# Europos Sąjungos L 288/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.288.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 288 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. lapkričio 4d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.288.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 288

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. lapkričio 4d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. spalio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1038/2009, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams 2009 m. ir 2010 m. taikomos intervencijos laikotarpių | 1 |
| | | 2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1039/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 3 |
| | * | 2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1040/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 428/2008, nustatantį grūdų intervencinius centrus | 5 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos direktyva 2009/135/EB, kuria dėl kraujo ir kraujo komponentų trūkumo pavojų dėl gripo A(H1N1) pandemijos leidžiama laikinai nukrypti nuo tam tikrų Direktyvos 2004/33/EB III priede nustatytų kraujo ir kraujo komponentų donorų tinkamumo kriterijų (
  1
  ) | 7 |
| | | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAI PRIIMTI SPRENDIMAI |
| | * | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1041/2009/EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos (MEDIA Mundus) sukūrimo | 10 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. spalio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1038/2009, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams 2009 m. ir 2010 m. taikomos intervencijos laikotarpių

1

2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1039/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

3

*

2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1040/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 428/2008, nustatantį grūdų intervencinius centrus

5

DIREKTYVOS

*

2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos direktyva 2009/135/EB, kuria dėl kraujo ir kraujo komponentų trūkumo pavojų dėl gripo A(H1N1) pandemijos leidžiama laikinai nukrypti nuo tam tikrų Direktyvos 2004/33/EB III priede nustatytų kraujo ir kraujo komponentų donorų tinkamumo kriterijų (
  1
  )

1

7

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAI PRIIMTI SPRENDIMAI

*

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1041/2009/EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos (MEDIA Mundus) sukūrimo

MEDIA Mundus

10

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2009/804/EB |
| | * | 2009 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas dėl Europos anglių ir plieno bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimų panaikinimo | 18 |
| | | 2009/805/EB |
| | * | 2009 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedą, sudarymo | 22 |
| | | 2009/806/EB |
| | * | 2009 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto pasirašymo Europos bendrijos vardu | 23 |
| | | 2009/807/EB |
| | * | 2009 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Ispanijai atstovaujančio pakaitinio nario skyrimo | 24 |
| | | 2009/808/EB |
| | * | 2009 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Graikijai atstovaujančių dviejų narių skyrimo | 25 |
| | | Komisija |
| | | 2009/809/EB |
| | * | 2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas dėl groepsrentebox schemos, kurią planuoja taikyti Nyderlandai (C 4/07 (ex N 465/06))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4511)

   (
  1
  ) | 26 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2009/804/EB

*

2009 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas dėl Europos anglių ir plieno bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimų panaikinimo

18

2009/805/EB

*

2009 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedą, sudarymo

22

2009/806/EB

*

2009 m. spalio 19 d. Tarybos sprendimas dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto pasirašymo Europos bendrijos vardu

23

2009/807/EB

*

2009 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Ispanijai atstovaujančio pakaitinio nario skyrimo

24

2009/808/EB

*

2009 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Graikijai atstovaujančių dviejų narių skyrimo

25

Komisija

2009/809/EB

*

2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas dėl groepsrentebox schemos, kurią planuoja taikyti Nyderlandai (C 4/07 (ex N 465/06))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4511)

   (
  1
  )

groepsrentebox

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4511)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1038/2009

2009 m. spalio 19 d.

kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams 2009 m. ir 2010 m. taikomos intervencijos laikotarpių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Dėl finansų ir ekonomikos krizės padidėjus pasaulinei pasiūlai ir sumažėjus paklausai gerokai sumažėjo pieno produktų pasaulio rinkos kainos. Labai sumažėjo pieno produktų Bendrijos rinkos kainos. Kadangi nuo šių metų pradžios imtasi įvairių rinkos priemonių, Bendrijos kainos stabilizavosi ties palaikomųjų kainų lygiu. Svarbu, kad šios rinkos rėmimo priemonės, visų pirma valstybės intervencinis supirkimas, būtų ir toliau taikomos tol, kol būtina siekiant išvengti tolesnio kainų mažėjimo ir Bendrijos rinkos sutrikdymo. |
| --- | --- |

(1)

Dėl finansų ir ekonomikos krizės padidėjus pasaulinei pasiūlai ir sumažėjus paklausai gerokai sumažėjo pieno produktų pasaulio rinkos kainos. Labai sumažėjo pieno produktų Bendrijos rinkos kainos. Kadangi nuo šių metų pradžios imtasi įvairių rinkos priemonių, Bendrijos kainos stabilizavosi ties palaikomųjų kainų lygiu. Svarbu, kad šios rinkos rėmimo priemonės, visų pirma valstybės intervencinis supirkimas, būtų ir toliau taikomos tol, kol būtina siekiant išvengti tolesnio kainų mažėjimo ir Bendrijos rinkos sutrikdymo.

| (2) | 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (2), 11 straipsnio e punkte nustatyta, kad sviestui ir nugriebto pieno milteliams valstybės intervencija taikoma nuo kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (2), 11 straipsnio e punkte nustatyta, kad sviestui ir nugriebto pieno milteliams valstybės intervencija taikoma nuo kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d.

| (3) | Atsižvelgiant į numatomą padėtį rinkoje turėtų būti nustatyta, kad sviesto ir nugriebto pieno miltelių valstybės intervencinis supirkimas būtų tęsiamas po 2009 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2010 m. vasario mėn. 28 d. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į numatomą padėtį rinkoje turėtų būti nustatyta, kad sviesto ir nugriebto pieno miltelių valstybės intervencinis supirkimas būtų tęsiamas po 2009 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2010 m. vasario mėn. 28 d.

| (4) | Be to, jei būtų labai tikėtina, kad gerokai sumažės rinkos kainos ir dėl to bus sutrikdyta rinka arba kils rinkos sutrikdymo grėsmė, Komisijai turėtų būti leista pratęsti sviesto ir nugriebto pieno miltelių valstybės intervencinį supirkimą po 2010 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2011 m. vasario 28 d., |
| --- | --- |

(4)

Be to, jei būtų labai tikėtina, kad gerokai sumažės rinkos kainos ir dėl to bus sutrikdyta rinka arba kils rinkos sutrikdymo grėsmė, Komisijai turėtų būti leista pratęsti sviesto ir nugriebto pieno miltelių valstybės intervencinį supirkimą po 2010 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2011 m. vasario 28 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio e punkto, 2009 m. laikotarpis, per kurį valstybės intervencija taikoma sviestui ir nugriebto pieno milteliams, baigiasi 2010 m. vasario 28 d.

2 straipsnis

Jei būtų labai tikėtina, kad Bendrijos rinkos kainos pieno ir pieno produktų sektoriuje gerokai mažės ir dėl to bus sutrikdyta rinka arba kils rinkos sutrikdymo grėsmė, nukrypdama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio e punkto ir laikydamasi to reglamento 195 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos Komisija gali nuspręsti tęsti valstybės intervenciją sviestui ir nugriebto pieno milteliams viešųjų konkursų tvarka po 2010 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2011 m. vasario 28 d.

3 straipsnis

Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, imasi šiam reglamentui įgyvendinti būtinų priemonių.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2009 m. rugsėjo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2009 m. spalio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. ERLANDSSON

---

(1)  2009 m. rugsėjo 17 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

2

---

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1039/2009

2009 m. lapkričio 3 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. lapkričio 4 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 3 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 45,5 |
| MK | 28,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | EG | 123,8 |
| JO | 161,3 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 90 70 | MA | 70,2 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 77,8 |
| 0805 20 10 | MA | 91,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 49,8 |
| HR | 65,7 |
| TR | 82,7 |
| UY | 49,8 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 76,4 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 78,4 |
| 0806 10 10 | BR | 238,2 |
| EG | 85,0 |
| TR | 121,9 |
| US | 245,6 |
| ZZ | 172,7 |
| 0808 10 80 | AU | 227,7 |
| CA | 73,8 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 101,2 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | CN | 39,9 |
| ZZ | 39,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

45,5

MK

28,8

TR

50,7

ZZ

41,7

0707 00 05

EG

123,8

JO

161,3

TR

122,5

ZZ

135,9

0709 90 70

MA

70,2

TR

85,3

ZZ

77,8

0805 20 10

MA

91,3

ZZ

91,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

49,8

HR

65,7

TR

82,7

UY

49,8

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

74,0

TR

76,4

ZA

84,7

ZZ

78,4

0806 10 10

BR

238,2

EG

85,0

TR

121,9

US

245,6

ZZ

172,7

0808 10 80

AU

227,7

CA

73,8

MK

20,3

NZ

101,2

TR

91,6

US

116,0

ZA

82,8

ZZ

101,9

0808 20 50

CN

39,9

ZZ

39,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1040/2009

2009 m. lapkričio 3 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 428/2008, nustatantį grūdų intervencinius centrus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 (1), nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), ypač į jo 41 straipsnį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Belgija pateikė prašymus kai kuriuos Komisijos reglamento (EB) Nr. 428/2008 (2) I priede nustatytus intervencinius centrus pakeisti kitais centrais dėl patogesnės pastarųjų vietos ar dėl geresnio nustatytų sąlygų tenkinimo. Šiam prašymui reikėtų pritarti. |
| --- | --- |

(1)

Belgija pateikė prašymus kai kuriuos Komisijos reglamento (EB) Nr. 428/2008 (2) I priede nustatytus intervencinius centrus pakeisti kitais centrais dėl patogesnės pastarųjų vietos ar dėl geresnio nustatytų sąlygų tenkinimo. Šiam prašymui reikėtų pritarti.

| (2) | Reglamentas (EB) Nr. 428/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentas (EB) Nr. 428/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 428/2008 I priedas iš dalies pakeičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 3 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 129, 2008 5 17, p. 8.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 428/2008 I priedo lentelė „BELGIJA“ pakeičiama taip:

| 1. | Ženklu „+“ nurodoma, kad tam tikri grūdų produktai yra sandėliuojami intervenciniame centre. |
| --- | --- |

1.

Ženklu „+“ nurodoma, kad tam tikri grūdų produktai yra sandėliuojami intervenciniame centre.

| 2. | Ženklu „–“ nurodoma, kad tam tikri grūdų produktai intervenciniame centre nesandėliuojami. |
| --- | --- |

2.

Ženklu „–“ nurodoma, kad tam tikri grūdų produktai intervenciniame centre nesandėliuojami.

| „Intervenciniai centrai | Paprastieji kviečiai | Miežiai | Kukurūzai | Sorgai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGIJA |
| Antverpenas | + | + | – | – |
| Briugė | + | + | – | – |
| Farciennes | + | + | – | – |
| Floreffe | + | + | – | – |
| Gentas | + | + | – | – |
| Lježas | + | + | – | – |
| Andenne | + | + | – | – |
| Turnė | + | + | – | –“ |

„Intervenciniai centrai

Paprastieji kviečiai

Miežiai

Kukurūzai

Sorgai

BELGIJA

Antverpenas

+

+

–

–

Briugė

+

+

–

–

Farciennes

+

+

–

–

Floreffe

+

+

–

–

Gentas

+

+

–

–

Lježas

+

+

–

–

Andenne

+

+

–

–

Turnė

+

+

–

–“

---

DIREKTYVOS

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/7

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/135/EB

2009 m. lapkričio 3 d.

kuria dėl kraujo ir kraujo komponentų trūkumo pavojų dėl gripo A(H1N1) pandemijos leidžiama laikinai nukrypti nuo tam tikrų Direktyvos 2004/33/EB III priede nustatytų kraujo ir kraujo komponentų donorų tinkamumo kriterijų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/98/EB, nustatančią žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus bei iš dalies keičiančią Direktyvą 2001/83/EB (1), ypač į jos 29 straipsnio antros pastraipos d punktą,

kadangi:

| (1) | Dėl dabartinės gripo A(H1N1) pandemijos, pripažintos Pasaulio Sveikatos Organizacijos (PSO) pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, kaip apibrėžta Komisijos sprendime 2000/96/EB (2), iš dalies pakeistame Komisijos sprendimu 2009/539/EB (3), gali laikinai kilti kraujo ir kraujo komponentų tiekimo sutrikimų valstybėse narėse pavojus dėl donorų ir nacionalinių kraujo tarnybų darbuotojų užsikrėtimo gripu. Todėl gali prireikti parengti nepaprastosios padėties planų siekiant išlaikyti nepertraukiamą kraujo ir jo komponentų tiekimą. Šie planai turėtų apimti operatyvines, komunikacijos ir reglamentavimo priemones. |
| --- | --- |

(1)

Dėl dabartinės gripo A(H1N1) pandemijos, pripažintos Pasaulio Sveikatos Organizacijos (PSO) pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, kaip apibrėžta Komisijos sprendime 2000/96/EB (2), iš dalies pakeistame Komisijos sprendimu 2009/539/EB (3), gali laikinai kilti kraujo ir kraujo komponentų tiekimo sutrikimų valstybėse narėse pavojus dėl donorų ir nacionalinių kraujo tarnybų darbuotojų užsikrėtimo gripu. Todėl gali prireikti parengti nepaprastosios padėties planų siekiant išlaikyti nepertraukiamą kraujo ir jo komponentų tiekimą. Šie planai turėtų apimti operatyvines, komunikacijos ir reglamentavimo priemones.

| (2) | Esamos reglamentavimo priemonės yra galimybė laikinai išimties tvarka sušvelninti kai kurių donorų tinkamumo kriterijų, nustatytų 2004 m. kovo 22 d. Komisijos direktyvos 2004/33/EB, įgyvendinančios Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/98/EB dėl tam tikrų kraujo ir kraujo komponentų techninių reikalavimų (4), III priede, taikymą, kad būtų užtikrintas geresnis kraujo tiekimas. |
| --- | --- |

(2)

Esamos reglamentavimo priemonės yra galimybė laikinai išimties tvarka sušvelninti kai kurių donorų tinkamumo kriterijų, nustatytų 2004 m. kovo 22 d. Komisijos direktyvos 2004/33/EB, įgyvendinančios Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/98/EB dėl tam tikrų kraujo ir kraujo komponentų techninių reikalavimų (4), III priede, taikymą, kad būtų užtikrintas geresnis kraujo tiekimas.

| (3) | Šių kriterijų švelnesnis taikymas turėtų būti paskutinė galima priemonė, jei taptų aišku, kad iki tol taikytų organizacinių priemonių optimizuoti kraujo tiekimo grandinę, vykdytų donorų informavimo kampanijų ir optimizuoto kraujo klinikinio naudojimo nepakanka norint kompensuoti kraujo ir jo komponentų trūkumą arba jo išvengti. |
| --- | --- |

(3)

Šių kriterijų švelnesnis taikymas turėtų būti paskutinė galima priemonė, jei taptų aišku, kad iki tol taikytų organizacinių priemonių optimizuoti kraujo tiekimo grandinę, vykdytų donorų informavimo kampanijų ir optimizuoto kraujo klinikinio naudojimo nepakanka norint kompensuoti kraujo ir jo komponentų trūkumą arba jo išvengti.

| (4) | 2007 m. spalio 11 d. PSO paskelbė rekomendaciją dėl saugaus ir tinkamo kraujo tiekimo užtikrinimo esant pandeminiam gripui (5), kurioje nurodyta, kad bet koks švelnesnis tinkamumo kriterijų taikymas turėtų būti leidžiamas tik esant 6-ajam pandemijos etapui pagal PSO parengties gripo pandemijai planą (6). |
| --- | --- |

(4)

2007 m. spalio 11 d. PSO paskelbė rekomendaciją dėl saugaus ir tinkamo kraujo tiekimo užtikrinimo esant pandeminiam gripui (5), kurioje nurodyta, kad bet koks švelnesnis tinkamumo kriterijų taikymas turėtų būti leidžiamas tik esant 6-ajam pandemijos etapui pagal PSO parengties gripo pandemijai planą (6).

| (5) | Leidžiamos donorų hemoglobino koncentracijos ribinės vertės, nustatytos Direktyvos 2004/33/EB III priedo 1.2 punkte, ne visada atitinka realias donorų organizmo geležies atsargas ir todėl ne visada yra tinkamos etaloninės vertės anemijai diagnozuoti. Kol kas šios ribinės vertės yra prevencinio pobūdžio, nes kai kuriose valstybėse narėse dėl specifinių su gyventojais ar regionu susijusių aplinkybių šios etaloninės vertės yra mažesnės, palyginti su kitomis. Todėl asmenims, galintiems saugiai duoti kraujo, nėra leidžiama tai daryti, nes jų hemoglobino koncentracija neatitinka nustatyto standarto. Taigi esant gripo A(H1N1) pandemijai šios hemoglobino koncentracijos ribinės vertės galėtų būti sumažintos ne daugiau kaip 5g/l tiek moterims, tiek vyrams nesukeliant jokio pavojaus donorų sveikatai. Visais atvejais kiekvieno donoro tinkamumas yra vertinamas kvalifikuotų sveikatos priežiūros specialistų pagal Direktyvos 2002/98/EB 19 straipsnį, kurie, vertindami realią pavojaus situaciją, gali atitinkamam asmeniui neleisti būti donoru. |
| --- | --- |

(5)

Leidžiamos donorų hemoglobino koncentracijos ribinės vertės, nustatytos Direktyvos 2004/33/EB III priedo 1.2 punkte, ne visada atitinka realias donorų organizmo geležies atsargas ir todėl ne visada yra tinkamos etaloninės vertės anemijai diagnozuoti. Kol kas šios ribinės vertės yra prevencinio pobūdžio, nes kai kuriose valstybėse narėse dėl specifinių su gyventojais ar regionu susijusių aplinkybių šios etaloninės vertės yra mažesnės, palyginti su kitomis. Todėl asmenims, galintiems saugiai duoti kraujo, nėra leidžiama tai daryti, nes jų hemoglobino koncentracija neatitinka nustatyto standarto. Taigi esant gripo A(H1N1) pandemijai šios hemoglobino koncentracijos ribinės vertės galėtų būti sumažintos ne daugiau kaip 5g/l tiek moterims, tiek vyrams nesukeliant jokio pavojaus donorų sveikatai. Visais atvejais kiekvieno donoro tinkamumas yra vertinamas kvalifikuotų sveikatos priežiūros specialistų pagal Direktyvos 2002/98/EB 19 straipsnį, kurie, vertindami realią pavojaus situaciją, gali atitinkamam asmeniui neleisti būti donoru.

| (6) | Europos Komisija paprašė Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) atlikti nuo gripo pobūdžio susirgimo pasveikusio donoro donorystės atidėjimo laikotarpio laikino sutrumpinimo atsižvelgiant į gripo A(H1N1) pandemiją rizikos vertinimą. 2009 m. spalio 9 d. pateiktame vertinime padaryta išvada, kad rizika donorams ir recipientams, jeigu atidėjimo laikotarpis sutrumpinamas iki 7 dienų, yra labai nedidelė ir visais atvejais kraujo trūkumo pavojus yra didesnis. |
| --- | --- |

(6)

Europos Komisija paprašė Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) atlikti nuo gripo pobūdžio susirgimo pasveikusio donoro donorystės atidėjimo laikotarpio laikino sutrumpinimo atsižvelgiant į gripo A(H1N1) pandemiją rizikos vertinimą. 2009 m. spalio 9 d. pateiktame vertinime padaryta išvada, kad rizika donorams ir recipientams, jeigu atidėjimo laikotarpis sutrumpinamas iki 7 dienų, yra labai nedidelė ir visais atvejais kraujo trūkumo pavojus yra didesnis.

| (7) | Todėl atsižvelgiant į būtinumą skubiai spręsti problemą valstybėms narėms reikėtų leisti laikinai išimties tvarka nukrypti nuo minėtų tinkamumo kriterijų, jeigu laikomasi šioje direktyvoje nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(7)

Todėl atsižvelgiant į būtinumą skubiai spręsti problemą valstybėms narėms reikėtų leisti laikinai išimties tvarka nukrypti nuo minėtų tinkamumo kriterijų, jeigu laikomasi šioje direktyvoje nustatytų sąlygų.

| (8) | Atsižvelgiant į dabartinės gripo A(H1N1) pandemijos sukelto kraujo ir jo komponentų trūkumo pavojaus neišvengiamumą, ši direktyva turėtų įsigalioti iš karto, kad valstybės narės galėtų ją perkelti į nacionalinę teisę ir imtis būtinų priemonių per kuo trumpesnį laikotarpį. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į dabartinės gripo A(H1N1) pandemijos sukelto kraujo ir jo komponentų trūkumo pavojaus neišvengiamumą, ši direktyva turėtų įsigalioti iš karto, kad valstybės narės galėtų ją perkelti į nacionalinę teisę ir imtis būtinų priemonių per kuo trumpesnį laikotarpį.

| (9) | Šioje direktyvoje nustatytos priemonės yra skirtos reaguoti į laikiną su specifiniu gripo A(H1N1) virusu susijusią padėtį. Todėl ši direktyva turėtų būti taikoma iki 2010 m. birželio 30 d. Tada 2009–2010 m. gripo A(H1N1) pandemijos piko laikotarpis jau turėtų būti praėjęs, kraujo trūkumo pavojus turėtų būti bent jau sumažėjęs ir turėtų būti žinomi išsamesni ligos epidemiologiniai ir vakcinacijos duomenys. |
| --- | --- |

(9)

Šioje direktyvoje nustatytos priemonės yra skirtos reaguoti į laikiną su specifiniu gripo A(H1N1) virusu susijusią padėtį. Todėl ši direktyva turėtų būti taikoma iki 2010 m. birželio 30 d. Tada 2009–2010 m. gripo A(H1N1) pandemijos piko laikotarpis jau turėtų būti praėjęs, kraujo trūkumo pavojus turėtų būti bent jau sumažėjęs ir turėtų būti žinomi išsamesni ligos epidemiologiniai ir vakcinacijos duomenys.

| (10) | Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 2002/98/EB 28 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 2002/98/EB 28 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Nuo tam tikrų donorų tinkamumo kriterijų leidžiančios nukrypti nuostatos

1.   Valstybės narės, dėl gripo A(H1N1) pandemijos susidurdamos su rimtu kraujo ir kraujo komponentų trūkumo pavojumi arba jau esant tokiam trūkumui, laikinai gali:

| a) | nukrypdamos nuo Direktyvos 2004/33/EB III priedo 1.2 punkto sumažinti minimalią leidžiamą hemoglobino koncentraciją donoro kraujyje iki ne mažesnės kaip 120 g/l moterims ir ne mažesnės kaip 130 g/l vyrams;
  ir (arba) |
| --- | --- |

a)

nukrypdamos nuo Direktyvos 2004/33/EB III priedo 1.2 punkto sumažinti minimalią leidžiamą hemoglobino koncentraciją donoro kraujyje iki ne mažesnės kaip 120 g/l moterims ir ne mažesnės kaip 130 g/l vyrams;

ir (arba)

| b) | nukrypdamos nuo Direktyvos 2004/33/EB III priedo punkto 2.2.1 taikyti ne trumpesnį kaip 7 dienų po to, kai nebepasireiškia gripo pobūdžio susirgimo simptomai, donorystės atidėjimo laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

nukrypdamos nuo Direktyvos 2004/33/EB III priedo punkto 2.2.1 taikyti ne trumpesnį kaip 7 dienų po to, kai nebepasireiškia gripo pobūdžio susirgimo simptomai, donorystės atidėjimo laikotarpį.

2.   1 dalyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos įgyvendinamos laikantis šių sąlygų:

| a) | atitinkama valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie numatomas ar taikomas 1 dalyje nurodytas priemones; |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie numatomas ar taikomas 1 dalyje nurodytas priemones;

| b) | valstybė narė informuoja Komisiją apie šių priemonių būtinumo motyvus – kraujo ir jo komponentų trūkumo pavojaus mastą arba esamą trūkumą, įskaitant tam būtinumui nustatyti naudotų kriterijų ir metodikos aprašymą; |
| --- | --- |

b)

valstybė narė informuoja Komisiją apie šių priemonių būtinumo motyvus – kraujo ir jo komponentų trūkumo pavojaus mastą arba esamą trūkumą, įskaitant tam būtinumui nustatyti naudotų kriterijų ir metodikos aprašymą;

| c) | kai tik, laikantis tų pačių b punkte nurodytų kriterijų ir metodikos, kraujo ir kraujo komponentų tiekimas normalizuojasi, atitinkama valstybė narė nutraukia laikinų 1 dalyje nurodytų nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą ir apie tai informuoja Komisiją. |
| --- | --- |

c)

kai tik, laikantis tų pačių b punkte nurodytų kriterijų ir metodikos, kraujo ir kraujo komponentų tiekimas normalizuojasi, atitinkama valstybė narė nutraukia laikinų 1 dalyje nurodytų nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą ir apie tai informuoja Komisiją.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Priimdamos šias nuostatas valstybės narės jose daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Ji taikoma iki 2010 m. birželio 30 d.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 3 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 33, 2003 2 8, p. 30.

1

(2)  OL L 28, 2000 2 3, p. 50.

2

(3)  OL L 180, 2009 7 11, p. 22.

3

(4)  OL L 91, 2004 3 30, p. 25.

4

(5)  Donorų atrankos gairės esant pandemijoms (kraujo priežiūros institucijų tinklas), http://www.who.int/bloodproducts/brn/DonorSelectionincaseofPandemicSituations.pdf

5

(6)  http://www.who.int/csr/resources/publications/influenza/WHO_CDS_CSR_GIP_2005_5/en/index.html

6

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAI PRIIMTI SPRENDIMAI

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/10

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1041/2009/EB

2009 m. spalio 21 d.

dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos

(MEDIA Mundus) sukūrimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 150 straipsnio 4 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Audiovizualinis sektorius prisideda prie Lisabonos darbotvarkės tikslų, t.y. didinti konkurencingumą, skatinti įgūdžių ugdymą, augimą ir darbo vietų kūrimą žiniomis grindžiamoje ekonomikoje, įgyvendinimo. Šis sektorius užima svarbią vietą Lisabonos darbotvarkės i2010 iniciatyvoje, t.y. bendroje politikoje dėl Europos Sąjungos informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos. |
| --- | --- |

(1)

Audiovizualinis sektorius prisideda prie Lisabonos darbotvarkės tikslų, t.y. didinti konkurencingumą, skatinti įgūdžių ugdymą, augimą ir darbo vietų kūrimą žiniomis grindžiamoje ekonomikoje, įgyvendinimo. Šis sektorius užima svarbią vietą Lisabonos darbotvarkės i2010 iniciatyvoje, t.y. bendroje politikoje dėl Europos Sąjungos informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos.

| (2) | Europos Parlamentas nuolat pabrėždavo, kad audiovizualinio sektoriaus indėlis į Europos kūrybinę ir žinių ekonomiką yra didelis ir jog jis atlieka vieną iš svarbiausių vaidmenų skatinant kultūrinę įvairovę ir pliuralizmą; taip pat tai yra svarbi platforma užtikrinant žodžio laisvę. |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamentas nuolat pabrėždavo, kad audiovizualinio sektoriaus indėlis į Europos kūrybinę ir žinių ekonomiką yra didelis ir jog jis atlieka vieną iš svarbiausių vaidmenų skatinant kultūrinę įvairovę ir pliuralizmą; taip pat tai yra svarbi platforma užtikrinant žodžio laisvę.

| (3) | Kultūros ir kūrybinis sektoriai labai prisideda prie Europos kultūros ekonomikos – 2004 m. kūrybiniuose veiklos sektoriuose dirbo bent 5,8 mln. žmonių, o tai sudaro 3,1 % visų ES-25 dirbančių gyventojų. |
| --- | --- |

(3)

Kultūros ir kūrybinis sektoriai labai prisideda prie Europos kultūros ekonomikos – 2004 m. kūrybiniuose veiklos sektoriuose dirbo bent 5,8 mln. žmonių, o tai sudaro 3,1 % visų ES-25 dirbančių gyventojų.

| (4) | Teikiant Bendrijos paramą audiovizualiniam sektoriui atsižvelgiama į Sutarties 151 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Bendrija ir valstybės narės skatina bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis kultūros srityje, ir jog imdamasi veiksmų Bendrija atsižvelgia į kultūros aspektus, visų pirma siekdama gerbti ir skatinti kultūrų įvairovę. |
| --- | --- |

(4)

Teikiant Bendrijos paramą audiovizualiniam sektoriui atsižvelgiama į Sutarties 151 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Bendrija ir valstybės narės skatina bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis kultūros srityje, ir jog imdamasi veiksmų Bendrija atsižvelgia į kultūros aspektus, visų pirma siekdama gerbti ir skatinti kultūrų įvairovę.

| (5) | 2007 m. lapkričio 16 d. rezoliucijoje dėl Europos kultūros darbotvarkės (4) Taryba nurodė, kad kultūra yra būtinas tarptautinių santykių elementas, ir pabrėžė poreikį sustiprinti jos vaidmenį ES išorės santykiuose ir plėtros politikoje. 2008 m. balandžio 10 d. Rezoliucijoje dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės Europos Parlamentas UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo atžvilgiu taip pat pabrėžė, kad svarbu kultūrinį aspektą integruoti į visas politikos sritis ir programas, įskaitant išorės ir plėtros politikos sritis. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. lapkričio 16 d. rezoliucijoje dėl Europos kultūros darbotvarkės (4) Taryba nurodė, kad kultūra yra būtinas tarptautinių santykių elementas, ir pabrėžė poreikį sustiprinti jos vaidmenį ES išorės santykiuose ir plėtros politikoje. 2008 m. balandžio 10 d. Rezoliucijoje dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės Europos Parlamentas UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo atžvilgiu taip pat pabrėžė, kad svarbu kultūrinį aspektą integruoti į visas politikos sritis ir programas, įskaitant išorės ir plėtros politikos sritis.

