# Euroopa Liidu L 231/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.231.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 231 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide3. september 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.231.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 231

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide3. september 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 799/2009, 2. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2009, 2. september 2009, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. detsembrist 2009 kuni 28. veebruarini 2010 | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 801/2009, 2. september 2009, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse putassuupüük I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2009, 2. september 2009, millega määratakse kindlaks, et suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel välja antavate impordilitsentside osas ei ole teatavad piirmäärad veel saavutatud | 7 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/78/EÜ, 13. juuli 2009, kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (
  1
  ) | 8 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 799/2009, 2. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2009, 2. september 2009, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. detsembrist 2009 kuni 28. veebruarini 2010

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 801/2009, 2. september 2009, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse putassuupüük I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2009, 2. september 2009, millega määratakse kindlaks, et suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel välja antavate impordilitsentside osas ei ole teatavad piirmäärad veel saavutatud

7

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/78/EÜ, 13. juuli 2009, kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (
  1
  )

1

8

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/685/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. september 2009, millega tehakse parandus direktiivis 2002/48/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete iprovalikarbi, prosulfurooni ja sulfosulfurooni lisamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6612 all)

   (
  1
  ) | 21 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/685/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. september 2009, millega tehakse parandus direktiivis 2002/48/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete iprovalikarbi, prosulfurooni ja sulfosulfurooni lisamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6612 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6612 all)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 3.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 799/2009,

2. september 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 37,2 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 37,4 |
| 0707 00 05 | MK | 21,7 |
| TR | 98,0 |
| ZZ | 59,9 |
| 0709 90 70 | TR | 107,3 |
| ZZ | 107,3 |
| 0805 50 10 | AR | 85,0 |
| BR | 122,7 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 76,8 |
| ZZ | 92,1 |
| 0806 10 10 | EG | 164,7 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 131,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 61,1 |
| CL | 91,2 |
| NZ | 80,7 |
| ZA | 74,7 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 112,1 |
| ZA | 90,8 |
| ZZ | 116,2 |
| 0809 30 | TR | 116,7 |
| ZZ | 116,7 |
| 0809 40 05 | IL | 121,1 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 112,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

37,2

XS

37,6

ZZ

37,4

0707 00 05

MK

21,7

TR

98,0

ZZ

59,9

0709 90 70

TR

107,3

ZZ

107,3

0805 50 10

AR

85,0

BR

122,7

UY

83,7

ZA

76,8

ZZ

92,1

0806 10 10

EG

164,7

TR

97,4

ZZ

131,1

0808 10 80

AR

124,5

BR

61,1

CL

91,2

NZ

80,7

ZA

74,7

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

145,7

TR

112,1

ZA

90,8

ZZ

116,2

0809 30

TR

116,7

ZZ

116,7

0809 40 05

IL

121,1

TR

103,2

ZZ

112,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 3.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 800/2009,

2. september 2009,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. detsembrist 2009 kuni 28. veebruarini 2010

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem.

| (2) | Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. august 2009 määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. august 2009 määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 2009. aasta august lõpus saadetud A-litsentside taotlused rahuldada, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 2009. aasta august lõpus saadetud A-litsentside taotlused rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. august 2009 esitatud ja hiljemalt 2009. aasta august lõpus komisjonile saadetud A-impordilitsentside taotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 90, 30.3.2007, lk 12.

3

---

LISA

| Päritolu | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

62,797868 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

0,998056 %

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

17,869585 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,410376 %

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

100 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

4,787721 %

---

| 3.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 801/2009,

2. september 2009,

millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse putassuupüük I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2009

Komisjoni nimel

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 11/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | (WHB/1X14) |
| Liik | Putassuu (Micromesistius poutassou) |
| Piirkond | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 12. juuli 2009 |

Nr

11/T&Q

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

(WHB/1X14)

Liik

Putassuu (Micromesistius poutassou)

Piirkond

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

12. juuli 2009

---

| 3.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 802/2009,

2. september 2009,

millega määratakse kindlaks, et suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel välja antavate impordilitsentside osas ei ole teatavad piirmäärad veel saavutatud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud raamatupidamisarvestusest on selgunud, et veel on saadaval suhkrukoguseid määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 12 ette nähtud kvoodi raames, mille järjekorranumber on 09.4337 (juuli–september 2009). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud raamatupidamisarvestusest on selgunud, et veel on saadaval suhkrukoguseid määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 12 ette nähtud kvoodi raames, mille järjekorranumber on 09.4337 (juuli–september 2009).

