmåner som ska betalas ut. Enligt reglerna för BTPS ska BT, i enlighet med vad pensionsordningens aktuarie beslutar, betala ordinarie arbetsgivaravgifter till pensionsordningen, som ska täcka såväl förmåner enligt pensionsordningen som dess kostnader och utgifter. BT:s ordinarie arbetsgivaravgifter uppgick till 395 miljoner brittiska pund under räkenskapsåret 2006/2007. Pensionsordningens aktuarie ska också göra en försäkringsteknisk värdering av tillgångar och skulder (dvs. framtida pensionsförmåner samt andra kostnader och utgifter) i pensionsordningen. Detta ska ske minst vart tredje år och ställningen ska rapporteras till BTPS styrelse och BT. BT ska också betala andra erforderliga bidrag för att kompensera för eventuella underskott mellan pensionsordningens tillgångar och skulder, som framgår av den försäkringstekniska värderingen, enligt en återhämtningsplan för att återställa BTPS till full finansiering [...] (2).

| (28) | Den värdering som görs av BTPS vart tredje år visade t.ex. per den 31 december 2002 att det fanns ett finansieringsunderskott som BT gick med på att återbetala med 232 miljoner brittiska pund per år under femton år, utöver ordinarie arbetsgivaravgifter. Resultaten av den senaste värderingen meddelades i december 2006 och visade att åtagandena uppgick till 37,8 miljarder brittiska pund och tillgångarna till 34,4 miljarder brittiska pund, vilket resulterade i ett underskott på 3,4 miljarder brittiska pund. Enligt återhämtningsplanen ska pensionsordningen vara tillbaka i full finansiering 2015. BT gick med på att betala 280 miljoner brittiska pund per år under tio år, vilket tillsammans med avkastning på investeringar helt förväntas kompensera underskottet. Om nästa försäkringstekniska värdering visar att pensionsordningen inte kommer att kunna återgå till full finansiering som planerat måste det beslutas om en ny återhämtningsplan och extraavgifter. |
| --- | --- |

(28)

Den värdering som görs av BTPS vart tredje år visade t.ex. per den 31 december 2002 att det fanns ett finansieringsunderskott som BT gick med på att återbetala med 232 miljoner brittiska pund per år under femton år, utöver ordinarie arbetsgivaravgifter. Resultaten av den senaste värderingen meddelades i december 2006 och visade att åtagandena uppgick till 37,8 miljarder brittiska pund och tillgångarna till 34,4 miljarder brittiska pund, vilket resulterade i ett underskott på 3,4 miljarder brittiska pund. Enligt återhämtningsplanen ska pensionsordningen vara tillbaka i full finansiering 2015. BT gick med på att betala 280 miljoner brittiska pund per år under tio år, vilket tillsammans med avkastning på investeringar helt förväntas kompensera underskottet. Om nästa försäkringstekniska värdering visar att pensionsordningen inte kommer att kunna återgå till full finansiering som planerat måste det beslutas om en ny återhämtningsplan och extraavgifter.

2.3   Den viktigaste utvecklingen av pensionslagstiftningen i Förenade kungariket sedan 1984

| (29) | Pensionslagstiftningen i Förenade kungariket har genomgått flera förändringar sedan 1984. Enligt den information som finns tillgänglig är det pensionslagarna från 1995 och 2004 som innebär de största förändringarna av det allmänna pensionsregelverket. |
| --- | --- |

(29)

Pensionslagstiftningen i Förenade kungariket har genomgått flera förändringar sedan 1984. Enligt den information som finns tillgänglig är det pensionslagarna från 1995 och 2004 som innebär de största förändringarna av det allmänna pensionsregelverket.

2.3.1   Pensionslagen från 1995: minimifinansieringskrav

| (30) | Genom avsnitt 56 i pensionslagen från 1995 infördes ett minimifinansieringskrav som innebär att tillgångarna i pensionsordningen inte får understiga summan av dess åtaganden. I Occupational Pension Schemes (Minimum Funding Requirement and Actuarial Valuations) Regulations 1996 föreskrivs dock följande:
  ”Avsnitt 56 (minimifinansieringskrav) ska inte tillämpas på [...] någon tjänstepensionsordning för vilken någon av konungarikets ministrar har utfärdat en garanti eller vidtagit andra åtgärder i syfte att säkerställa att ordningens tillgångar är tillräckliga för att uppfylla åtagandena. [...] När en sådan garanti har getts för bara en del av en ordning, ska avsnitt 56 till 60 samt dessa regler tillämpas som om den delen och den andra delen av ordningen var separata ordningar.” (vår understrykning) |
| --- | --- |

(30)

Genom avsnitt 56 i pensionslagen från 1995 infördes ett minimifinansieringskrav som innebär att tillgångarna i pensionsordningen inte får understiga summan av dess åtaganden. I Occupational Pension Schemes (Minimum Funding Requirement and Actuarial Valuations) Regulations 1996 föreskrivs dock följande:

”Avsnitt 56 (minimifinansieringskrav) ska inte tillämpas på [...] någon tjänstepensionsordning för vilken någon av konungarikets ministrar har utfärdat en garanti eller vidtagit andra åtgärder i syfte att säkerställa att ordningens tillgångar är tillräckliga för att uppfylla åtagandena. [...] När en sådan garanti har getts för bara en del av en ordning, ska avsnitt 56 till 60 samt dessa regler tillämpas som om den delen och den andra delen av ordningen var separata ordningar.” (vår understrykning)

| (31) | I avsnitt 75 i pensionslagen från 1995 föreskrivs att om värdet på tillgångarna vid tidpunkten för insolvens är lägre än summan av pensionsordningens åtaganden ska ett belopp som motsvarar mellanskillnaden betraktas som arbetsgivarens skuld till styrelsen eller förvaltarna av ordningen. I Occupational Pension Schemes (Deficiency on Winding up) Regulations 1996 föreskrivs följande:
  ”Avsnitt 75 ska inte tillämpas på [...]någon tjänstepensionsordning för vilken någon av konungarikets ministrar har utfärdat en garanti eller vidtagit andra åtgärder i syfte att säkerställa att ordningens tillgångar är tillräckliga för att uppfylla åtagandena.” (vår understrykning) |
| --- | --- |

(31)

I avsnitt 75 i pensionslagen från 1995 föreskrivs att om värdet på tillgångarna vid tidpunkten för insolvens är lägre än summan av pensionsordningens åtaganden ska ett belopp som motsvarar mellanskillnaden betraktas som arbetsgivarens skuld till styrelsen eller förvaltarna av ordningen. I Occupational Pension Schemes (Deficiency on Winding up) Regulations 1996 föreskrivs följande:

”Avsnitt 75 ska inte tillämpas på [...]någon tjänstepensionsordning för vilken någon av konungarikets ministrar har utfärdat en garanti eller vidtagit andra åtgärder i syfte att säkerställa att ordningens tillgångar är tillräckliga för att uppfylla åtagandena.” (vår understrykning)

2.3.2   Pensionslagen från 2004: Pensionsskyddsfonden (Pension Protection Fund, PPF) och lagstadgade finansieringskrav (Statutory Funding Objectives, SFO)

| (32) | Genom del 2 i pensionslagen från 2004 infördes en pensionsskyddsfond (PPF) som ett resultat av intensiva politiska påtryckningar, sedan tusentals arbetare hade förlorat stora delar av sina pensionsförmåner på grund av att deras arbetsgivare gått i konkurs. Pensionsskyddsfonden inrättades i april 2005. Dess funktion är att betala ersättning till medlemmar av stödberättigade pensionsordningar när arbetsgivarna har blivit insolventa och inte lämnat tillräckliga tillgångar i pensionsordningen för att medlemmarna ska kunna få ett skydd som motsvarar nivån på den ersättning som pensionsskyddsfonden betalar. |
| --- | --- |

(32)

Genom del 2 i pensionslagen från 2004 infördes en pensionsskyddsfond (PPF) som ett resultat av intensiva politiska påtryckningar, sedan tusentals arbetare hade förlorat stora delar av sina pensionsförmåner på grund av att deras arbetsgivare gått i konkurs. Pensionsskyddsfonden inrättades i april 2005. Dess funktion är att betala ersättning till medlemmar av stödberättigade pensionsordningar när arbetsgivarna har blivit insolventa och inte lämnat tillräckliga tillgångar i pensionsordningen för att medlemmarna ska kunna få ett skydd som motsvarar nivån på den ersättning som pensionsskyddsfonden betalar.

| (33) | Pensionsskyddsfonden finansieras dels med tillgångar som överförs från pensionsordningar för vilka den har övertagit ansvaret, dels med en årlig avgift som tas ut av stödberättigade pensionsordningar. Denna avgift består av en administrativ avgift och en riskavgift som omfattar två delar: en riskbaserad del som tar hänsyn till risken för underfinansiering i pensionsordningen och arbetsgivarens risk för insolvens (80 % av avgiften) och en ordningsbaserad del som grundar sig på hur stora åtaganden pensionsordningen har (20 % av avgiften). Storleken på den ursprungliga avgiften för 2005/2006 bestämdes utan hänsyn till den riskbaserade delen. |
| --- | --- |

(33)

Pensionsskyddsfonden finansieras dels med tillgångar som överförs från pensionsordningar för vilka den har övertagit ansvaret, dels med en årlig avgift som tas ut av stödberättigade pensionsordningar. Denna avgift består av en administrativ avgift och en riskavgift som omfattar två delar: en riskbaserad del som tar hänsyn till risken för underfinansiering i pensionsordningen och arbetsgivarens risk för insolvens (80 % av avgiften) och en ordningsbaserad del som grundar sig på hur stora åtaganden pensionsordningen har (20 % av avgiften). Storleken på den ursprungliga avgiften för 2005/2006 bestämdes utan hänsyn till den riskbaserade delen.

| (34) | I Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 anges att ”en ordning för vilken en behörig offentlig myndighet har utfärdat en garanti eller vidtagit andra åtgärder i syfte att säkerställa att ordningens tillgångar är tillräckliga för att uppfylla alla åtaganden” undantas från pensionsskyddsfonden. I det fall en del av ordningen garanteras av staten ska pensionsordningens garanterade och icke garanterade delar anses vara separata ordningar. |
| --- | --- |

(34)

I Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 anges att ”en ordning för vilken en behörig offentlig myndighet har utfärdat en garanti eller vidtagit andra åtgärder i syfte att säkerställa att ordningens tillgångar är tillräckliga för att uppfylla alla åtaganden” undantas från pensionsskyddsfonden. I det fall en del av ordningen garanteras av staten ska pensionsordningens garanterade och icke garanterade delar anses vara separata ordningar.

| (35) | Slutligen inrättades genom del 3 i pensionslagen från 2004 nya finansieringskrav för ordningen (Statutory funding objectives), som ersatte minimifinansieringskraven från 1995. I avsnitt 222 i lagen föreskrivs att ordningarna ska ha tillräckliga och lämpliga tillgångar för att täcka sina tekniska avsättningar. Genom Occupational Pension Schemes (Scheme Funding) Regulations 2005 undantas ordningar som garanteras av en offentlig myndighet. Återigen, om en del av ordningen garanteras av staten ska ordningens garanterade och icke garanterade delar anses vara separata ordningar. |
| --- | --- |

(35)

Slutligen inrättades genom del 3 i pensionslagen från 2004 nya finansieringskrav för ordningen (Statutory funding objectives), som ersatte minimifinansieringskraven från 1995. I avsnitt 222 i lagen föreskrivs att ordningarna ska ha tillräckliga och lämpliga tillgångar för att täcka sina tekniska avsättningar. Genom Occupational Pension Schemes (Scheme Funding) Regulations 2005 undantas ordningar som garanteras av en offentlig myndighet. Återigen, om en del av ordningen garanteras av staten ska ordningens garanterade och icke garanterade delar anses vara separata ordningar.

