# Europeiska unionens L 260/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.260.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 260 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången3 oktober 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.260.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 260

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången3 oktober 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 920/2009 av den 2 oktober 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 921/2009 av den 1 oktober 2009 om förbud mot fiske efter lubb i EG-vatten och internationella vatten i V, VI och VII med fartyg som för fransk flagg | 3 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/104/EG av den 16 september 2009 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (
  1
  ) | 5 |
| | | BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG av den 16 september 2009 om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA) (
  1
  ) | 20 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 920/2009 av den 2 oktober 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 921/2009 av den 1 oktober 2009 om förbud mot fiske efter lubb i EG-vatten och internationella vatten i V, VI och VII med fartyg som för fransk flagg

3

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/104/EG av den 16 september 2009 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (
  1
  )

1

5

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG av den 16 september 2009 om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA) (
  1
  )

1

20

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/731/EG, Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 21 september 2009 om utnämning av en grekisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 28 |
| | | 2009/732/EG, Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 21 september 2009 om utnämning av en belgisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 29 |
| | | 2009/733/EG, Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 21 september 2009 om utnämning av en österrikisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 30 |
| | | RIKTLINJER |
| | | Europeiska centralbanken |
| | | 2009/734/EG |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 17 september 2009 om ändring av riktlinje ECB/2007/2 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (ECB/2009/21) | 31 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2009/731/EG, Euratom

*

Rådets beslut av den 21 september 2009 om utnämning av en grekisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

28

2009/732/EG, Euratom

*

Rådets beslut av den 21 september 2009 om utnämning av en belgisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

29

2009/733/EG, Euratom

*

Rådets beslut av den 21 september 2009 om utnämning av en österrikisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

30

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

2009/734/EG

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 17 september 2009 om ändring av riktlinje ECB/2007/2 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (ECB/2009/21)

(ECB/2009/21)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 920/2009

av den 2 oktober 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 oktober 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 29,4 |
| ZZ | 29,4 |
| 0707 00 05 | TR | 127,2 |
| ZZ | 127,2 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,0 |
| CL | 103,4 |
| TR | 91,1 |
| UY | 88,0 |
| ZA | 72,9 |
| ZZ | 87,3 |
| 0806 10 10 | BR | 235,1 |
| EG | 159,5 |
| TR | 100,6 |
| US | 152,0 |
| ZZ | 161,8 |
| 0808 10 80 | CL | 85,7 |
| NZ | 67,8 |
| US | 83,8 |
| ZA | 71,0 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 20 50 | AR | 82,8 |
| CN | 33,7 |
| TR | 95,7 |
| ZA | 76,1 |
| ZZ | 72,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

29,4

ZZ

29,4

0707 00 05

TR

127,2

ZZ

127,2

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

81,0

CL

103,4

TR

91,1

UY

88,0

ZA

72,9

ZZ

87,3

0806 10 10

BR

235,1

EG

159,5

TR

100,6

US

152,0

ZZ

161,8

0808 10 80

CL

85,7

NZ

67,8

US

83,8

ZA

71,0

ZZ

77,1

0808 20 50

AR

82,8

CN

33,7

TR

95,7

ZA

76,1

ZZ

72,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 921/2009

av den 1 oktober 2009

om förbud mot fiske efter lubb i EG-vatten och internationella vatten i V, VI och VII med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 21/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | USK/567EI. |
| Art | Lubb (Brosme brosme) |
| Område | EG-vatten och internationella vatten i V, VI och VII |
| Datum | 2.9.2009 |

Nr

21/T&Q

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

USK/567EI.

Art

Lubb (Brosme brosme)

Område

EG-vatten och internationella vatten i V, VI och VII

Datum

2.9.2009

---

DIREKTIV

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/5

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/104/EG

av den 16 september 2009

om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2,

med beaktande av kommissionens förslag

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | Detta direktiv är ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (5). Bestämmelserna i direktiv 89/391/EEG ska därför tillämpas fullt ut i frågor, som gäller arbetstagarnas användning av arbetsutrustning i arbetet, utan att det hindrar strängare och/eller mer specificerade bestämmelser i detta direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Detta direktiv är ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (5). Bestämmelserna i direktiv 89/391/EEG ska därför tillämpas fullt ut i frågor, som gäller arbetstagarnas användning av arbetsutrustning i arbetet, utan att det hindrar strängare och/eller mer specificerade bestämmelser i detta direktiv.

| (3) | Enligt artikel 137.2 i fördraget kan rådet genom direktiv fastställa minimikrav för att främja förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 137.2 i fördraget kan rådet genom direktiv fastställa minimikrav för att främja förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| (4) | Enligt samma artikel får sådana direktiv inte medföra administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(4)

Enligt samma artikel får sådana direktiv inte medföra administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.

| (5) | De bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 137.2 i fördraget hindrar inte någon medlemsstat från att bibehålla eller införa mer långtgående bestämmelser för arbetsskydd, så länge bestämmelserna är förenliga med fördraget. |
| --- | --- |

(5)

De bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 137.2 i fördraget hindrar inte någon medlemsstat från att bibehålla eller införa mer långtgående bestämmelser för arbetsskydd, så länge bestämmelserna är förenliga med fördraget.

| (6) | En förutsättning för att arbetstagarnas hälsa och säkerhet ska kunna tryggas är att de minimikrav efterlevs, som utformats för att garantera en högre skyddsnivå för säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning. |
| --- | --- |

(6)

En förutsättning för att arbetstagarnas hälsa och säkerhet ska kunna tryggas är att de minimikrav efterlevs, som utformats för att garantera en högre skyddsnivå för säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning.

| (7) | Målsättningen att förbättra arbetstagarnas säkerhet, hygien och hälsa får inte underordnas rent ekonomiska överväganden. |
| --- | --- |

(7)

Målsättningen att förbättra arbetstagarnas säkerhet, hygien och hälsa får inte underordnas rent ekonomiska överväganden.

| (8) | Arbete på nivåer över mark- eller golvplan kan utsätta arbetstagarna för särskilt stora risker när det gäller hälsa och säkerhet, särskilt risk för fall från höjd och andra allvarliga arbetsolyckor, som utgör en hög procentandel av olyckorna, särskilt av dödsolyckorna. |
| --- | --- |

(8)

Arbete på nivåer över mark- eller golvplan kan utsätta arbetstagarna för särskilt stora risker när det gäller hälsa och säkerhet, särskilt risk för fall från höjd och andra allvarliga arbetsolyckor, som utgör en hög procentandel av olyckorna, särskilt av dödsolyckorna.

| (9) | Detta direktiv är ett led i arbetet med att praktiskt förverkliga den inre marknadens sociala dimension. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv är ett led i arbetet med att praktiskt förverkliga den inre marknadens sociala dimension.

| (10) | Medlemsstaterna är i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (6) skyldiga att underrätta kommissionen om varje förslag till tekniska föreskrifter för maskiner, apparater och installationer. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna är i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (6) skyldiga att underrätta kommissionen om varje förslag till tekniska föreskrifter för maskiner, apparater och installationer.

| (11) | Detta direktiv är det lämpligaste sättet att uppnå de mål som eftersträvas, och det går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de målen. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv är det lämpligaste sättet att uppnå de mål som eftersträvas, och det går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de målen.

| (12) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga III, del B. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga III, del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv, som är det andra särdirektivet enligt definitionen i artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG, fastställer minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet enligt definitionen i artikel 2.

2.   Bestämmelserna i direktiv 89/391/EEG ska tillämpas fullt ut inom hela det område som avses i punkt 1, utan att hindra tillämpningen av de strängare eller mer specifika bestämmelser som finns i detta direktiv.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

a)   arbetsutrustning: varje maskin, apparat, verktyg eller installation, som används i arbetet,

b)   användning av arbetsutrustning: varje aktivitet som medför utnyttjande av arbetsutrustning, såsom start och stopp, användning, transport, reparation, ändring, service och underhåll, till vilket bl.a. rengöring räknas,

c)   riskområde: varje område inom arbetsutrustningen eller i dess omgivning, där en utsatt arbetare löper risk för sin säkerhet och hälsa,

d)   utsatt arbetare: varje arbetstagare som helt eller delvis befinner sig inom ett riskområde,

e)   operatör: den eller de arbetstagare som har till uppgift att använda arbetsutrustningen.