| (2) | Seetõttu peab komisjon teatama, et asjaomased piirmäärad ei ole veel saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu peab komisjon teatama, et asjaomased piirmäärad ei ole veel saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 12 ette nähtud ja järjekorranumbriga 09.4337 (juuli–september 2009) kvoodi piirmäärasid ei ole veel saavutatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

---

DIREKTIIVID

| 3.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/8

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/78/EÜ,

13. juuli 2009,

kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/31/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/31/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 93/31/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad EÜ tüübikinnituse süsteemi, mis kehtestati nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), mis omakorda asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), (5) ning selles sätestatakse kaherattaliste mootorsõidukite projekteerimise ja ehituse tehnilised näitajad tugiharkide osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse menetlusele, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 93/31/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad EÜ tüübikinnituse süsteemi, mis kehtestati nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), mis omakorda asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), (5) ning selles sätestatakse kaherattaliste mootorsõidukite projekteerimise ja ehituse tehnilised näitajad tugiharkide osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse menetlusele, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

| (3) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkidele osa EÜ tüübikinnituse andmist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(3)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkidele osa EÜ tüübikinnituse andmist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (4) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat tüüpi kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide suhtes, nagu on osutatud direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 1.

Artikkel 2

Osa EÜ tüübikinnituse andmise menetlus kaherattalise mootorsõiduki tugihargi suhtes ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 2002/24/EÜ II ja III peatükis.

Artikkel 3

Muudatused, mis on vajalikud I lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid ei tohi tugiharkidega seotud põhjustel:

| — | keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või |
| --- | --- |

—

keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või

| — | keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu, |
| --- | --- |

—

keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,

kui kõnealuste sõidukite tugihargid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.

2.   Liikmesriigid keelduvad andmast EÜ tüübikinnitust uutele kaherattalise mootorsõiduki tüüpidele tugiharkidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Direktiiv 93/31/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT C 234, 30.9.2003, lk 20.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. septembri 2007. aasta arvamus (ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 66) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus.

2

(3)  EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19.

3

(4)  Vt II lisa A osa.

4

(5)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

5

---

I LISA

1.   MÕISTED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1.   tugihark– seade, mis on kindlalt sõiduki külge kinnitatud ning hoiab sõidukit vertikaalses (või peaaegu vertikaalses) seisuasendis, kui sõidukijuht ei ole kohal;

1.2.   külgtugihark– tugihark, mis väljasirutatud või avatud asendis toetab ainult sõiduki ühte külge, kusjuures mõlemad rattad jäävad toetuspinnaga kokkupuutesse;

1.3.   kesktugihark– tugihark, mis avatud asendis toetab sõidukit ühes või mitmes sõiduki ja toetuspinna kokkupuutepunktis mõlemal pool sõiduki keskpikitasapinda;

1.4.   külgkalle– protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna lõikejoon on risti suurima kaldejoonega (joonis 1);

1.5.   pikikalle– protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapind on paralleelne suurima kaldejoonega (joonis 2);

1.6.   sõiduki keskpikitasapind– sõiduki tagumise ratta pikisuunaline sümmeetriatasand.

2.   ÜLDNÕUDED

| 2.1. | Kõik kaherattalised sõidukid peavad olema varustatud vähemalt ühe tugihargiga, mis hoiab sõidukit püstiasendis seisu (näiteks parkimise) ajal, kui sõidukit ei hoia püstiasendis inimene ega välised vahendid. Topeltratastega sõidukitel ei pea olema tugiharke, kuid need peavad seisuasendis (seisupidur on rakendatud) vastama punktis 6.2.2 ettenähtud nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.

Kõik kaherattalised sõidukid peavad olema varustatud vähemalt ühe tugihargiga, mis hoiab sõidukit püstiasendis seisu (näiteks parkimise) ajal, kui sõidukit ei hoia püstiasendis inimene ega välised vahendid. Topeltratastega sõidukitel ei pea olema tugiharke, kuid need peavad seisuasendis (seisupidur on rakendatud) vastama punktis 6.2.2 ettenähtud nõuetele.

| 2.2. | Tugihargi tüüp peab vastama kas külg- või kesktugihargi või mõlema tugihargi tüübile. |
| --- | --- |

2.2.