3.   KOMMISSIONENS BESLUT OM FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE

| (36) | I sitt beslut av den 28 november 2007 om att inleda den formella granskningen redovisade kommissionen sin preliminära bedömning och sina tvivel när det gäller de aktuella åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden. Det gällde följande åtgärder:






  — | Den statliga garantin till BT för BT:s pensionsåtaganden 1984. |
| --- | --- | --- |

(36)

I sitt beslut av den 28 november 2007 om att inleda den formella granskningen redovisade kommissionen sin preliminära bedömning och sina tvivel när det gäller de aktuella åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden. Det gällde följande åtgärder:

—

Den statliga garantin till BT för BT:s pensionsåtaganden 1984.

| — | Undantaget för BTPS från tillämpning av minimifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 när det gäller BTP:s pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin. |
| --- | --- |

—

Undantaget för BTPS från tillämpning av minimifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 när det gäller BTP:s pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin.

| — | Undantaget för BTPS enligt Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 från kravet enligt del 2 i 2004 års pensionslag på betalning av en årlig avgift till pensionsskyddsfonden för den del av dess pensionsåtaganden som omfattas av den statliga garantin. |
| --- | --- |

—

Undantaget för BTPS enligt Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 från kravet enligt del 2 i 2004 års pensionslag på betalning av en årlig avgift till pensionsskyddsfonden för den del av dess pensionsåtaganden som omfattas av den statliga garantin.

| (37) | I sitt beslut ansåg kommissionen att den statliga garantin för BT:s pensionsåtaganden i händelse av BT:s insolvens efter likvidation bara gynnar de anställda, och därmed inte utgör någon förmån för BT, eftersom den inte påverkar BT:s kreditbetyg, investeringar eller personalpolitik. Kommissionen drog därför slutsatsen att den statliga garantin när det gäller BT:s pensionsåtaganden i händelse av insolvens inte innebär någon särskild ytterligare fördel för BT, om den betraktas åtskilt från de ändringar i regelverket som infördes 1995 och 2004, och därmed inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (3). |
| --- | --- |

(37)

I sitt beslut ansåg kommissionen att den statliga garantin för BT:s pensionsåtaganden i händelse av BT:s insolvens efter likvidation bara gynnar de anställda, och därmed inte utgör någon förmån för BT, eftersom den inte påverkar BT:s kreditbetyg, investeringar eller personalpolitik. Kommissionen drog därför slutsatsen att den statliga garantin när det gäller BT:s pensionsåtaganden i händelse av insolvens inte innebär någon särskild ytterligare fördel för BT, om den betraktas åtskilt från de ändringar i regelverket som infördes 1995 och 2004, och därmed inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (3).

| (38) | Emellertid gjorde kommissionen en annan bedömning när det gäller det pensionsregelverk som infördes 1995 och 2004 i anslutning till den statliga garantin. Kommissionen uttryckte inledningsvis tvivel om det eventuella statliga stödets förenlighet med den gemensamma marknaden och uppmanade därför Förenade kungariket att lämna förklaringar, i synnerhet i fråga om följande:






  — | Tydliga bevis för att BTPS inte utnyttjade undantaget från minimifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004, samt skälen till detta beslut. I detta sammanhang påpekade kommissionen att BTPS fortfarande 2006 hade ett underskott på 3,4 miljarder brittiska pund, trots kraven i pensionslagen från 1995 att ordningens tillgångar skulle motsvara dess åtaganden. |
| --- | --- | --- |

(38)

Emellertid gjorde kommissionen en annan bedömning när det gäller det pensionsregelverk som infördes 1995 och 2004 i anslutning till den statliga garantin. Kommissionen uttryckte inledningsvis tvivel om det eventuella statliga stödets förenlighet med den gemensamma marknaden och uppmanade därför Förenade kungariket att lämna förklaringar, i synnerhet i fråga om följande:

—

Tydliga bevis för att BTPS inte utnyttjade undantaget från minimifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004, samt skälen till detta beslut. I detta sammanhang påpekade kommissionen att BTPS fortfarande 2006 hade ett underskott på 3,4 miljarder brittiska pund, trots kraven i pensionslagen från 1995 att ordningens tillgångar skulle motsvara dess åtaganden.

| — | Fullständig redogörelse för varför befrielsen från avgiften till pensionsskyddsfonden inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

—

Fullständig redogörelse för varför befrielsen från avgiften till pensionsskyddsfonden inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| — | Fullständig redogörelse för varför dessa åtgärder kan anses vara förenliga med bestämmelserna om statligt stöd, och i synnerhet enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, om kommissionen skulle dra slutsatsen att de utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

—

Fullständig redogörelse för varför dessa åtgärder kan anses vara förenliga med bestämmelserna om statligt stöd, och i synnerhet enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, om kommissionen skulle dra slutsatsen att de utgör statligt stöd.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

4.1   Ståndpunkt från myndigheterna i Förenade kungariket

| (39) | Synpunkterna från Förenade kungariket avser de frågor som togs upp i beslutet av den 28 november 2007 om minimifinansieringskravet och befrielsen från betalning av avgifter till pensionsskyddsfonden. |
| --- | --- |

(39)

Synpunkterna från Förenade kungariket avser de frågor som togs upp i beslutet av den 28 november 2007 om minimifinansieringskravet och befrielsen från betalning av avgifter till pensionsskyddsfonden.

4.1.1   Minimifinansieringskrav

| (40) | Förenade kungariket hävdar att BT och BTPS inte utnyttjade undantaget från tillämpning av minimifinansieringskravet. |
| --- | --- |

(40)

Förenade kungariket hävdar att BT och BTPS inte utnyttjade undantaget från tillämpning av minimifinansieringskravet.

| (41) | Minimifinansieringskravet enligt avsnitt 56 i pensionslagen från 1995, som gällde fram till 2004, innebar ett krav på att värdet av tillgångarna i pensionsfonden inte fick understiga dess åtaganden. Förenade kungariket understryker att grunden för beräkningar av pensionsåtaganden enligt avsnitt 56.3 i pensionslagen från 1995 skilde sig från den som normalt tillämpas av pensionsordningar i samband med löpande värderingar. Följaktligen resulterade de olika metoderna i olika värderingar av åtagandena. |
| --- | --- |

(41)

Minimifinansieringskravet enligt avsnitt 56 i pensionslagen från 1995, som gällde fram till 2004, innebar ett krav på att värdet av tillgångarna i pensionsfonden inte fick understiga dess åtaganden. Förenade kungariket understryker att grunden för beräkningar av pensionsåtaganden enligt avsnitt 56.3 i pensionslagen från 1995 skilde sig från den som normalt tillämpas av pensionsordningar i samband med löpande värderingar. Följaktligen resulterade de olika metoderna i olika värderingar av åtagandena.

| (42) | Skillnaderna mellan värderingar enligt metoden med minimifinansieringskrav (MFR) och löpande värderingar för BTPS anges i tabellen nedan:










  Värderings-datum | Tillgångar | Åtaganden
  (MFR-grund) | Skillnad mellan tillgångar/åtaganden
  (MFR-grund) | Åtaganden
  (löpande basis) | Skillnad mellan tillgångar/åtaganden
  (löpande basis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2002 | 22,8 md GBP | 22,5 md GBP | 101,1 % | 24,9 md GBP | 91,6 % |
| 31.12.1999 | 29,9 md GBP | 26,5 md GBP | 112,7 % | 30,9 md GBP | 96,8 % |

(42)

Skillnaderna mellan värderingar enligt metoden med minimifinansieringskrav (MFR) och löpande värderingar för BTPS anges i tabellen nedan:

Värderings-datum

Tillgångar

Åtaganden

(MFR-grund)

Skillnad mellan tillgångar/åtaganden

(MFR-grund)

Åtaganden

(löpande basis)

Skillnad mellan tillgångar/åtaganden

(löpande basis)

31.12.2002

22,8 md GBP

22,5 md GBP

101,1 %

24,9 md GBP

91,6 %

31.12.1999

29,9 md GBP

26,5 md GBP

112,7 %

30,9 md GBP

96,8 %

| (43) | Dessa siffror visar att vid de två värderingar av BTPS som gjordes under den period då 1995 års minimifinansieringskrav gällde, det vill säga värderingarna 1999 och 2002, översteg finansieringspositionen enligt metoden med minimifinansieringskrav 100 %, trots att en löpande värdering enligt en annan metod visade ett underskott. I det avseendet understryker Förenade kungariket att minimifinansieringskravet inte innebar något krav på att ordningens tillgångar skulle vara större än dess åtaganden enligt beräkningar i samband med löpande värderingar. Vidare behövde inte ens ett underskott enligt minimifinansieringskravet omedelbart åtgärdas utan först inom en föreskriven tidsfrist på högst tio år för att uppnå en finansieringsposition på 100 % när det gäller förhållandet mellan tillgångar och åtaganden. |
| --- | --- |

(43)

Dessa siffror visar att vid de två värderingar av BTPS som gjordes under den period då 1995 års minimifinansieringskrav gällde, det vill säga värderingarna 1999 och 2002, översteg finansieringspositionen enligt metoden med minimifinansieringskrav 100 %, trots att en löpande värdering enligt en annan metod visade ett underskott. I det avseendet understryker Förenade kungariket att minimifinansieringskravet inte innebar något krav på att ordningens tillgångar skulle vara större än dess åtaganden enligt beräkningar i samband med löpande värderingar. Vidare behövde inte ens ett underskott enligt minimifinansieringskravet omedelbart åtgärdas utan först inom en föreskriven tidsfrist på högst tio år för att uppnå en finansieringsposition på 100 % när det gäller förhållandet mellan tillgångar och åtaganden.

| (44) | Genom pensionslagen från 2004 ersattes 1995 års minimifinansieringskrav av en ny finansieringsordning, enligt vilken pensionsfondens styrelse ska komma överens med arbetsgivarföretaget om en plan för att åtgärda ett eventuellt finansieringsunderskott. Myndigheterna i Förenade kungariket betonade att det enligt Occupational Pension Schemes Regulations enbart är pensionsordningar som åtnjuter en statlig garanti och som har inrättats genom lag som kan undantas från det obligatoriska finansieringskravet. I detta sammanhang bör det noteras att BTPS inte inrättats genom lag. |
| --- | --- |

(44)

Genom pensionslagen från 2004 ersattes 1995 års minimifinansieringskrav av en ny finansieringsordning, enligt vilken pensionsfondens styrelse ska komma överens med arbetsgivarföretaget om en plan för att åtgärda ett eventuellt finansieringsunderskott. Myndigheterna i Förenade kungariket betonade att det enligt Occupational Pension Schemes Regulations enbart är pensionsordningar som åtnjuter en statlig garanti och som har inrättats genom lag som kan undantas från det obligatoriska finansieringskravet. I detta sammanhang bör det noteras att BTPS inte inrättats genom lag.

| (45) | Myndigheterna i Förenade kungariket betonade också att detta obligatoriska finansieringskrav till fullo har respekterats av BTPS, vilket framgår av rapporten från BTPS styrelse, som visar att 2004 års finansieringskrav tillämpats till fullo när det gäller återhämtningsplanen i samband med 2005 års värdering. Myndigheterna i Förenade kungariket uppgav också att den brittiska pensionsmyndigheten Pensions Regulator förvissat sig om att garantin inte användes för att förlänga återhämtningsperioden eller påverka viktiga antaganden i den försäkringstekniska värderingen eller återhämtningsplanen. |
| --- | --- |

(45)

Myndigheterna i Förenade kungariket betonade också att detta obligatoriska finansieringskrav till fullo har respekterats av BTPS, vilket framgår av rapporten från BTPS styrelse, som visar att 2004 års finansieringskrav tillämpats till fullo när det gäller återhämtningsplanen i samband med 2005 års värdering. Myndigheterna i Förenade kungariket uppgav också att den brittiska pensionsmyndigheten Pensions Regulator förvissat sig om att garantin inte användes för att förlänga återhämtningsperioden eller påverka viktiga antaganden i den försäkringstekniska värderingen eller återhämtningsplanen.