KAPITEL II

ARBETSGIVARNAS SKYLDIGHETER

Artikel 3

Allmänna skyldigheter

1.   Arbetsgivaren ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att försäkra sig om att den arbetsutrustning, som ställs till arbetstagarnas förfogande i företaget eller verksamheten, är lämplig för det arbete som ska utföras eller har anpassats till det på lämpligt sätt, och därmed kan användas av arbetstagarna utan att deras säkerhet och hälsa äventyras.

Vid valet av den arbetsutrustning som ska användas, ska arbetsgivaren ta hänsyn till arbetets särskilda betingelser och de risker, som finns i företaget eller verksamheten, i synnerhet på arbetsplatsen, när det gäller arbetstagarnas säkerhet och hälsa eller de ytterligare riskmoment, som kan tillkomma på grund av användningen av arbetsutrustningen i fråga.

2.   Om det trots detta inte är möjligt att helt säkerställa arbetstagarnas säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning, ska arbetsgivaren vidta lämpliga åtgärder för att nedbringa riskerna till ett minimum.

Artikel 4

Regler om arbetsutrustning

1.   Utöver vad som sägs i artikel 3 ska arbetsgivaren anskaffa eller använda:

| a) | arbetsutrustning som, om den ställs till arbetstagarnas förfogande på företaget eller i verksamheten för första gången efter den 31 december 1992, uppfyller






  i) | föreskrifterna i varje tillämpligt direktiv, som är utfärdat av gemenskapen och är relevant för verksamheten, |
| --- | --- | --- |

a)

arbetsutrustning som, om den ställs till arbetstagarnas förfogande på företaget eller i verksamheten för första gången efter den 31 december 1992, uppfyller

i)

föreskrifterna i varje tillämpligt direktiv, som är utfärdat av gemenskapen och är relevant för verksamheten,

| ii) | de minimikrav, som anges i bilaga I, i den utsträckning inga andra direktiv som utfärdats av gemenskapen är tillämpliga, eller då sådana direktiv endast delvis är tillämpliga, |
| --- | --- |

ii)

de minimikrav, som anges i bilaga I, i den utsträckning inga andra direktiv som utfärdats av gemenskapen är tillämpliga, eller då sådana direktiv endast delvis är tillämpliga,

| b) | arbetsutrustning som, om den redan har ställts till arbetstagarnas förfogande på företaget eller i verksamheten den 31 december 1992, uppfyller de minimikrav som anges i bilaga I senast fyra år efter den dagen, |
| --- | --- |

b)

arbetsutrustning som, om den redan har ställts till arbetstagarnas förfogande på företaget eller i verksamheten den 31 december 1992, uppfyller de minimikrav som anges i bilaga I senast fyra år efter den dagen,

| c) | utan att det påverkar tillämpningen av led a i och trots vad som sägs i led a ii och i led b, särskild arbetsutrustning som omfattas av minimikraven i punkt 3 i bilaga I, som redan ställts till arbetstagarnas förfogande i företaget eller verksamheten den 5 december 1998 och vilken senast fyra år efter den dagen uppfyller de minimikrav som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

utan att det påverkar tillämpningen av led a i och trots vad som sägs i led a ii och i led b, särskild arbetsutrustning som omfattas av minimikraven i punkt 3 i bilaga I, som redan ställts till arbetstagarnas förfogande i företaget eller verksamheten den 5 december 1998 och vilken senast fyra år efter den dagen uppfyller de minimikrav som anges i bilaga I.

2.   Arbetsgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att arbetsutrustningen, så länge den används, genom tillfredsställande underhåll ska uppfylla kraven i punkt 1 a eller 1 b.

3.   Medlemsstaterna ska efter samråd med arbetsmarknadens parter och med beaktande av nationell lagstiftning eller praxis fastställa villkor som möjliggör att den skyddsnivå uppnås som motsvarar de mål som anges i bilaga II.

Artikel 5

Kontroll av arbetsutrustning

1.   Om säkerheten beror på hur installationen är gjord, ska arbetsgivaren se till att denna arbetsutrustning kontrolleras av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning eller gällande praxis vid ibruktagandet (efter installationen och innan utrustningen tas i bruk första gången) samt när utrustningen har flyttats och monterats på en annan plats eller ny placering för att säkerställa att arbetsutrustningen är korrekt installerad och fungerar väl.

2.   För att kunna garantera att kraven på säkerhet och hälsa respekteras och att eventuella försämringar upptäcks och åtgärdas i tid, ska arbetsgivaren se till att arbetsutrustning som utsätts för negativ påverkan så att risken för farliga situationer kan öka, blir föremål för

| a) | regelbundna kontroller och, i förekommande fall, regelbundna prov, som utförs av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning eller praxis, |
| --- | --- |

a)

regelbundna kontroller och, i förekommande fall, regelbundna prov, som utförs av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning eller praxis,

| b) | extra kontroller som utförs av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning eller praxis varje gång som något ovanligt har inträffat som skulle kunna ha påverkat utrustningens säkerhet negativt, som t.ex. ombyggnader, olyckor, naturfenomen eller långa perioder av stillestånd. |
| --- | --- |

b)

extra kontroller som utförs av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning eller praxis varje gång som något ovanligt har inträffat som skulle kunna ha påverkat utrustningens säkerhet negativt, som t.ex. ombyggnader, olyckor, naturfenomen eller långa perioder av stillestånd.

3.   Resultaten av kontrollen ska nedtecknas och ställas till den behöriga myndighetens förfogande. Uppgifterna ska bevaras så länge som kan anses vara lämpligt.

När arbetsutrustningen används utanför företaget ska den åtföljas av ett konkret bevis på när den senaste kontrollen utfördes.

4.   Medlemsstaterna ska fastställa närmare regler för dessa kontroller.

Artikel 6

Arbetsutrustning med speciella risker

När användningen av arbetsutrustning kan medföra en speciell risk för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, ska arbetsgivaren vidta de åtgärder som behövs så att

| a) | endast de personer, som har till uppgift att sköta arbetsutrustningen, får använda den, |
| --- | --- |

a)

endast de personer, som har till uppgift att sköta arbetsutrustningen, får använda den,

| b) | de personer som tas i anspråk vid reparation, ändring, service och underhåll är särskilt utsedda för detta. |
| --- | --- |

b)

de personer som tas i anspråk vid reparation, ändring, service och underhåll är särskilt utsedda för detta.

Artikel 7

Ergonomi och hälsa i arbetet

När minimikraven för hälsa och säkerhet tillämpas ska arbetsgivaren till fullo beakta arbetsplatsens utformning och arbetstagarnas arbetsställning när arbetsutrustningen används, liksom ergonomiska principer.

Artikel 8

Information till arbetstagarna

1.   Utan hinder av artikel 10 i direktiv 89/391/EEG ska arbetsgivaren vidta nödvändiga åtgärder för att ställa tillräcklig information till arbetstagarnas förfogande och, när det behövs, skrivna instruktioner för arbetsutrustningen.

2.   Informationen och instruktionerna ska minst innehålla tillräckliga upplysningar om hälsa och säkerhet i fråga om

| a) | användningen av arbetsutrustningen, |
| --- | --- |

a)

användningen av arbetsutrustningen,

| b) | sådana onormala situationer som kan förutses, |
| --- | --- |

b)

sådana onormala situationer som kan förutses,

| c) | i tillämpliga fall de erfarenheter som man gjort under användning av arbetsutrustningen. |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall de erfarenheter som man gjort under användning av arbetsutrustningen.

Arbetstagarna ska göras uppmärksamma på de risker de utsätts för, den arbetsutrustning som finns i deras omedelbara närhet på arbetsplatsen liksom på eventuella förändringar som de berörs av, om detta påverkar den arbetsutrustning som finns i deras omedelbara närhet på arbetsplatsen, även om de själva inte direkt använder utrustningen.