Tugihargi tüüp peab vastama kas külg- või kesktugihargi või mõlema tugihargi tüübile.

| 2.3. | Kui tugihark on kinnitatud sõiduki alumisele osale või sõiduki alla, peab (peavad) tugihargi väljaulatuv(ad) osa(d) kinnitamiseks või sõiduasendisse asetumiseks liikuma sõiduki tagaosa poole. |
| --- | --- |

2.3.

Kui tugihark on kinnitatud sõiduki alumisele osale või sõiduki alla, peab (peavad) tugihargi väljaulatuv(ad) osa(d) kinnitamiseks või sõiduasendisse asetumiseks liikuma sõiduki tagaosa poole.

3.   ERINÕUDED

3.1.   Külgtugihargid

3.1.1.   Külgtugihargid peavad:

| 3.1.1.1. | toetama sõidukit sellisel viisil, et oleks tagatud külgpüsivus nii horisontaaltasapinnal kui kallakul, et sõiduk ei kalduks liiga kergesti (ega pöörleks seejuures külgtugihargi toetuspunkti ümber) või ei liiguks liiga kergesti vertikaalasendisse või üle vertikaalasendi (ega kalduks seejuures külgtugihargi suhtes vastassuunda); |
| --- | --- |

3.1.1.1.

toetama sõidukit sellisel viisil, et oleks tagatud külgpüsivus nii horisontaaltasapinnal kui kallakul, et sõiduk ei kalduks liiga kergesti (ega pöörleks seejuures külgtugihargi toetuspunkti ümber) või ei liiguks liiga kergesti vertikaalasendisse või üle vertikaalasendi (ega kalduks seejuures külgtugihargi suhtes vastassuunda);

| 3.1.1.2. | toetama sõidukit sellisel viisil, et säiliks stabiilsus, kui sõiduk on pargitud kallakule punkti 6.2.2 kohaselt; |
| --- | --- |

3.1.1.2.

toetama sõidukit sellisel viisil, et säiliks stabiilsus, kui sõiduk on pargitud kallakule punkti 6.2.2 kohaselt;

| 3.1.1.3. | liikuma automaatselt alg- või sõiduasendisse:






  3.1.1.3.1. | kui sõiduk asetatakse tagasi tavalisse (vertikaalsesse) sõiduasendisse
  või |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3.

liikuma automaatselt alg- või sõiduasendisse:

3.1.1.3.1.

kui sõiduk asetatakse tagasi tavalisse (vertikaalsesse) sõiduasendisse

või

| 3.1.1.3.2. | kui sõiduk liigub ettepoole juhi tahtliku tegevuse tulemusena; |
| --- | --- |

3.1.1.3.2.

kui sõiduk liigub ettepoole juhi tahtliku tegevuse tulemusena;

| 3.1.1.4. | olema punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõuetest hoolimata projekteeritud ja ehitatud nii, et ei sulgu automaatselt, kui kaldenurk ootamatult muutub (näiteks juhul, kui kolmas osaleja või mööduva sõiduki tekitatud tuulehoog sõidukit kergelt tõukab):






  3.1.1.4.1. | kui tugihark on väljaulatuvas või seisuasendis; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

olema punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõuetest hoolimata projekteeritud ja ehitatud nii, et ei sulgu automaatselt, kui kaldenurk ootamatult muutub (näiteks juhul, kui kolmas osaleja või mööduva sõiduki tekitatud tuulehoog sõidukit kergelt tõukab):

3.1.1.4.1.

kui tugihark on väljaulatuvas või seisuasendis;

| 3.1.1.4.2. | kui sõidukit kallutatakse selleks, et külgtugihargi ots puudutaks maapinda,
  ja |
| --- | --- |

3.1.1.4.2.

kui sõidukit kallutatakse selleks, et külgtugihargi ots puudutaks maapinda,

ja

| 3.1.1.4.3. | kui sõiduk on järelevalveta jäetud seisuasendisse. |
| --- | --- |

3.1.1.4.3.

kui sõiduk on järelevalveta jäetud seisuasendisse.