4.1.2   Befrielse från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden

| (46) | När det gäller befrielse från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden erinrar Förenade kungarikets myndigheter om att pensionsskyddsfonden var en del av ett paket som infördes genom 2004 års pensionslag i syfte att förbättra skyddet för medlemmar av pensionsordningar i händelse av arbetsgivarens insolvens. Pensionsskyddsfonden inrättades specifikt för att stärka skyddet för medlemmar i händelse av likvidation av ordningar som var underfinansierade och där lämpliga arrangemang inte fanns. Eftersom skyldigheten att betala avgifter är direkt kopplad till erhållande av skydd från pensionsskyddsfonden anser myndigheterna i Förenade kungariket att ordningar med lämpliga arrangemang såsom en statlig garanti inte ska kunna utnyttja pensionsskyddsfonden enligt bestämmelserna, eftersom det skydd som pensionsskyddsfonden ger inte är relevant. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller befrielse från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden erinrar Förenade kungarikets myndigheter om att pensionsskyddsfonden var en del av ett paket som infördes genom 2004 års pensionslag i syfte att förbättra skyddet för medlemmar av pensionsordningar i händelse av arbetsgivarens insolvens. Pensionsskyddsfonden inrättades specifikt för att stärka skyddet för medlemmar i händelse av likvidation av ordningar som var underfinansierade och där lämpliga arrangemang inte fanns. Eftersom skyldigheten att betala avgifter är direkt kopplad till erhållande av skydd från pensionsskyddsfonden anser myndigheterna i Förenade kungariket att ordningar med lämpliga arrangemang såsom en statlig garanti inte ska kunna utnyttja pensionsskyddsfonden enligt bestämmelserna, eftersom det skydd som pensionsskyddsfonden ger inte är relevant.

| (47) | BTPS omfattas därför inte av pensionsskyddsfondens system för anställda som täcks av en statlig garanti. För dessa anställda är BTPS inte i behov av och erhåller inte heller något skydd från pensionsskyddsfonden, varför ingen avgift betalas. Att betrakta detta som ett undantag strider enligt Förenade kungarikets myndigheter mot logiken för systemet med pensionsskyddsfonden. Däremot skulle BTPS betalning av en full avgift till pensionsskyddsfonden vara en oväntad förtjänst för ordningar som omfattas av och erhåller skydd från pensionsskyddsfonden. |
| --- | --- |

(47)

BTPS omfattas därför inte av pensionsskyddsfondens system för anställda som täcks av en statlig garanti. För dessa anställda är BTPS inte i behov av och erhåller inte heller något skydd från pensionsskyddsfonden, varför ingen avgift betalas. Att betrakta detta som ett undantag strider enligt Förenade kungarikets myndigheter mot logiken för systemet med pensionsskyddsfonden. Däremot skulle BTPS betalning av en full avgift till pensionsskyddsfonden vara en oväntad förtjänst för ordningar som omfattas av och erhåller skydd från pensionsskyddsfonden.

4.2   Synpunkter från BT:s och BTPS förvaltare

| (48) | I sin gemensamma skrivelse rörande beslutet av den 28 november 2007 betonar BT och BTPS att den statliga garantin bara är en del av ett paket som infördes 1984 vid tiden för privatiseringen av BT, i syfte att skydda pensionsrättigheterna för dem som var anställda av BT före privatiseringen. I motsats till förmånen med den statliga garantin för dem som var anställda före privatiseringen, omfattade detta paket en rad belastningar som normalt inte ingår i ett företags budget, nämligen






  — | personalförmåner som pension vid 60 års ålder, |
| --- | --- | --- |

(48)

I sin gemensamma skrivelse rörande beslutet av den 28 november 2007 betonar BT och BTPS att den statliga garantin bara är en del av ett paket som infördes 1984 vid tiden för privatiseringen av BT, i syfte att skydda pensionsrättigheterna för dem som var anställda av BT före privatiseringen. I motsats till förmånen med den statliga garantin för dem som var anställda före privatiseringen, omfattade detta paket en rad belastningar som normalt inte ingår i ett företags budget, nämligen

—

personalförmåner som pension vid 60 års ålder,

| — | bättre villkor för förtidspensionering vid arbetsbrist, |
| --- | --- |

—

bättre villkor för förtidspensionering vid arbetsbrist,

| — | begränsningar av BT:s möjligheter att ändra dessa skyldigheter eller upphöra med arbetsgivaravgifterna [...], och |
| --- | --- |

—

begränsningar av BT:s möjligheter att ändra dessa skyldigheter eller upphöra med arbetsgivaravgifterna [...], och

| — | BT:s övertagande av ordningens nettounderskott vid privatiseringen. |
| --- | --- |

—

BT:s övertagande av ordningens nettounderskott vid privatiseringen.

| (49) | BT noterar också att undantaget från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden är en logisk konsekvens av den statliga garantin, eftersom den redan erbjuder separat pensionsskydd. BT hävdar att dessa två åtgärder (statlig garanti och påföljande undantag från avgiften till pensionsskyddsfonden) i sig själva är kopplade till 1984 års pensionspaket. Detta paket har medfört en avsevärd ekonomisk börda för BT. En specialiserad aktuarie har bestämt nettonuvärdet av de extra pensionsåtaganden som överförts till BT till [...] brittiska pund, en summa som företag i den privata sektorn normalt inte belastas med. Eftersom belastningen vida överstiger det belopp som skulle betalas till pensionsskyddsfonden i avsaknad av den statliga garantin, är det enligt uppgift inte fråga om någon generell förmån för BT, och därmed inte heller något statligt stöd. |
| --- | --- |

(49)

BT noterar också att undantaget från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden är en logisk konsekvens av den statliga garantin, eftersom den redan erbjuder separat pensionsskydd. BT hävdar att dessa två åtgärder (statlig garanti och påföljande undantag från avgiften till pensionsskyddsfonden) i sig själva är kopplade till 1984 års pensionspaket. Detta paket har medfört en avsevärd ekonomisk börda för BT. En specialiserad aktuarie har bestämt nettonuvärdet av de extra pensionsåtaganden som överförts till BT till [...] brittiska pund, en summa som företag i den privata sektorn normalt inte belastas med. Eftersom belastningen vida överstiger det belopp som skulle betalas till pensionsskyddsfonden i avsaknad av den statliga garantin, är det enligt uppgift inte fråga om någon generell förmån för BT, och därmed inte heller något statligt stöd.

| (50) | BT hävdar också att det skulle strida mot lagstiftningen om statligt stöd att betrakta en åtgärd som den statliga garantin, som inte utgjorde stöd när den beviljades, som statligt stöd till följd av en extern händelse som inrättandet av pensionsskyddsfonden tjugo år senare, vilket inte har förändrat bestämmelserna för den ursprungliga åtgärden. Efter vad som påstås är det inte under några förhållanden fråga om en överföring av statliga medel. |
| --- | --- |

(50)

BT hävdar också att det skulle strida mot lagstiftningen om statligt stöd att betrakta en åtgärd som den statliga garantin, som inte utgjorde stöd när den beviljades, som statligt stöd till följd av en extern händelse som inrättandet av pensionsskyddsfonden tjugo år senare, vilket inte har förändrat bestämmelserna för den ursprungliga åtgärden. Efter vad som påstås är det inte under några förhållanden fråga om en överföring av statliga medel.

4.3   Klaganden och övriga berörda parter

| (51) | I den mån synpunkterna från tredje parter innebär ett ifrågasättande av kommissionens slutsatser i beslutet av den 28 november 2007 om att inleda granskningsförfarandet, nämligen att den statliga garantin inte i sig utgör någon förmån för BT, är sådana synpunkter inte kopplade till föremålet för det här beslutet och ska inte beaktas i det här beslutet. |
| --- | --- |

(51)

I den mån synpunkterna från tredje parter innebär ett ifrågasättande av kommissionens slutsatser i beslutet av den 28 november 2007 om att inleda granskningsförfarandet, nämligen att den statliga garantin inte i sig utgör någon förmån för BT, är sådana synpunkter inte kopplade till föremålet för det här beslutet och ska inte beaktas i det här beslutet.

| (52) | Klaganden påpekar att i den mån som garantin inverkar på finansieringen av pensionsåtagandena är denna effekt på BT mycket betydande, då storleken på BTPS underskott – 3,4 miljarder brittiska pund 2006 – är väsentlig jämfört med BT:s nettoförmögenhet på 1,55 miljarder brittiska pund vid samma tidpunkt. Om ordningens underskott hade tagits upp i balansräkningen skulle detta ha påverkat BT:s nyckeltal, lånemöjligheter och lånevillkor. BTPS olika finansieringskrav enligt den statliga garantin skulle därmed i sig innebära förmåner för BT, utan att det är fråga om insolvens och utöver skyddsförmånerna till BTPS förmånstagare. |
| --- | --- |

(52)

Klaganden påpekar att i den mån som garantin inverkar på finansieringen av pensionsåtagandena är denna effekt på BT mycket betydande, då storleken på BTPS underskott – 3,4 miljarder brittiska pund 2006 – är väsentlig jämfört med BT:s nettoförmögenhet på 1,55 miljarder brittiska pund vid samma tidpunkt. Om ordningens underskott hade tagits upp i balansräkningen skulle detta ha påverkat BT:s nyckeltal, lånemöjligheter och lånevillkor. BTPS olika finansieringskrav enligt den statliga garantin skulle därmed i sig innebära förmåner för BT, utan att det är fråga om insolvens och utöver skyddsförmånerna till BTPS förmånstagare.

| (53) | UKCTA anser att undantaget från minimifinansieringskraven och betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden utgör en förmån för BT, som inte kan motiveras av logiken i systemet. Eftersom det vid tidpunkten för garantins inrättande 1984 inte fanns något skydd för pensionsordningars förmånstagare i den övergripande lagstiftningen om tjänstepensionsordningar som BTPS, var syftet med 1995 och 2004 års reformer att ge förmånstagare ett effektivt skydd, vilket gjorde den statliga garantin överflödig. Att undanta ett specifikt företag från en allmän skyldighet för företagen att själva ansvara för att införa eller delta i åtgärder för skydd, strider öppet mot systemets logik. |
| --- | --- |

(53)

UKCTA anser att undantaget från minimifinansieringskraven och betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden utgör en förmån för BT, som inte kan motiveras av logiken i systemet. Eftersom det vid tidpunkten för garantins inrättande 1984 inte fanns något skydd för pensionsordningars förmånstagare i den övergripande lagstiftningen om tjänstepensionsordningar som BTPS, var syftet med 1995 och 2004 års reformer att ge förmånstagare ett effektivt skydd, vilket gjorde den statliga garantin överflödig. Att undanta ett specifikt företag från en allmän skyldighet för företagen att själva ansvara för att införa eller delta i åtgärder för skydd, strider öppet mot systemets logik.

| (54) | När det gäller i synnerhet minifinansieringskravet betonar UKCTA att Förenade kungariket, genom att undanta ordningar som täcks av den statliga garantin från 1995 och 2004 års lagstadgade krav, frivilligt avstod från möjligheten att minska sin exponering med hjälp av den statliga garantin. I det avseendet påverkas dessutom inte alls statens åtagande av BT:s ensidiga beslut att bidra till BTPS i större utsträckning än vad som krävdes. En åtgärd upphör inte att utgöra statligt stöd för att den ännu inte har tillämpats. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller i synnerhet minifinansieringskravet betonar UKCTA att Förenade kungariket, genom att undanta ordningar som täcks av den statliga garantin från 1995 och 2004 års lagstadgade krav, frivilligt avstod från möjligheten att minska sin exponering med hjälp av den statliga garantin. I det avseendet påverkas dessutom inte alls statens åtagande av BT:s ensidiga beslut att bidra till BTPS i större utsträckning än vad som krävdes. En åtgärd upphör inte att utgöra statligt stöd för att den ännu inte har tillämpats.