3.   Informationen och instruktionerna ska vara begripliga för de arbetstagare som berörs.

Artikel 9

Utbildning av arbetstagarna

Utöver vad som sägs i artikel 12 i direktiv 89/391/EEG, ska arbetsgivaren vidta de åtgärder som är nödvändiga för att

| a) | de personer, som ska använda en arbetsutrustning, ska få tillräcklig utbildning, som också behandlar alla de risker som kan vara förknippade med användningen av arbetsutrustningen, |
| --- | --- |

a)

de personer, som ska använda en arbetsutrustning, ska få tillräcklig utbildning, som också behandlar alla de risker som kan vara förknippade med användningen av arbetsutrustningen,

| b) | de personer, som nämns i artikel 6 b, ska få den särskilda utbildning som behövs. |
| --- | --- |

b)

de personer, som nämns i artikel 6 b, ska få den särskilda utbildning som behövs.

Artikel 10

Samråd med och medverkan av arbetstagarna

Arbetstagarna eller deras representanter ska delta i samråd om och behandling av frågor som omfattas av detta direktiv och dess bilagor i enlighet med artikel 11 i direktiv 89/391/EEG.

KAPITEL III

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 11

Ändring av bilagorna

1.   Tillägg till bilaga I av ytterligare minimikrav, som gäller särskild arbetsutrustning enligt punkt 3 i bilaga I, ska antas av rådet på det sätt som anges i artikel 137.2 i fördraget.

2.   Rent tekniska anpassningar av bilagorna ska beslutas enligt det förfarande som anges i artikel 17.2 i direktiv 89/391/EEG, till följd av

| a) | antagandet av direktiv om teknisk harmonisering och standardisering av arbetsutrustning, eller |
| --- | --- |

a)

antagandet av direktiv om teknisk harmonisering och standardisering av arbetsutrustning, eller

| b) | den tekniska utvecklingen, ändringar i internationella regler eller specifikationer eller nya rön om arbetsutrustning. |
| --- | --- |

b)

den tekniska utvecklingen, ändringar i internationella regler eller specifikationer eller nya rön om arbetsutrustning.

Artikel 12

Slutbestämmelser

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de redan har antagit eller antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 13

Direktiv 89/655/EEG i dess lydelse enligt direktiven som anges i bilaga III, del A, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga III, del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 14

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 16 september 2009.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På rådets vägnar

C. MALMSTRÖM

Ordförande

---

(1)  EUT C 100, 30.4.2009, s. 144.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 8 juli 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 13 juli 2009.

2

(3)  EGT L 393, 30.12.1989, s. 13.

3

(4)  Se bilaga III del A.

4

(5)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

5

(6)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

6

---

BILAGA I

MINIMIKRAV

(som det hänvisas till i artikel 4.1 a ii och 4.1 b)

1.   Allmänt

Förpliktelserna i denna bilaga gäller, med iakttagande av detta direktiv, när respektive risker föreligger vid användning av arbetsutrustningen i fråga.

Vad beträffar följande minimikrav som gäller arbetsutrustning som redan är i bruk krävs inte nödvändigtvis samma åtgärder som de väsentliga krav som ställs på ny arbetsutrustning.

2.   Allmänna minimikrav för arbetsutrustning

| 2.1 | Manöveranordningarna på en arbetsutrustning ska, om de kan påverka säkerheten, vara klart synliga och identifierbara och, där så är nödvändigt, vara märkta på ett ändamålsenligt sätt.
  Manöveranordningarna ska, utom i de fall då detta inte är möjligt, vara placerade utanför riskområdet, och så att handhavandet av dem inte medför ytterligare risker. De får inte kunna ge upphov till fara på grund av en oavsiktlig manöver.
  Om det behövs, ska operatören från huvudmanöverplatsen kunna förvissa sig om att ingen befinner sig inom riskområdena. Om detta inte är möjligt ska det finnas ett säkert varningssystem, som före varje start automatiskt ger en ljud- eller ljussignal. En utsatt arbetare måste ha tid och möjlighet att snabbt undgå fara, som beror på start eller stopp av arbetsutrustningen.
  Styrsystemen måste vara säkra och ska ha valts med hänsyn tagen till de fel, störningar och påkänningar som kan förutses i förbindelse med de förhållanden som de ska användas under. |
| --- | --- |

2.1

Manöveranordningarna på en arbetsutrustning ska, om de kan påverka säkerheten, vara klart synliga och identifierbara och, där så är nödvändigt, vara märkta på ett ändamålsenligt sätt.

Manöveranordningarna ska, utom i de fall då detta inte är möjligt, vara placerade utanför riskområdet, och så att handhavandet av dem inte medför ytterligare risker. De får inte kunna ge upphov till fara på grund av en oavsiktlig manöver.

Om det behövs, ska operatören från huvudmanöverplatsen kunna förvissa sig om att ingen befinner sig inom riskområdena. Om detta inte är möjligt ska det finnas ett säkert varningssystem, som före varje start automatiskt ger en ljud- eller ljussignal. En utsatt arbetare måste ha tid och möjlighet att snabbt undgå fara, som beror på start eller stopp av arbetsutrustningen.

Styrsystemen måste vara säkra och ska ha valts med hänsyn tagen till de fel, störningar och påkänningar som kan förutses i förbindelse med de förhållanden som de ska användas under.

| 2.2 | Start av en arbetsutrustning ska endast kunna ske genom en medveten manöver med ett därför avsett manöverdon.
  Detsamma ska gälla






  — | vid återstart, oavsett anledningen till stoppet, |
| --- | --- | --- |

2.2

Start av en arbetsutrustning ska endast kunna ske genom en medveten manöver med ett därför avsett manöverdon.

Detsamma ska gälla

—

vid återstart, oavsett anledningen till stoppet,

| — | vid styrning av en betydande förändring av arbetsfunktionen (t.ex. hastighet, tryck etc.), |
| --- | --- |

—

vid styrning av en betydande förändring av arbetsfunktionen (t.ex. hastighet, tryck etc.),

utom i det fall att en sådan återstart eller ändring inte utsätter arbetstagarna för någon risk.

Detta krav gäller inte om återstarten eller förändringen i arbetsfunktion ingår i det normala arbetsförloppet i en automatisk anordning.

| 2.3 | All arbetsutrustning ska vara försedd med ett manöverdon, som gör det möjligt att stoppa den helt och under säkra förhållanden.
  Varje arbetsplats ska vara försedd med ett manöverdon, som gör det möjligt att stoppa hela eller delar av arbetsutrustningen beroende på typ av risk, så att utrustningen är i ett säkert tillstånd. Stoppdonet ska ha prioritet över startanordningen. När arbetsutrustningen, eller dess farliga delar, har bringats till stopp, ska energitillförseln till de aktuella drivanordningarna avbrytas. |
| --- | --- |

2.3

All arbetsutrustning ska vara försedd med ett manöverdon, som gör det möjligt att stoppa den helt och under säkra förhållanden.

Varje arbetsplats ska vara försedd med ett manöverdon, som gör det möjligt att stoppa hela eller delar av arbetsutrustningen beroende på typ av risk, så att utrustningen är i ett säkert tillstånd. Stoppdonet ska ha prioritet över startanordningen. När arbetsutrustningen, eller dess farliga delar, har bringats till stopp, ska energitillförseln till de aktuella drivanordningarna avbrytas.

| 2.4 | Om det är befogat, med hänsyn till arbetsutrustningens risker och dess normala stopptid, ska arbetsutrustningen vara försedd med en nödstoppsanordning. |
| --- | --- |

2.4

Om det är befogat, med hänsyn till arbetsutrustningens risker och dess normala stopptid, ska arbetsutrustningen vara försedd med en nödstoppsanordning.

| 2.5 | Arbetsutrustning, som medför fara på grund av fallande föremål eller något som kastas ut, ska vara försedd med lämpliga säkerhetsanordningar, som är anpassade efter risken.
  Arbetsutrustning, som medför fara på grund av utsläpp av gas, ånga eller vätska eller spridning av damm, ska vara försedd med lämplig inneslutning eller utsugningsanordningar i närheten av spridningskällorna. |
| --- | --- |

2.5

Arbetsutrustning, som medför fara på grund av fallande föremål eller något som kastas ut, ska vara försedd med lämpliga säkerhetsanordningar, som är anpassade efter risken.