3.1.2.   Punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui külgtugihark on väljaulatuvas asendis.

3.2.   Kesktugihargid

3.2.1.   Kesktugihargid peavad:

| 3.2.1.1. | toetama sõidukit nii, et oleks tagatud sõiduki stabiilsus juhul, kui üks või mõlemad rattad puudutavad toetuspinda või juhul, kui ükski ratastest ei puuduta toetuspinda:






  3.2.1.1.1. | horisontaalsel toetuspinnal; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.

toetama sõidukit nii, et oleks tagatud sõiduki stabiilsus juhul, kui üks või mõlemad rattad puudutavad toetuspinda või juhul, kui ükski ratastest ei puuduta toetuspinda:

3.2.1.1.1.

horisontaalsel toetuspinnal;

| 3.2.1.1.2. | kaldeasendis; |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.

kaldeasendis;

| 3.2.1.1.3. | kallakul vastavalt punktile 6.2.2; |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.

kallakul vastavalt punktile 6.2.2;

| 3.2.1.2. | liikuma automaatselt tagasi alg- või sõiduasendisse:






  3.2.1.2.1. | kui sõiduk liigub ettepoole nii, et kesktugihark tõuseb toetuspinnalt üles. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.

liikuma automaatselt tagasi alg- või sõiduasendisse:

3.2.1.2.1.

kui sõiduk liigub ettepoole nii, et kesktugihark tõuseb toetuspinnalt üles.

3.2.2.   Punktis 3.2.1.2 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui kesktugihark on väljaulatuvas asendis.

4.   MUUD NÕUDED

| 4.1. | Peale selle võib sõiduk olla varustatud juhi kohal istuvale juhile hästi nähtava märgulambiga, mis sisselülitatud süüte korral süttib ning põleb seni, kuni tugihark on alg- või sõiduasendis. |
| --- | --- |

4.1.

Peale selle võib sõiduk olla varustatud juhi kohal istuvale juhile hästi nähtava märgulambiga, mis sisselülitatud süüte korral süttib ning põleb seni, kuni tugihark on alg- või sõiduasendis.

| 4.2. | Kõigil tugiharkidel peab olema kinnitussüsteem, mis hoiab need alg- või sõiduasendis. Süsteem võib koosneda:






  — | kahest eraldi seadmest, näiteks kahest vedrust, või ühest vedrust ja ühest kinnitusseadmest, näiteks klambrist,
  või |
| --- | --- | --- |

4.2.

Kõigil tugiharkidel peab olema kinnitussüsteem, mis hoiab need alg- või sõiduasendis. Süsteem võib koosneda:

—

kahest eraldi seadmest, näiteks kahest vedrust, või ühest vedrust ja ühest kinnitusseadmest, näiteks klambrist,

või

| — | ühest seadmest, mis peab riketeta töötama vähemalt






  — | 10 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud kaks tugiharki,
  või |
| --- | --- | --- |

—

ühest seadmest, mis peab riketeta töötama vähemalt

—

10 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud kaks tugiharki,

või

| — | 15 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud ainult üks tugihark. |
| --- | --- |

—

15 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud ainult üks tugihark.

5.   STABIILSUSKATSED

5.1.   Et kindlaks määrata tugihargi võime hoida sõidukit punktides 3 ja 4 ettenähtud stabiilses asendis, tuleb teha järgmised katsed.

5.2.   Sõiduki seisund

| 5.2.1. | Sõiduk tuleb esitada tühimassiga. |
| --- | --- |

5.2.1.

Sõiduk tuleb esitada tühimassiga.

| 5.2.2. | Rehvid peavad olema täis pumbatud tootja poolt kõnealuse seisundi puhul soovitatava rõhuni. |
| --- | --- |

5.2.2.

Rehvid peavad olema täis pumbatud tootja poolt kõnealuse seisundi puhul soovitatava rõhuni.

| 5.2.3. | Käik peab olema välja lülitatud või, juhul kui sõidukil on automaatkäigukast, „seisuasendis”, kui see on olemas. |
| --- | --- |

5.2.3.

Käik peab olema välja lülitatud või, juhul kui sõidukil on automaatkäigukast, „seisuasendis”, kui see on olemas.

| 5.2.4. | Kui sõidukil on seisupidur, siis tuleb see rakendada. |
| --- | --- |

5.2.4.