5.   BEDÖMNING

5.1   Beteckning av åtgärderna som statligt stöd

| (55) | I artikel 87.1 i EG-fördraget anges följande:
  ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(55)

I artikel 87.1 i EG-fördraget anges följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (56) | För att artikel 87.1 i EG-fördraget ska vara tillämplig ska det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten och som finansieras med statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den gemensamma marknaden genom att ge vissa företag en selektiv ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(56)

För att artikel 87.1 i EG-fördraget ska vara tillämplig ska det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten och som finansieras med statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den gemensamma marknaden genom att ge vissa företag en selektiv ekonomisk fördel.

5.1.1   Stöd som beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel

| (57) | Undantaget från minifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 och undantaget från att betala avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin enligt pensionslagen från 2004, grundar sig på bestämmelser som antagits av de lagstiftande organen i Förenade kungariket. Det bör noteras att detsamma gäller för den statliga garantin. Följaktligen beviljas allt stöd inom ramen för dessa åtgärder av Förenade kungariket. Dessutom berör undantagen statliga medel, då de är en konsekvens av den statliga garantin, som rör Förenade kungarikets statliga medel. |
| --- | --- |

(57)

Undantaget från minifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 och undantaget från att betala avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin enligt pensionslagen från 2004, grundar sig på bestämmelser som antagits av de lagstiftande organen i Förenade kungariket. Det bör noteras att detsamma gäller för den statliga garantin. Följaktligen beviljas allt stöd inom ramen för dessa åtgärder av Förenade kungariket. Dessutom berör undantagen statliga medel, då de är en konsekvens av den statliga garantin, som rör Förenade kungarikets statliga medel.

| (58) | Enligt 1984 års telekommunikationslag ska Förenade kungariket om BT likvideras betala det övertagande bolagets alla utestående åtaganden som det offentliga bolaget BT har. Denna skyldighet begränsades 2003 till alla utestående åtaganden gällande pensionsutbetalningar. Om BT är insolvent och likvideras medför detta åtagande en skyldighet att betala relevanta delar av de pensionsåtaganden som avser BTPS. I det fallet ska Förenade kungarikets medel tas i anspråk för att fullgöra sådana utestående åtaganden som BT annars skulle ha betalat. |
| --- | --- |

(58)

Enligt 1984 års telekommunikationslag ska Förenade kungariket om BT likvideras betala det övertagande bolagets alla utestående åtaganden som det offentliga bolaget BT har. Denna skyldighet begränsades 2003 till alla utestående åtaganden gällande pensionsutbetalningar. Om BT är insolvent och likvideras medför detta åtagande en skyldighet att betala relevanta delar av de pensionsåtaganden som avser BTPS. I det fallet ska Förenade kungarikets medel tas i anspråk för att fullgöra sådana utestående åtaganden som BT annars skulle ha betalat.

| (59) | Förenade kungarikets finansiella resurser tas inte bara i anspråk om BT blir insolvent, utan åtagandet görs dessutom utan krav på ekonomisk motprestation eftersom det inte automatiskt medför att BT ska erlägga en ordinarie eller uppskjuten betalning av någon form av avgift eller ekonomisk kompensation till den offentliga budgeten för behöriga finansieringsorgan. Detta medför att Förenade kungariket avstår från möjliga inkomster och således statliga medel som man skulle kunna erhålla genom att bevilja förmånen med den statliga garantin. |
| --- | --- |

(59)

Förenade kungarikets finansiella resurser tas inte bara i anspråk om BT blir insolvent, utan åtagandet görs dessutom utan krav på ekonomisk motprestation eftersom det inte automatiskt medför att BT ska erlägga en ordinarie eller uppskjuten betalning av någon form av avgift eller ekonomisk kompensation till den offentliga budgeten för behöriga finansieringsorgan. Detta medför att Förenade kungariket avstår från möjliga inkomster och således statliga medel som man skulle kunna erhålla genom att bevilja förmånen med den statliga garantin.

| (60) | Undantaget från minimifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 med stöd av den statliga garantin, och undantaget från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin enligt pensionslagen från 2004, är beroende av förekomsten av en statlig garanti som innefattar Förenade kungarikets medel. Av detta följer att dessa undantag är avhängiga av och gäller Förenade kungarikets medel i den mening som aves i artikel 87.1 EG-fördraget. |
| --- | --- |

(60)

Undantaget från minimifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 med stöd av den statliga garantin, och undantaget från betalning av avgiften till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin enligt pensionslagen från 2004, är beroende av förekomsten av en statlig garanti som innefattar Förenade kungarikets medel. Av detta följer att dessa undantag är avhängiga av och gäller Förenade kungarikets medel i den mening som aves i artikel 87.1 EG-fördraget.

5.1.2   (Selektiv) Ekonomisk fördel för BT

| (61) | Till följd av berörda parters synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet är det nödvändigt att utreda huruvida undantaget från minifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 samt undantaget från att betala avgift till pensionsskyddsfonden enligt pensionslagen från 2004 motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin, har inneburit att BT fått en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(61)

Till följd av berörda parters synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet är det nödvändigt att utreda huruvida undantaget från minifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004 samt undantaget från att betala avgift till pensionsskyddsfonden enligt pensionslagen från 2004 motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin, har inneburit att BT fått en ekonomisk fördel.

5.1.2.1   Undantaget från minifinansieringskraven enligt pensionslagarna från 1995 och 2004

| (62) | Genom pensionslagen från 1995 infördes ett minimifinansieringskrav på att värdet av pensionsordningens tillgångar inte får vara mindre än summan av ordningens åtaganden, på grundval av en föreskriven försäkringsteknisk värderingsmetod. Pensionsfonder som omfattas av en statlig garanti undantogs från detta finansieringskrav. Genom del 3 i pensionslagen från 2004 ändrades lagen från 1995 genom införandet av nya finansieringskrav och försäkringstekniska värderingar, från vilka pensionsfonder som täcks av en statlig garanti också undantas, förutsatt att de har inrättats genom lag. |
| --- | --- |

(62)

Genom pensionslagen från 1995 infördes ett minimifinansieringskrav på att värdet av pensionsordningens tillgångar inte får vara mindre än summan av ordningens åtaganden, på grundval av en föreskriven försäkringsteknisk värderingsmetod. Pensionsfonder som omfattas av en statlig garanti undantogs från detta finansieringskrav. Genom del 3 i pensionslagen från 2004 ändrades lagen från 1995 genom införandet av nya finansieringskrav och försäkringstekniska värderingar, från vilka pensionsfonder som täcks av en statlig garanti också undantas, förutsatt att de har inrättats genom lag.

| (63) | När det gäller efterlevnaden av minimifinansieringskraven enligt 2004 års pensionslag framgår det av den information som myndigheterna i Förenade kungariket lämnat att BTPS inte uppfyller ett av villkoren för undantaget, eftersom BTPS inte inrättats genom lag. Av detta följer att BTPS omfattas av minimifinansieringskraven enligt pensionslagen från 2004 trots förmånen av den statliga garantin. Följaktligen kan BT inte utnyttja något undantag och ska uppfylla de krav som fastställs i lagen så länge de gäller. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller efterlevnaden av minimifinansieringskraven enligt 2004 års pensionslag framgår det av den information som myndigheterna i Förenade kungariket lämnat att BTPS inte uppfyller ett av villkoren för undantaget, eftersom BTPS inte inrättats genom lag. Av detta följer att BTPS omfattas av minimifinansieringskraven enligt pensionslagen från 2004 trots förmånen av den statliga garantin. Följaktligen kan BT inte utnyttja något undantag och ska uppfylla de krav som fastställs i lagen så länge de gäller.

| (64) | I det avseendet granskades innehållet i BTPS senaste återhämtningsplan, som BT och BTPS styrelse gemensamt beslutat om i december 2005, av den brittiska pensionsmyndighetens (Pension Regulator) granskning. Pensionsmyndigheten är en oberoende myndighet som inrättades genom pensionslagen från 2004 och ansvarar för reglering av pensionsordningar. Myndigheterna i Förenade kungariket bekräftade formellt att pensionsmyndigheten var förvissad om att garantin inte användes för att förlänga återhämtningsperioden eller påverka några viktiga antaganden i den försäkringstekniska värderingen eller återhämtningsplanen för BTPS. |
| --- | --- |

(64)

I det avseendet granskades innehållet i BTPS senaste återhämtningsplan, som BT och BTPS styrelse gemensamt beslutat om i december 2005, av den brittiska pensionsmyndighetens (Pension Regulator) granskning. Pensionsmyndigheten är en oberoende myndighet som inrättades genom pensionslagen från 2004 och ansvarar för reglering av pensionsordningar. Myndigheterna i Förenade kungariket bekräftade formellt att pensionsmyndigheten var förvissad om att garantin inte användes för att förlänga återhämtningsperioden eller påverka några viktiga antaganden i den försäkringstekniska värderingen eller återhämtningsplanen för BTPS.

| (65) | Emellertid är det nödvändigt att bedöma huruvida undantaget från finansieringskraven i pensionslagen från 1995, som inte omfattades av villkoret att pensionsordningen i fråga inrättats genom lag, utgjorde en förmån för BT eller BTPS med stöd av den statliga garantin. Sådana förmåner skulle ha förekommit mellan 1995 och 2004, när dessa krav gällde. |
| --- | --- |

(65)

Emellertid är det nödvändigt att bedöma huruvida undantaget från finansieringskraven i pensionslagen från 1995, som inte omfattades av villkoret att pensionsordningen i fråga inrättats genom lag, utgjorde en förmån för BT eller BTPS med stöd av den statliga garantin. Sådana förmåner skulle ha förekommit mellan 1995 och 2004, när dessa krav gällde.

| (66) | Dessa krav fastställdes särskilt med avseende på dels metoden för den försäkringstekniska värderingen av ordningarnas ställning, dels den tioårsperiod under vilken alla eventuella underskott skulle åtgärdas. Undantaget kan i princip ha utgjort en ekonomisk fördel för arbetsgivarföretag som BT, vars åtaganden för pensionsfonden omfattas av den statliga garantin. Dessa företag kan ha tillämpat mindre stränga krav, om några, när det gäller i) skyldigheten att korrigera ett eventuellt underskott, ii) den metod som används för att bedöma ordningarnas ställning när det gäller tillgångar och skulder, och iii) villkoren och tidsfristen för att göra det. De medel som frigjorts genom att inte följa dessa krav skulle ha kunnat användas till annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(66)

Dessa krav fastställdes särskilt med avseende på dels metoden för den försäkringstekniska värderingen av ordningarnas ställning, dels den tioårsperiod under vilken alla eventuella underskott skulle åtgärdas. Undantaget kan i princip ha utgjort en ekonomisk fördel för arbetsgivarföretag som BT, vars åtaganden för pensionsfonden omfattas av den statliga garantin. Dessa företag kan ha tillämpat mindre stränga krav, om några, när det gäller i) skyldigheten att korrigera ett eventuellt underskott, ii) den metod som används för att bedöma ordningarnas ställning när det gäller tillgångar och skulder, och iii) villkoren och tidsfristen för att göra det. De medel som frigjorts genom att inte följa dessa krav skulle ha kunnat användas till annan ekonomisk verksamhet.

| (67) | När det gäller finansieringskravet var BT genom reglerna för BTPS mellan 1995 och 2004 skyldigt att justera eventuella underskott som upptäcktes av pensionsordningens aktuarie. Även om BT skulle ha kunnat utnyttja undantaget från pensionslagen från 1995 var så inte fallet när det gäller skyldigheten att återgå till full finansiering. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller finansieringskravet var BT genom reglerna för BTPS mellan 1995 och 2004 skyldigt att justera eventuella underskott som upptäcktes av pensionsordningens aktuarie. Även om BT skulle ha kunnat utnyttja undantaget från pensionslagen från 1995 var så inte fallet när det gäller skyldigheten att återgå till full finansiering.