| (6) | 2008 m. lapkričio 21 d. Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių Vyriausybių atstovai patvirtino išvadas dėl kultūrų įvairovės ir dialogo skatinimo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykių srityje (5). |
| --- | --- |

(6)

2008 m. lapkričio 21 d. Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių Vyriausybių atstovai patvirtino išvadas dėl kultūrų įvairovės ir dialogo skatinimo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykių srityje (5).

| (7) | 2006 m. birželio 8 d. komunikate „Europa pasaulyje“ Komisija pabrėžia, kad ES vidaus ir išorės politikos yra glaudžiai susijusios, ir tvirtina, jog Europa gali pasinaudoti naujų atsirandančių rinkų ir globalizacijos teikiamomis galimybėmis, nes jos visuomenė yra atvira žmonėms, idėjoms ir naujoms technologijoms. |
| --- | --- |

(7)

2006 m. birželio 8 d. komunikate „Europa pasaulyje“ Komisija pabrėžia, kad ES vidaus ir išorės politikos yra glaudžiai susijusios, ir tvirtina, jog Europa gali pasinaudoti naujų atsirandančių rinkų ir globalizacijos teikiamomis galimybėmis, nes jos visuomenė yra atvira žmonėms, idėjoms ir naujoms technologijoms.

| (8) | Europos Sąjunga buvo svarbi proceso, pasibaigusio UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo priėmimu, dalyvė. Konvencija, kurią 2006 m. gruodžio 18 d. ratifikavo Europos bendrija ir 13 valstybių narių, įsigaliojo 2007 m. kovo 18 d. Konvencijos tikslas – stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir solidarumą, siekiant skatinti visų valstybių kultūrų raišką. Pagal Konvencijos 12 straipsnio e punktą Konvencijos šalys „skatina bendros kūrybos ir platinimo sutarčių sudarymą“. |
| --- | --- |

(8)

Europos Sąjunga buvo svarbi proceso, pasibaigusio UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo priėmimu, dalyvė. Konvencija, kurią 2006 m. gruodžio 18 d. ratifikavo Europos bendrija ir 13 valstybių narių, įsigaliojo 2007 m. kovo 18 d. Konvencijos tikslas – stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir solidarumą, siekiant skatinti visų valstybių kultūrų raišką. Pagal Konvencijos 12 straipsnio e punktą Konvencijos šalys „skatina bendros kūrybos ir platinimo sutarčių sudarymą“.

| (9) | Tam tikra valstybių narių veikla siekiama stiprinti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinių sektorių bendradarbiavimą, pavyzdžiui, pasitelkiant tarptautinius bendros gamybos fondus ir sutartis dėl bendros gamybos. Bendrijos parama papildys šiuos veiksmus. |
| --- | --- |

(9)

Tam tikra valstybių narių veikla siekiama stiprinti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinių sektorių bendradarbiavimą, pavyzdžiui, pasitelkiant tarptautinius bendros gamybos fondus ir sutartis dėl bendros gamybos. Bendrijos parama papildys šiuos veiksmus.

| (10) | Europos Sąjungos pagrindinių žmogaus teisių chartijos 11 straipsnyje pripažįstama žodžio laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas. |
| --- | --- |

(10)

Europos Sąjungos pagrindinių žmogaus teisių chartijos 11 straipsnyje pripažįstama žodžio laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas.

| (11) | MEDIA Plus programos vertinimo ataskaitoje pabrėžiama tarptautinių rinkų svarba siekiant išspręsti Europos audiovizualinio sektoriaus problemas. |
| --- | --- |

(11)

MEDIA Plus programos vertinimo ataskaitoje pabrėžiama tarptautinių rinkų svarba siekiant išspręsti Europos audiovizualinio sektoriaus problemas.

| (12) | Per pastaruosius du dešimtmečius tarptautinis audiovizualinis sektorius labai pasikeitė ir šiuo metu susiduriama su naujais iššūkiais, kylančiais daugiausia dėl technologinių naujovių, tokių kaip skaitmeninė kino projekcija, vaizdas pagal pareikalavimą (VPP) ar daugiakanalė skaitmeninė televizija. Šie pokyčiai lėmė spartų finansinį augimą ir perspektyvias investicijas ir todėl išaugo bei tebeauga audiovizualinio turinio paklausa, suteikianti įmonėms daug naujų galimybių. Atitinkamai stiprėja noras plėtoti projektus, susijusius su įvairių skaitmeninių technologijų taikymu. Be to, tarptautinis bendradarbiavimas plėtojant projektus ir Sąjungos gebėjimas pasaulyje skatinti savo audiovizualinio sektoriaus reguliavimo ir audiovizualinių ir elektroninių komunikacijų sujungimo modelį yra glaudžiai susiję. |
| --- | --- |

(12)

Per pastaruosius du dešimtmečius tarptautinis audiovizualinis sektorius labai pasikeitė ir šiuo metu susiduriama su naujais iššūkiais, kylančiais daugiausia dėl technologinių naujovių, tokių kaip skaitmeninė kino projekcija, vaizdas pagal pareikalavimą (VPP) ar daugiakanalė skaitmeninė televizija. Šie pokyčiai lėmė spartų finansinį augimą ir perspektyvias investicijas ir todėl išaugo bei tebeauga audiovizualinio turinio paklausa, suteikianti įmonėms daug naujų galimybių. Atitinkamai stiprėja noras plėtoti projektus, susijusius su įvairių skaitmeninių technologijų taikymu. Be to, tarptautinis bendradarbiavimas plėtojant projektus ir Sąjungos gebėjimas pasaulyje skatinti savo audiovizualinio sektoriaus reguliavimo ir audiovizualinių ir elektroninių komunikacijų sujungimo modelį yra glaudžiai susiję.

| (13) | Atsižvelgdamas į didėjančią audiovizualinės politikos tarptautinės dimensijos svarbą, 2007 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas 2008 m. biudžete patvirtino parengiamuosius veiksmus MEDIA International, skirtus Sąjungos santykių su trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkomis plėtojimui, ir suteikiančius galimybę struktūrizuoti bei stiprinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų santykius bei tinklus tiek dalyvaujančių Europos įmonių, tiek trečiųjų valstybių labui. Vėlesnis kvietimas teikti paraiškas sulaukė didelio Europos ir trečiųjų valstybių specialistų susidomėjimo. Buvo atrinkta aštuoniolika projektų paramos gavėjų. Taigi pirmaisiais parengiamųjų veiksmų MEDIA International metais buvo patvirtinti sektoriaus interesai ir poreikiai tarptautiniu lygiu bei būtinybė Bendrijai imtis veiksmų. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgdamas į didėjančią audiovizualinės politikos tarptautinės dimensijos svarbą, 2007 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas 2008 m. biudžete patvirtino parengiamuosius veiksmus MEDIA International, skirtus Sąjungos santykių su trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkomis plėtojimui, ir suteikiančius galimybę struktūrizuoti bei stiprinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų santykius bei tinklus tiek dalyvaujančių Europos įmonių, tiek trečiųjų valstybių labui. Vėlesnis kvietimas teikti paraiškas sulaukė didelio Europos ir trečiųjų valstybių specialistų susidomėjimo. Buvo atrinkta aštuoniolika projektų paramos gavėjų. Taigi pirmaisiais parengiamųjų veiksmų MEDIA International metais buvo patvirtinti sektoriaus interesai ir poreikiai tarptautiniu lygiu bei būtinybė Bendrijai imtis veiksmų.

| (14) | Europos Parlamentas atnaujino parengiamuosius veiksmus MEDIA International ir padidino jų 2009 m. biudžetą. |
| --- | --- |

(14)

Europos Parlamentas atnaujino parengiamuosius veiksmus MEDIA International ir padidino jų 2009 m. biudžetą.

| (15) | 2008 m. gegužės 19 d. neoficialiame susitikime Kanuose už audiovizualinius klausimus atsakingi kelių Europos Sąjungos valstybių narių ministrai palankiai įvertino Europos Parlamento iniciatyvą dėl parengiamųjų veiksmų MEDIA International ir paskatino Komisiją „toliau plėtoti šią iniciatyvą ir išnagrinėti, ar tinkama ir galima pateikti pasiūlymą dėl paramos programos siekiant skatinti visiems dalyviams naudingą Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimą“. |
| --- | --- |

(15)

2008 m. gegužės 19 d. neoficialiame susitikime Kanuose už audiovizualinius klausimus atsakingi kelių Europos Sąjungos valstybių narių ministrai palankiai įvertino Europos Parlamento iniciatyvą dėl parengiamųjų veiksmų MEDIA International ir paskatino Komisiją „toliau plėtoti šią iniciatyvą ir išnagrinėti, ar tinkama ir galima pateikti pasiūlymą dėl paramos programos siekiant skatinti visiems dalyviams naudingą Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimą“.

| (16) | Atviros viešos konsultacijos įrodė, kad itin pritariama Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimo, ypač tokiose srityse kaip mokymas, bendros gamybos lengvinimas, audiovizualinių kūrinių platinimas bei sklaida (įskaitant naujų platformų, pvz., vaizdo pagal pareikalavimą, ir interneto protokolo televizijos naudojimą) ir raštingumas kino srityje, stiprinimo idėjai. |
| --- | --- |

(16)

Atviros viešos konsultacijos įrodė, kad itin pritariama Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimo, ypač tokiose srityse kaip mokymas, bendros gamybos lengvinimas, audiovizualinių kūrinių platinimas bei sklaida (įskaitant naujų platformų, pvz., vaizdo pagal pareikalavimą, ir interneto protokolo televizijos naudojimą) ir raštingumas kino srityje, stiprinimo idėjai.

| (17) | Galimybę patekti į trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkas turėtų palengvinti rinkos žinių sklaida tose rinkose dirbantiems specialistams ir specialistų tinklų kūrimas. Tokiems tikslams pasiekti vykdant programą reikėtų remti mokymo projektus. |
| --- | --- |

(17)

Galimybę patekti į trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkas turėtų palengvinti rinkos žinių sklaida tose rinkose dirbantiems specialistams ir specialistų tinklų kūrimas. Tokiems tikslams pasiekti vykdant programą reikėtų remti mokymo projektus.

| (18) | Platinimo sektorius nulemia siūlomų audiovizualinių kūrinių įvairovę ir vartotojų pasirinkimą. Europos platintojai yra mažos įmonės, kurios, skirtingai nei dideli vertikaliai integruoti jų konkurentai, dėl rinkos struktūros ir susiskaidymo yra nepasirengusios patekti į tarptautines rinkas. Be to, sektoriuje atsiradus naujiems subjektams ir platinimo platformoms, skatinamas dar didesnis audiovizualinio turinio kiekis arba jo reikalaujama. Todėl tikslinga imtis Europinių kūrinių platinimo, sklaidos ir rodymo trečiosiose valstybėse bei trečiųjų valstybių kūrinių platinimo, sklaidos ir rodymo Europoje gerinimo priemonių. |
| --- | --- |

(18)

Platinimo sektorius nulemia siūlomų audiovizualinių kūrinių įvairovę ir vartotojų pasirinkimą. Europos platintojai yra mažos įmonės, kurios, skirtingai nei dideli vertikaliai integruoti jų konkurentai, dėl rinkos struktūros ir susiskaidymo yra nepasirengusios patekti į tarptautines rinkas. Be to, sektoriuje atsiradus naujiems subjektams ir platinimo platformoms, skatinamas dar didesnis audiovizualinio turinio kiekis arba jo reikalaujama. Todėl tikslinga imtis Europinių kūrinių platinimo, sklaidos ir rodymo trečiosiose valstybėse bei trečiųjų valstybių kūrinių platinimo, sklaidos ir rodymo Europoje gerinimo priemonių.

| (19) | Todėl būtina sukurti audiovizualiniam sektoriui skirtą Bendrijos programą informacijos mainų ir mokymo, audiovizualinio turinio konkurencingumo, platinimo, sklaidos ir rodymo projektams finansiškai paremti. |
| --- | --- |

(19)

Todėl būtina sukurti audiovizualiniam sektoriui skirtą Bendrijos programą informacijos mainų ir mokymo, audiovizualinio turinio konkurencingumo, platinimo, sklaidos ir rodymo projektams finansiškai paremti.

| (20) | Siekiant užtikrinti maksimalią abipusę naudą ir supaprastinti administravimą, programos projektus turėtų bendrai siūlyti ir įgyvendinti Sąjungos bei trečiųjų valstybių specialistai ir turėtų būti skatinama sukurti tarptautinius tinklus. Kad administravimas būtų paprastesnis, projektus turėtų koordinuoti specialistas, gyvenantis programoje dalyvaujančioje valstybėje. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant užtikrinti maksimalią abipusę naudą ir supaprastinti administravimą, programos projektus turėtų bendrai siūlyti ir įgyvendinti Sąjungos bei trečiųjų valstybių specialistai ir turėtų būti skatinama sukurti tarptautinius tinklus. Kad administravimas būtų paprastesnis, projektus turėtų koordinuoti specialistas, gyvenantis programoje dalyvaujančioje valstybėje.

| (21) | Turėtų būti parengtos ir įgyvendintos tinkamos priemonės, skirtos išvengti pažeidimų ir apgaulės bei susigrąžinti prarastas, pervestas ar netinkamai panaudotas lėšas. |
| --- | --- |

(21)

Turėtų būti parengtos ir įgyvendintos tinkamos priemonės, skirtos išvengti pažeidimų ir apgaulės bei susigrąžinti prarastas, pervestas ar netinkamai panaudotas lėšas.

| (22) | Šiuo sprendimu nustatomas viso programos laikotarpio finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte. |
| --- | --- |

(22)

Šiuo sprendimu nustatomas viso programos laikotarpio finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte.

| (23) | Šio sprendimo įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7). |
| --- | --- |

(23)

Šio sprendimo įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).

| (24) | Į priemones dėl programos stebėsenos ir vertinimo turėtų būti įtrauktos išsamios metinės ataskaitos, taip pat konkretūs išmatuojami, pasiekiami, aktualūs ir įgyvendinimo terminus turintys tikslai ir rodikliai. |
| --- | --- |

(24)

Į priemones dėl programos stebėsenos ir vertinimo turėtų būti įtrauktos išsamios metinės ataskaitos, taip pat konkretūs išmatuojami, pasiekiami, aktualūs ir įgyvendinimo terminus turintys tikslai ir rodikliai.

| (25) | Kadangi šio sprendimo tikslų dėl siūlomų veiksmų tarpvalstybinio ir tarptautinio pobūdžio valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi, dėl tų veiksmų masto ir poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(25)

Kadangi šio sprendimo tikslų dėl siūlomų veiksmų tarpvalstybinio ir tarptautinio pobūdžio valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi, dėl tų veiksmų masto ir poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

NUSPRENDĖ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Programos sukūrimas ir tikslai

1.   Šiuo sprendimu sukuriama MEDIA Mundus programa (toliau – programa) tarptautinio bendradarbiavimo audiovizualiniame sektoriuje projektams finansuoti laikotarpiu nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2.   Programos tikslai – didinti Europos audiovizualinės pramonės konkurencingumą, sudaryti sąlygas Europai veiksmingiau atlikti kultūrinį bei politinį vaidmenį pasaulyje ir išplėsti vartotojų pasirinkimą bei kultūrų įvairovę. Programa siekiama gerinti galimybes patekti į trečiųjų valstybių rinkas ir didinti pasitikėjimą bei užmegzti ilgalaikius darbo santykius.

2 straipsnis

Programos taikymo sritis

Programa skirta Europos ir trečiųjų valstybių specialistams.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame sprendime:

1)   Europos specialistas– specialistas, kuris yra

| i) | ES valstybės narės; arba |
| --- | --- |

i)

ES valstybės narės; arba

| ii) | EEE priklausančios ELPA valstybės remiantis EEE susitarimo VI dalies nuostatomis; arba |
| --- | --- |

ii)

EEE priklausančios ELPA valstybės remiantis EEE susitarimo VI dalies nuostatomis; arba

| iii) | valstybės, paminėtos Sprendimo Nr. 1718/2006/EB (8) 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse, ir dar nepaminėtos ii papunktyje, jei ši valstybė:






  — | pareiškia norą dalyvauti programoje, ir |
| --- | --- | --- |

iii)

valstybės, paminėtos Sprendimo Nr. 1718/2006/EB (8) 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse, ir dar nepaminėtos ii papunktyje, jei ši valstybė:

—

pareiškia norą dalyvauti programoje, ir

| — | sumoka įnašą, apskaičiuotą tais pačiais pagrindais, kaip ir jų įnašas į MEDIA 2007 programą; |
| --- | --- |

—

sumoka įnašą, apskaičiuotą tais pačiais pagrindais, kaip ir jų įnašas į MEDIA 2007 programą;

arba

2)   trečiosios valstybės specialistas– specialistas, kuris nėra Europos specialistas;

3)   trečioji valstybė– valstybė, kuri nenurodyta 1 dalies a punkto i papunktyje arba kuri neatitinka 1 dalies a punkto ii ar iii papunkčiuose nustatytų reikalavimų;

4)   audiovizualinis kūrinys– judančių vaizdų rinkinys su garsu arba be jo. Audiovizualinio kūrinio pavyzdys yra vaidybinis, dokumentinis ar animacinis filmas;

5)   Europinis kūrinys– 1 dalies a punkto i, ii ar iii papunkčiuose nurodytų valstybių kilmės audiovizualinis kūrinys.

4 straipsnis

Dalyvavimo programoje sąlygos

1.   Finansavimo pagal programą reikalavimus atitinka projektai, kuriuos bendrai siūlo ir įgyvendina Europos ir trečiųjų valstybių specialistai.

2.   Kiekvieno projekto tikslas – skatinti tarptautinių tinklų įsteigimą. Šiuo tikslu kiekviename projekte dalyvauja bent trys partneriai. Vis dėlto projektai, kuriuose dalyvauja tik du partneriai, gali būti priimtini, kai užtikrinami būtini tinklai.

3.   Kiekvieną projektą koordinuoja Europos specialistas ir jame turi dalyvauti bent vienas trečiosios valstybės partneris. Koordinatorius yra atsakingas už pasiūlymo pateikimą, projekto valdymą ir jo finansinį administravimą bei įgyvendinimą.

II   SKYRIUS

KONKRETŪS PROGRAMOS TIKSLAI

5 straipsnis

1 konkretus tikslas. Keitimasis informacija, mokymas ir rinkos duomenų rinkimas

Keitimosi informacija ir mokymo srityje programos veiklos tikslas – tobulinti Europos ir trečiųjų valstybių specialistų įgūdžius, visų pirma:

| a) | gerinant specialistų supratimą apie veiklos sąlygas, teisės sistemas (įskaitant intelektinės nuosavybės teisės srityje), finansavimo sistemas ir bendradarbiavimo galimybes atitinkamose audiovizualinio sektoriaus rinkose; |
| --- | --- |

a)

gerinant specialistų supratimą apie veiklos sąlygas, teisės sistemas (įskaitant intelektinės nuosavybės teisės srityje), finansavimo sistemas ir bendradarbiavimo galimybes atitinkamose audiovizualinio sektoriaus rinkose;

| b) | užtikrinant galimybes specialistams bendradarbiauti audiovizualiniame sektoriuje ir sudarant palankesnes bendradarbiavimo sąlygas gerinant specialistų žinias apie audiovizualines rinkas; |
| --- | --- |

b)

užtikrinant galimybes specialistams bendradarbiauti audiovizualiniame sektoriuje ir sudarant palankesnes bendradarbiavimo sąlygas gerinant specialistų žinias apie audiovizualines rinkas;

| c) | sudarant palankesnes sąlygas tinklų kūrimui bei ilgalaikių darbo santykių užmezgimui, visų pirma teikiant stipendijas; arba |
| --- | --- |

c)

sudarant palankesnes sąlygas tinklų kūrimui bei ilgalaikių darbo santykių užmezgimui, visų pirma teikiant stipendijas; arba

| d) | remiant pirminį ir tęstinį specialistų mokymą. |
| --- | --- |

d)

remiant pirminį ir tęstinį specialistų mokymą.

6 straipsnis

2 konkretus tikslas. Konkurencingumas ir platinimas

Europos audiovizualinės pramonės konkurencingumo didinimo ir Europinių kūrinių platinimo trečiosiose valstybėse bei trečiųjų valstybių kūrinių platinimo Europoje gerinimo srityje programos veiklos tikslai yra šie:

| a) | lengvinti Europinių kūrinių gamybos trečiųjų valstybių partnerių paiešką. Pagal programą remiamas bendros gamybos rinkų ir partnerių paieškos renginių organizavimas (projektų pristatymas), siekiant suburti galimus partnerius (pvz., scenarijų kūrėjus, režisierius, aktorius, prodiuserius ir platintojus); |
| --- | --- |

a)

lengvinti Europinių kūrinių gamybos trečiųjų valstybių partnerių paiešką. Pagal programą remiamas bendros gamybos rinkų ir partnerių paieškos renginių organizavimas (projektų pristatymas), siekiant suburti galimus partnerius (pvz., scenarijų kūrėjus, režisierius, aktorius, prodiuserius ir platintojus);

| b) | skatinti Europinių kūrinių tarptautinį pardavimą ir reklamą trečiųjų valstybių rinkose bei trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių tarptautinį pardavimą bei reklamą Europoje. Šia programa remiamas teisių turėtojų arba pardavimo atstovų arba platintojų grupių sutarčių sudarymas, siekiant užtikrinti platinimą (pvz., kino teatruose, per televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją ir vaizdo pagal pareikalavimą platformą) ir reklamą. |
| --- | --- |

b)

skatinti Europinių kūrinių tarptautinį pardavimą ir reklamą trečiųjų valstybių rinkose bei trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių tarptautinį pardavimą bei reklamą Europoje. Šia programa remiamas teisių turėtojų arba pardavimo atstovų arba platintojų grupių sutarčių sudarymas, siekiant užtikrinti platinimą (pvz., kino teatruose, per televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją ir vaizdo pagal pareikalavimą platformą) ir reklamą.

7 straipsnis

3 konkretus tikslas. Sklaida

Siekiant gerinti Europinių kūrinių sklaidą ir rodymą trečiosiose valstybėse bei trečiųjų valstybių kūrinių sklaidą ir rodymą Europoje bei padidinti visuomenės paklausą kultūriškai įvairiam audiovizualiniam turiniui (visų pirma jaunimo tarpe), programos veiklos tikslai yra šie:

| a) | skatinti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų operatorius abipusiškai gerinti išskirtinių premjerinių audiovizualinių kūrinių įtraukimo į kino teatrų programas ir rodymo sąlygas (rodymo trukmė, sklaida ir kino seansų skaičius). Programa remiami Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų tinklų projektai, pagal kuriuos numatoma partnerio (-ių) teritorijoje (-ose) rodyti daug audiovizualinių kūrinių; |
| --- | --- |

a)

skatinti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų operatorius abipusiškai gerinti išskirtinių premjerinių audiovizualinių kūrinių įtraukimo į kino teatrų programas ir rodymo sąlygas (rodymo trukmė, sklaida ir kino seansų skaičius). Programa remiami Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų tinklų projektai, pagal kuriuos numatoma partnerio (-ių) teritorijoje (-ose) rodyti daug audiovizualinių kūrinių;

| b) | didinti audiovizualinio turinio pasiūlą ir gerinti trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių transliavimo ir platinimo per Europos platinimo kanalus (pvz., televiziją, interneto protokolo televiziją, interneto televiziją, vaizdo pagal pareikalavimą platformą) sąlygas ir Europinių kūrinių platinimo per tarptautinius platinimo kanalus sąlygas. Pagal programą remiamos transliuotojų (ar vaizdo pagal pareikalavimą platformų) ir teisių turėtojų partnerystės, siekiant transliuoti kūrinių rinkinius arba platinti kūrinių katalogą per vaizdo pagal pareikalavimą platformas; |
| --- | --- |

b)

didinti audiovizualinio turinio pasiūlą ir gerinti trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių transliavimo ir platinimo per Europos platinimo kanalus (pvz., televiziją, interneto protokolo televiziją, interneto televiziją, vaizdo pagal pareikalavimą platformą) sąlygas ir Europinių kūrinių platinimo per tarptautinius platinimo kanalus sąlygas. Pagal programą remiamos transliuotojų (ar vaizdo pagal pareikalavimą platformų) ir teisių turėtojų partnerystės, siekiant transliuoti kūrinių rinkinius arba platinti kūrinių katalogą per vaizdo pagal pareikalavimą platformas;

| c) | lengvinti renginių ir raštingumo kino srityje iniciatyvų, pirmiausiai skirtų jaunimui, organizavimą, siekiant skatinti tarptautinę audiovizualinių kūrinių įvairovę ir didinti visuomenės paklausą kultūriškai įvairiam audiovizualiniam turiniui. |
| --- | --- |

c)

lengvinti renginių ir raštingumo kino srityje iniciatyvų, pirmiausiai skirtų jaunimui, organizavimą, siekiant skatinti tarptautinę audiovizualinių kūrinių įvairovę ir didinti visuomenės paklausą kultūriškai įvairiam audiovizualiniam turiniui.

III   SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS IR PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS

8 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Pagal šį sprendimą finansuojamos priemonės įgyvendinamos pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (9).

2.   Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (10) 176 straipsnio 2 ir 4 dalis Komisija, atsižvelgdama į paramos gavėjus ir veiksmų pobūdį, gali nuspręsti, ar jiems gali būti netaikomas profesinių įgūdžių ir kvalifikacijos, reikalingos sėkmingai įgyvendinti priemonę ar darbo programą, tikrinimas.

3.   Atsižvelgiant į veiksmų pobūdį, finansinės pagalbos forma gali būti dotacijos (atlyginamos pagal programos įnašą, išskyrus paramą dubliavimui arba subtitravimui) arba stipendijos. Be to, Komisija gali skirti prizus už programos veiklą ar projektus. Atsižvelgiant į veiklos pobūdį, pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 181 straipsnį gali būti leidžiama finansuoti nustatyto dydžio suma arba naudoti vienetų sąnaudų skalę.

4.   Pagal programą skiriamas finansavimas negali viršyti 50 % galutinių finansuojamo projekto išlaidų. Tačiau metinėje darbo programoje ir kvietime teikti paraiškas aiškiai nurodytais atvejais finansavimas gali siekti 80 %.

5.   Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 113 straipsnio 1 dalį, skaitomą kartu su Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 172 straipsnio 1 dalimi, visas paramos gavėjų įnašas arba jo dalis gali būti pateikiami natūra, jei įnašo vertė gali būti nustatyta pagal faktiškai patirtas ir dokumentais patvirtintas išlaidas arba pagal paprastai tam tikroje rinkoje visuotinai priimtinas išlaidas. Tokiam įnašui gali būti priskirtos patalpos, suteikiamos mokymui ar reklamos veiklai vykdyti.

6.   Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 112 straipsnio 1 dalį metinėje darbo programoje ir kvietime teikti paraiškas numatytais atvejais Komisija gali nuspręsti, kad tiesiogiai su projekto įgyvendinimu siejamos išlaidos gali būti dengiamos, net jei jas paramos gavėjas iš dalies patyrė iki atrankos procedūros.

9 straipsnis

Programos įgyvendinimas

1.   Komisija yra atsakinga už programos įgyvendinimą pagal priede išdėstytas nuostatas. Komisija imasi veiksmų užtikrinti, kad veiksmai, kuriems teikiama parama pagal 5–7 straipsniuose išdėstytus konkrečius tikslus, vienas kitą papildytų.

2.   Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą valdymo procedūrą priimamos šios programos įgyvendinimo priemonės:

| a) | metinis veiksmų planas, įskaitant prioritetus; |
| --- | --- |

a)

metinis veiksmų planas, įskaitant prioritetus;

| b) | metinis vidinis programos lėšų paskirstymas, įskaitant paskirstymą pagal priemones skirtingose srityse; |
| --- | --- |

b)

metinis vidinis programos lėšų paskirstymas, įskaitant paskirstymą pagal priemones skirtingose srityse;

| c) | bendrosios programos įgyvendinimo gairės; |
| --- | --- |

c)

bendrosios programos įgyvendinimo gairės;

| d) | kvietimų teikti paraiškas turinys, kriterijų apibrėžimas ir projektų atrankos tvarka; |
| --- | --- |

d)

kvietimų teikti paraiškas turinys, kriterijų apibrėžimas ir projektų atrankos tvarka;

| e) | paraiškų Bendrijos paramai gauti, kai lėšos viršija toliau nurodytas sumas, atranka:






  — | 200 000 EUR vienam gavėjui per metus, jei siekiama 1 konkretaus tikslo, |
| --- | --- | --- |

e)

paraiškų Bendrijos paramai gauti, kai lėšos viršija toliau nurodytas sumas, atranka:

—

200 000 EUR vienam gavėjui per metus, jei siekiama 1 konkretaus tikslo,

| — | 300 000 EUR vienam gavėjui per metus, jei siekiama 2 konkretaus tikslo, |
| --- | --- |

—

300 000 EUR vienam gavėjui per metus, jei siekiama 2 konkretaus tikslo,

| — | 300 000 EUR vienam gavėjui per metus, jei siekiama 3 konkretaus tikslo. |
| --- | --- |

—

300 000 EUR vienam gavėjui per metus, jei siekiama 3 konkretaus tikslo.