Kui sõidukil on seisupidur, siis tuleb see rakendada.

| 5.2.5. | Rooliseade peab olema lukustatud asendis. Kui rooliseadet saab lukustada vasakule või paremale pööramise teel, siis tuleb katsed teha mõlemas asendis. |
| --- | --- |

5.2.5.

Rooliseade peab olema lukustatud asendis. Kui rooliseadet saab lukustada vasakule või paremale pööramise teel, siis tuleb katsed teha mõlemas asendis.

5.3.   Katseala

| 5.3.1. | Punktis 6.1 nimetatud katsed tehakse tasasel, horisontaalsel, kõval pinnal, mis on kuiv ja liivavaba. |
| --- | --- |

5.3.1.

Punktis 6.1 nimetatud katsed tehakse tasasel, horisontaalsel, kõval pinnal, mis on kuiv ja liivavaba.

5.4.   Katseseadmed

| 5.4.1. | Punktis 6.2 nimetatud katsetes tuleb kasutada seisuplatvormi. |
| --- | --- |

5.4.1.

Punktis 6.2 nimetatud katsetes tuleb kasutada seisuplatvormi.

| 5.4.2. | Seisuplatvorm peab olema jäiga, tasase, nelinurkse pinnaga, mis kannab sõidukit märgatava paindumiseta. |
| --- | --- |

5.4.2.

Seisuplatvorm peab olema jäiga, tasase, nelinurkse pinnaga, mis kannab sõidukit märgatava paindumiseta.

| 5.4.3. | Seisuplatvormi pind peab olema piisavalt kare, et takistada sõiduki libisemist mööda toetuspinda kalde- või kallakukatsete ajal. |
| --- | --- |

5.4.3.

Seisuplatvormi pind peab olema piisavalt kare, et takistada sõiduki libisemist mööda toetuspinda kalde- või kallakukatsete ajal.

| 5.4.4. | Seisuplatvorm peab olema projekteeritud nii, et oleks võimalik saavutada vähemalt punktis 6.2.2 ettenähtud külg- ja pikikallet. |
| --- | --- |

5.4.4.

Seisuplatvorm peab olema projekteeritud nii, et oleks võimalik saavutada vähemalt punktis 6.2.2 ettenähtud külg- ja pikikallet.

6.   KATSEMENETLUSED

6.1.   Stabiilsus horisontaalsel toetuspinnal
  (punktiga 3.1.1.4 seotud katse)

| 6.1.1. | Katsealal oleva sõiduki külgtugihark lükatakse välja või asetatakse seisuasendisse ning sõiduk toetatakse sellele. |
| --- | --- |

6.1.1.

Katsealal oleva sõiduki külgtugihark lükatakse välja või asetatakse seisuasendisse ning sõiduk toetatakse sellele.

| 6.1.2. | Sõidukit liigutatakse nii, et nurk sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna vahel suureneks kolme kraadi võrra (sõidukit kallutatakse vertikaalasendi suunas). |
| --- | --- |

6.1.2.

Sõidukit liigutatakse nii, et nurk sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna vahel suureneks kolme kraadi võrra (sõidukit kallutatakse vertikaalasendi suunas).

| 6.1.3. | Sõiduki liigutamine ei tohi sundida külgtugiharki automaatselt alg- või sõiduasendisse tõmbuma. |
| --- | --- |

6.1.3.

Sõiduki liigutamine ei tohi sundida külgtugiharki automaatselt alg- või sõiduasendisse tõmbuma.

6.2.   Stabiilsus kaldpinnal
  (punktidega 3.1.1.1, 3.1.1.2, 3.2.1.1.2 ja 3.2.1.1.3 seotud katsed)

| 6.2.1. | Sõiduk asetatakse seisuplatvormile nii, et külgtugihark ja kesktugihark (eraldi katsed) on väljatõmmatud või parkimisasendis ning sõiduk toetub tugihargile. |
| --- | --- |

6.2.1.

Sõiduk asetatakse seisuplatvormile nii, et külgtugihark ja kesktugihark (eraldi katsed) on väljatõmmatud või parkimisasendis ning sõiduk toetub tugihargile.

| 6.2.2. | Seisuplatvorm nihutatakse minimaalsesse külgkaldesse ning seejärel eraldi katses minimaalsesse pikikaldesse vastavalt järgmisele tabelile:









  Kalle | Külgtugihark | Kesktugihark |
| --- | --- | --- | --- |
| Mopeed | Mootorratas | Mopeed | Mootorratas |
| Külgkalle (parem ja vasak) | 5 % | 6 % | 6 % | 8 % |
| Allamäge kalle | 5 % | 6 % | 6 % | 8 % |
| Ülesmäge kalle | 6 % | 8 % | 12 % | 14 % |

6.2.2.