| (68) | När det gäller metoden överlämnade myndigheterna i Förenade kungariket alla riktlinjer för BTPS placeringsverksamhet sedan 1996 till kommissionen. De hävdar alltid att BTPS placeringsverksamhet beaktade minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995. Myndigheterna i Förenade kungariket påstår att BT i själva verket finansierade BTPS som om minimifinansieringskraven i pensionslagarna från 1995 och 2004 till fullo gällde fonden. Myndigheterna i Förenade kungariket har också visat att dessa krav uppfylldes vid de värderingar som utfördes 1999 och 2002, trots det underskott som har konstaterats vid en annan löpande värdering. Faktum är att BTPS finansieringsposition enligt värderingarna 1999 och 2002, då minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995 gällde, inte visar något underskott som BT skulle ha varit tvunget att åtgärda i enlighet med dessa krav. BT skulle ha kunnat utnyttja undantaget från pensionslagen från 1995 när det gäller den föreskrivna metoden men gjorde inte det utan tillämpade en metod som ställde strängare krav på finansiering av BTPS underskott. |
| --- | --- |

(68)

När det gäller metoden överlämnade myndigheterna i Förenade kungariket alla riktlinjer för BTPS placeringsverksamhet sedan 1996 till kommissionen. De hävdar alltid att BTPS placeringsverksamhet beaktade minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995. Myndigheterna i Förenade kungariket påstår att BT i själva verket finansierade BTPS som om minimifinansieringskraven i pensionslagarna från 1995 och 2004 till fullo gällde fonden. Myndigheterna i Förenade kungariket har också visat att dessa krav uppfylldes vid de värderingar som utfördes 1999 och 2002, trots det underskott som har konstaterats vid en annan löpande värdering. Faktum är att BTPS finansieringsposition enligt värderingarna 1999 och 2002, då minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995 gällde, inte visar något underskott som BT skulle ha varit tvunget att åtgärda i enlighet med dessa krav. BT skulle ha kunnat utnyttja undantaget från pensionslagen från 1995 när det gäller den föreskrivna metoden men gjorde inte det utan tillämpade en metod som ställde strängare krav på finansiering av BTPS underskott.

| (69) | När det gäller den föreskrivna tidsfristen för att återgå till full finansiering fanns inget krav på att korrigeringen skulle ske omedelbart, i händelse av ett underskott enligt minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995. Korrigeringen kunde i dessa fall skjutas upp och genomföras inom föreskrivna tidsfrister på högst tio år. Det stämmer att BT, enligt reglerna för BTPS, var och fortfarande är skyldigt att åtgärda alla eventuella underskott mellan ordningens tillgångar och åtaganden som rapporteras vid en försäkringsteknisk värdering, [...]. Om BTPS däremot inte hade något underskott enligt den metod som föreskrivs i pensionslagen från 1995, tycks den längre fristen som BT medgavs för att korrigera ett eventuellt underskott, jämfört med lagen, inte ha utgjort någon egentlig ekonomisk fördel för BT. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller den föreskrivna tidsfristen för att återgå till full finansiering fanns inget krav på att korrigeringen skulle ske omedelbart, i händelse av ett underskott enligt minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995. Korrigeringen kunde i dessa fall skjutas upp och genomföras inom föreskrivna tidsfrister på högst tio år. Det stämmer att BT, enligt reglerna för BTPS, var och fortfarande är skyldigt att åtgärda alla eventuella underskott mellan ordningens tillgångar och åtaganden som rapporteras vid en försäkringsteknisk värdering, [...]. Om BTPS däremot inte hade något underskott enligt den metod som föreskrivs i pensionslagen från 1995, tycks den längre fristen som BT medgavs för att korrigera ett eventuellt underskott, jämfört med lagen, inte ha utgjort någon egentlig ekonomisk fördel för BT.

| (70) | Kommissionen noterar argumentet från berörda tredje parter om att en åtgärd inte upphör att vara statligt stöd för att den ännu inte har tillämpats. Emellertid är åtgärden i fråga inte längre i kraft, och det finns inga bevis för att BT fick någon ekonomisk förmån mellan 1995 och 2004. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen noterar argumentet från berörda tredje parter om att en åtgärd inte upphör att vara statligt stöd för att den ännu inte har tillämpats. Emellertid är åtgärden i fråga inte längre i kraft, och det finns inga bevis för att BT fick någon ekonomisk förmån mellan 1995 och 2004.

| (71) | Under dessa omständigheter anser kommission inte att det är fastställt att undantaget från minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995 har utgjort eller fortfarande utgör en ekonomisk förmån för BT. Det gäller i ännu mindre utsträckning när det gäller reglerna i pensionslagen från 2004. I detta avseende förekommer därför inget statligt stöd, eftersom de kumulativa villkoren i artikel 87.1 i EG-fördraget inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(71)

Under dessa omständigheter anser kommission inte att det är fastställt att undantaget från minimifinansieringskraven i pensionslagen från 1995 har utgjort eller fortfarande utgör en ekonomisk förmån för BT. Det gäller i ännu mindre utsträckning när det gäller reglerna i pensionslagen från 2004. I detta avseende förekommer därför inget statligt stöd, eftersom de kumulativa villkoren i artikel 87.1 i EG-fördraget inte är uppfyllda.

5.1.2.2   Undantaget från betalning av avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin enligt pensionslagen från 2004

| (72) | Pensionsskyddsfonden inrättades genom 2004 års pensionslag. Pensionsfonder ska i allmänhet bidra till pensionsskyddsfonden genom att betala en årlig avgift, såvida de inte beviljats en statlig garanti och därmed undantas från denna betalning. Ett allmänt system för pensionsskyddsfonden inrättades 2004. Enligt detta ska tjänstepensionsordningar, och indirekt arbetsgivare, bidra till pensionsskyddsfonden, som betalar ersättning till medlemmar av alla pensionsordningar som bidrar. Med andra ord innebär det allmänna systemet att ett extra skydd ska betalas av arbetsgivarna i form av en full avgift. |
| --- | --- |

(72)

Pensionsskyddsfonden inrättades genom 2004 års pensionslag. Pensionsfonder ska i allmänhet bidra till pensionsskyddsfonden genom att betala en årlig avgift, såvida de inte beviljats en statlig garanti och därmed undantas från denna betalning. Ett allmänt system för pensionsskyddsfonden inrättades 2004. Enligt detta ska tjänstepensionsordningar, och indirekt arbetsgivare, bidra till pensionsskyddsfonden, som betalar ersättning till medlemmar av alla pensionsordningar som bidrar. Med andra ord innebär det allmänna systemet att ett extra skydd ska betalas av arbetsgivarna i form av en full avgift.

| (73) | Enligt bestämmelserna för pensionsskyddsfonden undantas BTPS när det gäller den del som avser dess anställdas pensionsrättigheter som omfattas av den statliga garantin. Vid beräkningen av BTPS avgift till pensionsskyddsfonden undantas därför de medlemmar som anslöt sig till ordningen före privatiseringen. Dock har BT genom avsnitt 68 i lagen från 1984 en skyldighet att göra avgiftsinbetalningar till BTPS för dessa medlemmar. Följaktligen finns det en skillnad mellan den avgift till pensionsskyddsfonden som BTPS faktiskt betalat sedan 2005, och den avgift som BTPS skulle ha betalat om man hade bortsett från förekomsten av den statliga garantin. |
| --- | --- |

(73)

Enligt bestämmelserna för pensionsskyddsfonden undantas BTPS när det gäller den del som avser dess anställdas pensionsrättigheter som omfattas av den statliga garantin. Vid beräkningen av BTPS avgift till pensionsskyddsfonden undantas därför de medlemmar som anslöt sig till ordningen före privatiseringen. Dock har BT genom avsnitt 68 i lagen från 1984 en skyldighet att göra avgiftsinbetalningar till BTPS för dessa medlemmar. Följaktligen finns det en skillnad mellan den avgift till pensionsskyddsfonden som BTPS faktiskt betalat sedan 2005, och den avgift som BTPS skulle ha betalat om man hade bortsett från förekomsten av den statliga garantin.

| (74) | Den avgift som BTPS betalade under 2005/2006 var exempelvis [...] brittiska pund, medan avgiften utan den statliga garantin förmodligen skulle ha varit [...] brittiska pund. Den avgift som betalades var således mindre än [...] av det belopp som BTPS skulle ha varit tvunget att betala utan den statliga garantin. Under följande år skulle avgiften utan den statliga garantin ha varit [...] brittiska pund under 2006/2007 och [...] brittiska pund under 2007/2008. |
| --- | --- |

(74)

Den avgift som BTPS betalade under 2005/2006 var exempelvis [...] brittiska pund, medan avgiften utan den statliga garantin förmodligen skulle ha varit [...] brittiska pund. Den avgift som betalades var således mindre än [...] av det belopp som BTPS skulle ha varit tvunget att betala utan den statliga garantin. Under följande år skulle avgiften utan den statliga garantin ha varit [...] brittiska pund under 2006/2007 och [...] brittiska pund under 2007/2008.

| (75) | Kommissionen anser inte att reduceringen av den avgift som skulle betalas till pensionsskyddsfonden kan motiveras av ”systemets logik”. Kommissionen anser inte heller att det ”system” som Förenade kungariket inrättat för skydd av pensionsrättigheter kan anses utgöras enbart av pensionsskyddsfonden. I stället ska alla åtgärder som vidtagits för att skydda pensioner beaktas. Om BT blir insolvent och dess pensionsfond har ett underskott kommer pensionerna för dem som var anställda före privatiseringen att betalas av staten snarare än av den privat finansierade pensionsskyddsfonden, såsom skulle vara fallet om de normala reglerna hade tillämpats. Som redan konstaterats skyddas BTPS av den statliga garantin utan att betala ersättning för det. Den enda ”logiken” i detta är att i de fall då statliga medel görs tillgängliga för skydd av ett företagets pensionsordning, blir privata system överflödiga. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen anser inte att reduceringen av den avgift som skulle betalas till pensionsskyddsfonden kan motiveras av ”systemets logik”. Kommissionen anser inte heller att det ”system” som Förenade kungariket inrättat för skydd av pensionsrättigheter kan anses utgöras enbart av pensionsskyddsfonden. I stället ska alla åtgärder som vidtagits för att skydda pensioner beaktas. Om BT blir insolvent och dess pensionsfond har ett underskott kommer pensionerna för dem som var anställda före privatiseringen att betalas av staten snarare än av den privat finansierade pensionsskyddsfonden, såsom skulle vara fallet om de normala reglerna hade tillämpats. Som redan konstaterats skyddas BTPS av den statliga garantin utan att betala ersättning för det. Den enda ”logiken” i detta är att i de fall då statliga medel görs tillgängliga för skydd av ett företagets pensionsordning, blir privata system överflödiga.

| (76) | Det argument som myndigheterna i Förenade kungariket framfört och som går ut på att pensionsskyddsfondens skydd bara är tillämpligt när det inte finns några andra lämpliga skyddsmekanismer, såsom en statlig garanti, innebär att man bortser från att BT har tillgång till skyddsmekanismerna utan någon kostnad. Även om pensionsskyddsfonden skulle betraktas som ett ”skyddsnät” som endast är avsett för pensionsordningar som inte har lämpligt skydd i händelse av arbetsgivarens insolvens, kvarstår det faktum att BT inte betalar något för detta skydd när det gäller pensionsrättigheter för dem som var anställda före privatiseringen, och att BT fått stöd av staten för att kunna tillhandahålla sådant lämpligt skydd som Förenade kungariket anser är nödvändigt för andra anställda som omfattas av tjänstepensionssystem. När det gäller dem som anställts efter privatiseringen och vars rättigheter inte täcks av den statliga garantin är det riktigt att BTPS gynnas av och bidrar till pensionsskyddsfonden. |
| --- | --- |

(76)

Det argument som myndigheterna i Förenade kungariket framfört och som går ut på att pensionsskyddsfondens skydd bara är tillämpligt när det inte finns några andra lämpliga skyddsmekanismer, såsom en statlig garanti, innebär att man bortser från att BT har tillgång till skyddsmekanismerna utan någon kostnad. Även om pensionsskyddsfonden skulle betraktas som ett ”skyddsnät” som endast är avsett för pensionsordningar som inte har lämpligt skydd i händelse av arbetsgivarens insolvens, kvarstår det faktum att BT inte betalar något för detta skydd när det gäller pensionsrättigheter för dem som var anställda före privatiseringen, och att BT fått stöd av staten för att kunna tillhandahålla sådant lämpligt skydd som Förenade kungariket anser är nödvändigt för andra anställda som omfattas av tjänstepensionssystem. När det gäller dem som anställts efter privatiseringen och vars rättigheter inte täcks av den statliga garantin är det riktigt att BTPS gynnas av och bidrar till pensionsskyddsfonden.