Arbetsutrustning, som medför fara på grund av utsläpp av gas, ånga eller vätska eller spridning av damm, ska vara försedd med lämplig inneslutning eller utsugningsanordningar i närheten av spridningskällorna.

| 2.6 | Arbetsutrustningar och delar i dem ska, när det behövs för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, vara stabiliserade genom fastspänning eller på annat sätt. |
| --- | --- |

2.6

Arbetsutrustningar och delar i dem ska, när det behövs för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, vara stabiliserade genom fastspänning eller på annat sätt.

| 2.7 | När det föreligger fara för sprängning av arbetsutrustningen eller för brott på dess delar, och detta kan medföra betydande fara för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, måste lämpliga skyddsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

2.7

När det föreligger fara för sprängning av arbetsutrustningen eller för brott på dess delar, och detta kan medföra betydande fara för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, måste lämpliga skyddsåtgärder vidtas.

| 2.8 | När det finns risk för olyckor på grund av mekanisk kontakt med arbetsutrustningens rörliga delar, måste dessa vara försedda med skydd eller säkerhetsanordningar, som förhindrar tillträde till riskområden eller stoppar de farliga delarnas rörelse, innan man når riskområdena.
  Skydd och säkerhetsanordningar






  — | ska vara av robust konstruktion, |
| --- | --- | --- |

2.8

När det finns risk för olyckor på grund av mekanisk kontakt med arbetsutrustningens rörliga delar, måste dessa vara försedda med skydd eller säkerhetsanordningar, som förhindrar tillträde till riskområden eller stoppar de farliga delarnas rörelse, innan man når riskområdena.

Skydd och säkerhetsanordningar

—

ska vara av robust konstruktion,

| — | får inte medföra ytterligare risker, |
| --- | --- |

—

får inte medföra ytterligare risker,

| — | får inte vara lätta att avlägsna eller sätta ur funktion, |
| --- | --- |

—

får inte vara lätta att avlägsna eller sätta ur funktion,

| — | måste vara placerade på tillräckligt avstånd från riskområdet, |
| --- | --- |

—

måste vara placerade på tillräckligt avstånd från riskområdet,

| — | får inte mer än nödvändigt skymma uppsikten över utrustningens operationer, |
| --- | --- |

—

får inte mer än nödvändigt skymma uppsikten över utrustningens operationer,

| — | måste tillåta nödvändiga ingrepp för att montera eller byta ut delar liksom även underhållsarbete, varvid tillträde endast får ges till det område, där arbetet ska utföras och detta, om möjligt, utan att skyddet eller säkerhetsanordningen behöver avlägsnas. |
| --- | --- |

—

måste tillåta nödvändiga ingrepp för att montera eller byta ut delar liksom även underhållsarbete, varvid tillträde endast får ges till det område, där arbetet ska utföras och detta, om möjligt, utan att skyddet eller säkerhetsanordningen behöver avlägsnas.

| 2.9 | Belysningen på områden och ställen för arbete med eller underhåll av arbetsutrustning ska vara väl anpassad till arbetets natur. |
| --- | --- |

2.9

Belysningen på områden och ställen för arbete med eller underhåll av arbetsutrustning ska vara väl anpassad till arbetets natur.

| 2.10 | Delar av en arbetsutrustning med hög eller mycket låg temperatur, ska, om det behövs, vara skyddade för att förhindra att arbetstagarna kommer i beröring med dem, eller för nära dem. |
| --- | --- |

2.10

Delar av en arbetsutrustning med hög eller mycket låg temperatur, ska, om det behövs, vara skyddade för att förhindra att arbetstagarna kommer i beröring med dem, eller för nära dem.

| 2.11 | Varningssystemen på arbetsutrustningen ska vara otvetydiga och lätta att upptäcka och förstå. |
| --- | --- |

2.11

Varningssystemen på arbetsutrustningen ska vara otvetydiga och lätta att upptäcka och förstå.

| 2.12 | Arbetsutrustningen får endast användas för det ändamål och under de betingelser den är lämpad för. |
| --- | --- |

2.12

Arbetsutrustningen får endast användas för det ändamål och under de betingelser den är lämpad för.

| 2.13 | Underhållsarbetet ska kunna utföras, när arbetsutrustningen är avstängd. Om detta inte är möjligt, måste man kunna vidta passande skyddsåtgärder eller förlägga sådant arbete utanför riskområdena.
  När det finns en underhållsjournal till arbetsutrustningen, ska denna hållas aktuell. |
| --- | --- |

2.13

Underhållsarbetet ska kunna utföras, när arbetsutrustningen är avstängd. Om detta inte är möjligt, måste man kunna vidta passande skyddsåtgärder eller förlägga sådant arbete utanför riskområdena.

När det finns en underhållsjournal till arbetsutrustningen, ska denna hållas aktuell.

| 2.14 | Varje arbetsutrustning ska vara försedd med lätt identifierbara anordningar för att frånkoppla all energitillförsel.
  Återinkoppling ska kunna ske utan risk för arbetstagarna. |
| --- | --- |

2.14

Varje arbetsutrustning ska vara försedd med lätt identifierbara anordningar för att frånkoppla all energitillförsel.

Återinkoppling ska kunna ske utan risk för arbetstagarna.

| 2.15 | Arbetsutrustningen ska vara försedd med de skyltar och andra varningsanordningar som krävs för arbetstagarnas säkerhet. |
| --- | --- |

2.15

Arbetsutrustningen ska vara försedd med de skyltar och andra varningsanordningar som krävs för arbetstagarnas säkerhet.

| 2.16 | Arbetstagarna ska ha säkra tillträdesvägar till, och kunna uppehålla sig säkert inom, alla områden, där deras närvaro fordras för produktions-, justerings- och underhållsarbete. |
| --- | --- |

2.16

Arbetstagarna ska ha säkra tillträdesvägar till, och kunna uppehålla sig säkert inom, alla områden, där deras närvaro fordras för produktions-, justerings- och underhållsarbete.

| 2.17 | All arbetsutrustning ska vara konstruerad så att arbetstagarna skyddas mot risken att den fattar eld eller överhettas och mot utsläpp av gas, damm, vätska, ånga eller andra ämnen, som produceras av arbetsutrustningen, används vid drift eller lagras i den. |
| --- | --- |

2.17

All arbetsutrustning ska vara konstruerad så att arbetstagarna skyddas mot risken att den fattar eld eller överhettas och mot utsläpp av gas, damm, vätska, ånga eller andra ämnen, som produceras av arbetsutrustningen, används vid drift eller lagras i den.

| 2.18 | All arbetsutrustning ska vara konstruerad för att förhindra risken för explosion, vilket gäller såväl själva arbetsutrustningen som ämnen som produceras av den, används vid drift eller lagras i den. |
| --- | --- |

2.18

All arbetsutrustning ska vara konstruerad för att förhindra risken för explosion, vilket gäller såväl själva arbetsutrustningen som ämnen som produceras av den, används vid drift eller lagras i den.

| 2.19 | All arbetsutrustning måste vara konstruerad så att utsatta arbetare skyddas från risken att komma i direkt eller indirekt kontakt med elektricitet. |
| --- | --- |

2.19

All arbetsutrustning måste vara konstruerad så att utsatta arbetare skyddas från risken att komma i direkt eller indirekt kontakt med elektricitet.

3.   Ytterligare minimikrav för särskild arbetsutrustning

3.1   Minimikrav på rörlig arbetsutrustning, både självgående och icke-självgående

3.1.1   Arbetsutrustning som förflyttar arbetstagare måste vara konstruerad för att minska risken för arbetstagarna under förflyttningen.

Bland dessa risker måste inbegripas eventuella risker för att arbetstagare kommer i kontakt med eller kläms i hjulen eller transportbanden.