3.   Komisija priima atrankos sprendimus, išskyrus 2 dalies e punkte nurodytus atvejus. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir 10 straipsnyje nurodytam komitetui visą susijusią informaciją, įskaitant informaciją apie atrankos sprendimus, priimtus vadovaujantis šia dalimi, per dvi darbo dienas nuo minėtų sprendimų priėmimo dienos.

10 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda pagal Sprendimo Nr. 1718/2006/EB 11 straipsnį įsteigtas komitetas, kurį sudaro valstybių narių atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – du mėnesiai.

11 straipsnis

Programos indėlis į kitas Bendrijos politikos sritis ir principai

Programa turi padėti sustiprinti Bendrijos horizontaliosios politikos sritis ir principus:

| a) | prisidėdama prie diskusijos ir informavimo apie Europos Sąjungą kaip taikos, klestėjimo ir saugumo erdvę; |
| --- | --- |

a)

prisidėdama prie diskusijos ir informavimo apie Europos Sąjungą kaip taikos, klestėjimo ir saugumo erdvę;

| b) | remdama fundamentalų žodžio laisvės principą; |
| --- | --- |

b)

remdama fundamentalų žodžio laisvės principą;

| c) | didindama supratimą apie pasaulio kultūrų įvairovę, bendrąsias vertybes, daugiakultūriškumą ir daugiakalbystę; |
| --- | --- |

c)

didindama supratimą apie pasaulio kultūrų įvairovę, bendrąsias vertybes, daugiakultūriškumą ir daugiakalbystę;

| d) | gerindama Europos ekonomikos žinių bazę ir stiprindama Sąjungos konkurencingumą pasaulyje; ir |
| --- | --- |

d)

gerindama Europos ekonomikos žinių bazę ir stiprindama Sąjungos konkurencingumą pasaulyje; ir

| e) | padėdama kovoti su visų formų diskriminacija dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. |
| --- | --- |

e)

padėdama kovoti su visų formų diskriminacija dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos.

12 straipsnis

Nuoseklumas ir papildomumas

Komisija ypatingą dėmesį turi skirti programos ir kitų atitinkamų Bendrijos politikos krypčių, priemonių bei veiksmų nuoseklumui ir papildomumui, ypač koordinavimui su MEDIA 2007 programa ir išorės bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis audiovizualiniame bei kultūros sektoriuose programomis ir tų programų įgyvendinimui.

13 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija nuolat vykdo projektų stebėseną. Įgyvendinant programą atsižvelgiama į stebėsenos proceso rezultatus.

2.   Komisija užtikrina išorinį nepriklausomą programos vertinimą.

3.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pateikia:

| a) | iki 2012 m. sausio 31 d. – komunikatą dėl galimo programos pratęsimo; |
| --- | --- |

a)

iki 2012 m. sausio 31 d. – komunikatą dėl galimo programos pratęsimo;

| b) | iki 2015 m. gruodžio 31 d. – ex-post vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

b)

iki 2015 m. gruodžio 31 d. – ex-post vertinimo ataskaitą.

14 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas 1 straipsnio 1 dalyje nurodytam laikotarpiui yra 15 000 000 EUR.

2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.

IV   SKYRIUS

ĮSIGALIOJIMAS

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.

Priimta Strasbūre 2009 m. spalio 21 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BUZEK

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. MALMSTRÖM

---

(1)  2009 m. kovo 25 d. nuomonė (OL C 228, 2009 9 22, p. 100).

1

(2)  2009 m. balandžio 21 d. nuomonė (OL C 200, 2009 8 25, p. 51).

2

(3)  2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL C 287, 2007 11 29, p. 1.

4

(5)  OL C 320, 2008 12 16, p. 10.

5

(6)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (OL L 327, 2006 11 24, p. 12).

8

MEDIA

(9)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).

9

(10)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31, p. 1).

10

---

PRIEDAS

ĮGYVENDINTINI VEIKSMAI

1.   konkretus tikslas – keitimasis informacija, mokymas ir rinkos duomenų rinkimas

Veiklos tikslas:

Tobulinti Europos ir trečiųjų valstybių specialistų įgūdžius ir gerinti jų informuotumą bei gausinti žinias.

Įgyvendintini veiksmai:

| — | Remti mokymo modulių, skirtų apmokomiems asmenims ir mokytojams iš Europos ir trečiųjų valstybių, kūrimą ir įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant audiovizualinių kūrinių gamybos, bendros gamybos, platinimo, rodymo ir sklaidos susijusiose tarptautinėse rinkose sąlygoms. |
| --- | --- |

—

Remti mokymo modulių, skirtų apmokomiems asmenims ir mokytojams iš Europos ir trečiųjų valstybių, kūrimą ir įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant audiovizualinių kūrinių gamybos, bendros gamybos, platinimo, rodymo ir sklaidos susijusiose tarptautinėse rinkose sąlygoms.

| — | Remti mokymo modulių, skirtų apmokomiems asmenims ir mokytojams iš Europos ir trečiųjų valstybių, kūrimą ir įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant naujų technologijų panaudojimui audiovizualinių kūrinių gamybos, postprodukcijos, platinimo (įskaitant naujų platinimo platformų naudojimą, pvz., vaizdo pagal pareikalavimą, interneto protokolo televizijos, internetinės televizijos), rinkodaros ir archyvavimo veikloje. |
| --- | --- |

—

Remti mokymo modulių, skirtų apmokomiems asmenims ir mokytojams iš Europos ir trečiųjų valstybių, kūrimą ir įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant naujų technologijų panaudojimui audiovizualinių kūrinių gamybos, postprodukcijos, platinimo (įskaitant naujų platinimo platformų naudojimą, pvz., vaizdo pagal pareikalavimą, interneto protokolo televizijos, internetinės televizijos), rinkodaros ir archyvavimo veikloje.

| — | Skatinti mainus tarp institucijų ir (arba) tęstinio mokymo veiklą. |
| --- | --- |

—

Skatinti mainus tarp institucijų ir (arba) tęstinio mokymo veiklą.

| — | Prisidėti prie dėstytojų mokymo. |
| --- | --- |

—

Prisidėti prie dėstytojų mokymo.

2.   konkretus tikslas – konkurencingumas ir platinimas

1.   Veiklos tikslas:

Palengvinti bendros gamybos partnerių paiešką.

Įgyvendintini veiksmai:

| — | Remti forumų, skirtų tarptautinių bendros gamybos kūrinių kūrimui, finansavimui, bendrai gamybai ir pristatymui iki pardavimo, organizavimą, ypač bendros gamybos rinkų ir partnerių paieškos renginius (projektų pristatymus), siekiant suburti galimus partnerius (pvz., scenarijų kūrėjus, režisierius, aktorius, prodiuserius ir platintojus). |
| --- | --- |

—

Remti forumų, skirtų tarptautinių bendros gamybos kūrinių kūrimui, finansavimui, bendrai gamybai ir pristatymui iki pardavimo, organizavimą, ypač bendros gamybos rinkų ir partnerių paieškos renginius (projektų pristatymus), siekiant suburti galimus partnerius (pvz., scenarijų kūrėjus, režisierius, aktorius, prodiuserius ir platintojus).

2.   Veiklos tikslas:

Skatinti audiovizualinių kūrinių tarptautinį pardavimą ir reklamą.

Įgyvendintini veiksmai:

| — | Skatinti Europos ir trečiųjų valstybių teisių turėtojų arba pardavimo atstovų arba platintojų grupių sutarčių sudarymą, siekiant užtikrinti jų audiovizualinių kūrinių platinimą (pvz., kino teatruose, per televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją ir vaizdo pagal pareikalavimą platformą) partnerio (-ių) teritorijoje (-ose). |
| --- | --- |

—

Skatinti Europos ir trečiųjų valstybių teisių turėtojų arba pardavimo atstovų arba platintojų grupių sutarčių sudarymą, siekiant užtikrinti jų audiovizualinių kūrinių platinimą (pvz., kino teatruose, per televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją ir vaizdo pagal pareikalavimą platformą) partnerio (-ių) teritorijoje (-ose).

| — | Vykdant intensyvesnes reklamos kampanijas didinti žiūrovų informuotumą apie visame pasaulyje rodomus Europos valstybių filmus ir Europoje rodomus trečiųjų valstybių filmus. |
| --- | --- |

—

Vykdant intensyvesnes reklamos kampanijas didinti žiūrovų informuotumą apie visame pasaulyje rodomus Europos valstybių filmus ir Europoje rodomus trečiųjų valstybių filmus.

| — | Remti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių dubliavimą ir subtitravimą, kad juos būtų galima platinti ir skleisti visais prieinamais kanalais, ir taip padėti prodiuseriams, platintojams ir transliuotojams. |
| --- | --- |

—

Remti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių dubliavimą ir subtitravimą, kad juos būtų galima platinti ir skleisti visais prieinamais kanalais, ir taip padėti prodiuseriams, platintojams ir transliuotojams.

| — | Skatinti kurti Europos ir trečiųjų valstybių teisių turėtojų arba pardavimo atstovų arba platintojų meno ir pramonės bendradarbiavimo tinklus ir juos konsoliduoti. |
| --- | --- |

—

Skatinti kurti Europos ir trečiųjų valstybių teisių turėtojų arba pardavimo atstovų arba platintojų meno ir pramonės bendradarbiavimo tinklus ir juos konsoliduoti.

3.   konkretus tikslas – sklaida

1.   Veiklos tikslas:

Skatinti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų operatorius abipusiškai gerinti premjerinių audiovizualinių kūrinių įtraukimo į kino teatrų programas ir rodymo sąlygas.

Įgyvendintini veiksmai:

| — | Remti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų savininkų pateiktus projektus, pagal kuriuos komerciniuose kino teatruose numatoma rodyti daug ES valstybių narių ar trečiųjų valstybių filmų išskirtinių premjerų, kurioms nustatomas tam tikras mažiausias rodymo laikotarpis. Skiriama parama visų pirma priklausys nuo kino teatruose trečiųjų valstybių kino filmų (arba Europos filmų, jei tai trečiosios valstybės kino teatras) rodymo trukmės, sklaidos ir kino seansų skaičiaus. |
| --- | --- |

—

Remti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų savininkų pateiktus projektus, pagal kuriuos komerciniuose kino teatruose numatoma rodyti daug ES valstybių narių ar trečiųjų valstybių filmų išskirtinių premjerų, kurioms nustatomas tam tikras mažiausias rodymo laikotarpis. Skiriama parama visų pirma priklausys nuo kino teatruose trečiųjų valstybių kino filmų (arba Europos filmų, jei tai trečiosios valstybės kino teatras) rodymo trukmės, sklaidos ir kino seansų skaičiaus.

| — | Remti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų savininkų tinklų, plėtojančių šio programavimo tipo bendruosius veiksmus, kūrimą ir konsolidavimą. |
| --- | --- |

—

Remti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų savininkų tinklų, plėtojančių šio programavimo tipo bendruosius veiksmus, kūrimą ir konsolidavimą.

2.   Veiklos tikslas:

Didinti audiovizualinio turinio pasiūlą ir gerinti trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių transliavimo ir platinimo per Europos platinimo kanalus ir Europinių kūrinių platinimo per trečiųjų valstybių platinimo kanalus sąlygas.

Įgyvendintini veiksmai:

| — | Remti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų (ar vaizdo pagal pareikalavimą platformų) ir teisių turėtojų partnerystes, siekiant transliuoti ES valstybių narių ir trečiųjų valstybių kūrinių rinkinius arba platinti ES valstybių narių ir trečiųjų valstybių kūrinių katalogus per vaizdo pagal pareikalavimą platformas. |
| --- | --- |

—

Remti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų (ar vaizdo pagal pareikalavimą platformų) ir teisių turėtojų partnerystes, siekiant transliuoti ES valstybių narių ir trečiųjų valstybių kūrinių rinkinius arba platinti ES valstybių narių ir trečiųjų valstybių kūrinių katalogus per vaizdo pagal pareikalavimą platformas.

| — | Didinti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų, vaizdo pagal pareikalavimą platformų ir teisių turėtojų pasitikėjimą ir užmegzti ilgalaikius darbo santykius. |
| --- | --- |

—

Didinti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų, vaizdo pagal pareikalavimą platformų ir teisių turėtojų pasitikėjimą ir užmegzti ilgalaikius darbo santykius.

3.   Veiklos tikslas:

Sudaryti palankesnes sąlygas renginių organizavimui ir raštingumo kino srityje iniciatyvoms.

Įgyvendintini veiksmai:

| — | Remti Europos ir trečiųjų valstybių raštingumo kino srityje iniciatyvų, visų pirma skirtų jaunimui, tinklų kūrimą, siekiant tarptautiniu mastu skatinti audiovizualinių kūrinių įvairovę. |
| --- | --- |

—

Remti Europos ir trečiųjų valstybių raštingumo kino srityje iniciatyvų, visų pirma skirtų jaunimui, tinklų kūrimą, siekiant tarptautiniu mastu skatinti audiovizualinių kūrinių įvairovę.

| — | Remti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų partnerystes, kurias įgyvendinant būtų rūpinamasi jaunimui skirtų audiovizualinių kūrinių transliavimu. |
| --- | --- |

—

Remti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų partnerystes, kurias įgyvendinant būtų rūpinamasi jaunimui skirtų audiovizualinių kūrinių transliavimu.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 9 d.

dėl Europos anglių ir plieno bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimų panaikinimo

(2009/804/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 3 dalies pirmuoju sakiniu,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Pagal Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo (EAPB) sutarties 97 straipsnį ta Sutartis nustojo galioti 2002 m. liepos 23 d. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo (EAPB) sutarties 97 straipsnį ta Sutartis nustojo galioti 2002 m. liepos 23 d.

| (2) | Pagal Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimą 2002/595/EB (1) buvo nuspręsta Europos bendrijai perduoti teises ir pareigas, kylančias iš EAPB sudarytų tarptautinių susitarimų su trečiosiomis šalimis. Tarybos sprendimu 2002/596/EB (2) Bendrija perėmė iš šių susitarimų kylančias pareigas ir teises. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimą 2002/595/EB (1) buvo nuspręsta Europos bendrijai perduoti teises ir pareigas, kylančias iš EAPB sudarytų tarptautinių susitarimų su trečiosiomis šalimis. Tarybos sprendimu 2002/596/EB (2) Bendrija perėmė iš šių susitarimų kylančias pareigas ir teises.

| (3) | Nustojus galioti EAPB sutarčiai, ypatingo anglių ir plieno produktų režimo išlaikymas nesukurtų jokios pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

(3)

Nustojus galioti EAPB sutarčiai, ypatingo anglių ir plieno produktų režimo išlaikymas nesukurtų jokios pridėtinės vertės.

| (4) | EAPB ir Šveicarijos konfederacijos susitarimų panaikinimas yra Bendrijos teisės aktų tobulinimo priemonių dalis, |
| --- | --- |

(4)

EAPB ir Šveicarijos konfederacijos susitarimų panaikinimas yra Bendrijos teisės aktų tobulinimo priemonių dalis,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Abipusiu sutarimu panaikinami šie Europos anglių ir plieno bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimai:

| 1. | 1956 m. gegužės 7 d. Europos anglių ir plieno bendrijos Vyriausiosios valdybos ir Šveicarijos Konfederacijos konsultacijų susitarimas (3); |
| --- | --- |

1.

1956 m. gegužės 7 d. Europos anglių ir plieno bendrijos Vyriausiosios valdybos ir Šveicarijos Konfederacijos konsultacijų susitarimas (3);

| 2. | 1972 m. liepos 22 d. Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas (4); |
| --- | --- |

2.

1972 m. liepos 22 d. Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas (4);

| 3. | 1972 m. liepos 22 d. papildomas susitarimas dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei (5), |
| --- | --- |

3.

1972 m. liepos 22 d. papildomas susitarimas dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei (5),

ir visi su jais susiję papildomi susitarimai ir protokolai.

2 straipsnis

Komisija įgaliojama į Šveicarijos misijos Europos Bendrijose 2004 m. lapkričio 10 d. verbalinę notą atsakyti šio sprendimo priede pateikta verbaline nota.

Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

Å. TORSTENSSON

---

(1)  2002 m. liepos 19 d. Valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, sprendimas 2002/595/EB dėl Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties (EAPB) galiojimo pabaigos padarinių EAPB sudarytiems tarptautiniams susitarimams (OL L 194, 2002 7 23, p. 35).

1

(2)  2002 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas 2002/596/EB dėl Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) steigimo sutarties galiojimo pabaigos pasekmių EAPB sudarytiems tarptautiniams susitarimams (OL L 194, 2002 7 23, p. 36).

2

(3)  OL 7, 1957 2 21, p. 85.

3

(4)  OL L 350, 1973 12 19, p. 13.

4

(5)  OL L 350, 1973 12 19, p. 29.

5

---

PRIEDAS

VERBALINĖ NOTA

Europos Bendrijų Komisija reiškia pagarbą Šveicarijos misijai Europos Bendrijose ir praneša gavusi 2004 m. lapkričio 10 d. notą, susijusią su Šveicarijos Konfederacijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos sudarytų susitarimų panaikinimu, kurios turinys buvo toks:

„Šveicarijos misija Europos Bendrijose reiškia pagarbą Europos Bendrijų Komisijai ir, remdamasi 1956 m. gegužės 7 d. Šveicarijos Konfederacijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos Vyriausiosios valdybos konsultacijų susitarimu, taip pat 1972 m. liepos 22 d. Šveicarijos Konfederacijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių susitarimu ir visais kitais su šiais susitarimais susijusiais papildomais susitarimais, praneša, kad:

2002 m. liepos 19 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė Europos bendrijai perduoti teises ir pareigas, kylančias iš Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) sudarytų tarptautinių susitarimų. 2002 m. liepos 23 d. nustojus galioti EAPB, visų EAPB ir Šveicarijos Konfederacijos sudarytų susitarimų nuostatos neteko praktinės reikšmės. Misija Komisijai siūlo pagal Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės 54 straipsnio b punktą abipusiu sutarimu panaikinti šiuos susitarimus:

| — | 1956 m. gegužės 7 d. Europos anglių ir plieno bendrijos Vyriausiosios valdybos ir Šveicarijos Konfederacijos konsultacijų susitarimą |
| --- | --- |

—

1956 m. gegužės 7 d. Europos anglių ir plieno bendrijos Vyriausiosios valdybos ir Šveicarijos Konfederacijos konsultacijų susitarimą

| — | 1972 m. liepos 22 d. Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą |
| --- | --- |

—

1972 m. liepos 22 d. Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą

| — | Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 1980 m. liepos 17 d. papildomą protokolą dėl Graikijos Respublikos įstojimo į Bendriją |
| --- | --- |

—

Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 1980 m. liepos 17 d. papildomą protokolą dėl Graikijos Respublikos įstojimo į Bendriją

| — | 1972 m. liepos 22 d. papildomą susitarimą dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei (su Baigiamuoju aktu ir deklaracijomis) |
| --- | --- |

—

1972 m. liepos 22 d. papildomą susitarimą dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei (su Baigiamuoju aktu ir deklaracijomis)

| — | Papildomo susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei 1980 m. liepos 17 d. papildomą protokolą dėl Graikijos Respublikos įstojimo į Bendriją |
| --- | --- |

—

Papildomo susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei 1980 m. liepos 17 d. papildomą protokolą dėl Graikijos Respublikos įstojimo į Bendriją

| — | Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo papildomą protokolą dėl Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos įgyvendinimo |
| --- | --- |

—

Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo papildomą protokolą dėl Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos įgyvendinimo

| — | Papildomo susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei papildomą protokolą dėl Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos įgyvendinimo |
| --- | --- |

—

Papildomo susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei papildomą protokolą dėl Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos įgyvendinimo

| — | Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo papildomą protokolą dėl Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos įstojimo į Bendriją |
| --- | --- |

—

Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo papildomą protokolą dėl Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos įstojimo į Bendriją

| — | Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo antrąjį papildomą protokolą dėl Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos įstojimo į Bendriją |
| --- | --- |

—

Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo antrąjį papildomą protokolą dėl Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos įstojimo į Bendriją

| — | Papildomo susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei papildomą protokolą dėl Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos įstojimo į Bendriją |
| --- | --- |

—

Papildomo susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo galiojimo Lichtenšteino Kunigaikštystei papildomą protokolą dėl Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos įstojimo į Bendriją

ir visus su jais susijusius ir papildomus susitarimus.

Jeigu Komisija šiam siūlymui pritaria, Misija siūlo laikyti, kad ši nota ir Komisijos atsakymas būtų laikomi susitarimu, kuriuo panaikinami minėti susitarimai, ir kuris įsigalioja kitą dieną nuo pranešimo apie Bendrijos atsakymą.“.

Komisija praneša Misijai, kad pagal 2009 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimą Europos bendrijos vardu ji pritaria siūlymui panaikinti minėtus susitarimus.

Misijos pasiūlymas ir ši nota laikomi susitarimu, kuriuo panaikinami minėti susitarimai, ir kuris įsigalioja kitą dieną nuo pranešimo apie šį atsakymą.

Lichtenšteino Kunigaikštystei bus pranešta apie šių susitarimų panaikinimą.

Komisija dar kartą reiškia savo pagarbą Misijai.

Briuselis,

---

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/22

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 19 d.

dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedą, sudarymo

(2009/805/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 bei 133 straipsnius ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą kartu su 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | Komisija Bendrijos vardu baigė derybas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedą. |
| --- | --- |

(1)

Komisija Bendrijos vardu baigė derybas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedą.

| (2) | Šis susitarimas ir jo baigiamasis aktas Bendrijos vardu buvo pasirašytas 2008 m. gruodžio 23 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vadovaujantis 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimu 2008/979/EB (1). |
| --- | --- |

(2)

Šis susitarimas ir jo baigiamasis aktas Bendrijos vardu buvo pasirašytas 2008 m. gruodžio 23 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vadovaujantis 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimu 2008/979/EB (1).

| (3) | Šis susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

Šis susitarimas turėtų būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas, iš dalies keičiantis Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedą (2), ir prie jo baigiamojo akto pridėta Deklaracija.

2 straipsnis

Bendrijos vardu Tarybos pirmininkas pateikia Susitarimo 2 straipsnyje numatytą pranešimą (3).

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge 2009 m. spalio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. ERLANDSSON

---

(1)  OL L 352, 2008 12 31, p. 23.

1

(2)  OL L 352, 2008 12 31, p. 24.

2

(3)  Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 19 d.

dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto pasirašymo Europos bendrijos vardu

(2009/806/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. sausio 26 d. Bonoje įvykusioje steigiamojoje konferencijoje Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros statutą (1) (toliau – Statutas) pasirašė septyniasdešimt penkios valstybės, įskaitant dvidešimt ES valstybių narių. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 26 d. Bonoje įvykusioje steigiamojoje konferencijoje Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros statutą (1) (toliau – Statutas) pasirašė septyniasdešimt penkios valstybės, įskaitant dvidešimt ES valstybių narių.

| (2) | Pagal Statutą Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) tikslas – „skatinti, kad būtų plačiai ir dažniau pasirenkami ir tvariai naudojami visų rūšių atsinaujinantieji energijos ištekliai, atsižvelgiant į nacionalinius ir vidaus prioritetus ir naudą, gaunamą derinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių naudojimo galimybes, ir į atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriuos pasirenkant tausiau naudojami gamtos ištekliai ir stabdomas miškų, ypač atogrąžų, naikinimas, taip pat dykumėjimas ir biologinės įvairovės nykimas, reikšmę aplinkos apsaugai; klimato apsaugai; ekonomikos augimui ir socialinei sanglaudai, įskaitant skurdo mažinimą ir tvarų vystymąsi; galimybėms naudotis energijos ištekliais ir energijos tiekimo saugumui; regionų vystymuisi ir kartų atsakomybei“. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Statutą Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) tikslas – „skatinti, kad būtų plačiai ir dažniau pasirenkami ir tvariai naudojami visų rūšių atsinaujinantieji energijos ištekliai, atsižvelgiant į nacionalinius ir vidaus prioritetus ir naudą, gaunamą derinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių naudojimo galimybes, ir į atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriuos pasirenkant tausiau naudojami gamtos ištekliai ir stabdomas miškų, ypač atogrąžų, naikinimas, taip pat dykumėjimas ir biologinės įvairovės nykimas, reikšmę aplinkos apsaugai; klimato apsaugai; ekonomikos augimui ir socialinei sanglaudai, įskaitant skurdo mažinimą ir tvarų vystymąsi; galimybėms naudotis energijos ištekliais ir energijos tiekimo saugumui; regionų vystymuisi ir kartų atsakomybei“.

| (3) | Sritys, kurioms taikomas Statutas, priskiriamos tiek Europos bendrijos, tiek valstybių narių kompetencijai. Tam tikros Statuto nuostatos gali turėti įtakos tvarkai, nustatytai Bendrijos teisės aktuose, susijusiuose su aplinka ir energetika. |
| --- | --- |

(3)

Sritys, kurioms taikomas Statutas, priskiriamos tiek Europos bendrijos, tiek valstybių narių kompetencijai. Tam tikros Statuto nuostatos gali turėti įtakos tvarkai, nustatytai Bendrijos teisės aktuose, susijusiuose su aplinka ir energetika.

| (4) | Atsižvelgiant į tai, kad Statutas įsigalios tik trisdešimtą dieną nuo dienos, kai bus deponuotas dvidešimt penktas ratifikavimo dokumentas, ir kad Statutą galima pasirašyti iki tos dienos, jis turėtų būti pasirašytas Europos bendrijos vardu pagal jo XIX straipsnio A dalį. 2009 m. sausio 26 d. įvykusios agentūros IRENA steigiamosios konferencijos metu buvo sudaryta parengiamoji komisija (2). Pagal Rezoliucijos, kuria įsteigiama IRENA parengiamoji komisija ir kuri buvo priimta agentūros IRENA steigiamosios konferencijos metu, 3 punktą, parengiamąją komisiją sudaro po vieną visų Statutą pasirašiusių šalių atstovai. Parengiamosios komisijos tikslas – užtikrinti, kad agentūra IRENA būtų įkurta greitai ir veiksmingai, taip pat būtų sudaryta laikina darbo programa ir biudžetas. Manoma, kad naudinga nuo pasirašymo dienos visapusiškai dalyvauti agentūros IRENA veikloje. Todėl Bendrija turėtų būti atstovaujama IRENA parengiamojoje komisijoje ir dalyvauti jos veikloje nuo pat pasirašymo, |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į tai, kad Statutas įsigalios tik trisdešimtą dieną nuo dienos, kai bus deponuotas dvidešimt penktas ratifikavimo dokumentas, ir kad Statutą galima pasirašyti iki tos dienos, jis turėtų būti pasirašytas Europos bendrijos vardu pagal jo XIX straipsnio A dalį. 2009 m. sausio 26 d. įvykusios agentūros IRENA steigiamosios konferencijos metu buvo sudaryta parengiamoji komisija (2). Pagal Rezoliucijos, kuria įsteigiama IRENA parengiamoji komisija ir kuri buvo priimta agentūros IRENA steigiamosios konferencijos metu, 3 punktą, parengiamąją komisiją sudaro po vieną visų Statutą pasirašiusių šalių atstovai. Parengiamosios komisijos tikslas – užtikrinti, kad agentūra IRENA būtų įkurta greitai ir veiksmingai, taip pat būtų sudaryta laikina darbo programa ir biudžetas. Manoma, kad naudinga nuo pasirašymo dienos visapusiškai dalyvauti agentūros IRENA veikloje. Todėl Bendrija turėtų būti atstovaujama IRENA parengiamojoje komisijoje ir dalyvauti jos veikloje nuo pat pasirašymo,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Europos bendrijos vardu pasirašyti 2009 m. sausio 26 d. Bonoje įsteigtos Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros statutą.

2 straipsnis

Pasirašiusi šį dokumentą, Bendrija bus atstovaujama IRENA parengiamojoje komisijoje, kurią įsteigė agentūros IRENA steigiamoji konferencija.

Priimta Liuksemburge 2009 m. spalio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. ERLANDSSON

---

(1)  Konferencijos pareiškimas dėl Statuto autentiškų tekstų yra sudėtinė Statuto dalis.

1

(2)  IRENA/FC/res.1: „Rezoliucija, kuria įsteigiama IRENA parengiamoji komisija, 2009 m. sausio 26 d., Bona“.