| (77) | Kommissionen delar inte heller den synpunkt som BT och BTPS framfört om att en åtgärd som enligt uppgift inte utgjorde något stöd 1984, när den beviljades, inte kan betraktas som stöd tjugo år senare på grund av externa händelser. För det första påpekar kommissionen att den inte anser att garantin i sig utgör något stöd till BT. Som kommissionen konstaterade i sitt beslut av den 28 november 2007 inrättades den statliga garantin för pensionsåtaganden till förmån för de anställda som nämnts, och medförde inte någon direkt ekonomisk fördel för BT. Emellertid är garantin numera den underliggande orsaken till att BT får en fördel i form av ett undantag från den fulla avgiften till den pensionsskyddsfond som infördes genom pensionslagen från 2004, och som BT endast betalar när det gäller dem som anställts efter privatiseringen. Detta undantag kan inte ha funnits när den statliga garantin inrättades, eftersom det då inte fanns någon skyldighet att betala avgift till denna eller någon annan liknande fond, men enligt pensionslagen från 2004 utgör garantin skäl för undantag. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen delar inte heller den synpunkt som BT och BTPS framfört om att en åtgärd som enligt uppgift inte utgjorde något stöd 1984, när den beviljades, inte kan betraktas som stöd tjugo år senare på grund av externa händelser. För det första påpekar kommissionen att den inte anser att garantin i sig utgör något stöd till BT. Som kommissionen konstaterade i sitt beslut av den 28 november 2007 inrättades den statliga garantin för pensionsåtaganden till förmån för de anställda som nämnts, och medförde inte någon direkt ekonomisk fördel för BT. Emellertid är garantin numera den underliggande orsaken till att BT får en fördel i form av ett undantag från den fulla avgiften till den pensionsskyddsfond som infördes genom pensionslagen från 2004, och som BT endast betalar när det gäller dem som anställts efter privatiseringen. Detta undantag kan inte ha funnits när den statliga garantin inrättades, eftersom det då inte fanns någon skyldighet att betala avgift till denna eller någon annan liknande fond, men enligt pensionslagen från 2004 utgör garantin skäl för undantag.

| (78) | Påståendet från BT och BTPS att inrättandet av skyldigheten att betala avgift inte påverkar den statliga garantin innebär att man bortser från att varken förmånen eller förmånstagaren är densamma 1984 som 2004. Skyddet av pensionsrättigheter i händelse av BT:s insolvens är en förmån för dem som var anställda före privatiseringen såtillvida att utbetalning av deras pensionsrättigheter garanteras. Undantaget från pensionsskyddsfonden och betalning av full avgift är dock en förmån för BT i och med att det reducerar den avgift som annars skulle betalas, och det undantaget är avhängigt av förekomsten av den statliga garantin. |
| --- | --- |

(78)

Påståendet från BT och BTPS att inrättandet av skyldigheten att betala avgift inte påverkar den statliga garantin innebär att man bortser från att varken förmånen eller förmånstagaren är densamma 1984 som 2004. Skyddet av pensionsrättigheter i händelse av BT:s insolvens är en förmån för dem som var anställda före privatiseringen såtillvida att utbetalning av deras pensionsrättigheter garanteras. Undantaget från pensionsskyddsfonden och betalning av full avgift är dock en förmån för BT i och med att det reducerar den avgift som annars skulle betalas, och det undantaget är avhängigt av förekomsten av den statliga garantin.

| (79) | Kommissionen godtar inte heller argumentet att det inte föreligger någon fördel eftersom garantin redan betalats av BT:s aktieägare genom att den ingick i det sammanlagda pris de betalade för företaget 1984. Som framgår av beslutet av den 28 november 2007 drog kommissionen med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter slutsatsen att den statliga garantin, i den mån den täcker BT:s pensionsåtaganden, inte i sig medförde någon fördel för BT då den beviljades. Därför finns det inget skäl att anta att BT:s aktieägare skulle ha betalat ett högre pris för en fördel för vissa anställda som endast skulle förverkligas i händelse av BT:s insolvens. Det innebar ingen fördel förrän 2004, då dess konsekvenser väsentligt förändrades genom lagstiftning. Vid tiden för privatiseringen fanns det inget påtagligt värde för BT:s aktieägare i den statliga garantin för pensionsåtaganden med avseende på påföljande eller oförutsägbara förändringar av pensionslagstiftningen. 1984 var det inte möjligt att förutse någon skyldighet för BT att betala avgifter till den pensionsskyddsfond som inrättades 2004, och inte heller någon ekonomisk fördel som ett resultat av undantaget från dessa åtaganden med stöd av den statliga garantin. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen godtar inte heller argumentet att det inte föreligger någon fördel eftersom garantin redan betalats av BT:s aktieägare genom att den ingick i det sammanlagda pris de betalade för företaget 1984. Som framgår av beslutet av den 28 november 2007 drog kommissionen med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter slutsatsen att den statliga garantin, i den mån den täcker BT:s pensionsåtaganden, inte i sig medförde någon fördel för BT då den beviljades. Därför finns det inget skäl att anta att BT:s aktieägare skulle ha betalat ett högre pris för en fördel för vissa anställda som endast skulle förverkligas i händelse av BT:s insolvens. Det innebar ingen fördel förrän 2004, då dess konsekvenser väsentligt förändrades genom lagstiftning. Vid tiden för privatiseringen fanns det inget påtagligt värde för BT:s aktieägare i den statliga garantin för pensionsåtaganden med avseende på påföljande eller oförutsägbara förändringar av pensionslagstiftningen. 1984 var det inte möjligt att förutse någon skyldighet för BT att betala avgifter till den pensionsskyddsfond som inrättades 2004, och inte heller någon ekonomisk fördel som ett resultat av undantaget från dessa åtaganden med stöd av den statliga garantin.

| (80) | BTPS hävdar också att de eventuella fördelarna till följd av lägre avgifter till pensionsskyddsfonden mer än väl kompenseras av BT:s och BTPS extra åtaganden och utgifter på [...] brittiska pund på grund av BTPS särskilda beskaffenhet. Kommissionen anser inte att de påstådda nackdelarna uppväger denna fördel:






  — | För det första var förmånen till de anställda i händelse av BT:s konkurs av litet, om ens något, intresse för BT:s aktieägare. |
| --- | --- | --- |

(80)

BTPS hävdar också att de eventuella fördelarna till följd av lägre avgifter till pensionsskyddsfonden mer än väl kompenseras av BT:s och BTPS extra åtaganden och utgifter på [...] brittiska pund på grund av BTPS särskilda beskaffenhet. Kommissionen anser inte att de påstådda nackdelarna uppväger denna fördel:

—

För det första var förmånen till de anställda i händelse av BT:s konkurs av litet, om ens något, intresse för BT:s aktieägare.

| — | För det andra finns det inget tidsmässigt samband mellan dessa påstådda nackdelar och fördelen till följd av en lägre avgift till pensionsskyddsfonden, som uppstod tjugo år senare. Inget i lagen tyder heller på att den var avsedd att kompensera för de påstådda nackdelarna. Inte heller finns det någon tydlig koppling mellan den påstådda bördan för BT och de åtaganden som täcks av den statliga garantin och som 1984 även omfattade bland annat kortfristiga lån, leverantörsskulder, mervärdesskatt och inkomstskatter samt långfristiga lån från utländska långivare. |
| --- | --- |

—

För det andra finns det inget tidsmässigt samband mellan dessa påstådda nackdelar och fördelen till följd av en lägre avgift till pensionsskyddsfonden, som uppstod tjugo år senare. Inget i lagen tyder heller på att den var avsedd att kompensera för de påstådda nackdelarna. Inte heller finns det någon tydlig koppling mellan den påstådda bördan för BT och de åtaganden som täcks av den statliga garantin och som 1984 även omfattade bland annat kortfristiga lån, leverantörsskulder, mervärdesskatt och inkomstskatter samt långfristiga lån från utländska långivare.

| — | För det tredje hänvisar BT till den börda som orsakas av de extra åtagandena när det gäller olika rättigheter som kan relateras till offentlig anställning. Emellertid går det inte att utesluta att dessa rättigheter i sin tur har medfört förmåner för BT i form av ökad lojalitet eller acceptans hos berörd personal för olika löne- och arbetsvillkor jämfört med om dessa rättigheter inte funnits. |
| --- | --- |

—

För det tredje hänvisar BT till den börda som orsakas av de extra åtagandena när det gäller olika rättigheter som kan relateras till offentlig anställning. Emellertid går det inte att utesluta att dessa rättigheter i sin tur har medfört förmåner för BT i form av ökad lojalitet eller acceptans hos berörd personal för olika löne- och arbetsvillkor jämfört med om dessa rättigheter inte funnits.

| (81) | Till skillnad från andra företag inom elektronisk kommunikation och andra sektorer som inte beviljas förmånen att undantas från avgifter till den pensionsskyddsfond som inrättades genom 2004 års pensionslag motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin, erhåller BT en ekonomisk fördel eftersom man betalar en väsentligt reducerad avgift till pensionsskyddsfonden. BT kan således använda dessa finansiella resurser för att finansiera verksamheten på sina marknader. |
| --- | --- |

(81)

Till skillnad från andra företag inom elektronisk kommunikation och andra sektorer som inte beviljas förmånen att undantas från avgifter till den pensionsskyddsfond som inrättades genom 2004 års pensionslag motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin, erhåller BT en ekonomisk fördel eftersom man betalar en väsentligt reducerad avgift till pensionsskyddsfonden. BT kan således använda dessa finansiella resurser för att finansiera verksamheten på sina marknader.

| (82) | Sammanfattningsvis tycks BT ha fått en statligt finansierad ekonomisk fördel sedan ikraftträdandet av Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005. |
| --- | --- |

(82)

Sammanfattningsvis tycks BT ha fått en statligt finansierad ekonomisk fördel sedan ikraftträdandet av Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005.

5.1.3   Företag som gynnas av selektiva åtgärder

| (83) | Vad beträffar stödmottagaren för åtgärderna i fråga ska det betonas att BTPS och BT är två olika juridiska enheter. Undantaget från betalning av lämplig avgift till pensionsskyddsfonden berör direkt BTPS, vars styrelse har ansvar för betalningen. Den avgift som BTPS betalade under 2005/2006 ska enligt uppgift ha finansierats med ordningens tillgångar. BT ska dock täcka alla underskott och administrativa kostnader för pensionsordningen så länge som det är solvent. Även om BT i sig inte faktureras eller betalar aktuella avgifter till pensionsskyddsfonden innebär en lägre avgift minskade kostnader för BTPS, vilket gynnar BTPS tillgångar. Därmed minskar BT:s egna åtaganden gentemot BTPS. Detta innebär att alla eventuella ekonomiska fördelar för BTPS till följd av åtgärden i fråga i sin helhet överförs till BT. |
| --- | --- |

(83)

Vad beträffar stödmottagaren för åtgärderna i fråga ska det betonas att BTPS och BT är två olika juridiska enheter. Undantaget från betalning av lämplig avgift till pensionsskyddsfonden berör direkt BTPS, vars styrelse har ansvar för betalningen. Den avgift som BTPS betalade under 2005/2006 ska enligt uppgift ha finansierats med ordningens tillgångar. BT ska dock täcka alla underskott och administrativa kostnader för pensionsordningen så länge som det är solvent. Även om BT i sig inte faktureras eller betalar aktuella avgifter till pensionsskyddsfonden innebär en lägre avgift minskade kostnader för BTPS, vilket gynnar BTPS tillgångar. Därmed minskar BT:s egna åtaganden gentemot BTPS. Detta innebär att alla eventuella ekonomiska fördelar för BTPS till följd av åtgärden i fråga i sin helhet överförs till BT.

| (84) | Dessutom är åtgärden selektiv såtillvida att den bestämmelse i Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 genom vilken 2004 års pensionslag genomförs, medger ett undantag från avgiften till pensionsskyddsfonden och är selektiv eftersom den är ett resultat av förmånen i form av den statliga garantin enligt lagen från 1984, som enbart avsåg åtaganden för BT. Genom dessa åtgärder infördes undantag från de allmänna skyldigheter som pensionslagarna innebar för andra företag som inte hade en sådan förmån, och de är därför selektiva. |
| --- | --- |

(84)

Dessutom är åtgärden selektiv såtillvida att den bestämmelse i Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 genom vilken 2004 års pensionslag genomförs, medger ett undantag från avgiften till pensionsskyddsfonden och är selektiv eftersom den är ett resultat av förmånen i form av den statliga garantin enligt lagen från 1984, som enbart avsåg åtaganden för BT. Genom dessa åtgärder infördes undantag från de allmänna skyldigheter som pensionslagarna innebar för andra företag som inte hade en sådan förmån, och de är därför selektiva.