3.1.2   Om en oförutsedd blockering i kraftöverföringen mellan den rörliga arbetsutrustningen, och dess tillbehör eller det som flyttas kan medföra särskilda risker, måste sådan arbetsutrustning vara utrustad eller inrättad så att det inte uppstår någon blockering av kraftöverföringen.

När sådana blockeringar inte kan undvikas måste varje tänkbar åtgärd vidtas för att förhindra att arbetstagarna kommer till skada.

3.1.3   Om kraftöverföringsaxeln mellan olika enheter av rörlig arbetsutrustning kan nedsmutsas eller skadas av att släpa i marken måste det finnas fästanordningar.

3.1.4   Rörlig arbetsutrustning som förflyttar en eller flera arbetstagare måste utformas så att risken för att utrustningen välter eller tippar under den faktiska användningen begränsas

| — | genom att ett skydd som hindrar utrustningen från att tippa mer än ett kvarts varv anbringas, eller |
| --- | --- |

—

genom att ett skydd som hindrar utrustningen från att tippa mer än ett kvarts varv anbringas, eller

| — | om utrustningen kan tippa mer än ett kvarts varv, genom att skydd anbringas som tillförsäkrar att det finns tillräckligt med fritt utrymme runt den eller de arbetstagare som befinner sig på utrustningen, eller |
| --- | --- |

—

om utrustningen kan tippa mer än ett kvarts varv, genom att skydd anbringas som tillförsäkrar att det finns tillräckligt med fritt utrymme runt den eller de arbetstagare som befinner sig på utrustningen, eller

| — | genom någon annan åtgärd som ger samma resultat. |
| --- | --- |

—

genom någon annan åtgärd som ger samma resultat.

Dessa säkerhetsanordningar kan utgöra en integrerad del av arbetsutrustningen.

Dessa säkerhetsanordningar är inte nödvändiga när arbetsutrustningen är förankrad under användningen eller när utrustningen är utformad så att den omöjligt kan välta eller tippa.

När det finns risk för att en arbetstagare som befinner sig på utrustningen kan komma i kläm mellan delar av utrustningen och marken om utrustningen skulle välta, måste utrustningen vara försedd med en anordning för att spänna fast arbetstagaren.

3.1.5   Gaffeltruckar med plats för en eller flera arbetstagare måste anpassas eller utrustas så att faran för att trucken välter begränsas, t.ex. genom att

| — | en förarhytt monteras, eller |
| --- | --- |

—

en förarhytt monteras, eller

| — | en konstruktion som hindrar trucken från att välta monteras, eller |
| --- | --- |

—

en konstruktion som hindrar trucken från att välta monteras, eller

| — | en konstruktion monteras som garanterar att det om trucken välter finns tillräckligt med utrymme mellan marken och vissa delar av gaffeltrucken för den eller de arbetstagare som befinner sig på den, eller |
| --- | --- |

—

en konstruktion monteras som garanterar att det om trucken välter finns tillräckligt med utrymme mellan marken och vissa delar av gaffeltrucken för den eller de arbetstagare som befinner sig på den, eller

| — | en konstruktion som innebär att arbetstagarna fastspänns vid förarsätet så att de inte fastnar under gaffeltrucken om den välter. |
| --- | --- |

—

en konstruktion som innebär att arbetstagarna fastspänns vid förarsätet så att de inte fastnar under gaffeltrucken om den välter.

3.1.6   Rörlig självgående arbetsutrustning som, när den är i rörelse, kan innebära fara för arbetstagarna, måste uppfylla följande krav:

| a) | Arbetsutrustningen måste vara försedd med anordningar som gör det möjligt att förhindra att den obehörigen sätts igång. |
| --- | --- |

a)

Arbetsutrustningen måste vara försedd med anordningar som gör det möjligt att förhindra att den obehörigen sätts igång.

| b) | Arbetsutrustningen måste vara konstruerad så att verkningarna av en eventuell kollision kan begränsas när flera spårbundna arbetsutrustningar är i rörelse samtidigt. |
| --- | --- |

b)

Arbetsutrustningen måste vara konstruerad så att verkningarna av en eventuell kollision kan begränsas när flera spårbundna arbetsutrustningar är i rörelse samtidigt.

| c) | Arbetsutrustningen måste vara försedd med broms- och stoppdon. När säkerheten så kräver måste det finnas en nödstoppsutrustning med lätt åtkomliga manöverdon eller automatiska system för att bromsa och stoppa arbetsutrustningen om de normala anordningarna slutar att fungera. |
| --- | --- |

c)

Arbetsutrustningen måste vara försedd med broms- och stoppdon. När säkerheten så kräver måste det finnas en nödstoppsutrustning med lätt åtkomliga manöverdon eller automatiska system för att bromsa och stoppa arbetsutrustningen om de normala anordningarna slutar att fungera.

| d) | När förarens sikt från säkerhetssynpunkt är otillräcklig ska lämplig hjälputrustning installeras för att förbättra sikten. |
| --- | --- |

d)

När förarens sikt från säkerhetssynpunkt är otillräcklig ska lämplig hjälputrustning installeras för att förbättra sikten.

| e) | Arbetsutrustning som ska användas på natten eller på platser med dålig belysning måste vara utrustad med belysning som är avpassad för det arbete som ska utföras och som garanterar tillräcklig säkerhet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

e)

Arbetsutrustning som ska användas på natten eller på platser med dålig belysning måste vara utrustad med belysning som är avpassad för det arbete som ska utföras och som garanterar tillräcklig säkerhet för arbetstagarna.

| f) | Arbetsutrustning som medför brandrisk, på grund av att själva utrustningen kan fatta eld eller på grund av att det som flyttas kan fatta eld, vilket kan utgöra en fara för arbetstagarna, måste vara försedd med lämplig utrustning för att släcka elden, om sådan inte finns på tillräckligt nära håll på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

f)

Arbetsutrustning som medför brandrisk, på grund av att själva utrustningen kan fatta eld eller på grund av att det som flyttas kan fatta eld, vilket kan utgöra en fara för arbetstagarna, måste vara försedd med lämplig utrustning för att släcka elden, om sådan inte finns på tillräckligt nära håll på arbetsplatsen.

| g) | Fjärrstyrd arbetsutrustning måste stanna automatiskt så fort den lämnar kontrollområdet. |
| --- | --- |

g)

Fjärrstyrd arbetsutrustning måste stanna automatiskt så fort den lämnar kontrollområdet.

| h) | Fjärrstyrd utrustning som under normala förhållanden kan medföra risk för att arbetstagare körs på eller kläms måste förses med anordningar som förhindrar detta, om det inte finns andra säkerhetsanordningar på platsen, mot risken för påkörning. |
| --- | --- |

h)

Fjärrstyrd utrustning som under normala förhållanden kan medföra risk för att arbetstagare körs på eller kläms måste förses med anordningar som förhindrar detta, om det inte finns andra säkerhetsanordningar på platsen, mot risken för påkörning.

3.2   Minimikrav för arbetsutrustning som används för lyft av last

3.2.1   När arbetsutrustning för lyft av last ska installeras permanent måste styrkan och stabiliteten hos utrustningen under användning garanteras med hänsyn tagen till bl.a. de lyft som ska göras och belastningen på utrustningens fäst- eller upphängningspunkter.

3.2.2   Maskiner som används för lyft av last ska vara klart och tydligt märkta med sin nominella belastning, och i tillämpliga fall, med den nominella belastningen för maskinens olika sammansättningar.

Lyfttillbehör måste märkas så att det klart kan utläsas vad som är utmärkande för säker användning av dem.

Arbetsutrustning som inte är avsedd att användas för att lyfta personer men som felaktigt kan användas till detta måste märkas tydligt och på lämpligt sätt.

3.2.3   Permanent installerad arbetsutrustning måste installeras så att risken minskas för att lasten

| a) | kolliderar med arbetstagarna, |
| --- | --- |

a)

kolliderar med arbetstagarna,

| b) | oavsiktligen kränger riskabelt eller faller fritt, eller |
| --- | --- |

b)

oavsiktligen kränger riskabelt eller faller fritt, eller

| c) | lossas oavsiktligt. |
| --- | --- |

c)

lossas oavsiktligt.