2

---

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/24

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 21 d.

dėl Regionų komiteto Ispanijai atstovaujančio pakaitinio nario skyrimo

(2009/807/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Ispanijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1) |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1)

| (2) | Pasibaigus Enrique OJEDA VILA įgaliojimams tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus Enrique OJEDA VILA įgaliojimams tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui – iki 2010 m. sausio 25 d., Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

| — | Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía. |
| --- | --- |

—

Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2009 m. spalio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. CARLGREN

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/25

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 21 d.

dėl Regionų komiteto Graikijai atstovaujančių dviejų narių skyrimo

(2009/808/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Graikijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1) |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1)

| (2) | Mirus Christos PALEOLÓGOS ir pasibaigus Paris KOUKOULOPOULOS įgaliojimams, Regionų komitete tapo laisvos dviejų narių vietos, |
| --- | --- |

(2)

Mirus Christos PALEOLÓGOS ir pasibaigus Paris KOUKOULOPOULOS įgaliojimams, Regionų komitete tapo laisvos dviejų narių vietos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nariais skiriami:

| — | Konstantinos SIMITSIS, Kavala miesto meras, |
| --- | --- |

—

Konstantinos SIMITSIS, Kavala miesto meras,

| — | Theodoros GKOTSOPOULOS, Pallini savivaldybės (Atika) patarėjas. |
| --- | --- |

—

Theodoros GKOTSOPOULOS, Pallini savivaldybės (Atika) patarėjas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2009 m. spalio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. CARLGREN

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

Komisija

| 4.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/26

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 8 d.

dėl groepsrentebox schemos, kurią planuoja taikyti Nyderlandai (C 4/07 (ex N 465/06))

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4511)

(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/809/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1) ir atsižvelgusi į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. liepos 13 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė apie groepsrentebox (grupės palūkanų langelio) schemą, pagal kurią įmonių grupės viduje gaunamoms arba mokamoms palūkanoms taikomi mažesni mokesčiai ir mažesnė atskaitymo norma. Nyderlandų valdžios institucijos pateikė pranešimą tik teisinio tikrumo sumetimais, nes mano, kad ši schema yra bendro pobūdžio priemonė. 2006 m. rugsėjo 5 d. ir 2006 m. lapkričio 9 d. raštais buvo pateikta papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. liepos 13 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė apie groepsrentebox (grupės palūkanų langelio) schemą, pagal kurią įmonių grupės viduje gaunamoms arba mokamoms palūkanoms taikomi mažesni mokesčiai ir mažesnė atskaitymo norma. Nyderlandų valdžios institucijos pateikė pranešimą tik teisinio tikrumo sumetimais, nes mano, kad ši schema yra bendro pobūdžio priemonė. 2006 m. rugsėjo 5 d. ir 2006 m. lapkričio 9 d. raštais buvo pateikta papildomos informacijos.

| (2) | 2007 m. vasario 7 d. raštu Komisija pranešė Nyderlandams nusprendusi pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos schemos dalies, susijusios su mažesnių mokesčių ir mažesnės atskaitymo normos taikymu įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms (A priemonė). |
| --- | --- |

(2)

2007 m. vasario 7 d. raštu Komisija pranešė Nyderlandams nusprendusi pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos schemos dalies, susijusios su mažesnių mokesčių ir mažesnės atskaitymo normos taikymu įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms (A priemonė).

| (3) | Tuo pačiu raštu Komisija taip pat pranešė Nyderlandams mananti, kad trumpalaikiams indėliams, už kuriuos įsigyjami bent 5 % įmonės, taikomas mažesnis apmokestinimas (B priemonė) nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(3)

Tuo pačiu raštu Komisija taip pat pranešė Nyderlandams mananti, kad trumpalaikiams indėliams, už kuriuos įsigyjami bent 5 % įmonės, taikomas mažesnis apmokestinimas (B priemonė) nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas.

| (5) | Nyderlandų valdžios institucijos 2007 m. gegužės 7 d. raštu pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(5)

Nyderlandų valdžios institucijos 2007 m. gegužės 7 d. raštu pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (6) | Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabų. Ji persiuntė jas Nyderlandų valdžios institucijoms, kurioms buvo suteikta galimybė į jas atsakyti; jų pastabos pateiktos 2007 m. birželio 29 d. rašte. |
| --- | --- |

(6)

Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabų. Ji persiuntė jas Nyderlandų valdžios institucijoms, kurioms buvo suteikta galimybė į jas atsakyti; jų pastabos pateiktos 2007 m. birželio 29 d. rašte.

| (7) | 2007 m. lapkričio 8 d. ir 2008 m. sausio 29 d. raštais iš Nyderlandų valdžios institucijų gauta papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(7)

2007 m. lapkričio 8 d. ir 2008 m. sausio 29 d. raštais iš Nyderlandų valdžios institucijų gauta papildomos informacijos.

| (8) | 2008 m. spalio 7 d. Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Tilburgo universiteto Europos teisės profesorės Leigh Hancher teisinę nuomonę apie tai, ar priemonė, apie kurią pranešta, susijusi su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. spalio 7 d. Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Tilburgo universiteto Europos teisės profesorės Leigh Hancher teisinę nuomonę apie tai, ar priemonė, apie kurią pranešta, susijusi su valstybės pagalba.

| (9) | 2008 m. gruodžio 18 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai nusprendusios pakeisti mokesčių schemą. |
| --- | --- |

(9)

2008 m. gruodžio 18 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai nusprendusios pakeisti mokesčių schemą.

II.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

II.1.   Paskirtis

| (10) | Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, priemone siekiama mažinti įmonių grupės viduje naudojamų dviejų finansavimo priemonių, t. y. finansavimo nuosavu kapitalu ir skolintuoju kapitalu, apmokestinimo tvarkos skirtumus. |
| --- | --- |

(10)

Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, priemone siekiama mažinti įmonių grupės viduje naudojamų dviejų finansavimo priemonių, t. y. finansavimo nuosavu kapitalu ir skolintuoju kapitalu, apmokestinimo tvarkos skirtumus.

| (11) | Esant dabartinei padėčiai, kai įmonė, kuri yra grupės dalis, suteikia kapitalo kitai įmonei, kuri yra tos pačios grupės dalis, kaip atlygį ji gauna dividendus, kurie, remiantis taisyklėmis, pagal kurias taikomos išimtys akcijų paketams, neapmokestinami, o kai ji skolina pinigus įmonei, kuri yra tos pačios grupės dalis, gaunamos palūkanos apmokestinamos taikant standartinį pelno mokesčio tarifą (25,5 %). Lėšas gaunančios įmonės lygmeniu dividendai, sumokėti už suteiktą kapitalą, neatskaitytini, o už paskolą sumokėtos palūkanos atskaitytinos, taikant standartinį įmonių pelno mokesčio tarifą. |
| --- | --- |

(11)

Esant dabartinei padėčiai, kai įmonė, kuri yra grupės dalis, suteikia kapitalo kitai įmonei, kuri yra tos pačios grupės dalis, kaip atlygį ji gauna dividendus, kurie, remiantis taisyklėmis, pagal kurias taikomos išimtys akcijų paketams, neapmokestinami, o kai ji skolina pinigus įmonei, kuri yra tos pačios grupės dalis, gaunamos palūkanos apmokestinamos taikant standartinį pelno mokesčio tarifą (25,5 %). Lėšas gaunančios įmonės lygmeniu dividendai, sumokėti už suteiktą kapitalą, neatskaitytini, o už paskolą sumokėtos palūkanos atskaitytinos, taikant standartinį įmonių pelno mokesčio tarifą.

| (12) | Nyderlandai pažymi, kad teisiškai nepriklausomų organizacijų organizacinės struktūros pasirinkimą paprastai lemia bendrovių teisė arba ekonominiai sumetimai. Civilinėje teisėje nuosavo kapitalo ir skolintojo kapitalo skirtumai (atsakomybė, grąžinimo sąlygos, užstatas, balsavimo teisės ir kt.) grupės finansavimui dažniausiai nereikšmingi, o mokesčių padariniai gerokai skirtingi. Finansavimo sąlygos grupių viduje pasirenkamos taip, kad mokesčių našta pagal taikomą mokesčių sistemą būtų kuo mažesnė. Todėl sprendimą suteikti skolintojo kapitalo ar nuosavo kapitalo grupių viduje visų pirma lemia mokesčių sąlygos. |
| --- | --- |

(12)

Nyderlandai pažymi, kad teisiškai nepriklausomų organizacijų organizacinės struktūros pasirinkimą paprastai lemia bendrovių teisė arba ekonominiai sumetimai. Civilinėje teisėje nuosavo kapitalo ir skolintojo kapitalo skirtumai (atsakomybė, grąžinimo sąlygos, užstatas, balsavimo teisės ir kt.) grupės finansavimui dažniausiai nereikšmingi, o mokesčių padariniai gerokai skirtingi. Finansavimo sąlygos grupių viduje pasirenkamos taip, kad mokesčių našta pagal taikomą mokesčių sistemą būtų kuo mažesnė. Todėl sprendimą suteikti skolintojo kapitalo ar nuosavo kapitalo grupių viduje visų pirma lemia mokesčių sąlygos.

| (13) | Teisinėje nuomonėje prof. L. Hancher pabrėžia, kad įmonių lygmeniu taikomos skolintojo kapitalo ir nuosavo kapitalo apmokestinimo tvarkos skirtumų poveikis ir galimi nepageidaujamų padarinių, kuriuos tokie skirtumai gali sukelti, sprendimai yra svarbūs daugelio EBPO šalių politinės darbotvarkės klausimai. Prof. L. Hancher teigimu, Nyderlandų mokesčių literatūroje vis raginama įgyvendinti esminę Nyderlandų pelno mokesčio reformą ir taikyti neutralią finansavimo skolintuoju kapitalu ir nuosavu kapitalu grupių viduje tvarką. |
| --- | --- |

(13)

Teisinėje nuomonėje prof. L. Hancher pabrėžia, kad įmonių lygmeniu taikomos skolintojo kapitalo ir nuosavo kapitalo apmokestinimo tvarkos skirtumų poveikis ir galimi nepageidaujamų padarinių, kuriuos tokie skirtumai gali sukelti, sprendimai yra svarbūs daugelio EBPO šalių politinės darbotvarkės klausimai. Prof. L. Hancher teigimu, Nyderlandų mokesčių literatūroje vis raginama įgyvendinti esminę Nyderlandų pelno mokesčio reformą ir taikyti neutralią finansavimo skolintuoju kapitalu ir nuosavu kapitalu grupių viduje tvarką.

| (14) | Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad dėl šių dviejų finansavimo grupės viduje būdų dėl apmokestinimo tvarkos sąlygų skirtumų įvairiais būdais bandoma spekuliuoti, o tai ekonominiu požiūriu nėra pageidautina. Grupės viduje papildomo finansavimo nuosavu kapitalu arba (papildomo) finansavimo skolintuoju kapitalu pasirinkimas daromas savo valia, tačiau mokesčių atžvilgiu dviejų rūšių finansavimo padariniai nevienodi. Dėl to gali būti bandoma spekuliuoti, o tai iškraipo mokesčių sistemos neutralumą. Taigi šia priemone siekiama išvengti atvejų, kai renkantis finansavimą skolintuoju kapitalu ar nuosavu kapitalu bandoma panaudoti skirtumus savo naudai, ir padidinti Nyderlandų mokesčių sistemos neutralumą. |
| --- | --- |

(14)

Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad dėl šių dviejų finansavimo grupės viduje būdų dėl apmokestinimo tvarkos sąlygų skirtumų įvairiais būdais bandoma spekuliuoti, o tai ekonominiu požiūriu nėra pageidautina. Grupės viduje papildomo finansavimo nuosavu kapitalu arba (papildomo) finansavimo skolintuoju kapitalu pasirinkimas daromas savo valia, tačiau mokesčių atžvilgiu dviejų rūšių finansavimo padariniai nevienodi. Dėl to gali būti bandoma spekuliuoti, o tai iškraipo mokesčių sistemos neutralumą. Taigi šia priemone siekiama išvengti atvejų, kai renkantis finansavimą skolintuoju kapitalu ar nuosavu kapitalu bandoma panaudoti skirtumus savo naudai, ir padidinti Nyderlandų mokesčių sistemos neutralumą.

| (15) | Grupės palūkanų langelio įvedimas padės užtikrinti, kad grupėje taikomas finansavimo būdas būtų nustatomas visų pirma atsižvelgiant į ekonominius sumetimus. Pagal šią schemą įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų apmokestinimo tvarka būtų daug labiau suderinta su įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų dividendų apmokestinimo tvarka, todėl būtų užtikrintas didesnis neutralumas tarp finansavimo skolintuoju kapitalu ir nuosavu kapitalu įmonių grupės viduje. |
| --- | --- |

(15)

Grupės palūkanų langelio įvedimas padės užtikrinti, kad grupėje taikomas finansavimo būdas būtų nustatomas visų pirma atsižvelgiant į ekonominius sumetimus. Pagal šią schemą įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų apmokestinimo tvarka būtų daug labiau suderinta su įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų dividendų apmokestinimo tvarka, todėl būtų užtikrintas didesnis neutralumas tarp finansavimo skolintuoju kapitalu ir nuosavu kapitalu įmonių grupės viduje.

| (16) | Finansavimo ne įmonių grupės viduje atveju problemų, kai tvarkos skirtumus bandoma panaudoti savo naudai, nekyla. Šiuo atveju iš tikrųjų svarbūs kitokie padariniai, kylantys iš civilinės teisės nuostatų, todėl tokio pobūdžio spekuliacija nėra būdinga. Atsižvelgiant į padėčiai grupių viduje ir už jų ribų būdingus skirtumus, mokesčių neutralumo finansavimo sandorių ne grupių viduje atžvilgiu nereikalaujama. Taigi akivaizdu, kad priemonė taikoma tik grupės paskoloms. |
| --- | --- |

(16)

Finansavimo ne įmonių grupės viduje atveju problemų, kai tvarkos skirtumus bandoma panaudoti savo naudai, nekyla. Šiuo atveju iš tikrųjų svarbūs kitokie padariniai, kylantys iš civilinės teisės nuostatų, todėl tokio pobūdžio spekuliacija nėra būdinga. Atsižvelgiant į padėčiai grupių viduje ir už jų ribų būdingus skirtumus, mokesčių neutralumo finansavimo sandorių ne grupių viduje atžvilgiu nereikalaujama. Taigi akivaizdu, kad priemonė taikoma tik grupės paskoloms.

| (17) | Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pažymi, kad pastaruoju metu Nyderlandų įmonės atskaitydavo vis didesnes ir didesnes palūkanų sumas. Įmonės vis aktyviau išnaudoja grupės paskolų ir nuosavo kapitalo apmokestinimo tvarkos skirtumus valstybės iždo sąskaita. |
| --- | --- |

(17)

Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pažymi, kad pastaruoju metu Nyderlandų įmonės atskaitydavo vis didesnes ir didesnes palūkanų sumas. Įmonės vis aktyviau išnaudoja grupės paskolų ir nuosavo kapitalo apmokestinimo tvarkos skirtumus valstybės iždo sąskaita.

| (18) | Ši priemonė skirta kovoti su tokiu mokesčių pajamų mažėjimu, skatinant įmones naudoti nuosavą kapitalą vietoj paskolų, ir apriboti palūkanų atskaitymą Nyderlanduose. Taigi ši schema papildo Nyderlandų kapitalo nepakankamumo taisykles, kuriomis siekiama panašaus tikslo, t. y. neskatinti perteklinio finansavimo naudojant skolintąjį kapitalą ir užkirsti kelią dirbtinam mokesčių bazės mažinimui Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(18)

Ši priemonė skirta kovoti su tokiu mokesčių pajamų mažėjimu, skatinant įmones naudoti nuosavą kapitalą vietoj paskolų, ir apriboti palūkanų atskaitymą Nyderlanduose. Taigi ši schema papildo Nyderlandų kapitalo nepakankamumo taisykles, kuriomis siekiama panašaus tikslo, t. y. neskatinti perteklinio finansavimo naudojant skolintąjį kapitalą ir užkirsti kelią dirbtinam mokesčių bazės mažinimui Nyderlanduose.

| (19) | Nyderlandų valdžios institucijų nuomone, schema, apie kurią pranešta, yra grynai techninio pobūdžio priemonė. |
| --- | --- |

(19)

Nyderlandų valdžios institucijų nuomone, schema, apie kurią pranešta, yra grynai techninio pobūdžio priemonė.

II.2.   Teisinis pagrindas

| (20) | Priemonės teisinis pagrindas – 1969 m. Pelno mokesčio įstatymo (olandų k. Wet op de vennootschapsbelasting) 12c straipsnis. Ši nuostata turėjo įsigalioti 2007 m. sausio 1 d., tačiau jos įsigaliojimas buvo atidėtas, kol Komisija suformuluos poziciją dėl suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(20)

Priemonės teisinis pagrindas – 1969 m. Pelno mokesčio įstatymo (olandų k. Wet op de vennootschapsbelasting) 12c straipsnis. Ši nuostata turėjo įsigalioti 2007 m. sausio 1 d., tačiau jos įsigaliojimas buvo atidėtas, kol Komisija suformuluos poziciją dėl suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis.

II.3.   Kaip priemonė veiks

| (21) | Nyderlanduose įmonių pajamoms paprastai taikomas 25,5 % pelno mokesčio tarifas (3). Pagal grupės palūkanų langelio priemonę tam tikroms įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms numatyta kitokia apmokestinimo tvarka. Finansavimo įmonių grupės viduje atveju mokamoms ir gaunamoms palūkanoms nebus taikomas standartinis pelno mokesčio tarifas, t. y. 25,5 %. Vykdant finansavimo sandorius įmonių grupės viduje gautų ir sumokėtų palūkanų teigiamam balansui pagal grupės palūkanų langelį bus taikomas 5 % mokesčio tarifas, o ne 25,5 % standartinis pelno mokesčio tarifas. Jeigu gautų ir sumokėtų palūkanų balansas neigiamas, jis bus atskaitytinas, tačiau taikant sumažintą 5 % tarifą, o ne standartinį 25,5 % tarifą. |
| --- | --- |

(21)

Nyderlanduose įmonių pajamoms paprastai taikomas 25,5 % pelno mokesčio tarifas (3). Pagal grupės palūkanų langelio priemonę tam tikroms įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms numatyta kitokia apmokestinimo tvarka. Finansavimo įmonių grupės viduje atveju mokamoms ir gaunamoms palūkanoms nebus taikomas standartinis pelno mokesčio tarifas, t. y. 25,5 %. Vykdant finansavimo sandorius įmonių grupės viduje gautų ir sumokėtų palūkanų teigiamam balansui pagal grupės palūkanų langelį bus taikomas 5 % mokesčio tarifas, o ne 25,5 % standartinis pelno mokesčio tarifas. Jeigu gautų ir sumokėtų palūkanų balansas neigiamas, jis bus atskaitytinas, tačiau taikant sumažintą 5 % tarifą, o ne standartinį 25,5 % tarifą.

| (22) | Suma, kuri gali būti apmokestinta arba atskaityta taikant sumažintą tarifą, neturi viršyti tam tikros mokesčio mokėtojo grynojo turto mokesčių tikslais (olandų k..fiscale vermogen) procentinės dalies. Šiuo apribojimu siekiama užkirsti kelią nepakankamą kapitalą turinčioms įmonėms piktnaudžiauti šia priemone ir užtikrinama, kad sumažintas tarifas būtų taikomas tik tuo atveju, jeigu pajamos iš grupės paskolų finansuotos nuosavu kapitalu. |
| --- | --- |

(22)

Suma, kuri gali būti apmokestinta arba atskaityta taikant sumažintą tarifą, neturi viršyti tam tikros mokesčio mokėtojo grynojo turto mokesčių tikslais (olandų k..fiscale vermogen) procentinės dalies. Šiuo apribojimu siekiama užkirsti kelią nepakankamą kapitalą turinčioms įmonėms piktnaudžiauti šia priemone ir užtikrinama, kad sumažintas tarifas būtų taikomas tik tuo atveju, jeigu pajamos iš grupės paskolų finansuotos nuosavu kapitalu.

| (23) | Palūkanų langelio priemonėje numatyta keletas kitų nuostatų, skirtų užkirsti kelią netinkamam priemonės taikymui. Visų pirma palūkanos, formaliai mokėtinos trečiajai šaliai (bankui), bet faktiškai sumokėtos grupės organizacijai, laikomos įmonių grupės viduje sumokėtomis palūkanomis. Tai, pvz., taikoma kompensacinės struktūros atveju (4). Palūkanos, mokėtinos trečiajai šaliai (bankui), taip pat laikomos riboto atskaitomumo įmonių grupės vidaus palūkanomis, jeigu per paskolą gauti ištekliai skiriami patronuojamojoje įmonėje naudojamam kapitalui, kad įmonių grupės vidaus palūkanos, kurioms taikomas mažas mokesčio tarifas, kauptųsi patronuojamojoje įmonėje. |
| --- | --- |

(23)

Palūkanų langelio priemonėje numatyta keletas kitų nuostatų, skirtų užkirsti kelią netinkamam priemonės taikymui. Visų pirma palūkanos, formaliai mokėtinos trečiajai šaliai (bankui), bet faktiškai sumokėtos grupės organizacijai, laikomos įmonių grupės viduje sumokėtomis palūkanomis. Tai, pvz., taikoma kompensacinės struktūros atveju (4). Palūkanos, mokėtinos trečiajai šaliai (bankui), taip pat laikomos riboto atskaitomumo įmonių grupės vidaus palūkanomis, jeigu per paskolą gauti ištekliai skiriami patronuojamojoje įmonėje naudojamam kapitalui, kad įmonių grupės vidaus palūkanos, kurioms taikomas mažas mokesčio tarifas, kauptųsi patronuojamojoje įmonėje.

| (24) | Pirminiame pranešime Nyderlandų valdžios institucijos nurodė, kad schema būtų pasirinkta mažiausiai trejų metų laikotarpiu. Jeigu ją pasirinktų viena grupei priklausanti įmonė, schema būtų taikoma visoms kitoms Nyderlanduose esančioms grupės įmonėms. Schemos reikalavimus atitinkančios įmonės, kaip apibrėžta pirminėje palūkanų langelio schemoje, – tai vienai grupei priklausančios įmonės, kaip konkrečiai apibrėžta pačioje schemoje, pagal kurią vienai įmonei turi priklausyti daugiau kaip 50 % kitos įmonės. Kitaip tariant, grupė turi būti sudaryta iš bent dviejų įmonių, o patronuojančioji bendrovė turi kontroliuoti daugiau kaip 50 % patronuojamosios įmonės akcijų. Kiekvienai įmonei turi būti taikomas pelno mokestis Nyderlanduose. Tai reiškia, kad schema taikoma bet kokiai Nyderlanduose įsteigtai įmonei arba bet kokiai ne Nyderlanduose įsteigtai įmonei, kurios nuolatinė buveinė yra Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(24)

Pirminiame pranešime Nyderlandų valdžios institucijos nurodė, kad schema būtų pasirinkta mažiausiai trejų metų laikotarpiu. Jeigu ją pasirinktų viena grupei priklausanti įmonė, schema būtų taikoma visoms kitoms Nyderlanduose esančioms grupės įmonėms. Schemos reikalavimus atitinkančios įmonės, kaip apibrėžta pirminėje palūkanų langelio schemoje, – tai vienai grupei priklausančios įmonės, kaip konkrečiai apibrėžta pačioje schemoje, pagal kurią vienai įmonei turi priklausyti daugiau kaip 50 % kitos įmonės. Kitaip tariant, grupė turi būti sudaryta iš bent dviejų įmonių, o patronuojančioji bendrovė turi kontroliuoti daugiau kaip 50 % patronuojamosios įmonės akcijų. Kiekvienai įmonei turi būti taikomas pelno mokestis Nyderlanduose. Tai reiškia, kad schema taikoma bet kokiai Nyderlanduose įsteigtai įmonei arba bet kokiai ne Nyderlanduose įsteigtai įmonei, kurios nuolatinė buveinė yra Nyderlanduose.

II.4.   Schemos pakeitimai

| (25) | Vykstant procedūrai, Nyderlandų valdžios institucijos aiškiai davė suprasti ketinančios padaryti schemą privalomą. Tai patvirtinta 2008 m. gruodžio 18 d. raštu. Grupės palūkanų langelis dabar būtų taikomas visiems subjektams, kuriems Nyderlanduose taikomas pelno mokestis, – grupės įmonėms mokamoms palūkanoms ir iš grupės įmonių gaunamoms palūkanoms. |
| --- | --- |

(25)

Vykstant procedūrai, Nyderlandų valdžios institucijos aiškiai davė suprasti ketinančios padaryti schemą privalomą. Tai patvirtinta 2008 m. gruodžio 18 d. raštu. Grupės palūkanų langelis dabar būtų taikomas visiems subjektams, kuriems Nyderlanduose taikomas pelno mokestis, – grupės įmonėms mokamoms palūkanoms ir iš grupės įmonių gaunamoms palūkanoms.

| (26) | Tame rašte Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pranešė Komisijai apie du papildomus schemos pakeitimus. Pirmasis pakeitimas susijęs su platesne grupės apibrėžtimi, kuri būtų taikoma palūkanų langelio schemoje. Susijusių subjektų apibrėžtis keičiama, įtraukiant į ją visas struktūras, pagal kurias vienas subjektas tiesiogiai arba netiesiogiai faktiškai kontroliuoja kito subjekto finansavimą arba pagal kurias faktiška dviejų su paskolos susitarimu susijusių subjektų finansavimo kontrolė priklauso trečiajam asmeniui ar subjektui (5). Antruoju pakeitimu įterpiama nuostata, kuria remiantis būtų paprasčiau įsteigti (antrąją) įmonę pagal Nyderlandų civilinę teisę, kad taip sudaryta grupė galėtų pasinaudoti grupės palūkanų langelio schema. Visų pirma būtų panaikintas šiuo metu įstatymuose ribotos atsakomybės įmonei (olandų k. besloten vennootschap – BV) nustatytas 18 000 EUR minimalaus kapitalo reikalavimas. |
| --- | --- |

(26)

Tame rašte Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pranešė Komisijai apie du papildomus schemos pakeitimus. Pirmasis pakeitimas susijęs su platesne grupės apibrėžtimi, kuri būtų taikoma palūkanų langelio schemoje. Susijusių subjektų apibrėžtis keičiama, įtraukiant į ją visas struktūras, pagal kurias vienas subjektas tiesiogiai arba netiesiogiai faktiškai kontroliuoja kito subjekto finansavimą arba pagal kurias faktiška dviejų su paskolos susitarimu susijusių subjektų finansavimo kontrolė priklauso trečiajam asmeniui ar subjektui (5). Antruoju pakeitimu įterpiama nuostata, kuria remiantis būtų paprasčiau įsteigti (antrąją) įmonę pagal Nyderlandų civilinę teisę, kad taip sudaryta grupė galėtų pasinaudoti grupės palūkanų langelio schema. Visų pirma būtų panaikintas šiuo metu įstatymuose ribotos atsakomybės įmonei (olandų k. besloten vennootschap – BV) nustatytas 18 000 EUR minimalaus kapitalo reikalavimas.

II.5.   Biudžetas

| (27) | Remiantis pirminiu pranešimu, metinis priemonės, apie kurią pranešta, biudžetas turėjo būti 475 mln. EUR. Vėliau Nyderlandų valdžios institucijos nurodė, kad privaloma palūkanų langelio schema biudžeto atžvilgiu būtų neutrali. |
| --- | --- |

(27)

Remiantis pirminiu pranešimu, metinis priemonės, apie kurią pranešta, biudžetas turėjo būti 475 mln. EUR. Vėliau Nyderlandų valdžios institucijos nurodė, kad privaloma palūkanų langelio schema biudžeto atžvilgiu būtų neutrali.

III.   PRIEŽASTYS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (28) | 2007 m. vasario 7 d. sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl bendrojo priemonės pobūdžio. Ji pabrėžė, kad pagal schemą numatytais mažesniais mokesčiais galėtų pasinaudoti tik grupei priklausančios įmonės (de jure selektyvumas), ir įtarė, kad schema bus naudinga tarptautinėms grupėms, nes tokioms grupėms bus suteikiamas atrankinis ekonominis pranašumas (de facto selektyvumas). |
| --- | --- |

(28)

2007 m. vasario 7 d. sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl bendrojo priemonės pobūdžio. Ji pabrėžė, kad pagal schemą numatytais mažesniais mokesčiais galėtų pasinaudoti tik grupei priklausančios įmonės (de jure selektyvumas), ir įtarė, kad schema bus naudinga tarptautinėms grupėms, nes tokioms grupėms bus suteikiamas atrankinis ekonominis pranašumas (de facto selektyvumas).

| (29) | Komisija pažymėjo, kad vien tik nacionalinėmis aplinkybėmis ši priemonė mokesčių atžvilgiu tikriausiai būtų neutrali. Tačiau tarpvalstybinių sandorių aplinkybėmis Nyderlandų įmonei, skolinančiai lėšų užsienyje įsteigtai susijusiai įmonei, būtų taikomas mažesnis mokesčio tarifas, t. y. 5 %, o užsienio susijusiai įmonei nebūtų taikomos sumokėtų palūkanų atskaitymo normą ribojančios Nyderlandų taisyklės. Schema suteiktų de facto atrankinį pranašumą, nes paskatų naudotis schema turėtų tik tarptautinės įmonių grupės, viduje vykdančios tarpvalstybinius palūkanų sandorius mokesčių jurisdikcijose, kuriose pelno mokesčio tarifas didesnis nei 5 %. |
| --- | --- |

(29)

Komisija pažymėjo, kad vien tik nacionalinėmis aplinkybėmis ši priemonė mokesčių atžvilgiu tikriausiai būtų neutrali. Tačiau tarpvalstybinių sandorių aplinkybėmis Nyderlandų įmonei, skolinančiai lėšų užsienyje įsteigtai susijusiai įmonei, būtų taikomas mažesnis mokesčio tarifas, t. y. 5 %, o užsienio susijusiai įmonei nebūtų taikomos sumokėtų palūkanų atskaitymo normą ribojančios Nyderlandų taisyklės. Schema suteiktų de facto atrankinį pranašumą, nes paskatų naudotis schema turėtų tik tarptautinės įmonių grupės, viduje vykdančios tarpvalstybinius palūkanų sandorius mokesčių jurisdikcijose, kuriose pelno mokesčio tarifas didesnis nei 5 %.

| (30) | Kadangi priemonė, kaip numanoma, turėjo sudaryti mokesčių schemos taikymo išimtį, Komisija taip pat išreiškė abejonių, ar ji buvo pagrįsta mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja schema. |
| --- | --- |

(30)

Kadangi priemonė, kaip numanoma, turėjo sudaryti mokesčių schemos taikymo išimtį, Komisija taip pat išreiškė abejonių, ar ji buvo pagrįsta mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja schema.

| (31) | Komisija taip pat manė, kad negalima atmesti galimybės, jog pagrindiniai schemos naudos gavėjai galėtų būti buvę tarptautinės finansavimo veiklos schemos, kuri buvo pripažinta nesuderinama valstybės pagalba (6), naudos gavėjai. |
| --- | --- |

(31)

Komisija taip pat manė, kad negalima atmesti galimybės, jog pagrindiniai schemos naudos gavėjai galėtų būti buvę tarptautinės finansavimo veiklos schemos, kuri buvo pripažinta nesuderinama valstybės pagalba (6), naudos gavėjai.

| (32) | Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad palūkanų langelio schemą galima laikyti pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir kad netaikoma nė viena iš 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išimčių. |
| --- | --- |

(32)

Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad palūkanų langelio schemą galima laikyti pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir kad netaikoma nė viena iš 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išimčių.