5.1.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (85) | Genom olika dotterbolag bedriver BT en omfattande verksamhet som går ut på att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i flera medlemsstater, däribland Tyskland, Italien, Spanien, Nederländerna, Frankrike och inte minst Förenade kungariket (4). Tillhandahållandet av elektroniska kommunikationstjänster innebär förmedling av innehåll mellan olika nät och över nationsgränser inom den gemensamma marknaden, oavsett om dessa tjänster tillhandahålls på lokal, nationell eller gränsöverskridande basis. |
| --- | --- |

(85)

Genom olika dotterbolag bedriver BT en omfattande verksamhet som går ut på att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i flera medlemsstater, däribland Tyskland, Italien, Spanien, Nederländerna, Frankrike och inte minst Förenade kungariket (4). Tillhandahållandet av elektroniska kommunikationstjänster innebär förmedling av innehåll mellan olika nät och över nationsgränser inom den gemensamma marknaden, oavsett om dessa tjänster tillhandahålls på lokal, nationell eller gränsöverskridande basis.

| (86) | Särskilt i Förenade kungariket har tillsynsmyndigheten för elektronisk kommunikation, OFCOM, konstaterat att BT har betydande inflytande på marknaden i den mening som avses i EU:s regelverk om elektroniska kommunikationstjänster och nät, på ett antal marknader för detaljhandels- och grossisthandelstjänster. Dessa marknader omfattar hela eller delar av slutkundsmarknaderna för fast smalbandsanslutning, smalbandsanslutning, grossistmarknaden för telefonväxeltjänst via smalband, samtalsorientering och överföring, bredbandsaccess i grossistledet, grossistmarknaden för lokal åtkomst och hyrda förbindelser (5). På alla dessa tjänstemarknader i Förenade kungariket konkurrerar BT med väsentligt svagare konkurrenter som inte åtnjuter samma ekonomiska fördel när det gäller bidrag till pensionsskyddsfonden som den statliga garantin innebär för BT. Konkurrensen mellan dessa företag och BT försvagas till följd av BT:s betydande inflytande på marknaden och snedvrids ytterligare av åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(86)

Särskilt i Förenade kungariket har tillsynsmyndigheten för elektronisk kommunikation, OFCOM, konstaterat att BT har betydande inflytande på marknaden i den mening som avses i EU:s regelverk om elektroniska kommunikationstjänster och nät, på ett antal marknader för detaljhandels- och grossisthandelstjänster. Dessa marknader omfattar hela eller delar av slutkundsmarknaderna för fast smalbandsanslutning, smalbandsanslutning, grossistmarknaden för telefonväxeltjänst via smalband, samtalsorientering och överföring, bredbandsaccess i grossistledet, grossistmarknaden för lokal åtkomst och hyrda förbindelser (5). På alla dessa tjänstemarknader i Förenade kungariket konkurrerar BT med väsentligt svagare konkurrenter som inte åtnjuter samma ekonomiska fördel när det gäller bidrag till pensionsskyddsfonden som den statliga garantin innebär för BT. Konkurrensen mellan dessa företag och BT försvagas till följd av BT:s betydande inflytande på marknaden och snedvrids ytterligare av åtgärden i fråga.

| (87) | Mot bakgrund av BT:s verksamhet och ställning på nationella och internationella marknader för elektronisk kommunikation kan denna fördel påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av BT:s verksamhet och ställning på nationella och internationella marknader för elektronisk kommunikation kan denna fördel påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (88) | Att BT undantas från betalning av en avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin medför en ekonomisk fördel för BT genom användning av Förenade kungarikets statliga medel. Förmånen riskerar att påverka såväl konkurrens som handel mellan medlemsstater i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(88)

Att BT undantas från betalning av en avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin medför en ekonomisk fördel för BT genom användning av Förenade kungarikets statliga medel. Förmånen riskerar att påverka såväl konkurrens som handel mellan medlemsstater i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

5.1.5   Åtgärdens rättsenlighet

| (89) | Sedan antagandet av 2004 års pensionslag och Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 har en förmån beviljats BT i form av ett undantag från betalning av full avgift till pensionskyddsfonden. |
| --- | --- |

(89)

Sedan antagandet av 2004 års pensionslag och Pension Protection Fund (Entry Rules) Regulations 2005 har en förmån beviljats BT i form av ett undantag från betalning av full avgift till pensionskyddsfonden.

| (90) | Detta undantag utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget och har inte anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. Följaktligen är denna åtgärd olaglig. |
| --- | --- |

(90)

Detta undantag utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget och har inte anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. Följaktligen är denna åtgärd olaglig.

5.2   Bedömning av åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden

| (91) | Då det har konstaterats att undantag från betalning av full avgift till pensionsskyddsfonden utgör statligt stöd är det nödvändigt att bedöma det statliga stödets förenlighet med gemenskapslagstiftningen. I det avseendet har varken Förenade kungariket eller BT och BTPS hävdat att åtgärderna kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(91)

Då det har konstaterats att undantag från betalning av full avgift till pensionsskyddsfonden utgör statligt stöd är det nödvändigt att bedöma det statliga stödets förenlighet med gemenskapslagstiftningen. I det avseendet har varken Förenade kungariket eller BT och BTPS hävdat att åtgärderna kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden.

5.2.1   Artikel 86.2 i EG-fördraget

| (92) | Även om BT har anförtrotts att tillhandahålla vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i EG-fördraget, är stödet inte begränsat eller på annat sätt kopplat till fullgörandet av dessa åtaganden och gynnar därmed hela verksamheten. Förenade kungarikets myndigheter och BT hävdar inte heller att betalningen av full avgift till pensionsskyddsfonden skulle hindra BT från att fullgöra de uppgifter av allmänt intresse som företaget tilldelats. Mot den här bakgrunden är undantaget i artikel 86.2 i EG-fördraget inte tillämpligt. |
| --- | --- |

(92)

Även om BT har anförtrotts att tillhandahålla vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i EG-fördraget, är stödet inte begränsat eller på annat sätt kopplat till fullgörandet av dessa åtaganden och gynnar därmed hela verksamheten. Förenade kungarikets myndigheter och BT hävdar inte heller att betalningen av full avgift till pensionsskyddsfonden skulle hindra BT från att fullgöra de uppgifter av allmänt intresse som företaget tilldelats. Mot den här bakgrunden är undantaget i artikel 86.2 i EG-fördraget inte tillämpligt.

5.2.2   Artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget

| (93) | Åtgärden i fråga tycks inte heller vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.2 i EG-fördraget. I artikel 87.2 a i EG-fördraget avses stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter. Det statliga stöd som diskuteras gynnar dock BT i sig. Följaktligen omfattas inte sådant stöd av artikel 87.2 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(93)

Åtgärden i fråga tycks inte heller vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.2 i EG-fördraget. I artikel 87.2 a i EG-fördraget avses stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter. Det statliga stöd som diskuteras gynnar dock BT i sig. Följaktligen omfattas inte sådant stöd av artikel 87.2 a i EG-fördraget.

| (94) | Vidare anser kommissionen att det är uppenbart att artikel 87.3 a, b och d i EG-fördraget inte är tillämplig. Varken Förenade kungariket, BT eller BTPS har heller framfört argument med avseende på dessa. |
| --- | --- |

(94)

Vidare anser kommissionen att det är uppenbart att artikel 87.3 a, b och d i EG-fördraget inte är tillämplig. Varken Förenade kungariket, BT eller BTPS har heller framfört argument med avseende på dessa.

| (95) | Den enda tänkbara grunden för den aktuella åtgärdens förenlighet tycks vara artikel 87.3 c i EG-fördraget. Åtgärden tycks dock inte vara förenlig med någon av de regler för tillämpningen av det ledet som kommissionen hittills har utfärdat i form av riktlinjer och meddelanden. Följaktligen måste åtgärdens förenlighet bedömas direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget, enligt vilken ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(95)

Den enda tänkbara grunden för den aktuella åtgärdens förenlighet tycks vara artikel 87.3 c i EG-fördraget. Åtgärden tycks dock inte vara förenlig med någon av de regler för tillämpningen av det ledet som kommissionen hittills har utfärdat i form av riktlinjer och meddelanden. Följaktligen måste åtgärdens förenlighet bedömas direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget, enligt vilken ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

| (96) | För att stöd ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget måste ett mål av gemensamt intresse eftersträvas på ett nödvändigt och proportionerligt sätt. Mot denna bakgrund anser kommissionen att det är lämpligt att beakta följande frågor:






  1. | Är syftet med stödåtgärden klart definierat och av gemensamt intresse (dvs. att åtgärda en marknadsstörning eller uppnå ett annat mål)? |
| --- | --- | --- |

(96)

För att stöd ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget måste ett mål av gemensamt intresse eftersträvas på ett nödvändigt och proportionerligt sätt. Mot denna bakgrund anser kommissionen att det är lämpligt att beakta följande frågor:

1.

Är syftet med stödåtgärden klart definierat och av gemensamt intresse (dvs. att åtgärda en marknadsstörning eller uppnå ett annat mål)?

| 2. | Är stödet utformat på ett sådant sätt att målet av gemensamt intresse kan uppnås? Framför allt:






  — | Är stödåtgärden ett lämpligt instrument? |
| --- | --- | --- |

2.

Är stödet utformat på ett sådant sätt att målet av gemensamt intresse kan uppnås? Framför allt:

—

Är stödåtgärden ett lämpligt instrument?

| — | Har det en stimulerande effekt, dvs. ändrar stödet företagens beteende? |
| --- | --- |

—

Har det en stimulerande effekt, dvs. ändrar stödet företagens beteende?

| — | Är stödet proportionerligt, det vill säga skulle samma beteendeförändring även kunna uppnås med mindre stöd? |
| --- | --- |

—

Är stödet proportionerligt, det vill säga skulle samma beteendeförändring även kunna uppnås med mindre stöd?

| 3. | Är snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln så begränsad att det sammantagna resultatet är positivt? |
| --- | --- |

3.