3.2.4   Arbetsutrustning som används för att lyfta eller flytta arbetstagare måste vara konstruerad så att

| a) | man med hjälp av lämpliga anordningar hindrar korgen från att falla, när en sådan finns, |
| --- | --- |

a)

man med hjälp av lämpliga anordningar hindrar korgen från att falla, när en sådan finns,

| b) | användaren själv hindras från att falla ur korgen, när en sådan finns, |
| --- | --- |

b)

användaren själv hindras från att falla ur korgen, när en sådan finns,

| c) | användaren inte riskerar att krossas, klämmas eller köras på, särskilt om han ofrivilligt kommer i kontakt med utrustningen, |
| --- | --- |

c)

användaren inte riskerar att krossas, klämmas eller köras på, särskilt om han ofrivilligt kommer i kontakt med utrustningen,

| d) | säkerheten garanteras för arbetstagare som har blivit instängda i en korg till följd av en olyckshändelse, och att de kan befrias ur den. |
| --- | --- |

d)

säkerheten garanteras för arbetstagare som har blivit instängda i en korg till följd av en olyckshändelse, och att de kan befrias ur den.

Om de risker som anges i led a på grund av arbetsplatsens utformning och nivåskillnader inte kan avhjälpas med säkerhetsanordningar, måste en lina med högre säkerhetskoefficient installeras och dess funktion ska kontrolleras varje arbetsdag.

---

BILAGA II

BESTÄMMELSER ANGÅENDE ANVÄNDNING AV ARBETSUTRUSTNING

(som det hänvisas till i artikel 4.3)

Allmänt

Denna bilaga gäller med beaktande av detta direktiv, när respektive risk föreligger för arbetsutrustningen i fråga.

1.   Allmänna bestämmelser för all arbetsutrustning

| 1.1 | Arbetsutrustning ska installeras, placeras och användas på ett sådant sätt att riskerna kan begränsas för alla som använder utrustningen och andra arbetstagare, t.ex. genom att se till att det finns tillräckligt med utrymme mellan utrustningens rörliga delar och fasta eller rörliga delar i dess omgivning och att all energi och alla ämnen som används eller framställs kan tillföras eller avlägsnas på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

1.1

Arbetsutrustning ska installeras, placeras och användas på ett sådant sätt att riskerna kan begränsas för alla som använder utrustningen och andra arbetstagare, t.ex. genom att se till att det finns tillräckligt med utrymme mellan utrustningens rörliga delar och fasta eller rörliga delar i dess omgivning och att all energi och alla ämnen som används eller framställs kan tillföras eller avlägsnas på ett säkert sätt.

| 1.2 | Arbetsutrustning måste monteras och monteras ned på ett säkert sätt; särskilt ska eventuella instruktioner från tillverkaren beaktas. |
| --- | --- |

1.2

Arbetsutrustning måste monteras och monteras ned på ett säkert sätt; särskilt ska eventuella instruktioner från tillverkaren beaktas.

| 1.3 | Arbetsutrustning som under användning kan drabbas av blixtnedslag måste skyddas mot effekterna av ett blixtnedslag med hjälp av särskilda anordningar eller lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

1.3

Arbetsutrustning som under användning kan drabbas av blixtnedslag måste skyddas mot effekterna av ett blixtnedslag med hjälp av särskilda anordningar eller lämpliga åtgärder.

2.   Bestämmelser om användning av rörlig arbetsutrustning, både självgående och icke-självgående

| 2.1 | Självgående arbetsutrustning får endast framföras av arbetstagare som har fått lämplig utbildning för säkert framförande av sådan utrustning. |
| --- | --- |

2.1

Självgående arbetsutrustning får endast framföras av arbetstagare som har fått lämplig utbildning för säkert framförande av sådan utrustning.

| 2.2 | Om arbetsutrustning förflyttas inom ett arbetsområde måste lämpliga trafikregler fastställas och följas. |
| --- | --- |

2.2

Om arbetsutrustning förflyttas inom ett arbetsområde måste lämpliga trafikregler fastställas och följas.

| 2.3 | Organisatoriska åtgärder måste vidtas för att förhindra att arbetstagare som är till fots kommer in på ett område där självgående arbetsutrustning framförs.
  Om det för ett fullgott utförande av arbetsuppgifterna krävs att arbetstagare till fots befinner sig inom arbetsområdet måste lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra att de skadas av utrustningen. |
| --- | --- |

2.3

Organisatoriska åtgärder måste vidtas för att förhindra att arbetstagare som är till fots kommer in på ett område där självgående arbetsutrustning framförs.

Om det för ett fullgott utförande av arbetsuppgifterna krävs att arbetstagare till fots befinner sig inom arbetsområdet måste lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra att de skadas av utrustningen.

| 2.4 | Transport av arbetstagare på rörlig arbetsutrustning som drivs på mekanisk väg är tillåten endast när lämpliga skyddsåtgärder har vidtagits. Om arbete måste utföras under transporten ska hastigheten om nödvändigt anpassas. |
| --- | --- |

2.4

Transport av arbetstagare på rörlig arbetsutrustning som drivs på mekanisk väg är tillåten endast när lämpliga skyddsåtgärder har vidtagits. Om arbete måste utföras under transporten ska hastigheten om nödvändigt anpassas.

| 2.5 | Rörlig arbetsutrustning som är utrustad med förbränningsmotor får bara användas på arbetsområdet om tillräckligt tillflöde av luft kan garanteras, utan att arbetstagarnas hälsa eller säkerhet riskeras. |
| --- | --- |

2.5

Rörlig arbetsutrustning som är utrustad med förbränningsmotor får bara användas på arbetsområdet om tillräckligt tillflöde av luft kan garanteras, utan att arbetstagarnas hälsa eller säkerhet riskeras.

3.   Bestämmelser om användning av arbetsutrustning för lyft av last

3.1   Allmänt

3.1.1   Arbetsutrustning som kan monteras ned eller rörlig utrustning som är avsedd för lyft av last måste användas på ett sådant sätt att arbetsutrustningens stabilitet garanteras under alla förutsebara förhållanden, och med beaktande av markförhållandena.

3.1.2   Arbetstagare får endast lyftas med sådan arbetsutrustning och sådana tillbehör som är avsedda för detta.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i direktiv 89/391/EEG kan det undantagsvis tillåtas att arbetsutrustning som inte är avsedd för att lyfta arbetstagare används till detta, under förutsättning att lämpliga åtgärder har vidtagits för att garantera säkerheten i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis som föreskriver lämplig övervakning.

När arbetstagare befinner sig på arbetsutrustning som används för lyft av last måste manöverplatsen vara bemannad hela tiden. Arbetstagare som lyfts måste ha säkra kommunikationsmöjligheter. I en nödsituation måste det finnas möjlighet att evakuera de berörda arbetstagarna.

3.1.3   Åtgärder måste vidtas så att inga arbetstagare uppehåller sig under hängande last, såvida inte ett effektivt utförande av arbetsuppgifter kräver det.

Last får inte transporteras ovanför oskyddade arbetsplatser där arbetstagare normalt uppehåller sig.

När så ändå sker, om arbetsuppgifterna inte kan utföras effektivt på något annat sätt, måste lämpliga förfaranden fastställas och tillämpas.

3.1.4   Lyfttillbehör måste väljas efter vilken last som ska hanteras, vilka grippunkter och vilka lyft- och fastgöringsdon som ska användas, vilka väderleksförhållanden som råder och med beaktande av kablarna och deras sammanställning. Tillbehörens hopsättning måste tydligt märkas så att användaren upplyses om vad som kännetecknar den, om de inte monteras ned efter användningen.

3.1.5   Lyfttillbehör måste förvaras på ett sådant sätt att de inte kommer till skada eller blir förstörda.

3.2   Arbetsutrustning för lyft av last utan styrskena

3.2.1   När två eller fler utrustningar för lyft av last utan styrskena har installerats eller uppförts på en arbetsplats så att deras arbetsområden delvis sammanfaller, måste lämpliga åtgärder vidtas så att kollisioner undviks mellan lasterna eller delar av själva arbetsutrustningen.