Seisuplatvorm nihutatakse minimaalsesse külgkaldesse ning seejärel eraldi katses minimaalsesse pikikaldesse vastavalt järgmisele tabelile:

Kalle

Külgtugihark

Kesktugihark

Mopeed

Mootorratas

Mopeed

Mootorratas

Külgkalle (parem ja vasak)

5 %

6 %

6 %

8 %

Allamäge kalle

5 %

6 %

6 %

8 %

Ülesmäge kalle

6 %

8 %

12 %

14 %

Vaata jooniseid 1a, 1b ja 2.

| 6.2.3. | Kui kaldes seisuplatvormile asetatud sõiduk toetub kesktugihargile ja ainult ühele rattale ning kui sõiduk säilitab kõnealuse asendi nii, et toetuspinda puudutavad ainult kesktugihark ja kas esimene või tagumine ratas, siis tuleb eespool kirjeldatud katsed teha ainult sõidukiga, mis toetub kesktugihargile ja tagumisele rattale, kui muud käesolevas punktis ettenähtud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

6.2.3.

Kui kaldes seisuplatvormile asetatud sõiduk toetub kesktugihargile ja ainult ühele rattale ning kui sõiduk säilitab kõnealuse asendi nii, et toetuspinda puudutavad ainult kesktugihark ja kas esimene või tagumine ratas, siis tuleb eespool kirjeldatud katsed teha ainult sõidukiga, mis toetub kesktugihargile ja tagumisele rattale, kui muud käesolevas punktis ettenähtud nõuded on täidetud.

| 6.2.4. | Sõiduk peab püsima stabiilsena, kui seisuplatvormi kallutatakse vastavalt igale nõutavale suurusele ning kõik eespool nimetatud nõuded on täpselt täidetud. |
| --- | --- |

6.2.4.

Sõiduk peab püsima stabiilsena, kui seisuplatvormi kallutatakse vastavalt igale nõutavale suurusele ning kõik eespool nimetatud nõuded on täpselt täidetud.

| 6.2.5. | Teise võimalusena võib enne, kui sõiduk katseasendisse viiakse, seisuplatvormi vastava suuruse võrra kallutada. |
| --- | --- |

6.2.5.

Teise võimalusena võib enne, kui sõiduk katseasendisse viiakse, seisuplatvormi vastava suuruse võrra kallutada.

Joonis 1a

Külgkalle

Image

Joonis 1b

Külgkalle

Image

Joonis 2

Pikikalle ülesmäge

Image

Pikikalle allamäge

Image

1. liide

Teatis kaherattalise mootorsõiduki tüübi tugiharkide kohta

(lisatakse osa EÜ tüübikinnituse taotlusele, kui see esitatakse sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlusest eraldi)

Järjekorranumber (määrab taotleja): ...

Kaherattalise mootorsõiduki tüübi tugiharkide osa tüübikinnitustaotlus peab sisaldama teavet, mis on ette nähtud nõukogu direktiivi 2002/24/EÜ II lisa järgmistes punktides:

| — | 1. osa A jao punktid:






  — | 0.1, |
| --- | --- | --- |

—

1. osa A jao punktid:

—

0.1,

| — | 0.2, |
| --- | --- |

—

0.2,

| — | 0.4 kuni 0.6, |
| --- | --- |

—

0.4 kuni 0.6,

| — | 2.1, |
| --- | --- |

—

2.1,

| — | 2.1.1; |
| --- | --- |

—

2.1.1;

| — | 1. osa B jao punkt:






  — | 1.3.1. |
| --- | --- | --- |

—

1. osa B jao punkt:

—

1.3.1.

2. liide

Image

---

II LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

(osutatud artiklis 5)

| Nõukogu direktiiv 93/31/EMÜ | (EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19). |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 2000/72/EÜ | (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 18). |

Nõukogu direktiiv 93/31/EMÜ

(EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19).