Är snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln så begränsad att det sammantagna resultatet är positivt?

| (97) | Förenade kungariket har inte angett att åtgärden i fråga var utformad för att uppnå ett särskilt mål av gemensamt intresse. Vidare finns det inga tydliga uppgifter eller grunder som visar att det statliga stödet är ett lämpligt och proportionerligt instrument som har någon stimulerande effekt på utvecklingen av den verksamhet som BT, bland andra konkurrenter, bedriver. Som nämnts ovan är åtgärden i fråga varken kopplad eller begränsad till fullgörandet av den uppgift att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som anförtrotts BT. |
| --- | --- |

(97)

Förenade kungariket har inte angett att åtgärden i fråga var utformad för att uppnå ett särskilt mål av gemensamt intresse. Vidare finns det inga tydliga uppgifter eller grunder som visar att det statliga stödet är ett lämpligt och proportionerligt instrument som har någon stimulerande effekt på utvecklingen av den verksamhet som BT, bland andra konkurrenter, bedriver. Som nämnts ovan är åtgärden i fråga varken kopplad eller begränsad till fullgörandet av den uppgift att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som anförtrotts BT.

| (98) | Följaktligen tycks det enda tydliga målet av gemensamt intresse som skulle kunna eftersträvas med de aktuella bestämmelserna i pensionslagstiftningen vara det extra skyddet av anställdas pensionsrättigheter i händelse av arbetsgivarens insolvens. Den extra garantin att pensionerade arbetare faktiskt åtnjuter ett ekonomiskt välstånd som står i proportion till deras arbetsinsats under livet ligger i det allmänna intresset för en generell och socialt balanserad utveckling av den ekonomiska aktiviteten. Införande av ett undantag för den avgift som BTPS ska betala innebär emellertid inte att stödåtgärden bidrar till att uppfylla dessa mål. |
| --- | --- |

(98)

Följaktligen tycks det enda tydliga målet av gemensamt intresse som skulle kunna eftersträvas med de aktuella bestämmelserna i pensionslagstiftningen vara det extra skyddet av anställdas pensionsrättigheter i händelse av arbetsgivarens insolvens. Den extra garantin att pensionerade arbetare faktiskt åtnjuter ett ekonomiskt välstånd som står i proportion till deras arbetsinsats under livet ligger i det allmänna intresset för en generell och socialt balanserad utveckling av den ekonomiska aktiviteten. Införande av ett undantag för den avgift som BTPS ska betala innebär emellertid inte att stödåtgärden bidrar till att uppfylla dessa mål.

| (99) | På samma sätt kan pensionsskyddsåtgärderna enligt Förenade kungariket utgöra ett skydd endast i de fall då ett annat alternativ eller lämpligt skydd saknas. I det fallet kan pensionslagen från 2004 också anses stimulera företagen att på egen bekostnad införa egna alternativa system och mekanismer som skulle utesluta såväl en avgiftsbetalning som ett beroende av den allmänna pensionsskyddsfonden. En stödåtgärd utan krav på motprestationer undanröjer emellertid alla incitament för BT att inrätta egna alternativa system. Om stödet däremot drogs in skulle BT stimuleras att göra det, eller åtminstone att förlita sig på den privat finansierade pensionsskyddsfonden som en garanti för pensionsrättigheterna för dem som var anställda före privatiseringen. |
| --- | --- |

(99)

På samma sätt kan pensionsskyddsåtgärderna enligt Förenade kungariket utgöra ett skydd endast i de fall då ett annat alternativ eller lämpligt skydd saknas. I det fallet kan pensionslagen från 2004 också anses stimulera företagen att på egen bekostnad införa egna alternativa system och mekanismer som skulle utesluta såväl en avgiftsbetalning som ett beroende av den allmänna pensionsskyddsfonden. En stödåtgärd utan krav på motprestationer undanröjer emellertid alla incitament för BT att inrätta egna alternativa system. Om stödet däremot drogs in skulle BT stimuleras att göra det, eller åtminstone att förlita sig på den privat finansierade pensionsskyddsfonden som en garanti för pensionsrättigheterna för dem som var anställda före privatiseringen.

| (100) | Av detta följer att stödåtgärden inte är ett lämpligt instrument för att nå de mål av allmänt intresse som anges i Förenade kungarikets pensionslagstiftning. Stödet befriar i stället BTPS och därmed även BT från de operativa kostnader som i vanliga fall är förenade med uppnåendet av ett sådant mål. Följaktligen uppvägs inte stödåtgärdens negativa inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen av några positiva effekter i andra avseenden, vilket gör att resultatet sammantaget är negativt. |
| --- | --- |

(100)

Av detta följer att stödåtgärden inte är ett lämpligt instrument för att nå de mål av allmänt intresse som anges i Förenade kungarikets pensionslagstiftning. Stödet befriar i stället BTPS och därmed även BT från de operativa kostnader som i vanliga fall är förenade med uppnåendet av ett sådant mål. Följaktligen uppvägs inte stödåtgärdens negativa inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen av några positiva effekter i andra avseenden, vilket gör att resultatet sammantaget är negativt.

| (101) | Kommissionen drar därför slutsatsen att undantaget från att betala full avgift till pensionsskyddsfonden inte kan anses förenligt med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 86.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen drar därför slutsatsen att undantaget från att betala full avgift till pensionsskyddsfonden inte kan anses förenligt med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 86.2 och 87.3 i EG-fördraget.

6.   SLUTSATSER

| (102) | Mot bakgrund av det ovan anförda drar kommissionen slutsatsen att undantaget från att betala avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin för BT:s pensionsåtaganden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, som inte kan anses förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(102)

Mot bakgrund av det ovan anförda drar kommissionen slutsatsen att undantaget från att betala avgift till pensionsskyddsfonden motsvarande de pensionsåtaganden som täcks av den statliga garantin för BT:s pensionsåtaganden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, som inte kan anses förenligt med den gemensamma marknaden.

7.   ÅTERKRAV

| (103) | Enligt artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (6), ska kommissionen vid negativa beslut i fall av olagligt stöd besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Bara stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden ska återkrävas. |
| --- | --- |

(103)

Enligt artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (6), ska kommissionen vid negativa beslut i fall av olagligt stöd besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Bara stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden ska återkrävas.

| (104) | Syftet med återkrav är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Detta har uppnåtts när det oförenliga stödet har återbetalats av BT, som därmed förlorar den fördel som BT haft på marknaden i förhållande till sina konkurrenter genom att BTPS inte har betalat full avgift till pensionsskyddsfonden sedan 2005. Det belopp som återkrävs måste vara sådant att det undanröjer den ekonomiska fördel som getts till BT, som av de orsaker som anges i skäl 83 ovan är mottagare av stödet. |
| --- | --- |

(104)

Syftet med återkrav är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Detta har uppnåtts när det oförenliga stödet har återbetalats av BT, som därmed förlorar den fördel som BT haft på marknaden i förhållande till sina konkurrenter genom att BTPS inte har betalat full avgift till pensionsskyddsfonden sedan 2005. Det belopp som återkrävs måste vara sådant att det undanröjer den ekonomiska fördel som getts till BT, som av de orsaker som anges i skäl 83 ovan är mottagare av stödet.

| (105) | Eftersom det oförenliga stödet till BT motsvarar skillnaden mellan den avgift som skulle ha betalats till pensionsskyddsfonden i avsaknad av en statlig garanti från fondens inrättande 2005 och den avgift som BTPS faktiskt har betalat, är det mellanskillnaden som ska återkrävas plus återkravsränta på detta belopp, som inte får vara lägre än vad som anges i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (7). |
| --- | --- |

(105)

Eftersom det oförenliga stödet till BT motsvarar skillnaden mellan den avgift som skulle ha betalats till pensionsskyddsfonden i avsaknad av en statlig garanti från fondens inrättande 2005 och den avgift som BTPS faktiskt har betalat, är det mellanskillnaden som ska återkrävas plus återkravsränta på detta belopp, som inte får vara lägre än vad som anges i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (7).

| (106) | Enligt de uppgifter som lämnades av Förenade kungariket den 29 mars 2007 ingick styrelsen för pensionsskyddsfonden, BT och BTPS styrelse ett depositionsavtal för att i ett depositionskonto låsa skillnaden mellan det belopp som BTPS skulle ha betalat under 2005/2006 om den statliga garantin inte hade beaktats, och det belopp som BTPS faktiskt betalat. Under efterföljande år har BTPS varit skyldigt att på depositionskontot betala in det belopp som BTPS skulle ha betalat utan hänsyn till den statliga garantin. På dessa belopp tillkommer ränta på [...], som enligt Förenade kungariket uppgår till [...]. |
| --- | --- |

(106)

Enligt de uppgifter som lämnades av Förenade kungariket den 29 mars 2007 ingick styrelsen för pensionsskyddsfonden, BT och BTPS styrelse ett depositionsavtal för att i ett depositionskonto låsa skillnaden mellan det belopp som BTPS skulle ha betalat under 2005/2006 om den statliga garantin inte hade beaktats, och det belopp som BTPS faktiskt betalat. Under efterföljande år har BTPS varit skyldigt att på depositionskontot betala in det belopp som BTPS skulle ha betalat utan hänsyn till den statliga garantin. På dessa belopp tillkommer ränta på [...], som enligt Förenade kungariket uppgår till [...].

| (107) | Enligt bestämmelserna i depositionsavtalet ska detta pågå tills kommissionen avslutar sin utredning om huruvida reduceringen av avgifterna till pensionsskyddsfonden utgör ett oförenligt stöd eller beslutar att inte föra ärendet vidare. I det första fallet ska det slutgiltiga belopp som pensionsskyddsfonden fakturerar för pensionsskyddsavgifter även inkludera upplupen ränta på de belopp som betalats in på depositionskontot. [...] tillfaller därmed pensionsskyddsfonden om kommissionen antar ett beslut om oförenligt stöd, och inte BTPS eller BT. Detta ska förhindra att den upplupna räntan på depositionskontot inte ytterligare ökar den ekonomiska fördel som BT har beviljats. |
| --- | --- |

(107)

Enligt bestämmelserna i depositionsavtalet ska detta pågå tills kommissionen avslutar sin utredning om huruvida reduceringen av avgifterna till pensionsskyddsfonden utgör ett oförenligt stöd eller beslutar att inte föra ärendet vidare. I det första fallet ska det slutgiltiga belopp som pensionsskyddsfonden fakturerar för pensionsskyddsavgifter även inkludera upplupen ränta på de belopp som betalats in på depositionskontot. [...] tillfaller därmed pensionsskyddsfonden om kommissionen antar ett beslut om oförenligt stöd, och inte BTPS eller BT. Detta ska förhindra att den upplupna räntan på depositionskontot inte ytterligare ökar den ekonomiska fördel som BT har beviljats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland har genomfört till förmån för BT plc, i form av ett undantag för BT:s pensionsfond från betalning av avgift till pensionsskyddsfonden för stödmottagarens pensionsåtaganden som omfattas av avsnitt 68.2 i 1984 års telekommunikationslag i dess nuvarande lydelse, är oförenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska upphöra med det oförenliga statliga stödet till BT plc.

Artikel 2

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska återkräva det stöd som avses i artikel 1 från stödmottagaren.

Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet trädde i kraft till den dag då det har återbetalats.

Räntan ska beräknas som kapitaliserad ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

Återkravet av stöd enligt artikel 1 ska ske omedelbart och vara verkningsfullt.

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska säkerställa att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen.

Artikel 4

Inom två månader från delgivningen av detta beslut ska Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp som ska återkrävas av stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp som ska återkrävas av stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan vidtagits eller planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan vidtagits eller planeras för att följa detta beslut.

| c) | Handlingar som styrker att stödmottagaren har ålagts att återbetala stödet. |
| --- | --- |

c)

Handlingar som styrker att stödmottagaren har ålagts att återbetala stödet.

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska hålla kommissionen underrättad om genomförandet av de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1 helt har återbetalats. Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska på särskild begäran av kommissionen omedelbart lämna uppgifter om de åtgärder som redan vidtagits och planeras för att följa detta beslut. Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska även lämna detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som återkrävts av stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 11 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 15, 22.1.2008, s. 8.

1

(2)  Affärshemlighet.

2

(3)  Se kommissionens beslut av den 28 november 2007, punkterna 42–60.

3

(4)  Se http://www.btplc.com/Report/Report08/pdf/AnnualReport2008.pdf

4

(5)  Se http://www.btplc.com/Report/Report08/pdf/AnnualReport2008.pdf. Se även OFCOM Notice i avsnitt 155.1 i Enterprise Act 2002 av den 30 juni 2005 på http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/sec155/sec155.pdf och Final statements on the Strategic Review of Telecommunications, and undertakings in lieu of a reference under the Enterprise Act 2002 av den 22 september 2005 på http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/statement_tsr/statement.pdf

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (numera artikel 88) i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

6

(7)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

7

---