3.2.2   När rörlig arbetsutrustning används för lyft av last utan styrskena måste åtgärder vidtas som hindrar utrustningen från att tippa, välta och, vid behov, flytta på sig eller glida. Det måste kontrolleras att dessa åtgärder har genomförts korrekt.

3.2.3   Om operatören av arbetsutrustning för lyft av last utan styrskena inte har fullgod sikt över hela laststräckan, antingen direkt eller med hjälputrustning, måste en behörig person stå i direktkontakt med operatören och vägleda denne, och arbetet måste organiseras så att man förhindrar att lasten kolliderar på ett sätt som kan vara farligt för arbetstagarna.

3.2.4   Arbetet måste organiseras så att det är möjligt för en arbetstagare att göra fast eller lossa en last för hand på ett betryggande sätt, särskilt genom att arbetstagaren bibehåller direkt eller indirekt kontroll över lasten.

3.2.5   Alla lyft måste planeras och övervakas på ett lämpligt sätt och genomföras så att arbetstagarnas säkerhet skyddas.

I synnerhet om en last samtidigt måste lyftas av två eller flera arbetsutrustningar för lyft av last utan styrskena, måste ett förfarande fastställas och tillämpas som säkerställer god samordning mellan operatörerna.

3.2.6   Om arbetsutrustningen för lyft av last utan styrskena inte kan bibehålla sitt grepp om lasten på grund av att energitillförseln helt eller delvis avbryts, måste lämpliga åtgärder vidtas så att arbetstagarna inte utsätts för någon fara på grund av detta.

Hängande last får inte lämnas utan övervakning, utom när tillträde till farozonen inte är möjligt och lasten är säkert fastsatt och upphängd.

3.2.7   Arbetsutrustning för lyft av last utan styrskena som används utomhus får inte användas när väderförhållandena är så dåliga att det äventyrar en säker funktion och därmed utsätter arbetstagarna för fara. Lämpliga skyddsåtgärder för att bl.a. förhindra att utrustningen välter måste vidtas så att arbetstagarna inte utsätts för fara.

4.   Bestämmelser om användningen av arbetsutrustning avsedd för tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan

4.1   Allmänna bestämmelser

4.1.1   Om i enlighet med artikel 6 i direktiv 89/391/EEG och artikel 3 i det här direktivet tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan inte kan utföras från en lämplig yta på ett säkert sätt och under ergonomiskt lämpliga förhållanden ska den arbetsutrustning väljas som på lämpligaste sätt säkerställer och upprätthåller säkra arbetsförhållanden. Gemensamma skyddsåtgärder ska prioriteras framför personliga skyddsåtgärder. Arbetsutrustningen ska vara dimensionerad för den typ av arbete som ska utföras och för de belastningar som går att förutse samt möjliggöra riskfri förflyttning.

Valet av lämpligaste sättet för tillträde till en tillfällig arbetsplats på nivåer över mark- eller golvplan ska ske med hänsyn till hur ofta förflyttningar sker, vilken höjd som ska nås och hur länge användningen pågår. Det valda sättet ska också möjliggöra evakuering i en nödsituation. Förflyttningen mellan en utrustning för tillträde och plattformar, ställningslag eller spångar får inte innebära någon ytterligare risk för fall.

4.1.2   Användningen av stege som plats för arbete på nivåer över mark- eller golvplan ska begränsas till de förhållanden där, med hänsyn till punkt 4.1.1, annan och säkrare arbetsutrustning inte är befogad på grund av att användningen är förenad med obetydliga risker och på grund av att utrustningen antingen används under kort tid eller att det råder förhållanden på platsen som arbetsgivaren inte kan förändra.

4.1.3   Användning av linor för att komma åt arbetsplatsen och inta arbetsposition får endast tillåtas under sådana omständigheter där det av riskbedömningen framgår att arbetet kan utföras under säkra förhållanden och där användningen av annan säkrare arbetsutrustning inte är befogad.

En arbetssits försedd med lämpliga tillbehör ska tillhandahållas om riskbedömningen och i synnerhet arbetets varaktighet och den ergonomiska belastningen föranleder detta.

4.1.4   Beroende på vilken typ av arbetsutrustning som valts på grundval av ovannämnda punkter ska lämpliga åtgärder fastställas för att minimera de risker för arbetstagarna som är förbundna med denna typ av utrustning. Om så krävs ska anordningar för skydd mot fall installeras. Dessa anordningar ska vara så utformade och ha en sådan hållfasthet att fall förhindras eller bromsas upp så att det i möjligaste mån förhindras att arbetstagarna skadas. De gemensamma anordningarna för skydd mot fall får endast upphöra vid platserna för tillträde till stege eller trappa.

4.1.5   När det för utförandet av ett särskilt arbete är nödvändigt att tillfälligt ta bort en gemensam anordning för skydd mot fall, ska effektiva säkerhetsåtgärder som kompenserar detta vidtas. Arbetet får inte utföras förrän dessa åtgärder har vidtagits. När detta särskilda arbete slutgiltigt eller tillfälligt har avslutats ska de gemensamma anordningarna för skydd mot fall återställas.

4.1.6   Tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan får endast utföras när väderförhållandena inte innebär någon risk för arbetstagarnas säkerhet och hälsa.

4.2   Särskilda bestämmelser om användning av stegar

4.2.1   Stegar ska placeras på ett sådant sätt att deras stabilitet under användningen säkras. Bärbara stegar ska vila på ett stadigt, hållfast och orörligt underlag av lämplig storlek så att stegpinnarna förblir i horisontellt läge. Upphängda stegar ska vara fastsatta på ett säkert sätt och, med undantag för repstegar, så att de inte kan rubbas eller komma i svängning.

4.2.2   Bärbara stegar ska hindras från att glida under användningen, antingen genom att den nedre eller övre delen av stegens bärande ben förankras, eller genom en anordning som förhindrar glidning eller på något annat sätt som är lika effektivt. Stegarna ska vara tillräckligt mycket högre än det plan som ska nås med hjälp av stegen, om inte andra anordningar gör det möjligt för arbetstagarna att hålla sig fast på ett säkert sätt. Stegar som är sammansatta av flera sektioner och utskjutsstegar ska användas på ett sådant sätt att det säkerställs att de olika delarna inte kan rubbas i förhållande till varandra. Hjulförsedda stegar ska säkras mot rörelser innan de används.

4.2.3   Stegar ska användas på ett sådant sätt att arbetstagaren hela tiden kan stå stadigt och hålla sig fast på ett säkert sätt. Särskilt får arbetstagaren inte förhindras från att hålla sig fast på ett säkert sätt om han måste bära något i handen när han befinner sig på en stege.

4.3   Särskilda bestämmelser om användning av byggnadsställningar

4.3.1   Om dimensioneringsberäkningen för den aktuella byggnadsställningen inte är tillgänglig eller om den inte täcker det utförande som planeras, ska en hållfasthets- och stabilitetsberäkning göras, om inte byggnadsställningen monteras enligt en allmänt erkänd standardmodell.

4.3.2   Beroende på den valda byggnadsställningens komplexitet ska en plan för montering, användning och demontering upprättas av en kompetent person. Denna plan kan utformas som en plan för det allmänna användningsområdet kompletterad med detaljerade, särskilda uppgifter om den aktuella byggnadsställningen.

4.3.3   En byggnadsställnings stödkomponenter ska förhindras från att glida, antingen genom att de förankras i stödytan, eller genom en anordning som förhindrar glidning eller på något annat sätt som är lika effektivt, och den bärande ytan ska ha tillräcklig bärkraft. Byggnadsställningen ska vara garanterat stabil. Oavsiktlig förflyttning av byggnadsställningar på hjul vid arbete på nivåer över mark- eller golvplan ska förhindras genom lämpliga anordningar.