IV.   NYDERLANDŲ PASTABOS

| (33) | Nyderlandų pastabos apie sprendimą pradėti procedūrą gautos 2007 m. gegužės 7 d. ir 2007 bei 2008 m. papildytos pastabomis, įskaitant prof. L. Hancher pateiktą teisinę nuomonę. |
| --- | --- |

(33)

Nyderlandų pastabos apie sprendimą pradėti procedūrą gautos 2007 m. gegužės 7 d. ir 2007 bei 2008 m. papildytos pastabomis, įskaitant prof. L. Hancher pateiktą teisinę nuomonę.

| (34) | Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad požiūris, kurio Komisija laikosi savo sprendime, yra neteisingas trim aspektais. Pirma, Komisija sujungia atskirus „pranašumo“ ir „selektyvumo“ kriterijus į vieną kriterijų, t. y. „atrankinio pranašumo“. Tai prieštarauja įprastai Komisijos praktikai ar teismo praktikai, kurioje numatyta, kad du kriterijai turi būti taikomi atskirai. |
| --- | --- |

(34)

Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad požiūris, kurio Komisija laikosi savo sprendime, yra neteisingas trim aspektais. Pirma, Komisija sujungia atskirus „pranašumo“ ir „selektyvumo“ kriterijus į vieną kriterijų, t. y. „atrankinio pranašumo“. Tai prieštarauja įprastai Komisijos praktikai ar teismo praktikai, kurioje numatyta, kad du kriterijai turi būti taikomi atskirai.

| (35) | Antra, Komisija neįvertina grupės palūkanų langelio sudedamųjų dalių atskirai. Įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms taikomo sumažinto tarifo galimas pagalbos elementas ir įmonių grupės viduje mokamoms palūkanoms taikomo sumažinto tarifo galimas pagalbos elementas turi būti vertinami atskirai. |
| --- | --- |

(35)

Antra, Komisija neįvertina grupės palūkanų langelio sudedamųjų dalių atskirai. Įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms taikomo sumažinto tarifo galimas pagalbos elementas ir įmonių grupės viduje mokamoms palūkanoms taikomo sumažinto tarifo galimas pagalbos elementas turi būti vertinami atskirai.

| (36) | Trečia, Komisija klysta, vertindama grynąjį poveikį mokėtojui ir gavėjui kartu ir darydama išvadą, kad grynasis poveikis nacionalinėms grupėms, kai ir mokėtojas, ir gavėjas įsteigti Nyderlanduose, tikriausiai yra neutralus, o grynąjį pranašumą įgyja tarptautinės grupės, kai mokėtojas yra užsienyje įsteigta grupės įmonė, o gavėjas įsteigtas šalyje. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, tokio pobūdžio sulyginimas pagal Nyderlandų mokesčių teisę neturi jokio pagrindo. Grupei priklausančios Nyderlandų įmonės konsoliduojamos mokesčių tikslais tik tuo atveju, jeigu valdoma 95 % ar daugiau akcijų. |
| --- | --- |

(36)

Trečia, Komisija klysta, vertindama grynąjį poveikį mokėtojui ir gavėjui kartu ir darydama išvadą, kad grynasis poveikis nacionalinėms grupėms, kai ir mokėtojas, ir gavėjas įsteigti Nyderlanduose, tikriausiai yra neutralus, o grynąjį pranašumą įgyja tarptautinės grupės, kai mokėtojas yra užsienyje įsteigta grupės įmonė, o gavėjas įsteigtas šalyje. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, tokio pobūdžio sulyginimas pagal Nyderlandų mokesčių teisę neturi jokio pagrindo. Grupei priklausančios Nyderlandų įmonės konsoliduojamos mokesčių tikslais tik tuo atveju, jeigu valdoma 95 % ar daugiau akcijų.

| (37) | Be to, Nyderlandų valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad grupės palūkanų langelio negalima laikyti nukrypimu nuo standartinio apmokestinimo būdo. Tai patikslinimas, kuriuo mokesčių sistema papildoma analitiniu elementu. Dėl to atsiranda naujas standartinis apmokestinimo būdas ir atitinkamai nesuteikiama jokio pranašumo. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Nyderlandų valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad grupės palūkanų langelio negalima laikyti nukrypimu nuo standartinio apmokestinimo būdo. Tai patikslinimas, kuriuo mokesčių sistema papildoma analitiniu elementu. Dėl to atsiranda naujas standartinis apmokestinimo būdas ir atitinkamai nesuteikiama jokio pranašumo.

| (38) | Nyderlandų valdžios institucijos neigia esant ir kokį nors pranašumą dėl kokios nors kitos priežasties. Tarptautinių grupių atveju dėl grupės palūkanų langelio atsirandantis grynasis pokytis, palyginti su nacionalinėmis grupėmis, gali būti naudingas tarptautinėms grupėms, bet taip pat gali būti ir nenaudingas. Susijusią įmonę Nyderlanduose turinti tarptautinė grupė gali įgyti pranašumą arba atsidurti nenaudingoje padėtyje priklausomai nuo savo objektyvios padėties – kaip skolininko ar kreditoriaus, ir nuo mokesčių tarifų, taikomų kitose valstybėse narėse ir Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(38)

Nyderlandų valdžios institucijos neigia esant ir kokį nors pranašumą dėl kokios nors kitos priežasties. Tarptautinių grupių atveju dėl grupės palūkanų langelio atsirandantis grynasis pokytis, palyginti su nacionalinėmis grupėmis, gali būti naudingas tarptautinėms grupėms, bet taip pat gali būti ir nenaudingas. Susijusią įmonę Nyderlanduose turinti tarptautinė grupė gali įgyti pranašumą arba atsidurti nenaudingoje padėtyje priklausomai nuo savo objektyvios padėties – kaip skolininko ar kreditoriaus, ir nuo mokesčių tarifų, taikomų kitose valstybėse narėse ir Nyderlanduose.

| (39) | Jeigu pranašumo iš tiesų yra, Nyderlandai laikosi nuomonės, kad galimą grynąjį tarptautinių grupių pranašumą lems ne mažesnis mokesčio tarifas, Nyderlandų taikomas įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms, o neribota atskaitymo norma, taikoma įmonių grupės viduje užsienyje mokamoms palūkanoms. Šis pranašumas nėra priskirtinas Nyderlandų valstybei ir nėra finansuojamas Nyderlandų valstybės ištekliais. |
| --- | --- |

(39)

Jeigu pranašumo iš tiesų yra, Nyderlandai laikosi nuomonės, kad galimą grynąjį tarptautinių grupių pranašumą lems ne mažesnis mokesčio tarifas, Nyderlandų taikomas įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms, o neribota atskaitymo norma, taikoma įmonių grupės viduje užsienyje mokamoms palūkanoms. Šis pranašumas nėra priskirtinas Nyderlandų valstybei ir nėra finansuojamas Nyderlandų valstybės ištekliais.

| (40) | Galbūt pranašesnis grynasis poveikis tarptautinėms grupėms, palyginti su nacionalinėmis grupėmis, nėra Nyderlandų grupės palūkanų langelio atrankinės taikymo srities padarinys – tai lemia skirtumai, atsirandantys dėl nevienodų grupės palūkanų atskaitymo normai ES taikomų taisyklių. Nyderlandai gali nevaržomai didinti arba mažinti šį skirtumą, keisdami savo mokesčių sistemą, kol pakeitimai yra bendrai taikomi visiems Nyderlandų mokesčių mokėtojams, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į atitinkamu pakeitimu siekiamą tikslą, yra palyginama. |
| --- | --- |

(40)

Galbūt pranašesnis grynasis poveikis tarptautinėms grupėms, palyginti su nacionalinėmis grupėmis, nėra Nyderlandų grupės palūkanų langelio atrankinės taikymo srities padarinys – tai lemia skirtumai, atsirandantys dėl nevienodų grupės palūkanų atskaitymo normai ES taikomų taisyklių. Nyderlandai gali nevaržomai didinti arba mažinti šį skirtumą, keisdami savo mokesčių sistemą, kol pakeitimai yra bendrai taikomi visiems Nyderlandų mokesčių mokėtojams, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į atitinkamu pakeitimu siekiamą tikslą, yra palyginama.

| (41) | Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, bendras mokesčių pakeitimų poveikis tarpvalstybinius sandorius vykdančioms tarptautinėms grupėms visada skirsis nuo poveikio nacionalinėms grupėms, atliekančioms sandorius tik šalies viduje. Valstybės pagalbos klausimu tai svarbu tik tuo atveju, jeigu skirtumus lėmė pačios valstybės narės priemonė, pvz., kai mažesnis mokesčio tarifas taikomas tik užsienio grupės palūkanų pajamoms. Tai nesvarbu bendros priemonės, kuri taikoma visoms grupės palūkanų pajamoms ir šalies viduje, ir užsienio, ir dėl kurios atsiranda tarpvalstybinių skirtumų, atveju. |
| --- | --- |

(41)

Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, bendras mokesčių pakeitimų poveikis tarpvalstybinius sandorius vykdančioms tarptautinėms grupėms visada skirsis nuo poveikio nacionalinėms grupėms, atliekančioms sandorius tik šalies viduje. Valstybės pagalbos klausimu tai svarbu tik tuo atveju, jeigu skirtumus lėmė pačios valstybės narės priemonė, pvz., kai mažesnis mokesčio tarifas taikomas tik užsienio grupės palūkanų pajamoms. Tai nesvarbu bendros priemonės, kuri taikoma visoms grupės palūkanų pajamoms ir šalies viduje, ir užsienio, ir dėl kurios atsiranda tarpvalstybinių skirtumų, atveju.

| (42) | Grynasis tarpvalstybinių sandorių rezultatas mokesčių atžvilgiu gali skirtis nuo grynai vidaus sandorių grynojo poveikio vien dėl esamų lygiagrečių nesuderintų mokesčių sistemų. Toks poveikis gali būti ir nepalankus (dvigubas ekonominės veiklos apmokestinimas), ir palankus (ekonominės veiklos neapmokestinimas). |
| --- | --- |

(42)

Grynasis tarpvalstybinių sandorių rezultatas mokesčių atžvilgiu gali skirtis nuo grynai vidaus sandorių grynojo poveikio vien dėl esamų lygiagrečių nesuderintų mokesčių sistemų. Toks poveikis gali būti ir nepalankus (dvigubas ekonominės veiklos apmokestinimas), ir palankus (ekonominės veiklos neapmokestinimas).

| (43) | EB sutarties 94 ir 95 straipsniuose siūlomas pagrindas priimti direktyvas ar reglamentus, kuriais būtų suderinama galiojanti tvarka, jeigu tai būtina bendrajai rinkai sukurti ar jai tinkamai veikti. Be to, 96 straipsnyje Komisijai siūloma imtis veiksmų, jeigu dėl įvairiose valstybėse narėse galiojančių teisės aktų skirtumų būtų rimtai iškraipomos bendrosios rinkos konkurencijos sąlygos. |
| --- | --- |

(43)

EB sutarties 94 ir 95 straipsniuose siūlomas pagrindas priimti direktyvas ar reglamentus, kuriais būtų suderinama galiojanti tvarka, jeigu tai būtina bendrajai rinkai sukurti ar jai tinkamai veikti. Be to, 96 straipsnyje Komisijai siūloma imtis veiksmų, jeigu dėl įvairiose valstybėse narėse galiojančių teisės aktų skirtumų būtų rimtai iškraipomos bendrosios rinkos konkurencijos sąlygos.

| (44) | NET jei pirmiau minėti argumentai būtų atmesti, Nyderlandų valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad selektyvumo nėra. Vertindama selektyvumą ir lygindama užsienio skolininko ir vidaus kreditoriaus derinį su vidaus skolininko ir vidaus kreditoriaus deriniu, Komisija renkasi netinkamą orientacinį pagrindą. Vertinant Nyderlandų mokesčių tvarkos selektyvumą, orientacinis pagrindas gali apimti tik visus Nyderlandų mokesčių mokėtojus ir ne daugiau. Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką į orientacinį pagrindą negali būti įtrauktos įmonės, kurios Nyderlanduose nėra apmokestinamos. |
| --- | --- |

(44)

NET jei pirmiau minėti argumentai būtų atmesti, Nyderlandų valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad selektyvumo nėra. Vertindama selektyvumą ir lygindama užsienio skolininko ir vidaus kreditoriaus derinį su vidaus skolininko ir vidaus kreditoriaus deriniu, Komisija renkasi netinkamą orientacinį pagrindą. Vertinant Nyderlandų mokesčių tvarkos selektyvumą, orientacinis pagrindas gali apimti tik visus Nyderlandų mokesčių mokėtojus ir ne daugiau. Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką į orientacinį pagrindą negali būti įtrauktos įmonės, kurios Nyderlanduose nėra apmokestinamos.

| (45) | Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad mokesčių schema nėra taikoma tik tam tikroms įmonėms ar tam tikrai veiklai arba funkcijoms, ar konkretiems regionams. Remiantis šia schema įmonių grupės rezidentės neskiriamos nuo grupių nerezidenčių. Norintiesiems pasinaudoti palūkanų langeliu netaikoma jokių minimalių atitikties reikalavimams ribų, susijusių su konkrečia veikla ar funkcijomis. |
| --- | --- |

(45)

Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad mokesčių schema nėra taikoma tik tam tikroms įmonėms ar tam tikrai veiklai arba funkcijoms, ar konkretiems regionams. Remiantis šia schema įmonių grupės rezidentės neskiriamos nuo grupių nerezidenčių. Norintiesiems pasinaudoti palūkanų langeliu netaikoma jokių minimalių atitikties reikalavimams ribų, susijusių su konkrečia veikla ar funkcijomis.

| (46) | Be to, atsižvelgiant į grupės palūkanų langelio tikslą, palyginama teisinė ir faktinė padėtis yra tik įmonių, kurios yra grupės dalis. Tik tokios įmonės susidurtų su II.1 skirsnyje apibūdinta problema, kai bandoma pasinaudoti apmokestinimo skirtumais savo naudai. |
| --- | --- |

(46)

Be to, atsižvelgiant į grupės palūkanų langelio tikslą, palyginama teisinė ir faktinė padėtis yra tik įmonių, kurios yra grupės dalis. Tik tokios įmonės susidurtų su II.1 skirsnyje apibūdinta problema, kai bandoma pasinaudoti apmokestinimo skirtumais savo naudai.

| (47) | Nyderlandai pabrėžia, kad grupėse finansavimo sprendimais siekiama kuo labiau sumažinti mokesčių naštą pagal taikomą mokesčių sistemą. Komerciniai finansavimo nuosavu kapitalu ir skolintuoju kapitalu skirtumai (grąžinimo sąlygos, atsakomybė, užstatas), palyginti su apmokestinimo skirtumais, dažniausiai nėra svarbūs. Ne grupėse komerciniai finansavimo nuosavu kapitalu ir skolintuoju kapitalu skirtumai iš tiesų labai svarbūs ir gali būti gerokai svaresni už su mokesčiais susijusius motyvus. |
| --- | --- |

(47)

Nyderlandai pabrėžia, kad grupėse finansavimo sprendimais siekiama kuo labiau sumažinti mokesčių naštą pagal taikomą mokesčių sistemą. Komerciniai finansavimo nuosavu kapitalu ir skolintuoju kapitalu skirtumai (grąžinimo sąlygos, atsakomybė, užstatas), palyginti su apmokestinimo skirtumais, dažniausiai nėra svarbūs. Ne grupėse komerciniai finansavimo nuosavu kapitalu ir skolintuoju kapitalu skirtumai iš tiesų labai svarbūs ir gali būti gerokai svaresni už su mokesčiais susijusius motyvus.

| (48) | Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad tik grupėms taikomos priemonės yra grynai techninio pobūdžio mokestinės priemonės, kurios nėra valstybės pagalba: jų teigimu, sprendime dėl Prancūzijos apmokestinimo nuostatos Komisija sutiko, kad priemonė, kuria atmetama bendroji taisyklė, kad palūkanų mokėjimai, susiję su paskolomis įmonės viduje, yra atskaitomos išlaidos, buvo bendro pobūdžio priemonė, tačiau manė, kad dar viena tos taisyklės išimtis, palanki tarptautinių įmonių Prancūzijoje įkurtiems iždo centrams, suteikė atrankinio pranašumo (7). |
| --- | --- |

(48)

Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad tik grupėms taikomos priemonės yra grynai techninio pobūdžio mokestinės priemonės, kurios nėra valstybės pagalba: jų teigimu, sprendime dėl Prancūzijos apmokestinimo nuostatos Komisija sutiko, kad priemonė, kuria atmetama bendroji taisyklė, kad palūkanų mokėjimai, susiję su paskolomis įmonės viduje, yra atskaitomos išlaidos, buvo bendro pobūdžio priemonė, tačiau manė, kad dar viena tos taisyklės išimtis, palanki tarptautinių įmonių Prancūzijoje įkurtiems iždo centrams, suteikė atrankinio pranašumo (7).

| (49) | Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad išplėtus grupės palūkanų langelio taikymo sritį iš esmės atsirastų selektyvumas. Jeigu iš trečiųjų šalių gaunamos palūkanos taip pat būtų apmokestinamos taikant sumažintą tarifą, finansų įstaigos dėl to įgytų pranašumo. |
| --- | --- |

(49)

Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad išplėtus grupės palūkanų langelio taikymo sritį iš esmės atsirastų selektyvumas. Jeigu iš trečiųjų šalių gaunamos palūkanos taip pat būtų apmokestinamos taikant sumažintą tarifą, finansų įstaigos dėl to įgytų pranašumo.

| (50) | Jos taip pat pareiškė, kad prielaida, jog palūkanoms taikomos specialiosios mokesčių taisyklės savaime susijusios su selektyvumu, yra neteisinga. Finansavimo organizacijų grupės viduje negalima apibūdinti kaip ekonominės veiklos – tai paprasčiausiai ekonominė realybė. Palūkanų srautai kaip tokie nėra atskira ekonominė veikla ar verslo rūšis – jie skirti tik ekonominei veiklai ar verslo rūšiai finansuoti. Finansavimas paskolomis savaime yra atskira veikla tik finansų įstaigų, kurių verslas yra trečiųjų šalių finansavimas, atveju. Be to, kalbėdama apie trumpalaikių indėlių, už kuriuos įsigyjami bent 5 % įmonės akcijų (B priemonė), palūkanas Komisija sprendime pradėti procedūrą pati laikėsi nuomonės, kad mažesnio mokesčio tarifo taikymas tokioms palūkanoms savaime selektyvumo nesukelia, nes manyta, jog tai yra bendro pobūdžio priemonė. |
| --- | --- |

(50)

Jos taip pat pareiškė, kad prielaida, jog palūkanoms taikomos specialiosios mokesčių taisyklės savaime susijusios su selektyvumu, yra neteisinga. Finansavimo organizacijų grupės viduje negalima apibūdinti kaip ekonominės veiklos – tai paprasčiausiai ekonominė realybė. Palūkanų srautai kaip tokie nėra atskira ekonominė veikla ar verslo rūšis – jie skirti tik ekonominei veiklai ar verslo rūšiai finansuoti. Finansavimas paskolomis savaime yra atskira veikla tik finansų įstaigų, kurių verslas yra trečiųjų šalių finansavimas, atveju. Be to, kalbėdama apie trumpalaikių indėlių, už kuriuos įsigyjami bent 5 % įmonės akcijų (B priemonė), palūkanas Komisija sprendime pradėti procedūrą pati laikėsi nuomonės, kad mažesnio mokesčio tarifo taikymas tokioms palūkanoms savaime selektyvumo nesukelia, nes manyta, jog tai yra bendro pobūdžio priemonė.

| (51) | Be to, Nyderlandų valdžios institucijos įrodinėja, kad nėra jokio koncepcinio skirtumo tarp dividendų ir palūkanų. Ir dividendai, ir palūkanos yra kompensacija už lėšų – arba nuosavo, arba skolinto kapitalo – naudojimą ar skyrimą. Abiem atvejais gavėjas naudoja šias lėšas verslo veiklai finansuoti. Kiekvienoje mokesčių sistemoje yra taisyklių, pagal kurias dividendai ir sumokėtos palūkanos yra atskaitomi ar iš dalies atskaitomi arba neatskaitomi, ir taisyklių, pagal kurias dividendai ir palūkanos yra apmokestinami, iš dalies apmokestinami arba neapmokestinami. Nėra jokio tarptautinio mokesčių standarto, kuriame būtų nustatyta, kaip šie elementai turėtų būti vertinami mokesčių tikslais. |
| --- | --- |

(51)

Be to, Nyderlandų valdžios institucijos įrodinėja, kad nėra jokio koncepcinio skirtumo tarp dividendų ir palūkanų. Ir dividendai, ir palūkanos yra kompensacija už lėšų – arba nuosavo, arba skolinto kapitalo – naudojimą ar skyrimą. Abiem atvejais gavėjas naudoja šias lėšas verslo veiklai finansuoti. Kiekvienoje mokesčių sistemoje yra taisyklių, pagal kurias dividendai ir sumokėtos palūkanos yra atskaitomi ar iš dalies atskaitomi arba neatskaitomi, ir taisyklių, pagal kurias dividendai ir palūkanos yra apmokestinami, iš dalies apmokestinami arba neapmokestinami. Nėra jokio tarptautinio mokesčių standarto, kuriame būtų nustatyta, kaip šie elementai turėtų būti vertinami mokesčių tikslais.

| (52) | Kitas dalykas yra tai, kad ribotas apmokestinimas padeda išvengti Nyderlandų sistemos vidaus neatitikčių, taigi jį pateisina sistemos pobūdis ir paskirtis. Ribotą grupės viduje gaunamų palūkanų apmokestinimą pateisina ribotas palūkanų mokėjimų grupės viduje atskaitymas. Tai leidžia kaip grupė organizuotoms įmonėms išvengti nepalankios padėties dėl riboto atskaitymo ir visiško apmokestinimo, o kaip vienas subjektas organizuotos įmonės neturi vidaus palūkanų mokėjimų, taigi neatsiduria tokioje nepalankioje padėtyje. |
| --- | --- |

(52)

Kitas dalykas yra tai, kad ribotas apmokestinimas padeda išvengti Nyderlandų sistemos vidaus neatitikčių, taigi jį pateisina sistemos pobūdis ir paskirtis. Ribotą grupės viduje gaunamų palūkanų apmokestinimą pateisina ribotas palūkanų mokėjimų grupės viduje atskaitymas. Tai leidžia kaip grupė organizuotoms įmonėms išvengti nepalankios padėties dėl riboto atskaitymo ir visiško apmokestinimo, o kaip vienas subjektas organizuotos įmonės neturi vidaus palūkanų mokėjimų, taigi neatsiduria tokioje nepalankioje padėtyje.

| (53) | Pagal pagrindinį Nyderlandų mokesčių teisės principą pajamos ir išlaidos turi būti vertinamos simetriškai. Pagal Nyderlandų mokesčių sistemos vidaus logiką pajamos ir išlaidos yra dvi tos pačios monetos pusės. Siekiant vengti dvigubo apmokestinimo, ribotas apmokestinimas yra loginis riboto atskaitymo padarinys. |
| --- | --- |

(53)

Pagal pagrindinį Nyderlandų mokesčių teisės principą pajamos ir išlaidos turi būti vertinamos simetriškai. Pagal Nyderlandų mokesčių sistemos vidaus logiką pajamos ir išlaidos yra dvi tos pačios monetos pusės. Siekiant vengti dvigubo apmokestinimo, ribotas apmokestinimas yra loginis riboto atskaitymo padarinys.

| (54) | Siūloma priemone siekiama užtikrinti neutralumo principo taikymą Nyderlandų mokesčių sistemoje, pašalinant finansavimo skolintuoju ir nuosavu kapitalu grupių viduje skirtumus, kuriuos stengiamasi panaudoti savo naudai. Šia priemone mažinami šių dviejų finansavimo įmonių grupės viduje rūšių skirtumai, todėl padidėja mokesčių sistemos neutralumas. Taigi priemonės apribojimas grupės palūkanomis pagrįstas ekonominiu ir loginiu pagrindu, ir ji yra būtina ir naudinga mokesčių sistemos veiksmingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(54)

Siūloma priemone siekiama užtikrinti neutralumo principo taikymą Nyderlandų mokesčių sistemoje, pašalinant finansavimo skolintuoju ir nuosavu kapitalu grupių viduje skirtumus, kuriuos stengiamasi panaudoti savo naudai. Šia priemone mažinami šių dviejų finansavimo įmonių grupės viduje rūšių skirtumai, todėl padidėja mokesčių sistemos neutralumas. Taigi priemonės apribojimas grupės palūkanomis pagrįstas ekonominiu ir loginiu pagrindu, ir ji yra būtina ir naudinga mokesčių sistemos veiksmingumui užtikrinti.

| (55) | Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad įmonių, kurios naudosis grupės palūkanų langeliu, bus gerokai daugiau negu 87 įmonės, kurios naudojosi buvusia tarptautinės finansavimo veiklos schema. Jos taip pat įrodinėja, kad grupės palūkanų langelio schemoje netaikoma nė viena iš ribojančių tos schemos sąlygų, kaip antai reikalavimas dėl veiklos dviejuose žemynuose ar keturiose šalyse. Palūkanų langelis yra išimtinai mokestinė priemonė, kuria reguliuojamas mokesčių spaudimas kapitalui kaip gamybos veiksniui. Be to, jis taikomas bet kokiai gaunamai ar skiriamai grupės paskolai ir visiškai atskirtas nuo verslo, kurį plėtoja atitinkama įmonė. Dėl šių priežasčių priemonės taikymo srities visiškai neįmanoma lyginti su tarptautinių finansavimo institucijų schemos taikymo sritimi. |
| --- | --- |

(55)

Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad įmonių, kurios naudosis grupės palūkanų langeliu, bus gerokai daugiau negu 87 įmonės, kurios naudojosi buvusia tarptautinės finansavimo veiklos schema. Jos taip pat įrodinėja, kad grupės palūkanų langelio schemoje netaikoma nė viena iš ribojančių tos schemos sąlygų, kaip antai reikalavimas dėl veiklos dviejuose žemynuose ar keturiose šalyse. Palūkanų langelis yra išimtinai mokestinė priemonė, kuria reguliuojamas mokesčių spaudimas kapitalui kaip gamybos veiksniui. Be to, jis taikomas bet kokiai gaunamai ar skiriamai grupės paskolai ir visiškai atskirtas nuo verslo, kurį plėtoja atitinkama įmonė. Dėl šių priežasčių priemonės taikymo srities visiškai neįmanoma lyginti su tarptautinių finansavimo institucijų schemos taikymo sritimi.

| (56) | Privalomasis priemonės pobūdis visiems mokesčių mokėtojams, mokantiems palūkanas susijusioms įmonėms arba gaunantiems palūkanas iš jų, pabrėžia palūkanų langelio tikslą didinti mokesčių sistemos neutralumą, kartu mažinant galimybę panaudoti apmokestinimo skirtumus savo naudai ir didinant Nyderlandų įplaukas iš pelno mokesčio. Dėl tokio pobūdžio taip pat pašalinamas priemonės elementas, dėl kurio taikant palūkanų langelį galėtų atsirasti atrankinis pranašumas. |
| --- | --- |

(56)

Privalomasis priemonės pobūdis visiems mokesčių mokėtojams, mokantiems palūkanas susijusioms įmonėms arba gaunantiems palūkanas iš jų, pabrėžia palūkanų langelio tikslą didinti mokesčių sistemos neutralumą, kartu mažinant galimybę panaudoti apmokestinimo skirtumus savo naudai ir didinant Nyderlandų įplaukas iš pelno mokesčio. Dėl tokio pobūdžio taip pat pašalinamas priemonės elementas, dėl kurio taikant palūkanų langelį galėtų atsirasti atrankinis pranašumas.

| (57) | Pagal privalomą palūkanų langelį ne tik atlyginama už kapitalo išsaugojimą Nyderlanduose, bet tuo pat metu ir stabdomas – panašiai kaip ir pagal kapitalo nepakankamumo taisykles – finansavimo paskolomis srautas į Nyderlandus. Pagal Nyderlandų kapitalo nepakankamumo taisykles ribojant įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų atskaitymo normą skatinama vengti perteklinio finansavimo skolintuoju kapitalu grupių viduje, o pagal grupės palūkanų langelį siūloma įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms taikyti sumažintą mokesčių tarifą, jeigu jos finansuojamos nuosavu kapitalu. Grupės palūkanų langelis leidžia sustiprinti Nyderlandų mokesčių bazę, šia priemone skatinama siekti didesnio nuosavo kapitalo ir skolintojo kapitalo santykio ir padedama išvengti nuosavo kapitalo, taigi ir kapitalo bazės, nutekėjimo iš Nyderlandų. |
| --- | --- |