Komisjoni direktiiv 2000/72/EÜ

(EÜT L 300, 29.11.2000, lk 18).

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

(osutatud artiklis 5)

| Direktiiv | ülevõtmise tähtpäev | kohaldamise tähtpäev |
| --- | --- | --- |
| 93/31/EMÜ | 14. detsember 1994 | 14. juuni 1995 (1) |
| 2000/72/EÜ | 31. detsember 2001 | 1. jaanuar 2002 (2) |

Direktiiv

ülevõtmise tähtpäev

kohaldamise tähtpäev

93/31/EMÜ

14. detsember 1994

14. juuni 1995 (1)

2000/72/EÜ

31. detsember 2001

1. jaanuar 2002 (2)

---

(1)  Kooskõlas direktiivi 93/31/EMÜ artikli 4 lõike 1 kolmanda lõiguga:

„Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu tugiharkidega seotud põhjustel.”

Nimetatud kuupäevaks on 14. detsember 1994; vaata direktiivi 93/31/EMÜ artikli 4 lõike 1 esimest lõiku.

(2)  Kooskõlas direktiivi 2000/72/EÜ artikliga 2:

2

„1.   Alates 1. jaanuarist 2002 ei tohi liikmesriigid tugiharkidega seotud põhjustel:

| — | keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või |
| --- | --- |

—

keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või

| — | keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu, |
| --- | --- |

—

keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,

kui kõnealuste sõidukite tugihargid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/31/EMÜ nõuetele.

2.   Alates 1. juulist 2002 keelduvad liikmesriigid andmast EÜ tüübikinnitust uutele kaherattalise mootorsõiduki tüüpidele tugiharkidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/31/EMÜ nõuded ei ole täidetud.”

---

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 93/31/EMÜ | Direktiiv 2000/72/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- | --- |
| Artiklid 1, 2 ja 3 | | Artiklid 1, 2 ja 3 |
| Artikli 4 lõige 1 | | — |
| | Artikli 2 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| | Artikli 2 lõige 2 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 2 | | Artikli 4 lõige 3 |
| — | | Artikkel 5 |
| — | | Artikkel 6 |
| Artikkel 5 | | Artikkel 7 |
| Lisa | | I lisa |
| 1. liide | | 1. liide |
| 2. liide | | 2. liide |
| — | | II lisa |
| — | | III lisa |

Direktiiv 93/31/EMÜ

Direktiiv 2000/72/EÜ

Käesolev direktiiv

Artiklid 1, 2 ja 3

Artiklid 1, 2 ja 3

Artikli 4 lõige 1

—

Artikli 2 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

Artikkel 5

Artikkel 7

Lisa

I lisa

1. liide

1. liide

2. liide

2. liide

—

II lisa

—

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 3.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/21

---

KOMISJONI OTSUS,

2. september 2009,

millega tehakse parandus direktiivis 2002/48/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete iprovalikarbi, prosulfurooni ja sulfosulfurooni lisamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6612 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/685/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiivis 2002/48/EÜ (2) esineb toimeainete iprovalikarbi, prosulfurooni ja sulfosulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade aegumise tähtaegadega seoses vigu. Need vead tuleb parandada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiivis 2002/48/EÜ (2) esineb toimeainete iprovalikarbi, prosulfurooni ja sulfosulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade aegumise tähtaegadega seoses vigu. Need vead tuleb parandada.

| (2) | Käesoleva otsusega ettenähtud meede on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva otsusega ettenähtud meede on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/48/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kuuendas tulbas asendatakse iprovalikarbi käsitlevas kirjes kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „30. juuni 2012”. |
| --- | --- |

1)

Kuuendas tulbas asendatakse iprovalikarbi käsitlevas kirjes kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „30. juuni 2012”.

| 2) | Kuuendas tulbas asendatakse prosulfurooni käsitlevas kirjes kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „30. juuni 2012”. |
| --- | --- |

2)

Kuuendas tulbas asendatakse prosulfurooni käsitlevas kirjes kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „30. juuni 2012”.

| 3) | Kuuendas tulbas asendatakse sulfosulfurooni käsitlevas kirjes kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „30. juuni 2012”. |
| --- | --- |

3)

Kuuendas tulbas asendatakse sulfosulfurooni käsitlevas kirjes kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „30. juuni 2012”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 6.6.2002, lk 19.

2

---