(57)

Pagal privalomą palūkanų langelį ne tik atlyginama už kapitalo išsaugojimą Nyderlanduose, bet tuo pat metu ir stabdomas – panašiai kaip ir pagal kapitalo nepakankamumo taisykles – finansavimo paskolomis srautas į Nyderlandus. Pagal Nyderlandų kapitalo nepakankamumo taisykles ribojant įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų atskaitymo normą skatinama vengti perteklinio finansavimo skolintuoju kapitalu grupių viduje, o pagal grupės palūkanų langelį siūloma įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms taikyti sumažintą mokesčių tarifą, jeigu jos finansuojamos nuosavu kapitalu. Grupės palūkanų langelis leidžia sustiprinti Nyderlandų mokesčių bazę, šia priemone skatinama siekti didesnio nuosavo kapitalo ir skolintojo kapitalo santykio ir padedama išvengti nuosavo kapitalo, taigi ir kapitalo bazės, nutekėjimo iš Nyderlandų.

| (58) | Palūkanų langelis yra grynai techninė priemonė, kuria keičiama įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms pagal schemą taikoma tvarka, didinant tam tikrų mokesčių mokėtojų mokesčių naštą ir mažinant kitų mokesčių mokėtojų mokesčių naštą remiantis horizontaliais ir objektyviais faktais ir aplinkybėmis. Pašalinus galimybę atsisakyti taikyti priemonę, palūkanų langelis nesuteikia jokio ekonominio pranašumo, nes mokesčių našta paprasčiausiai perkeliama tarp mokesčių mokėtojų pagal išimtinai horizontalius ir objektyvius kriterijus. |
| --- | --- |

(58)

Palūkanų langelis yra grynai techninė priemonė, kuria keičiama įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms pagal schemą taikoma tvarka, didinant tam tikrų mokesčių mokėtojų mokesčių naštą ir mažinant kitų mokesčių mokėtojų mokesčių naštą remiantis horizontaliais ir objektyviais faktais ir aplinkybėmis. Pašalinus galimybę atsisakyti taikyti priemonę, palūkanų langelis nesuteikia jokio ekonominio pranašumo, nes mokesčių našta paprasčiausiai perkeliama tarp mokesčių mokėtojų pagal išimtinai horizontalius ir objektyvius kriterijus.

| (59) | Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad de facto selektyvumas gali atsirasti tik tuo atveju, jeigu yra rizikos, kad, nors priemonė ir yra bendro pobūdžio, praktikoje dėl jos poveikio naudos visada gaus grupė, kurios tapatybę galima nustatyti. Tokios rūšies selektyvumas galėtų atsirasti, jeigu priemonė būtų pasirinktina, bet ne tuo atveju, jeigu priemonė padaroma privaloma. Mokesčių mokėtojai, vienais metais esantys nepalankioje padėtyje, kitais metais gali įgyti pranašumą ir atvirkščiai. Taigi schema nėra naudinga tai pačiai mokesčių mokėtojų kategorijai. |
| --- | --- |

(59)

Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad de facto selektyvumas gali atsirasti tik tuo atveju, jeigu yra rizikos, kad, nors priemonė ir yra bendro pobūdžio, praktikoje dėl jos poveikio naudos visada gaus grupė, kurios tapatybę galima nustatyti. Tokios rūšies selektyvumas galėtų atsirasti, jeigu priemonė būtų pasirinktina, bet ne tuo atveju, jeigu priemonė padaroma privaloma. Mokesčių mokėtojai, vienais metais esantys nepalankioje padėtyje, kitais metais gali įgyti pranašumą ir atvirkščiai. Taigi schema nėra naudinga tai pačiai mokesčių mokėtojų kategorijai.

| (60) | Nyderlandų valdžios institucijos taip pat laikosi nuomonės, kad veiksminga kontrole pagrįsta naujoji grupės apibrėžtis geriau atitinka schemos paskirtį. Jeigu viena įmonė veiksmingai kontroliuoja kitos įmonės finansavimą, ta kita įmonė nebegali laisvai pasirinkti finansavimo vidaus arba išorės skolintuoju kapitalu ir taip pat negali laisvai pasirinkti finansavimo skolintuoju arba nuosavu kapitalu. Grupės centrinė vadovybė sprendžia, kaip iš išorės pritrauktos lėšos – per išorės skolintąjį kapitalą ar išorės nuosavą kapitalą – turi būti paskirstytos grupėje – ar vidaus skolintojo kapitalo, ar vidaus nuosavo kapitalo būdu. Tai, kad dviejų finansavimo įmonių grupės viduje priemonių mokestiniai padariniai yra nevienodi, skatina rinktis konkrečią priemonę vien dėl jos padarinių mokesčių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(60)

Nyderlandų valdžios institucijos taip pat laikosi nuomonės, kad veiksminga kontrole pagrįsta naujoji grupės apibrėžtis geriau atitinka schemos paskirtį. Jeigu viena įmonė veiksmingai kontroliuoja kitos įmonės finansavimą, ta kita įmonė nebegali laisvai pasirinkti finansavimo vidaus arba išorės skolintuoju kapitalu ir taip pat negali laisvai pasirinkti finansavimo skolintuoju arba nuosavu kapitalu. Grupės centrinė vadovybė sprendžia, kaip iš išorės pritrauktos lėšos – per išorės skolintąjį kapitalą ar išorės nuosavą kapitalą – turi būti paskirstytos grupėje – ar vidaus skolintojo kapitalo, ar vidaus nuosavo kapitalo būdu. Tai, kad dviejų finansavimo įmonių grupės viduje priemonių mokestiniai padariniai yra nevienodi, skatina rinktis konkrečią priemonę vien dėl jos padarinių mokesčių atžvilgiu.

| (61) | Galiausiai pakeitus ribotos atsakomybės įmonių įstatymą mokesčių mokėtojui ateityje bus lengviau pertvarkyti savo teisinę struktūrą ir sudaryti grupę, nes administracinė našta ir kapitalo reikalavimai bus panaikinti arba iš esmės palengvinti. |
| --- | --- |

(61)

Galiausiai pakeitus ribotos atsakomybės įmonių įstatymą mokesčių mokėtojui ateityje bus lengviau pertvarkyti savo teisinę struktūrą ir sudaryti grupę, nes administracinė našta ir kapitalo reikalavimai bus panaikinti arba iš esmės palengvinti.

V.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (62) | Pastabų gauta iš Nyderlandų pramonės konfederacijos VNO-NCW (8), iš Belgijos ir Vengrijos. Kitos šalies pastabos gautos pasibaigus terminui, todėl vykdant procedūrą į jas nebuvo galima atsižvelgti. Iš trečiosios šalies gautos pastabos bet kuriuo atveju nebūtų turėjusios įtakos vertinimui ir šiame sprendime pateiktoms išvadoms. |
| --- | --- |

(62)

Pastabų gauta iš Nyderlandų pramonės konfederacijos VNO-NCW (8), iš Belgijos ir Vengrijos. Kitos šalies pastabos gautos pasibaigus terminui, todėl vykdant procedūrą į jas nebuvo galima atsižvelgti. Iš trečiosios šalies gautos pastabos bet kuriuo atveju nebūtų turėjusios įtakos vertinimui ir šiame sprendime pateiktoms išvadoms.

V.1.   Nyderlandų pramonės konfederacijos pastabos

| (63) | VNO-NCW mano, kad aptariamoji schema negali būti laikoma nederančia valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, dėl toliau išvardytų priežasčių. |
| --- | --- |

(63)

VNO-NCW mano, kad aptariamoji schema negali būti laikoma nederančia valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, dėl toliau išvardytų priežasčių.

| (64) | Pirma, VNO-NCW mano, kad grupės palūkanų langelis yra bendro pobūdžio, mokesčių atžvilgiu neutrali ir techninė priemonė, nes schemos tikslas yra mažinti atvejų, kai finansavimas nuosavu kapitalu arba finansavimas skolintuoju kapitalu įmonių grupėje pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą. Atsižvelgiant į priemonės neutralumą, šia schema nėra nustatoma tvarka, palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(64)

Pirma, VNO-NCW mano, kad grupės palūkanų langelis yra bendro pobūdžio, mokesčių atžvilgiu neutrali ir techninė priemonė, nes schemos tikslas yra mažinti atvejų, kai finansavimas nuosavu kapitalu arba finansavimas skolintuoju kapitalu įmonių grupėje pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą. Atsižvelgiant į priemonės neutralumą, šia schema nėra nustatoma tvarka, palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (65) | Antra, tarptautinės įmonių grupės mokesčių pranašumą lemia įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų apmokestinimo tvarkos valstybėse narėse skirtumai, ir jų negalima priskirti Nyderlandams. Mokestinis pranašumas atsiranda dėl to, kad kitoje valstybėje narėje palūkanos gali būti atskaitytos taikant didesnę normą negu norma, taikoma pagal palūkanų langelį, o vidaus rinkoje taikoma grupės palūkanų langelio norma, tačiau tai tiesiogiai lemia valstybių narių teisinių nuostatų dėl grupės palūkanų apmokestinimo tvarkos skirtumai. Jeigu Komisija pageidauja panaikinti iškraipymą, kurį gali sukelti grupės palūkanų langelis, VNO-NCW siūlo jai pasinaudoti EB sutarties 94 arba 96 straipsniu. |
| --- | --- |

(65)

Antra, tarptautinės įmonių grupės mokesčių pranašumą lemia įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų apmokestinimo tvarkos valstybėse narėse skirtumai, ir jų negalima priskirti Nyderlandams. Mokestinis pranašumas atsiranda dėl to, kad kitoje valstybėje narėje palūkanos gali būti atskaitytos taikant didesnę normą negu norma, taikoma pagal palūkanų langelį, o vidaus rinkoje taikoma grupės palūkanų langelio norma, tačiau tai tiesiogiai lemia valstybių narių teisinių nuostatų dėl grupės palūkanų apmokestinimo tvarkos skirtumai. Jeigu Komisija pageidauja panaikinti iškraipymą, kurį gali sukelti grupės palūkanų langelis, VNO-NCW siūlo jai pasinaudoti EB sutarties 94 arba 96 straipsniu.

| (66) | Trečia, VNO-NCW mano, kad, atsižvelgiant į aptariamos schemos tikslą, tai yra mažinti atvejų, kai nuosavas kapitalas arba skolintasis kapitalas pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą, grupei priklausančių įmonių de jure ir de facto padėtis nėra tokia pati, kaip grupėms nepriklausančių įmonių. Dėl nuosavo kapitalo ir skolintojo kapitalo apmokestinimo tvarkos skirtumų iškraipymų visų pirma atsiranda grupėse, nes patronuojančioji įmonė vykdo tam tikrą savo patronuojamųjų įmonių kontrolę, taigi ji gali dideliu mastu daryti įtaką jų finansavimo galimybėms, o toks pasirinkimas dažniausiai daromas atsižvelgiant į mokesčių sumetimus. Sandoriuose su trečiosiomis šalimis finansavimo galimybę dažniausiai nulemia kitokie veiksniai, nei mokesčių sumetimai. Todėl negalima teigti, kad aptariama schema yra atrankinė, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Be to, VNO-NCW teigimu, jei vien dėl to, kad į mokestinės priemonės taikymo sritį patenka daugiau ar mažiau įmonių grupės, daroma išvada, kad tai yra valstybės pagalbos priemonė, valstybių narių pelno mokesčio sistemos daugeliu atvejų neatitiktų EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

(66)

Trečia, VNO-NCW mano, kad, atsižvelgiant į aptariamos schemos tikslą, tai yra mažinti atvejų, kai nuosavas kapitalas arba skolintasis kapitalas pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą, grupei priklausančių įmonių de jure ir de facto padėtis nėra tokia pati, kaip grupėms nepriklausančių įmonių. Dėl nuosavo kapitalo ir skolintojo kapitalo apmokestinimo tvarkos skirtumų iškraipymų visų pirma atsiranda grupėse, nes patronuojančioji įmonė vykdo tam tikrą savo patronuojamųjų įmonių kontrolę, taigi ji gali dideliu mastu daryti įtaką jų finansavimo galimybėms, o toks pasirinkimas dažniausiai daromas atsižvelgiant į mokesčių sumetimus. Sandoriuose su trečiosiomis šalimis finansavimo galimybę dažniausiai nulemia kitokie veiksniai, nei mokesčių sumetimai. Todėl negalima teigti, kad aptariama schema yra atrankinė, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Be to, VNO-NCW teigimu, jei vien dėl to, kad į mokestinės priemonės taikymo sritį patenka daugiau ar mažiau įmonių grupės, daroma išvada, kad tai yra valstybės pagalbos priemonė, valstybių narių pelno mokesčio sistemos daugeliu atvejų neatitiktų EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies reikalavimų.

V.2.   Vengrijos valdžios institucijų pastabos

| (67) | Vengrijos valdžios institucijos mano, kad schema nėra pagalbos priemonė, ir pateikia du argumentus. Pirma, tai, kad schema taikoma tik grupėms, nedaro jos atrankine. (Tarptautinėje) mokesčių srityje įmonių grupėms taikomos taisyklės yra bendroji praktika ir jos yra neišvengiamos. Daugelį tik grupėms taikomų taisyklių pateikė EBPO (pervedimo kainodara) ir Komisija (pvz., Palūkanų ir honorarų direktyva). Antra, Vengrija primena, kad tiesioginis apmokestinimas yra valstybių narių sprendžiamas klausimas. Tam tikro pobūdžio apmokestinimui taikytinų mokesčių tarifų nustatymas priklauso valstybių narių vidaus kompetencijai. Galiausiai Vengrijai sunku suprasti, kaip Nyderlandai gali būti laikomi atsakingais už didesnį atskaitymą, kurį lemia didesni mokesčių tarifai kitose šalyse, kai tiesioginis apmokestinimas nesuderintas. Komisijos apibūdintas pranašumas aiškiai atsiranda dėl mokesčių sistemų skirtumų. |
| --- | --- |

(67)

Vengrijos valdžios institucijos mano, kad schema nėra pagalbos priemonė, ir pateikia du argumentus. Pirma, tai, kad schema taikoma tik grupėms, nedaro jos atrankine. (Tarptautinėje) mokesčių srityje įmonių grupėms taikomos taisyklės yra bendroji praktika ir jos yra neišvengiamos. Daugelį tik grupėms taikomų taisyklių pateikė EBPO (pervedimo kainodara) ir Komisija (pvz., Palūkanų ir honorarų direktyva). Antra, Vengrija primena, kad tiesioginis apmokestinimas yra valstybių narių sprendžiamas klausimas. Tam tikro pobūdžio apmokestinimui taikytinų mokesčių tarifų nustatymas priklauso valstybių narių vidaus kompetencijai. Galiausiai Vengrijai sunku suprasti, kaip Nyderlandai gali būti laikomi atsakingais už didesnį atskaitymą, kurį lemia didesni mokesčių tarifai kitose šalyse, kai tiesioginis apmokestinimas nesuderintas. Komisijos apibūdintas pranašumas aiškiai atsiranda dėl mokesčių sistemų skirtumų.

V.3.   Belgijos valdžios institucijų pastabos

| (68) | Belgijos valdžios institucijos taip pat pritaria nuomonei, kad schema nėra valstybės pagalba, ir dėl selektyvumo nebuvimo pateikia argumentus, panašius į pateiktus kitų suinteresuotųjų šalių. Belgija pabrėžia, kad logiška, jog įmonei, kuri nėra grupės dalis, pagal apibrėžimą negali būti būdinga finansavimo įmonių grupės viduje veikla. Belgijos valdžios institucijos taip pat įrodinėja, kad valstybės pagalbos taisyklės nėra taikomos tais atvejais, kai nacionalinių mokesčių sistemų skirtumus lemia suderinimo ES lygmeniu stoka. Todėl grupės palūkanų schema yra bendro pobūdžio priemonė, kuriai valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, ir toliau nagrinėdama šią bylą Komisija netinkamai naudojasi savo įgaliojimais. |
| --- | --- |

(68)

Belgijos valdžios institucijos taip pat pritaria nuomonei, kad schema nėra valstybės pagalba, ir dėl selektyvumo nebuvimo pateikia argumentus, panašius į pateiktus kitų suinteresuotųjų šalių. Belgija pabrėžia, kad logiška, jog įmonei, kuri nėra grupės dalis, pagal apibrėžimą negali būti būdinga finansavimo įmonių grupės viduje veikla. Belgijos valdžios institucijos taip pat įrodinėja, kad valstybės pagalbos taisyklės nėra taikomos tais atvejais, kai nacionalinių mokesčių sistemų skirtumus lemia suderinimo ES lygmeniu stoka. Todėl grupės palūkanų schema yra bendro pobūdžio priemonė, kuriai valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, ir toliau nagrinėdama šią bylą Komisija netinkamai naudojasi savo įgaliojimais.

VI.   NYDERLANDŲ ATSAKYMAS Į TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABAS

| (69) | Nyderlandų valdžios institucijos pažymi, kad jų požiūris palaikomas visų trijų šalių pastabose. Ir Vengrija, ir Belgija pabrėžia, kad bandydama spręsti trikdžių problemas, kurias lemia nesuderintų mokesčių sistemų skirtumai, Komisija piktnaudžiauja savo įgaliojimais valstybės pagalbos srityje. Tai patvirtina Nyderlandų nuomonę, kad grupės palūkanų langelis nėra pagal EB sutarties 87 straipsnį draudžiama pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

(69)

Nyderlandų valdžios institucijos pažymi, kad jų požiūris palaikomas visų trijų šalių pastabose. Ir Vengrija, ir Belgija pabrėžia, kad bandydama spręsti trikdžių problemas, kurias lemia nesuderintų mokesčių sistemų skirtumai, Komisija piktnaudžiauja savo įgaliojimais valstybės pagalbos srityje. Tai patvirtina Nyderlandų nuomonę, kad grupės palūkanų langelis nėra pagal EB sutarties 87 straipsnį draudžiama pagalbos priemonė.

| (70) | Nyderlandai pabrėžia visiškai sutinkantys su VNO-NCW parengta analize. Ypač svarbiu Nyderlandai laiko išsamų argumentą dėl institucinės sistemos, juo nuodugniai paaiškinama, kad valstybių narių įgyvendinamos nacionalinės priemonės gali sukelti įvairių bendrosios rinkos sutrikimų, o EB sutartyje numatyta priemonių, kuriomis, jeigu reikia, tokius sutrikimus galima pašalinti. |
| --- | --- |

(70)

Nyderlandai pabrėžia visiškai sutinkantys su VNO-NCW parengta analize. Ypač svarbiu Nyderlandai laiko išsamų argumentą dėl institucinės sistemos, juo nuodugniai paaiškinama, kad valstybių narių įgyvendinamos nacionalinės priemonės gali sukelti įvairių bendrosios rinkos sutrikimų, o EB sutartyje numatyta priemonių, kuriomis, jeigu reikia, tokius sutrikimus galima pašalinti.

| (71) | Galiausiai Nyderlandų valdžios institucijos palaiko konfederacijos nuomonę, kad norint nustatyti, ar esama selektyvumo, būtina įsitikinti, ar palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, palyginti su kitomis de jure ir de facto palyginamomis įmonėmis arba prekių gamyba, atsižvelgiant į atitinkamos priemonės tikslą. Dėl grupės paskolų apribojimo selektyvumo neatsiranda, nes grupės palūkanų langelio tikslas yra vengti atvejų, kai finansavimas iš kapitalo ir finansavimas iš paskolų grupės viduje pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai. Finansavimo tarp įmonių, kurios nesuburtos į grupę, atveju siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai neduoda rezultatų. Taigi apsiribojimas grupės paskolomis yra logiškas, atsižvelgiant į schemos tikslą, taigi atitinkamą principų sistemą sudaro visos įmonės, kurios yra grupės dalis. |
| --- | --- |

(71)

Galiausiai Nyderlandų valdžios institucijos palaiko konfederacijos nuomonę, kad norint nustatyti, ar esama selektyvumo, būtina įsitikinti, ar palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, palyginti su kitomis de jure ir de facto palyginamomis įmonėmis arba prekių gamyba, atsižvelgiant į atitinkamos priemonės tikslą. Dėl grupės paskolų apribojimo selektyvumo neatsiranda, nes grupės palūkanų langelio tikslas yra vengti atvejų, kai finansavimas iš kapitalo ir finansavimas iš paskolų grupės viduje pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai. Finansavimo tarp įmonių, kurios nesuburtos į grupę, atveju siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai neduoda rezultatų. Taigi apsiribojimas grupės paskolomis yra logiškas, atsižvelgiant į schemos tikslą, taigi atitinkamą principų sistemą sudaro visos įmonės, kurios yra grupės dalis.

VII.   SCHEMOS VERTINIMAS

| (72) | Siekdama nustatyti, ar aptariamoji priemonė yra pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, Komisija turi įvertinti, ar ja palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, suteikiant ekonominį pranašumą, ar bet koks toks pranašumas iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, ar pranašumas suteikiamas pasitelkiant valstybės išteklius ir ar pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(72)

Siekdama nustatyti, ar aptariamoji priemonė yra pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, Komisija turi įvertinti, ar ja palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, suteikiant ekonominį pranašumą, ar bet koks toks pranašumas iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, ar pranašumas suteikiamas pasitelkiant valstybės išteklius ir ar pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (73) | Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi būti konkreti arba atrankinė, t. y. palaikyti tik tam tikras įmones arba tik tam tikrų prekių gamybą. |
| --- | --- |

(73)

Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi būti konkreti arba atrankinė, t. y. palaikyti tik tam tikras įmones arba tik tam tikrų prekių gamybą.

| (74) | Nyderlandų valdžios institucijos įrodinėja, kad aptariamoji priemonė nėra skirta tik tam tikriems sektoriams, tam tikrų rūšių įmonėms ar tam tikrai Nyderlandų teritorijos daliai. Nėra jokių kitų apribojimų dėl apyvartos, dydžio, darbuotojų skaičiaus, priklausymo tarptautinei grupei ar veiklos, kurią naudos gavėjams leidžiama vykdyti, pobūdžio. |
| --- | --- |

(74)

Nyderlandų valdžios institucijos įrodinėja, kad aptariamoji priemonė nėra skirta tik tam tikriems sektoriams, tam tikrų rūšių įmonėms ar tam tikrai Nyderlandų teritorijos daliai. Nėra jokių kitų apribojimų dėl apyvartos, dydžio, darbuotojų skaičiaus, priklausymo tarptautinei grupei ar veiklos, kurią naudos gavėjams leidžiama vykdyti, pobūdžio.

| (75) | Pagal taikomą teismo praktiką, norint nustatyti, ar priemonė yra atrankinė, tikslinga išnagrinėti, ar konkrečioje teisinėje sistemoje ta priemone suteikiamas pranašumas tam tikroms įmonėms, palyginti su kitomis panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esančiomis įmonėmis (9). Taigi gali būti, kad apmokestinimo tvarka nėra valstybės pagalba, net jei ir neatitinka bendros valstybės narės pelno apmokestinimo sistemos visais atžvilgiais. Teismas taip pat daug kartų laikėsi nuomonės, kad EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje valstybės pagalbos priemonės neskiriamos pagal priežastis ar tikslus, o jos apibrėžiamos pagal savo poveikį (10). Visų pirma mokestinės priemonės, kurios nėra bendros sistemos pritaikymas pagal konkrečius tam tikrų įmonių ypatumus, nes jų imamasi siekiant didinti jų konkurencingumą, patenka į EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (11). |
| --- | --- |

(75)

Pagal taikomą teismo praktiką, norint nustatyti, ar priemonė yra atrankinė, tikslinga išnagrinėti, ar konkrečioje teisinėje sistemoje ta priemone suteikiamas pranašumas tam tikroms įmonėms, palyginti su kitomis panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esančiomis įmonėmis (9). Taigi gali būti, kad apmokestinimo tvarka nėra valstybės pagalba, net jei ir neatitinka bendros valstybės narės pelno apmokestinimo sistemos visais atžvilgiais. Teismas taip pat daug kartų laikėsi nuomonės, kad EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje valstybės pagalbos priemonės neskiriamos pagal priežastis ar tikslus, o jos apibrėžiamos pagal savo poveikį (10). Visų pirma mokestinės priemonės, kurios nėra bendros sistemos pritaikymas pagal konkrečius tam tikrų įmonių ypatumus, nes jų imamasi siekiant didinti jų konkurencingumą, patenka į EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (11).

| (76) | Tačiau valstybės pagalbos sąvoka netaikoma valstybės paramos priemonėms, pagal kurias įmonės diferencijuojamos ir toks diferencijavimas atsiranda dėl sistemos, kuriai jos priklauso, pobūdžio arba bendros struktūros. Kaip paaiškinta Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (12) (Pranešime apie apmokestinimą), „kai kurias nuostatas gali pateisinti objektyvūs skirtumai tarp mokesčių mokėtojų“. |
| --- | --- |

(76)

Tačiau valstybės pagalbos sąvoka netaikoma valstybės paramos priemonėms, pagal kurias įmonės diferencijuojamos ir toks diferencijavimas atsiranda dėl sistemos, kuriai jos priklauso, pobūdžio arba bendros struktūros. Kaip paaiškinta Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (12) (Pranešime apie apmokestinimą), „kai kurias nuostatas gali pateisinti objektyvūs skirtumai tarp mokesčių mokėtojų“.

| (77) | Pirma, reikėtų išsiaiškinti, kuriuo lygmeniu (grupės ar įmonės) turi būti atliekamas įvertinimas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė savo išankstinę nuomonę, kad šis įvertinimas turėtų būti atliktas grupės lygmeniu, aiškindama, kad išimtinai vidaus grupės įmonėms pasirinkus taikyti grupės palūkanų langelį, mažesnės atskaitymo normos taikymas Nyderlandų finansuojamos įmonės mokamoms palūkanoms pašalintų pranašumą, atsirandantį dėl Nyderlandų finansuojančios įmonės gaunamų palūkanų apmokestinimo taikant sumažintą tarifą (13). |
| --- | --- |

(77)

Pirma, reikėtų išsiaiškinti, kuriuo lygmeniu (grupės ar įmonės) turi būti atliekamas įvertinimas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė savo išankstinę nuomonę, kad šis įvertinimas turėtų būti atliktas grupės lygmeniu, aiškindama, kad išimtinai vidaus grupės įmonėms pasirinkus taikyti grupės palūkanų langelį, mažesnės atskaitymo normos taikymas Nyderlandų finansuojamos įmonės mokamoms palūkanoms pašalintų pranašumą, atsirandantį dėl Nyderlandų finansuojančios įmonės gaunamų palūkanų apmokestinimo taikant sumažintą tarifą (13).

| (78) | Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad priemonė yra simetriška ir ja paprasčiausiai būtų perkelta mokesčių našta tarp mokesčių mokėtojų, todėl tam tikros įmonės įgytų pranašumą, o kitos atsidurtų nepalankioje padėtyje, priklausomai nuo savo objektyvios padėties – skolininko ar kreditoriaus. Taigi grupės palūkanų langelis nesusijęs su pagalba. |
| --- | --- |

(78)

Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad priemonė yra simetriška ir ja paprasčiausiai būtų perkelta mokesčių našta tarp mokesčių mokėtojų, todėl tam tikros įmonės įgytų pranašumą, o kitos atsidurtų nepalankioje padėtyje, priklausomai nuo savo objektyvios padėties – skolininko ar kreditoriaus. Taigi grupės palūkanų langelis nesusijęs su pagalba.

| (79) | Kaip 2008 m. gruodžio 18 d. rašte nurodė Nyderlandų valdžios institucijos, jeigu viena įmonė veiksmingai kontroliuoja kitos įmonės finansavimą, pastaroji įmonė nebegali laisvai priimti sprendimų dėl savo finansavimo arba rinktis finansavimą skolintuoju kapitalu ar nuosavu kapitalu. Grupės centrinė vadovybė sprendžia, kaip iš išorės pritrauktos lėšos turi būti paskirstytos grupėje – vidaus skolintojo kapitalo ar vidaus nuosavo kapitalo būdu. |
| --- | --- |

(79)

Kaip 2008 m. gruodžio 18 d. rašte nurodė Nyderlandų valdžios institucijos, jeigu viena įmonė veiksmingai kontroliuoja kitos įmonės finansavimą, pastaroji įmonė nebegali laisvai priimti sprendimų dėl savo finansavimo arba rinktis finansavimą skolintuoju kapitalu ar nuosavu kapitalu. Grupės centrinė vadovybė sprendžia, kaip iš išorės pritrauktos lėšos turi būti paskirstytos grupėje – vidaus skolintojo kapitalo ar vidaus nuosavo kapitalo būdu.

| (80) | Tačiau Komisija pažymi, kad priemonė susijusi su specifine operacija (susijusių įmonių finansavimu), o ne su konsolidavimu grupės lygmeniu. Bet koks sumažintas mokesčio tarifas bus taikomas įmonėms konkrečiai remiantis jų palūkanų langelių balansu. NET jei ir galima manyti, kad finansavimo sprendimai bus priimami siekiant kuo didesnės naudos visai grupei, analizė grupės lygmeniu Nyderlandų mokesčių teisėje neturi pagrindo, kaip ir pažymėjo Nyderlandų valdžios institucijos. Pagal Nyderlandų teisę mokesčių konsolidavimas įvyksta tik tuo atveju, jeigu valdoma 95 % ar daugiau akcijų. Kitaip tariant, Nyderlandų pelno mokestis taikomas atskiroms įmonėms, o ne grupėms. Tuo atžvilgiu „grupės palūkanų langeliui“ duotas pavadinimas netinkamai atspindi tai, kad jis taikomas konkrečiose finansavimo operacijose dalyvaujančioms atskiroms įmonėms. Priemonė nėra susijusi su grupės lygmeniu konsoliduotu išlaidų ir pajamų balansu. |
| --- | --- |

(80)

Tačiau Komisija pažymi, kad priemonė susijusi su specifine operacija (susijusių įmonių finansavimu), o ne su konsolidavimu grupės lygmeniu. Bet koks sumažintas mokesčio tarifas bus taikomas įmonėms konkrečiai remiantis jų palūkanų langelių balansu. NET jei ir galima manyti, kad finansavimo sprendimai bus priimami siekiant kuo didesnės naudos visai grupei, analizė grupės lygmeniu Nyderlandų mokesčių teisėje neturi pagrindo, kaip ir pažymėjo Nyderlandų valdžios institucijos. Pagal Nyderlandų teisę mokesčių konsolidavimas įvyksta tik tuo atveju, jeigu valdoma 95 % ar daugiau akcijų. Kitaip tariant, Nyderlandų pelno mokestis taikomas atskiroms įmonėms, o ne grupėms. Tuo atžvilgiu „grupės palūkanų langeliui“ duotas pavadinimas netinkamai atspindi tai, kad jis taikomas konkrečiose finansavimo operacijose dalyvaujančioms atskiroms įmonėms. Priemonė nėra susijusi su grupės lygmeniu konsoliduotu išlaidų ir pajamų balansu.

| (81) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad schemos įvertinimas turėtų būti atliktas atskirų įmonių lygmeniu. Nyderlandų valdžios institucijų pakeistą schemą galima apibūdinti kaip sumažinto tarifo taikymą konkrečios rūšies pajamoms (arba išlaidoms) paskolų palūkanų pavidalu, kai sandoris vykdomas tarp susijusių įmonių (14). |
| --- | --- |

(81)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad schemos įvertinimas turėtų būti atliktas atskirų įmonių lygmeniu. Nyderlandų valdžios institucijų pakeistą schemą galima apibūdinti kaip sumažinto tarifo taikymą konkrečios rūšies pajamoms (arba išlaidoms) paskolų palūkanų pavidalu, kai sandoris vykdomas tarp susijusių įmonių (14).

| (82) | Be to, Komisija mano, kad priemonės simetriškumo ir neutralaus jos poveikio grupės lygmeniu nepakanka, kad būtų galima atmesti galimybę, jog atskiroms įmonėms gali būti suteikta pranašumo. Panašiai vieno grupės subjekto palūkanų apmokestinimas taikant mažesnį tarifą negali būti pateisinamas kitos įmonės apmokestinimu – taikant sumažintą palūkanų atskaitymo normą – taikant didesnį tarifą (15). |
| --- | --- |

(82)

Be to, Komisija mano, kad priemonės simetriškumo ir neutralaus jos poveikio grupės lygmeniu nepakanka, kad būtų galima atmesti galimybę, jog atskiroms įmonėms gali būti suteikta pranašumo. Panašiai vieno grupės subjekto palūkanų apmokestinimas taikant mažesnį tarifą negali būti pateisinamas kitos įmonės apmokestinimu – taikant sumažintą palūkanų atskaitymo normą – taikant didesnį tarifą (15).

| (83) | Komisija mano, kad vertinant konkrečių rūšių pajamų apmokestinimą gali būti svarbu nustatyti, ar schema taikoma plataus masto sandorių kategorijoms be jokių apribojimų. Bet koks skirtingas traktavimas, kurio negalima pateisinti objektyviais mokesčių mokėtojų skirtumais, gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(83)

Komisija mano, kad vertinant konkrečių rūšių pajamų apmokestinimą gali būti svarbu nustatyti, ar schema taikoma plataus masto sandorių kategorijoms be jokių apribojimų. Bet koks skirtingas traktavimas, kurio negalima pateisinti objektyviais mokesčių mokėtojų skirtumais, gali iškraipyti konkurenciją.

| (84) | Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad daugumai mokesčių sistemų būdingi analitiniai elementai, papildantys sintetinio pobūdžio mokesčių sistemą. Tai ypač akivaizdu tuo atveju, kai konkrečių rūšių pajamoms, pvz., palūkanoms ar dividendams, taikomos diferencijuotos apmokestinimo sąlygos. |
| --- | --- |

(84)

Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad daugumai mokesčių sistemų būdingi analitiniai elementai, papildantys sintetinio pobūdžio mokesčių sistemą. Tai ypač akivaizdu tuo atveju, kai konkrečių rūšių pajamoms, pvz., palūkanoms ar dividendams, taikomos diferencijuotos apmokestinimo sąlygos.

| (85) | Konkrečiai kalbant, būtina nustatyti, ar paskolos sandoriams tarp susijusių įmonių gali būti objektyviai taikomas sumažintas mokesčio tarifas. Nyderlandų valdžios institucijos ir VNO-NCW įrodinėja, kad renkantis finansavimą kapitalo injekcijos ar skolinimo būdu siekti panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai gali tik grupės. Priešingai nei įmonės, kurios nėra grupės dalis (savarankiškos įmonės), grupės įmonės, rinkdamosi nuosavo kapitalo ar skolintojo kapitalo finansavimą savo grupės viduje, stengiasi rinktis taip, kad panaudotų mokesčių skirtumus savo naudai. Įtaką tokiam pasirinkimui dažniausiai daro mokesčių, o ne ekonominiai sumetimai. |
| --- | --- |

(85)

Konkrečiai kalbant, būtina nustatyti, ar paskolos sandoriams tarp susijusių įmonių gali būti objektyviai taikomas sumažintas mokesčio tarifas. Nyderlandų valdžios institucijos ir VNO-NCW įrodinėja, kad renkantis finansavimą kapitalo injekcijos ar skolinimo būdu siekti panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai gali tik grupės. Priešingai nei įmonės, kurios nėra grupės dalis (savarankiškos įmonės), grupės įmonės, rinkdamosi nuosavo kapitalo ar skolintojo kapitalo finansavimą savo grupės viduje, stengiasi rinktis taip, kad panaudotų mokesčių skirtumus savo naudai. Įtaką tokiam pasirinkimui dažniausiai daro mokesčių, o ne ekonominiai sumetimai.

| (86) | Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė sumažins tokio pasirinkimo atvejų paplitimą (vidaus grupės atveju), nes įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų apmokestinimo ir įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų dividendų apmokestinimo skirtumų sumažės, taigi padidės techninis mokesčių sistemos neutralumas. |
| --- | --- |

(86)

Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė sumažins tokio pasirinkimo atvejų paplitimą (vidaus grupės atveju), nes įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų palūkanų apmokestinimo ir įmonių grupės viduje gaunamų ir mokamų dividendų apmokestinimo skirtumų sumažės, taigi padidės techninis mokesčių sistemos neutralumas.

| (87) | Šiai nuomonei paaiškinti būtina skirti trijų skirtingų tipų atvejus (žr. 1 pav.), apibūdinančius susijusias įmones ir savarankiškas įmones (įskaitant finansų įstaigas ir jų santykius su nepriklausomomis trečiosiomis šalimis). Tarkime, A-B-C yra verslo grupė, kurioje A kontroliuoja B ir C finansavimą; X yra grupei nepriklausantis subjektas (savarankiška įmonė), o Y yra kredito įstaiga, teikianti paskolas nepriklausomoms šalims.

  1   pav. |
| --- | --- |

(87)

Šiai nuomonei paaiškinti būtina skirti trijų skirtingų tipų atvejus (žr. 1 pav.), apibūdinančius susijusias įmones ir savarankiškas įmones (įskaitant finansų įstaigas ir jų santykius su nepriklausomomis trečiosiomis šalimis). Tarkime, A-B-C yra verslo grupė, kurioje A kontroliuoja B ir C finansavimą; X yra grupei nepriklausantis subjektas (savarankiška įmonė), o Y yra kredito įstaiga, teikianti paskolas nepriklausomoms šalims.

1   pav.

Image

| (88) | Pirmuoju atveju sudaromi finansiniai sandoriai tarp susijusių įmonių. Patronuojančioji įmonė A suteikia likvidumo patronuojamosioms įmonėms B ir C, skirdama arba paskolą, arba nuosavo kapitalo. Pagal šiuos finansinius sandorius bus mokamos (mokės B ir C) palūkanos arba dividendai. |
| --- | --- |

(88)

Pirmuoju atveju sudaromi finansiniai sandoriai tarp susijusių įmonių. Patronuojančioji įmonė A suteikia likvidumo patronuojamosioms įmonėms B ir C, skirdama arba paskolą, arba nuosavo kapitalo. Pagal šiuos finansinius sandorius bus mokamos (mokės B ir C) palūkanos arba dividendai.

| (89) | Finansavimas paskola ar nuosavu kapitalu pasirenkamas patronuojančiosios įmonės A lygmeniu, siekiant kuo didesnės naudos visai susijusių įmonių grupei. Todėl, kai patronuojančioji įmonė A finansuoja vieną iš savo patronuojamųjų įmonių (arba susijusių įmonių), paskolos ar nuosavo kapitalo pasirinkimui iš tikrųjų darys įtakos siekis panaudoti esamus skirtumus savo naudai remiantis keliais kriterijais. Kai reikalingas ilgalaikis likvidumas arba investicija, paprastai reikės kapitalo injekcijos, o trumpalaikiams finansiniams poreikiams patenkinti reikės tik suteikti (trumpalaikę) paskolą. Tačiau mokesčių sumetimai gali daryti įtakos šiems ekonominiams sumetimams. |
| --- | --- |

(89)

Finansavimas paskola ar nuosavu kapitalu pasirenkamas patronuojančiosios įmonės A lygmeniu, siekiant kuo didesnės naudos visai susijusių įmonių grupei. Todėl, kai patronuojančioji įmonė A finansuoja vieną iš savo patronuojamųjų įmonių (arba susijusių įmonių), paskolos ar nuosavo kapitalo pasirinkimui iš tikrųjų darys įtakos siekis panaudoti esamus skirtumus savo naudai remiantis keliais kriterijais. Kai reikalingas ilgalaikis likvidumas arba investicija, paprastai reikės kapitalo injekcijos, o trumpalaikiams finansiniams poreikiams patenkinti reikės tik suteikti (trumpalaikę) paskolą. Tačiau mokesčių sumetimai gali daryti įtakos šiems ekonominiams sumetimams.

| (90) | Sumažinus paskolos įmonių grupės viduje pajamų (palūkanų) ir kapitalo įmonių grupės viduje pajamų (dividendų) apmokestinimo tvarkos skirtumus, priemonė padės sumažinti atvejų, kai vienos iš dviejų sandorio rūšių pasirinkimą vidaus grupės atveju lemia siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą. Antroji sandorio rūšis – tai paskolos sandoris tarp finansų įstaigos (banko Y) ir vienos iš grupei priklausančių įmonių (B įmonės). Taip iš esmės nutinka tuo atveju, kai teikiant likvidumą grupės viduje negalima patenkinti finansinių reikalavimų. Tokiu atveju Y pasirinkimui siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai nedaro jokios įtakos, kadangi bankas Y neturi alternatyvų kapitalo injekcijai į B įmonę, nes bankas paprasčiausiai plėtoja savo verslą – paskolų teikimą trečiosioms šalims. Taip pat nėra ir jokio siekio savo naudai panaudoti su paskola ir nuosavu kapitalu susijusius mokesčių skirtumus B įmonės lygmeniu (arba grupės lygmeniu). |
| --- | --- |

(90)

Sumažinus paskolos įmonių grupės viduje pajamų (palūkanų) ir kapitalo įmonių grupės viduje pajamų (dividendų) apmokestinimo tvarkos skirtumus, priemonė padės sumažinti atvejų, kai vienos iš dviejų sandorio rūšių pasirinkimą vidaus grupės atveju lemia siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą. Antroji sandorio rūšis – tai paskolos sandoris tarp finansų įstaigos (banko Y) ir vienos iš grupei priklausančių įmonių (B įmonės). Taip iš esmės nutinka tuo atveju, kai teikiant likvidumą grupės viduje negalima patenkinti finansinių reikalavimų. Tokiu atveju Y pasirinkimui siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai nedaro jokios įtakos, kadangi bankas Y neturi alternatyvų kapitalo injekcijai į B įmonę, nes bankas paprasčiausiai plėtoja savo verslą – paskolų teikimą trečiosioms šalims. Taip pat nėra ir jokio siekio savo naudai panaudoti su paskola ir nuosavu kapitalu susijusius mokesčių skirtumus B įmonės lygmeniu (arba grupės lygmeniu).

| (91) | Finansų įstaigos (teikiančios paskolas nepriklausomoms šalims) ir įmonių grupės (teikiančių likvidumą savo susijusioms įmonėms) gali būti skirtingai traktuojamos ir dėl kitos priežasties. Finansų įstaigų atveju pajamos iš tokių paskolos sandorių yra įprasto įstaigų verslo rezultatas, ir jos gali sudaryti didžiąją jų pajamų dalį. Įmonių grupės atveju tokios pajamos gaunamos iš sandorių su nepriklausomais rinkos dalyviais ir paverčiamos įmonių grupės vidaus pajamomis, tačiau grupės lygmeniu jos jokių pajamų neduoda. Įmonės B bankui mokamos palūkanos sudarys papildomas ne tik B įmonės, bet ir visos grupės išlaidas, o pirmuoju atveju dėl B (arba C) įmonės patronuojančiajai įmonei mokamų palūkanų grupė nepatirs jokių papildomų išlaidų ir negaus jokių papildomų pajamų. |
| --- | --- |

(91)

Finansų įstaigos (teikiančios paskolas nepriklausomoms šalims) ir įmonių grupės (teikiančių likvidumą savo susijusioms įmonėms) gali būti skirtingai traktuojamos ir dėl kitos priežasties. Finansų įstaigų atveju pajamos iš tokių paskolos sandorių yra įprasto įstaigų verslo rezultatas, ir jos gali sudaryti didžiąją jų pajamų dalį. Įmonių grupės atveju tokios pajamos gaunamos iš sandorių su nepriklausomais rinkos dalyviais ir paverčiamos įmonių grupės vidaus pajamomis, tačiau grupės lygmeniu jos jokių pajamų neduoda. Įmonės B bankui mokamos palūkanos sudarys papildomas ne tik B įmonės, bet ir visos grupės išlaidas, o pirmuoju atveju dėl B (arba C) įmonės patronuojančiajai įmonei mokamų palūkanų grupė nepatirs jokių papildomų išlaidų ir negaus jokių papildomų pajamų.

| (92) | Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, finansų įstaigos nepateikė nei skundų, nei pastabų dėl palūkanų langelio schemos taikymo srities. |
| --- | --- |

(92)

Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, finansų įstaigos nepateikė nei skundų, nei pastabų dėl palūkanų langelio schemos taikymo srities.

| (93) | Jeigu vertintume padėtį skolininko požiūriu (B prieš Y), įmonę galima labiau lyginti su savarankiška įmone, pvz., X įmone, kai ji sudaro paskolos susitarimą su banku Y. |
| --- | --- |

(93)

Jeigu vertintume padėtį skolininko požiūriu (B prieš Y), įmonę galima labiau lyginti su savarankiška įmone, pvz., X įmone, kai ji sudaro paskolos susitarimą su banku Y.

| (94) | Trečiuoju atveju vykdomas paskolos sandoris tarp finansų įstaigos (banko Y) ir savarankiškos įmonės (X). Kaip ir ankstesniu atveju, Y netenka daryti jokio pasirinkimo norint panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, nes bankas Y neturi kitų alternatyvų kapitalo injekcijai į B. |
| --- | --- |

(94)

Trečiuoju atveju vykdomas paskolos sandoris tarp finansų įstaigos (banko Y) ir savarankiškos įmonės (X). Kaip ir ankstesniu atveju, Y netenka daryti jokio pasirinkimo norint panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, nes bankas Y neturi kitų alternatyvų kapitalo injekcijai į B.

| (95) | Nors tam tikromis aplinkybėmis X įmonės finansinius reikalavimus gali patenkinti atskirų akcininkų suteikiama paskola ar kapitalo injekcija, šio atvejo lyginti su pirmuoju negalima, nes galimiems likvidumo teikėjams (fiziniams asmenims) pelno mokestis netaikomas. Be to, įtraukti tokius sandorius su privačiais investuotojais į priemonės taikymo sritį (mažinant X įmonės savo akcininkams mokamų palūkanų atskaitymo normą ir kartu mažinant tokių palūkanų apmokestinimą individualaus akcininko lygmeniu) būtų labai sudėtinga, nes fizinių asmenų apmokestinimo logika yra kitokia nei verslo apmokestinimo (16). |
| --- | --- |

(95)

Nors tam tikromis aplinkybėmis X įmonės finansinius reikalavimus gali patenkinti atskirų akcininkų suteikiama paskola ar kapitalo injekcija, šio atvejo lyginti su pirmuoju negalima, nes galimiems likvidumo teikėjams (fiziniams asmenims) pelno mokestis netaikomas. Be to, įtraukti tokius sandorius su privačiais investuotojais į priemonės taikymo sritį (mažinant X įmonės savo akcininkams mokamų palūkanų atskaitymo normą ir kartu mažinant tokių palūkanų apmokestinimą individualaus akcininko lygmeniu) būtų labai sudėtinga, nes fizinių asmenų apmokestinimo logika yra kitokia nei verslo apmokestinimo (16).

| (96) | Jeigu, žvelgiant iš skolininko perspektyvos, X įmonės finansinius reikalavimus galima patenkinti tik skolinantis iš finansų įstaigos, toks sandoris su Y bus panašus į paskolos sandorį tarp B įmonės ir Y įstaigos. |
| --- | --- |

(96)

Jeigu, žvelgiant iš skolininko perspektyvos, X įmonės finansinius reikalavimus galima patenkinti tik skolinantis iš finansų įstaigos, toks sandoris su Y bus panašus į paskolos sandorį tarp B įmonės ir Y įstaigos.

| (97) | Savarankiškos įmonės, kurios nėra kredito ar finansų įstaigos, iš esmės nesiverčia nuolatiniu paskolų teikimu nepriklausomoms šalims, todėl paskolų sandorių požiūriu jos nėra diskriminuojamos, palyginti su susijusiomis įmonėmis, teikiančiomis paskolas susijusioms įmonėms. |
| --- | --- |

(97)

Savarankiškos įmonės, kurios nėra kredito ar finansų įstaigos, iš esmės nesiverčia nuolatiniu paskolų teikimu nepriklausomoms šalims, todėl paskolų sandorių požiūriu jos nėra diskriminuojamos, palyginti su susijusiomis įmonėmis, teikiančiomis paskolas susijusioms įmonėms.

| (98) | Galiausiai dėl palūkanų langelio priemonės Nyderlandai pakeitė grupės apibrėžtį. Nyderlandų valdžios institucijos įrodinėja, kad šis pakeitimas padarytas joms tobulinant savo metodą, kad būtų vengiama atvejų, kai finansavimo būdas pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai. |
| --- | --- |

(98)

Galiausiai dėl palūkanų langelio priemonės Nyderlandai pakeitė grupės apibrėžtį. Nyderlandų valdžios institucijos įrodinėja, kad šis pakeitimas padarytas joms tobulinant savo metodą, kad būtų vengiama atvejų, kai finansavimo būdas pasirenkamas siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai.

| (99) | Pagal naująjį pasiūlymą subjektai bus susiję, taigi galės palūkanoms taikyti palūkanų langelį, jeigu vienas subjektas tiesiogiai arba netiesiogiai veiksmingai kontroliuoja kito subjekto finansavimą. Komisija mano, kad šis pakeitimas svarbus, nes jeigu viena įmonė veiksmingai kontroliuoja kitos įmonės finansavimą, pastaroji įmonė nebegali laisvai rinktis finansavimo vidaus arba išorės skolintuoju kapitalu, taip pat negali ir laisvai rinktis finansavimo skolintuoju ar nuosavu kapitalu. Pasirinkimą, kurį lemia siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, daro centrinė vadovybė, siekdama didžiausios naudos visai grupei. |
| --- | --- |

(99)

Pagal naująjį pasiūlymą subjektai bus susiję, taigi galės palūkanoms taikyti palūkanų langelį, jeigu vienas subjektas tiesiogiai arba netiesiogiai veiksmingai kontroliuoja kito subjekto finansavimą. Komisija mano, kad šis pakeitimas svarbus, nes jeigu viena įmonė veiksmingai kontroliuoja kitos įmonės finansavimą, pastaroji įmonė nebegali laisvai rinktis finansavimo vidaus arba išorės skolintuoju kapitalu, taip pat negali ir laisvai rinktis finansavimo skolintuoju ar nuosavu kapitalu. Pasirinkimą, kurį lemia siekis panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, daro centrinė vadovybė, siekdama didžiausios naudos visai grupei.

| (100) | A ir B santykis susijęs su lėšų paskirstymu susijusių įmonių grupės viduje, o Y ir B (arba X ir Y) santykis daugiausia susijęs su komerciniu finansavimu. |
| --- | --- |

(100)

A ir B santykis susijęs su lėšų paskirstymu susijusių įmonių grupės viduje, o Y ir B (arba X ir Y) santykis daugiausia susijęs su komerciniu finansavimu.

| (101) | Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad „tiesioginės arba netiesioginės faktiškos kito subjekto finansavimo kontrolės“ (arba trečiojo subjekto faktiško kontrolės) sąvoka, taikoma dviem paskolos sandorį vykdantiems subjektams, yra svarbus priemonės pagalbos pobūdžio veiksnys, atsižvelgiant į tikslą mažinti paskatas rinktis finansavimą kapitalo injekcija ar paskola siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai ir užtikrinant mokesčių neutralumą šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(101)

Taigi Komisija laikosi nuomonės, kad „tiesioginės arba netiesioginės faktiškos kito subjekto finansavimo kontrolės“ (arba trečiojo subjekto faktiško kontrolės) sąvoka, taikoma dviem paskolos sandorį vykdantiems subjektams, yra svarbus priemonės pagalbos pobūdžio veiksnys, atsižvelgiant į tikslą mažinti paskatas rinktis finansavimą kapitalo injekcija ar paskola siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai ir užtikrinant mokesčių neutralumą šiuo atžvilgiu.

| (102) | Nagrinėjant klausimą, ar aptariamoji priemonė suteikia kokio nors pranašumo, aišku, kad reikia skirti įvairias atskirų įmonių lygmeniu galimas padėtis. Visų pirma Nyderlanduose bet kuris mokesčių mokėtojas, dalyvaujantis finansavimo paskolomis sandoryje su nesusijusiomis įmonėmis, yra vertinamas lygiai taip pat ir apmokestinamas taikant tokį patį mokesčio tarifą (25 %). Tai apima ir įmones, kurios yra grupės dalis. Antra, kai įmonė gauna paskolą iš susijusios įmonės, jai taikoma apmokestinimo tvarka iš tiesų yra mažiau palanki negu įmonei, sudariusiai paskolos susitarimą su nesusijusia įmone (atskaitoma taikant tik 5 % tarifą). Trečia, – ir tai yra vienintelis atvejis, kai gali atsirasti mokestinis pranašumas – palūkanų mokėjimai, kuriuos gaus paskolą susijusiai įmonei teikianti įmonė, bus apmokestinami taikant mažesnį tarifą, palyginti su tarifu, taikomu sandoriui su nesusijusia įmone. |
| --- | --- |

(102)

Nagrinėjant klausimą, ar aptariamoji priemonė suteikia kokio nors pranašumo, aišku, kad reikia skirti įvairias atskirų įmonių lygmeniu galimas padėtis. Visų pirma Nyderlanduose bet kuris mokesčių mokėtojas, dalyvaujantis finansavimo paskolomis sandoryje su nesusijusiomis įmonėmis, yra vertinamas lygiai taip pat ir apmokestinamas taikant tokį patį mokesčio tarifą (25 %). Tai apima ir įmones, kurios yra grupės dalis. Antra, kai įmonė gauna paskolą iš susijusios įmonės, jai taikoma apmokestinimo tvarka iš tiesų yra mažiau palanki negu įmonei, sudariusiai paskolos susitarimą su nesusijusia įmone (atskaitoma taikant tik 5 % tarifą). Trečia, – ir tai yra vienintelis atvejis, kai gali atsirasti mokestinis pranašumas – palūkanų mokėjimai, kuriuos gaus paskolą susijusiai įmonei teikianti įmonė, bus apmokestinami taikant mažesnį tarifą, palyginti su tarifu, taikomu sandoriui su nesusijusia įmone.

| (103) | Tačiau vertinant priemonės padarinius, pranašumas, suteikiamas paskolą susijusiai įmonei teikiančiai įmonei, negali būti laikomas diskriminacinio pobūdžio, nes susijusiai įmonei teikiamos paskolos negalima lyginti su nesusijusiai įmonei teikiama paskola. Finansavimo paskolomis veiklos atžvilgiu susijusių įmonių teisinė ir faktinė padėtis negali būti lyginama su atitinkama nesusijusių įmonių padėtimi. Taip yra dėl to, kad susijusios įmonės, priešingai negu nesusijusios įmonės, nesudaro paprasčiausiai komercinio sandorio, kai bando gauti finansavimą paskola ar nuosavu kapitalu grupės viduje. Patronuojančiąją ir patronuojamąją įmonę sieja vienodi interesai, tačiau taip nėra, kai sudaromas komercinis sandoris su finansavimą teikiančia trečiąja šalimi, kai kiekviena šalis bando kuo labiau padidinti savo pelną kitos šalies sąskaita. Teikdama paskolą B įmonei, Y įmonė nesukelia jokio konkurencinio spaudimo A įmonei dėl paprastos priežasties – visus B įmonės sprendimus dėl finansavimo kontroliuoja A įmonė. |
| --- | --- |

(103)

Tačiau vertinant priemonės padarinius, pranašumas, suteikiamas paskolą susijusiai įmonei teikiančiai įmonei, negali būti laikomas diskriminacinio pobūdžio, nes susijusiai įmonei teikiamos paskolos negalima lyginti su nesusijusiai įmonei teikiama paskola. Finansavimo paskolomis veiklos atžvilgiu susijusių įmonių teisinė ir faktinė padėtis negali būti lyginama su atitinkama nesusijusių įmonių padėtimi. Taip yra dėl to, kad susijusios įmonės, priešingai negu nesusijusios įmonės, nesudaro paprasčiausiai komercinio sandorio, kai bando gauti finansavimą paskola ar nuosavu kapitalu grupės viduje. Patronuojančiąją ir patronuojamąją įmonę sieja vienodi interesai, tačiau taip nėra, kai sudaromas komercinis sandoris su finansavimą teikiančia trečiąja šalimi, kai kiekviena šalis bando kuo labiau padidinti savo pelną kitos šalies sąskaita. Teikdama paskolą B įmonei, Y įmonė nesukelia jokio konkurencinio spaudimo A įmonei dėl paprastos priežasties – visus B įmonės sprendimus dėl finansavimo kontroliuoja A įmonė.

| (104) | Taigi reikalavimas kontroliuoti kitą įmonę yra absoliučiai visoms įmonėms taikomas kriterijus, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių ar bet kokią kitą skiriamąją ypatybę. Finansavimui paskolomis tarp susijusių įmonių taikomas skirtingas mokesčio tarifas paprasčiausiai susijęs su objektyviais skirtumais ir nedaro poveikio mokesčio neutralumui. |
| --- | --- |

(104)

Taigi reikalavimas kontroliuoti kitą įmonę yra absoliučiai visoms įmonėms taikomas kriterijus, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių ar bet kokią kitą skiriamąją ypatybę. Finansavimui paskolomis tarp susijusių įmonių taikomas skirtingas mokesčio tarifas paprasčiausiai susijęs su objektyviais skirtumais ir nedaro poveikio mokesčio neutralumui.

| (105) | Rengdamos mokesčių taisykles, valstybės narės turi vadovautis laisvo prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo bei įsisteigimo laisvės taisyklėmis, draudimu diskriminuoti dėl pilietybės ir valstybės pagalbos taisyklėmis, tačiau Komisija turi pripažinti, kad Bendrijos teisėje valstybėms narėms paliekama daug veiksmų laisvės mokesčių srityje. Kaip pabrėžta Pranešimo apie apmokestinimą 13 dalyje, valstybės pagalbos taisyklėmis neribojamos valstybių narių galios vykdyti tokią ekonominę politiką, kokią jos laiko esant tinkamiausia, ir visų pirma paskirstyti mokesčių naštą skirtingiems pramonės sektoriaus subjektams taip, kaip jos mano esant tinkama. |
| --- | --- |

(105)

Rengdamos mokesčių taisykles, valstybės narės turi vadovautis laisvo prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo bei įsisteigimo laisvės taisyklėmis, draudimu diskriminuoti dėl pilietybės ir valstybės pagalbos taisyklėmis, tačiau Komisija turi pripažinti, kad Bendrijos teisėje valstybėms narėms paliekama daug veiksmų laisvės mokesčių srityje. Kaip pabrėžta Pranešimo apie apmokestinimą 13 dalyje, valstybės pagalbos taisyklėmis neribojamos valstybių narių galios vykdyti tokią ekonominę politiką, kokią jos laiko esant tinkamiausia, ir visų pirma paskirstyti mokesčių naštą skirtingiems pramonės sektoriaus subjektams taip, kaip jos mano esant tinkama.

| (106) | Šiomis aplinkybėmis valstybės narės gali būti teisėtai susirūpinusios, kaip apriboti atvejų, kai sprendimą įmonių grupės viduje dėl finansavimo skolintuoju arba nuosavu kapitalu lemia siekis panaudoti esamus mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą (ir taip pat išvengti bet kokio piktnaudžiavimo įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms taikoma atskaitymo norma). Visų pirma Komisija pastebi, kad tais atvejais, kai nuosavas kapitalas ar paskola pasirenkama siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, patronuojančioji įmonė, siekdama kiek įmanoma sumažinti mokamą pelno mokestį, gali versti patronuojamąją įmonę priimti įmonių grupės viduje teikiamą paskolą vietoj nuosavo kapitalo ir taip dar labiau sustiprinti savo įtaką. Tačiau ekonominiu požiūriu aktyvus skolintojo kapitalo naudojimas ar įsipareigojimas mokėti palūkanas užuot pasinaudojus ilgesnės trukmės finansavimu kapitalu gali būti ne visada pageidautinas. Be to, atrodo, kad dėl siekio renkantis skolintąjį ar nuosavą kapitalą panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai Nyderlandai prarado įplaukų iš mokesčių. |
| --- | --- |

(106)

Šiomis aplinkybėmis valstybės narės gali būti teisėtai susirūpinusios, kaip apriboti atvejų, kai sprendimą įmonių grupės viduje dėl finansavimo skolintuoju arba nuosavu kapitalu lemia siekis panaudoti esamus mokesčių skirtumus savo naudai, paplitimą (ir taip pat išvengti bet kokio piktnaudžiavimo įmonių grupės viduje gaunamoms ir mokamoms palūkanoms taikoma atskaitymo norma). Visų pirma Komisija pastebi, kad tais atvejais, kai nuosavas kapitalas ar paskola pasirenkama siekiant panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai, patronuojančioji įmonė, siekdama kiek įmanoma sumažinti mokamą pelno mokestį, gali versti patronuojamąją įmonę priimti įmonių grupės viduje teikiamą paskolą vietoj nuosavo kapitalo ir taip dar labiau sustiprinti savo įtaką. Tačiau ekonominiu požiūriu aktyvus skolintojo kapitalo naudojimas ar įsipareigojimas mokėti palūkanas užuot pasinaudojus ilgesnės trukmės finansavimu kapitalu gali būti ne visada pageidautinas. Be to, atrodo, kad dėl siekio renkantis skolintąjį ar nuosavą kapitalą panaudoti mokesčių skirtumus savo naudai Nyderlandai prarado įplaukų iš mokesčių.

| (107) | Priemone gali pasinaudoti bet kuri įmonė, kuriai taikomas pelno mokestis ir kuri gauna arba moka palūkanas pagal sandorius įmonių grupės viduje, ir ji nesusijusi su jokiu diskriminaciniu elementu, pvz., apribojimu dėl šalies, kurioje sandoris turi būti įvykdytas. |
| --- | --- |

(107)

Priemone gali pasinaudoti bet kuri įmonė, kuriai taikomas pelno mokestis ir kuri gauna arba moka palūkanas pagal sandorius įmonių grupės viduje, ir ji nesusijusi su jokiu diskriminaciniu elementu, pvz., apribojimu dėl šalies, kurioje sandoris turi būti įvykdytas.

| (108) | Tai, kad schema bus privaloma, užtikrina, kad ji bus taikoma visoms grupės įmonėms (kurios savo viduje sudaro paskolų sandorius), nenumatant jokios galimybės atsisakyti ją taikyti ir jokio diferencijuoto požiūrio į grupės įmones. Be to, priemonei nustačius naują grupės įmonių apibrėžtį, kuri pagrįsta kontrole, o ne mažiausio valdomo akcijų paketo dydžiu, sumažėja galimų de jure selektyvumo elementų, nes išplečiama priemonės taikymo sritis. |
| --- | --- |

(108)

Tai, kad schema bus privaloma, užtikrina, kad ji bus taikoma visoms grupės įmonėms (kurios savo viduje sudaro paskolų sandorius), nenumatant jokios galimybės atsisakyti ją taikyti ir jokio diferencijuoto požiūrio į grupės įmones. Be to, priemonei nustačius naują grupės įmonių apibrėžtį, kuri pagrįsta kontrole, o ne mažiausio valdomo akcijų paketo dydžiu, sumažėja galimų de jure selektyvumo elementų, nes išplečiama priemonės taikymo sritis.

| (109) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad, paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą, ji negavo jokių Nyderlandų darbdavių atstovų pastabų ar nusiskundimų, kuriuose būtų būgštaujama, kad mažosios ir vidutinės įmonės negalės pasinaudoti priemone. |
| --- | --- |

(109)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad, paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą, ji negavo jokių Nyderlandų darbdavių atstovų pastabų ar nusiskundimų, kuriuose būtų būgštaujama, kad mažosios ir vidutinės įmonės negalės pasinaudoti priemone.

| (110) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija skyrė išimtinai nacionalinį atvejį, kai visos grupei priklausančios įmonės įsteigtos Nyderlanduose, nuo tarpvalstybinio atvejo, kai Nyderlandų įmonė skolina lėšų užsienyje įsteigtai susijusiai įmonei. Komisijos nuomone, išimtinai nacionalinėmis aplinkybėmis priemonės poveikis mokesčiams tikriausiai būtų neutralus. Tačiau tarpvalstybinių sandorių atveju Nyderlandų įmonei būtų taikomas mažesnis mokesčio tarifas, t. y. 5 %, o užsienyje įsteigtai susijusiai įmonei nebūtų taikomos Nyderlandų taisyklės, kuriomis ribojama mokamų palūkanų atskaitymo norma. Komisija padarė išvadą, kad schema galėtų suteikti de facto atrankinį pranašumą, nes paskatų naudotis schema turėtų tik tarptautinė įmonių grupė, vykdanti tarpvalstybinius su įmonių grupės viduje gaunamomis ir mokamomis palūkanomis susijusius sandorius mokesčių jurisdikcijose, kuriose pelno mokesčio tarifas viršija 5 %. |
| --- | --- |

(110)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija skyrė išimtinai nacionalinį atvejį, kai visos grupei priklausančios įmonės įsteigtos Nyderlanduose, nuo tarpvalstybinio atvejo, kai Nyderlandų įmonė skolina lėšų užsienyje įsteigtai susijusiai įmonei. Komisijos nuomone, išimtinai nacionalinėmis aplinkybėmis priemonės poveikis mokesčiams tikriausiai būtų neutralus. Tačiau tarpvalstybinių sandorių atveju Nyderlandų įmonei būtų taikomas mažesnis mokesčio tarifas, t. y. 5 %, o užsienyje įsteigtai susijusiai įmonei nebūtų taikomos Nyderlandų taisyklės, kuriomis ribojama mokamų palūkanų atskaitymo norma. Komisija padarė išvadą, kad schema galėtų suteikti de facto atrankinį pranašumą, nes paskatų naudotis schema turėtų tik tarptautinė įmonių grupė, vykdanti tarpvalstybinius su įmonių grupės viduje gaunamomis ir mokamomis palūkanomis susijusius sandorius mokesčių jurisdikcijose, kuriose pelno mokesčio tarifas viršija 5 %.

| (111) | Komisija mano, kad jos galutiniame vertinime nereikėtų atskirti išimtinai nacionalinių ir tarpvalstybinių atvejų. |
| --- | --- |

(111)

Komisija mano, kad jos galutiniame vertinime nereikėtų atskirti išimtinai nacionalinių ir tarpvalstybinių atvejų.

| (112) | Pirma, specialiosios schemos nuostatos yra tokios pačios ir nacionaliniais, ir tarpvalstybiniais atvejais. Schemoje nenumatyta jokių nuostatų, pagal kurias būtų skiriamos vidaus ir užsienio pajamos ar išlaidos. |
| --- | --- |

(112)

Pirma, specialiosios schemos nuostatos yra tokios pačios ir nacionaliniais, ir tarpvalstybiniais atvejais. Schemoje nenumatyta jokių nuostatų, pagal kurias būtų skiriamos vidaus ir užsienio pajamos ar išlaidos.

| (113) | Antra, kaip teisingai pažymėjo Nyderlandų valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys, bet kokį vykdant tarpvalstybinį sandorį įgytą pranašumą, kuris yra didesnis už nacionalinio sandorio atveju įgytą pranašumą, lems ne įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms taikomas mažesnis Nyderlandų mokesčio tarifas, o neribotos įmonių grupės viduje užsienyje mokamoms palūkanoms taikoma atskaitymo norma. |
| --- | --- |

(113)

Antra, kaip teisingai pažymėjo Nyderlandų valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys, bet kokį vykdant tarpvalstybinį sandorį įgytą pranašumą, kuris yra didesnis už nacionalinio sandorio atveju įgytą pranašumą, lems ne įmonių grupės viduje gaunamoms palūkanoms taikomas mažesnis Nyderlandų mokesčio tarifas, o neribotos įmonių grupės viduje užsienyje mokamoms palūkanoms taikoma atskaitymo norma.

| (114) | Pelno mokesčio tarifai Europos Sąjungoje nesuderinti, ir Nyderlandai nekontroliuoja kitų šalių taikomų tarifų. Jeigu įmonės sugeba pasinaudoti mokesčių tarifų skirtumais, t. y. suderinimo stoka, Nyderlandai už tai neatsako. Kaip patvirtino Teisingumo Teismas (17), įmonės gali nevaržomos naudotis apmokestinimo lygių valstybėse narėse skirtumais savo naudai. |
| --- | --- |

(114)

Pelno mokesčio tarifai Europos Sąjungoje nesuderinti, ir Nyderlandai nekontroliuoja kitų šalių taikomų tarifų. Jeigu įmonės sugeba pasinaudoti mokesčių tarifų skirtumais, t. y. suderinimo stoka, Nyderlandai už tai neatsako. Kaip patvirtino Teisingumo Teismas (17), įmonės gali nevaržomos naudotis apmokestinimo lygių valstybėse narėse skirtumais savo naudai.

| (115) | Komisija sutinka, kad bet koks pranašumas, atsirandantis tarptautinio sandorio atveju dėl Nyderlanduose taikomo nedidelio mokesčio tarifo, kai taikoma ne maža Nyderlandų atskaitymo norma, o užsienyje taikoma įprasta atskaitymo norma, nėra sietinas su Nyderlandais (18). |
| --- | --- |

(115)

Komisija sutinka, kad bet koks pranašumas, atsirandantis tarptautinio sandorio atveju dėl Nyderlanduose taikomo nedidelio mokesčio tarifo, kai taikoma ne maža Nyderlandų atskaitymo norma, o užsienyje taikoma įprasta atskaitymo norma, nėra sietinas su Nyderlandais (18).

| (116) | Taip pat reikėtų pabrėžti, kad pranašumas, kurį lems atskaitymas taikant įprastą normą užsienio šalyje, nebus finansuojamas Nyderlandų ištekliais, o susijusioje šalyje bus atskaitoma taikant įprastą normą tik todėl, kad taikoma įprasta mokesčių sistema (o ne dėl kokios nors specialiosios nuo jos nukrypstančios priemonės). |
| --- | --- |

(116)

Taip pat reikėtų pabrėžti, kad pranašumas, kurį lems atskaitymas taikant įprastą normą užsienio šalyje, nebus finansuojamas Nyderlandų ištekliais, o susijusioje šalyje bus atskaitoma taikant įprastą normą tik todėl, kad taikoma įprasta mokesčių sistema (o ne dėl kokios nors specialiosios nuo jos nukrypstančios priemonės).

| (117) | Todėl Komisija mano, kad bet kokius pranašumus tarptautinės grupės lygmeniu, kurie gali atsirasti tarpvalstybinio sandorio atveju, kaip apibūdinta sprendime pradėti procedūrą, lems įvairių mokesčių jurisdikcijų mokesčių skirtumai, taigi jie neturėtų būti įtraukiami į valstybės pagalbos vertinimą. |
| --- | --- |

(117)

Todėl Komisija mano, kad bet kokius pranašumus tarptautinės grupės lygmeniu, kurie gali atsirasti tarpvalstybinio sandorio atveju, kaip apibūdinta sprendime pradėti procedūrą, lems įvairių mokesčių jurisdikcijų mokesčių skirtumai, taigi jie neturėtų būti įtraukiami į valstybės pagalbos vertinimą.

| (118) | Apskritai, kaip ir bet kokios kitos mokesčių priemonės atveju, negalima atmesti galimybės, kad konkrečiuose sektoriuose veikiančioms grupei priklausančioms įmonėms ši priemonė dėl didesnio finansinių sandorių intensyvumo jų sektoriuje gali duoti daugiau naudos. Tai ypač pasakytina apie finansų sektoriaus įmones, kurių pagrindinė veikla yra skolinimas ir kurios dėl šios priemonės gali gerokai padidinti skolinimą susijusioms įmonėms. Tačiau pirmiausia būtina pažymėti, kad siekiant vengti bet kokio piktnaudžiavimo, į Nyderlandų priemonę įtraukta nuostata, kuria ribojama suma, kuri gali būti apmokestinama arba atskaitoma taikant sumažintą tarifą ar normą (žr. II.3 skirsnį). Šis apribojimas bus visų pirma taikomas finansų sektoriaus įmonėms, taigi piktnaudžiavimo rizika bus apribota. Be to, Komisijos pranešime apie apmokestinimą nurodyta, kad „tai, kad kai kurioms įmonėms arba kai kuriems sektoriams kai kurios iš šių mokesčių priemonių yra naudingesnės negu kitoms, dar nereiškia, kad jiems būtinai bus pritaikytos valstybės pagalbą reglamentuojančios konkurencijos taisyklės“ (19). |
| --- | --- |

(118)

Apskritai, kaip ir bet kokios kitos mokesčių priemonės atveju, negalima atmesti galimybės, kad konkrečiuose sektoriuose veikiančioms grupei priklausančioms įmonėms ši priemonė dėl didesnio finansinių sandorių intensyvumo jų sektoriuje gali duoti daugiau naudos. Tai ypač pasakytina apie finansų sektoriaus įmones, kurių pagrindinė veikla yra skolinimas ir kurios dėl šios priemonės gali gerokai padidinti skolinimą susijusioms įmonėms. Tačiau pirmiausia būtina pažymėti, kad siekiant vengti bet kokio piktnaudžiavimo, į Nyderlandų priemonę įtraukta nuostata, kuria ribojama suma, kuri gali būti apmokestinama arba atskaitoma taikant sumažintą tarifą ar normą (žr. II.3 skirsnį). Šis apribojimas bus visų pirma taikomas finansų sektoriaus įmonėms, taigi piktnaudžiavimo rizika bus apribota. Be to, Komisijos pranešime apie apmokestinimą nurodyta, kad „tai, kad kai kurioms įmonėms arba kai kuriems sektoriams kai kurios iš šių mokesčių priemonių yra naudingesnės negu kitoms, dar nereiškia, kad jiems būtinai bus pritaikytos valstybės pagalbą reglamentuojančios konkurencijos taisyklės“ (19).

| (119) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad negalima atmesti galimybės, jog pagrindiniai schemos naudos gavėjai galėtų būti buvę tarptautinės finansavimo veiklos schemos, kuri buvo pripažinta nederančia valstybės pagalba, naudos gavėjai. |
| --- | --- |

(119)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad negalima atmesti galimybės, jog pagrindiniai schemos naudos gavėjai galėtų būti buvę tarptautinės finansavimo veiklos schemos, kuri buvo pripažinta nederančia valstybės pagalba, naudos gavėjai.

| (120) | Reikia pažymėti, kad įmonės, norėjusios atitikti tarptautinės finansavimo veiklos schemos reikalavimus, turėjo, be kita ko, atitikti šias sąlygas:






  — | schema pasinaudoti norinti įmonė turėjo vykdyti grupės dalių finansavimo veiklą bent keturiose šalyse arba bent dviejuose žemynuose, |
| --- | --- | --- |

(120)

Reikia pažymėti, kad įmonės, norėjusios atitikti tarptautinės finansavimo veiklos schemos reikalavimus, turėjo, be kita ko, atitikti šias sąlygas:

—

schema pasinaudoti norinti įmonė turėjo vykdyti grupės dalių finansavimo veiklą bent keturiose šalyse arba bent dviejuose žemynuose,

| — | reikalavimus atitiko tik tos finansavimo operacijos, kurias buvo galima atlikti nepriklausomai nuo Nyderlandų, |
| --- | --- |

—

reikalavimus atitiko tik tos finansavimo operacijos, kurias buvo galima atlikti nepriklausomai nuo Nyderlandų,

| — | Nyderlanduose esančioms įmonėms buvo galima taikyti – tiesiogiai arba netiesiogiai – ne daugiau kaip 10 % viso kapitalo (skolintojo ir nuosavo), kurį įmonė naudojo savo finansavimo veiklai. |
| --- | --- |

—

Nyderlanduose esančioms įmonėms buvo galima taikyti – tiesiogiai arba netiesiogiai – ne daugiau kaip 10 % viso kapitalo (skolintojo ir nuosavo), kurį įmonė naudojo savo finansavimo veiklai.

| (121) | Atsižvelgusi į šiuos reikalavimus ir ribotą naudos gavėjų skaičių (87), Komisija laikėsi nuomonės, kad tarptautinės finansavimo veiklos schema yra atrankinė priemonė. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgusi į šiuos reikalavimus ir ribotą naudos gavėjų skaičių (87), Komisija laikėsi nuomonės, kad tarptautinės finansavimo veiklos schema yra atrankinė priemonė.

| (122) | Kaip pažymėjo Nyderlandų valdžios institucijos, palūkanų langelio priemonėje tokių reikalavimų nenustatyta. Be to, įmonių, kurios gaus naudos iš grupės palūkanų langelio, bus gerokai daugiau, palyginti su 87 įmonėmis, kurios pasinaudojo tarptautinės finansavimo veiklos schema. |
| --- | --- |

(122)

Kaip pažymėjo Nyderlandų valdžios institucijos, palūkanų langelio priemonėje tokių reikalavimų nenustatyta. Be to, įmonių, kurios gaus naudos iš grupės palūkanų langelio, bus gerokai daugiau, palyginti su 87 įmonėmis, kurios pasinaudojo tarptautinės finansavimo veiklos schema.

| (123) | Šiuo atžvilgiu negalima teigti, kad didelės (tarptautinės) įmonės galės pasinaudoti schema lengviau negu mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), taigi gaus iš jos neproporcingai didelę naudą. Kaip rodo Nyderlandų valdžios institucijų pateikti statistiniai duomenys, kuriuose MVĮ vienareikšmiškai skiriamos nuo didelių įmonių, 200 000 įmonių (iš 335 000) turi vieną ar daugiau susijusių grupės įmonių, taigi gali gauti arba mokėti įmonių grupės viduje gaunamas arba mokamas palūkanas. 50 000 iš šių įmonių turi vieną ar daugiau grupei priklausančių įmonių užsienyje, 47 000 (95 %) iš jų yra MVĮ. Tai aiškiai parodo, kad šia priemone MVĮ nebus diskriminuojamos. |
| --- | --- |

(123)

Šiuo atžvilgiu negalima teigti, kad didelės (tarptautinės) įmonės galės pasinaudoti schema lengviau negu mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), taigi gaus iš jos neproporcingai didelę naudą. Kaip rodo Nyderlandų valdžios institucijų pateikti statistiniai duomenys, kuriuose MVĮ vienareikšmiškai skiriamos nuo didelių įmonių, 200 000 įmonių (iš 335 000) turi vieną ar daugiau susijusių grupės įmonių, taigi gali gauti arba mokėti įmonių grupės viduje gaunamas arba mokamas palūkanas. 50 000 iš šių įmonių turi vieną ar daugiau grupei priklausančių įmonių užsienyje, 47 000 (95 %) iš jų yra MVĮ. Tai aiškiai parodo, kad šia priemone MVĮ nebus diskriminuojamos.

| (124) | 83–123 dalyse nurodyta, kad priemonė nesuteikia panašioje padėtyje esančioms įmonėms pranašumo diskriminaciniu būdu ir iš esmės turėtų padidinti mokesčių sistemos neutralumą. |
| --- | --- |

(124)

83–123 dalyse nurodyta, kad priemonė nesuteikia panašioje padėtyje esančioms įmonėms pranašumo diskriminaciniu būdu ir iš esmės turėtų padidinti mokesčių sistemos neutralumą.

| (125) | Taip pat nustatyta, kad tarptautinių įmonių de facto pranašumas, kuris tarpvalstybinėmis aplinkybėmis gali atsirasti dėl esamų mokesčių sistemų skirtumų, nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes tokie skirtumai nėra priskirtini Nyderlandams. |
| --- | --- |

(125)

Taip pat nustatyta, kad tarptautinių įmonių de facto pranašumas, kuris tarpvalstybinėmis aplinkybėmis gali atsirasti dėl esamų mokesčių sistemų skirtumų, nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes tokie skirtumai nėra priskirtini Nyderlandams.

| (126) | Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad šia priemone iš tikrųjų gali pasinaudoti bet kuri Nyderlandų įmonė, nes nėra jokių teisinių ar ekonominių kliūčių įsteigti grupę. |
| --- | --- |

(126)

Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad šia priemone iš tikrųjų gali pasinaudoti bet kuri Nyderlandų įmonė, nes nėra jokių teisinių ar ekonominių kliūčių įsteigti grupę.

| (127) | Pagal paskutinį Nyderlandų valdžios institucijų nustatytą pakeitimą Nyderlanduose bus paprasčiau įsteigti įmonę, nes bus panaikintas ribotos atsakomybės įmonei įstatymuose nustatytas 18 000 EUR kapitalo reikalavimas. Tai leis bet kuriai įmonei Nyderlanduose lengvai įsteigti (antrąją) įmonę, taigi ir grupę. Todėl palūkanų langelio priemone galės pasinaudoti bet kuri atskira įmonė, iš kurios nebus reikalaujama tam tikro ekonominio pajėgumo ar didelių kapitalo išteklių. Grupės sukūrimas taps vien tik organizaciniu reikalu ir bus išvengta neproporcingų išlaidų, tad reikalavimas priklausyti verslo grupei nebekliudys jokiai grupės palūkanų langeliu pasinaudoti norinčiai įmonei. |
| --- | --- |

(127)

Pagal paskutinį Nyderlandų valdžios institucijų nustatytą pakeitimą Nyderlanduose bus paprasčiau įsteigti įmonę, nes bus panaikintas ribotos atsakomybės įmonei įstatymuose nustatytas 18 000 EUR kapitalo reikalavimas. Tai leis bet kuriai įmonei Nyderlanduose lengvai įsteigti (antrąją) įmonę, taigi ir grupę. Todėl palūkanų langelio priemone galės pasinaudoti bet kuri atskira įmonė, iš kurios nebus reikalaujama tam tikro ekonominio pajėgumo ar didelių kapitalo išteklių. Grupės sukūrimas taps vien tik organizaciniu reikalu ir bus išvengta neproporcingų išlaidų, tad reikalavimas priklausyti verslo grupei nebekliudys jokiai grupės palūkanų langeliu pasinaudoti norinčiai įmonei.

VIII.   IŠVADA

| (128) | Komisija mano, kad grupės palūkanų langelio priemonė, kurią Nyderlandai planuoja įgyvendinti, nesuteikia Nyderlandams priskirtino atrankinio pranašumo Nyderlanduose įsteigtoms įmonėms, kurios yra grupės dalis, ar užsienio įmonėms, kurios priklauso nuolatinę buveinę Nyderlanduose turinčiai grupei, todėl nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

(128)

Komisija mano, kad grupės palūkanų langelio priemonė, kurią Nyderlandai planuoja įgyvendinti, nesuteikia Nyderlandams priskirtino atrankinio pranašumo Nyderlanduose įsteigtoms įmonėms, kurios yra grupės dalis, ar užsienio įmonėms, kurios priklauso nuolatinę buveinę Nyderlanduose turinčiai grupei, todėl nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Grupės palūkanų langelis, kurį Nyderlandai planuoja pritaikyti palūkanų srautų įmonių grupės viduje apmokestinimui, nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

Todėl schemą leidžiama taikyti.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 8 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 66, 2007 3 22, p. 30.

1

(2)  Plg. su 1 išnaša.

2

(3)  20 % tarifas taikomas apmokestinamoms pajamoms iki 40 000 EUR, o 23,5 % tarifas – apmokestinamoms pajamoms nuo 40 000 iki 200 000 EUR.

3

(4)  Struktūra yra kompensacinio pobūdžio, jeigu teisiniu požiūriu paskolą išduoda bankas, bet faktinę riziką dėl skolininkų ir valiutos kurso prisiima grupės įmonė, pvz., pagal tam bankui išduotą garantiją.

4

(5)  Faktiška kontrolė bet kuriuo atveju vykdoma, jeigu vienam subjektui priklauso kito subjekto balsavimo teisių dauguma arba jei trečiajam asmeniui ar subjektui priklauso abiejų su paskolos susitarimu susijusių subjektų balsavimo teisių dauguma.

5

(6)  Komisijos sprendimas 2003/515/EB (OL L 180, 2003 7 18, p. 52).

6

(7)  Komisijos sprendimas 2003/883/EB (OL L 330, 2003 12 18, p. 23).

7

(8)  Verbond van Nederlandse Ondernemingen – Nederlands Christelijk Werkgeversverbond.

8

Verbond van Nederlandse Ondernemingen – Nederlands Christelijk Werkgeversverbond

(9)  Žr., inter alia, 2008 m. gruodžio 22 d. sprendimo British Aggregates prieš Komisiją, C-487/06 P, dar nepaskelbta, 82 punktą; 2003 m. vasario 13 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-409/00, Rink. p. I-1487, 47 punktą; 2006 m. rugsėjo 6 d. sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktą ir 2008 m. rugsėjo 11 d. sprendimo UGT-Rioja ir kiti, sujungtos bylos C-428/06–C-434/06, dar nepaskelbta, 46 punktą.

9

inter alia

British Aggregates prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

Portugalija prieš Komisiją

UGT-Rioja ir kiti

(10)  Žr., pvz., 1996 m. vasario 29 d. sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-56/93, Rink. p. I-723, 79 punktą; 1996 m. rugsėjo 26 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, Rink. p. I-4551, 20 punktą; 1999 m. birželio 17 d. sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 25 punktą ir 2003 m. vasario 13 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-409/00, Rink. p. I-10901, 46 punktą.

10

Belgija prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

(11)  Žr., pvz., 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 101 punktą.

11

Italija prieš Komisiją

(12)  OL C 384, 1998 12 10, p. 3, 24 dalis.

12

(13)  Sprendimo pradėti procedūrą 22 dalis.

13

(14)  Šiame sprendime patogumo sumetimais vartojamos sąvokos „susijusios įmonės“ ir „grupė“ reiškia dėl bendros kontrolės – tiesioginės arba netiesioginės – susijusias įmones – žr. 98 konstatuojamąją dalį.

14

(15)  Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad vertindamas Belgijoje įsteigtų koordinavimo centrų apmokestinimo tvarką (žr. 2006 m. birželio 22 d. sprendimo Belgija prieš Komisiją, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, Rink. p. I-5479, 86–118 punktus), Teisingumo Teismas laikėsi nuomonės, kad visų pajamų nustatymas, taikant papildomų išlaidų metodą, suteikia ekonominio pranašumo pagal EB sutarties 87 straipsnį, ir kad „abejonių dėl tokios išvados nekelia nei tai, kad tam tikrais atvejais finansavimo išlaidų įskaitymas gali pernelyg padidinti apmokestinamąją bazę, nei tokių išlaidų, kurių gali patirti grupė, dydis, nei tai, kad tam tikrais atvejais centras gali būti apmokestinamas, negavęs jokio pelno“. Teismas taip pat laikėsi nuomonės, kad koordinavimo centrų atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio suteikė joms ekonominio pranašumo. „Aplinkybė, kad tik 5 % koordinavimo centrų juo naudojasi, nes visi kiti nuomojasi pastatus, neturi reikšmės šiam įvertinimui, nes tik nuo pačių centrų valios priklauso, ar jie įsigyja, ar nuomojasi pastatą“.

15

Belgija prieš Komisiją

(16)  Pavyzdžiui, dividendai nėra atskaitomi mokančios įmonės lygmeniu, tačiau apmokestinami atskirų akcininkų lygmeniu.

16

(17)  Žr. 2006 m. rugsėjo 12 d. sprendimą Cadbury Schweppes prieš Commissioners of Inland Revenue, C-196/04, Rink. p. I-7995, žr. visų pirma 36 ir 37 punktus.

17

Cadbury Schweppes prieš Commissioners of Inland Revenue

(18)  Taip pat žr. 2004 m. liepos 1 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą Salzgitter prieš Komisiją, T-308/00, Rink. p. II-1933, kuriame Teismas laikėsi nuomonės, kad visose valstybėse narėse arba net ir tik kai kuriose iš jų taikomų mokesčių taisyklių palyginimas neišvengiamai iškraipytų valstybės pagalbos stebėsenos nuostatų tikslą ir veikimą.

18

Salzgitter prieš Komisiją

(19)  8 išnaša, 14 dalis.

19

---