4.3.4   Byggnadsställningens ställningslag ska vad avser dimensioner, form och placering vara anpassat till arbetets art och till den belastning som det kommer att utsättas för samt tillåta att arbete och förflyttning kan ske på ett säkert sätt. Byggnadsställningens ställningslag ska vara fäst på ett sådant sätt att dess delar inte rubbas vid normal användning. Inget farligt mellanrum får förekomma mellan de delar som utgör ställningslaget och de vertikala gemensamma anordningarna för skydd mot fall.

4.3.5   När vissa partier av en byggnadsställning inte är färdiga att användas, till exempel vid montering, nedmontering eller ändringar, ska dessa partier utmärkas med varningsskyltar i enlighet med de nationella bestämmelser genom vilka rådets direktiv 92/58/EEG av den 24 juni 1992 om minimikrav beträffande varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet (nionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (1) har överförts och på lämpligt sätt fysiskt avgränsas så att tillträde till det farliga området förhindras.

4.3.6   Byggnadsställningar får monteras, nedmonteras eller avsevärt ändras endast under en kompetent persons ledning och av arbetstagare som i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 har fått lämplig specialutbildning för det arbete som ska utföras och de särskilda risker detta kan medföra, i synnerhet när det gäller

| a) | förståelsen av planer för montering, nedmontering eller ändring av byggnadsställningen i fråga, |
| --- | --- |

a)

förståelsen av planer för montering, nedmontering eller ändring av byggnadsställningen i fråga,

| b) | säkerhet vid montering, nedmontering eller ändring av byggnadsställningen i fråga, |
| --- | --- |

b)

säkerhet vid montering, nedmontering eller ändring av byggnadsställningen i fråga,

| c) | åtgärder för att förebygga risk för fall för personer eller föremål, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att förebygga risk för fall för personer eller föremål,

| d) | säkerhetsåtgärder när väderförhållandena förändras på ett sätt som påverkar säkerheten negativt vid den berörda byggnadsställningen, |
| --- | --- |

d)

säkerhetsåtgärder när väderförhållandena förändras på ett sätt som påverkar säkerheten negativt vid den berörda byggnadsställningen,

| e) | villkor beträffande tillåten belastning, |
| --- | --- |

e)

villkor beträffande tillåten belastning,

| f) | varje annan risk som det ovan nämnda arbetet med montering, nedmontering eller ändringar kan medföra. |
| --- | --- |

f)

varje annan risk som det ovan nämnda arbetet med montering, nedmontering eller ändringar kan medföra.

Den person som leder och de arbetstagare som utför sådana arbeten ska ha tillgång till den plan för montering och demontering som avses i punkt 4.3.2 och eventuella anvisningar i denna.

4.4   Särskilda bestämmelser om användning av linor för att komma åt arbetsplatsen och inta arbetsposition

Vid användning av linor för att komma åt arbetsplatsen och inta arbetsposition ska följande villkor vara uppfyllda:

| a) | Systemet ska omfatta minst två separat fästade linor, den ena för tillträde, nedstigning och stöd (arbetslina) och den andra för säkerhet (säkerhetslina). |
| --- | --- |

a)

Systemet ska omfatta minst två separat fästade linor, den ena för tillträde, nedstigning och stöd (arbetslina) och den andra för säkerhet (säkerhetslina).

| b) | Arbetstagaren ska vara utrustad med, och använda, lämplig sele och ska genom denna vara kopplad till säkerhetslinan. |
| --- | --- |

b)

Arbetstagaren ska vara utrustad med, och använda, lämplig sele och ska genom denna vara kopplad till säkerhetslinan.

| c) | Arbetslinan ska vara försedd med en anordning för säker ned- och uppstigning samt med ett system för automatisk låsning, så att fall kan förhindras om användaren förlorar kontrollen över sina rörelser. Säkerhetslinan ska vara utrustad med en rörlig anordning som förhindrar fall och som följer med i arbetstagarens förflyttningar. |
| --- | --- |

c)

Arbetslinan ska vara försedd med en anordning för säker ned- och uppstigning samt med ett system för automatisk låsning, så att fall kan förhindras om användaren förlorar kontrollen över sina rörelser. Säkerhetslinan ska vara utrustad med en rörlig anordning som förhindrar fall och som följer med i arbetstagarens förflyttningar.

| d) | De verktyg och annan utrustning som en arbetstagare använder ska vara säkrad vid arbetstagarens sele eller arbetssits eller på annat lämpligt sätt. |
| --- | --- |

d)

De verktyg och annan utrustning som en arbetstagare använder ska vara säkrad vid arbetstagarens sele eller arbetssits eller på annat lämpligt sätt.

| e) | Arbetet ska planeras och övervakas på ett korrekt sätt, så att arbetstagaren omedelbart kan få hjälp vid ett nödläge. |
| --- | --- |

e)

Arbetet ska planeras och övervakas på ett korrekt sätt, så att arbetstagaren omedelbart kan få hjälp vid ett nödläge.

| f) | De arbetstagare som berörs ska, i enlighet med bestämmelserna i artikel 9, få lämplig specialutbildning för det arbete som ska göras, särskilt i räddningsmetoder. |
| --- | --- |

f)

De arbetstagare som berörs ska, i enlighet med bestämmelserna i artikel 9, få lämplig specialutbildning för det arbete som ska göras, särskilt i räddningsmetoder.

I undantagsfall, då användning av två linor enligt riskbedömningen skulle göra arbetet farligare, kan användning av en enda lina tillåtas om lämpliga säkerhetsåtgärder har vidtagits för att garantera säkerheten i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis.

---

(1)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 23.

---

BILAGA III

DEL A

Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning

(som det hänvisas till i artikel 13)

| Rådets direktiv 89/655/EEG
  (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 95/63/EG
  (EGT L 335, 30.12.1995, s. 28) | |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EG
  (EGT L 195, 19.7.2001, s. 46) | |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG
  (EUT L 165, 27.6.2007, s. 21) | Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 89/655/EEG i artikel 3.3 |

Rådets direktiv 89/655/EEG

(EGT L 393, 30.12.1989, s. 13)

Rådets direktiv 95/63/EG

(EGT L 335, 30.12.1995, s. 28)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EG

(EGT L 195, 19.7.2001, s. 46)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG

(EUT L 165, 27.6.2007, s. 21)

Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 89/655/EEG i artikel 3.3

DEL B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

(som det hänvisas till i artikel 13)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 89/655/EEG | 31 december 1992 |
| 95/63/EG | 4 december 1998 |
| 2001/45/EG | 19 juli 2004 (1) |
| 2007/30/EG | 31 december 2012 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

89/655/EEG

31 december 1992

95/63/EG

4 december 1998

2001/45/EG

19 juli 2004 (1)

2007/30/EG

31 december 2012

---

(1)  Vid tillämpningen av punkt 4 i bilaga II i direktiv 89/655/EEG ska medlemsstaterna ges möjlighet att utnyttja en övergångsperiod på högst två år från och med den 19 juli 2004 för att beakta olika situationer som kan uppstå särskilt i samband med små och medelstora företags praktiska tillämpning av direktiv 2001/45/EG.

---

BILAGA IV

Jämförelsetabell

| Direktiv 89/655/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 4a.1 | Artikel 5.1 |
| Artikel 4a.2, första och andra strecksatsen | Artikel 5.2, a och b |
| Artikel 4a.3 | Artikel 5.3 |
| Artikel 4a.4 | Artikel 5.4 |
| Artikel 5, första och andra strecksatsen | Artikel 6 a och b |
| Artikel 5a | Artikel 7 |
| Artikel 6.1 | Artikel 8.1 |
| Artikel 6.2, första stycket, första, andra och tredje strecksatsen | Artikel 8.2, första stycket, a, b och c |
| Artikel 6.2, andra stycket | Artikel 8.2, andra stycket |
| Artikel 6.3 | Artikel 8.3 |
| Artikel 7, första strecksatsen | Artikel 9 a |
| Artikel 7, andra strecksatsen | Artikel 9 b |
| Artikel 8 | Artikel 10 |
| Artikel 9.1 | Artikel 11.1 |
| Artikel 9.2, första och andra strecksatsen | Artikel 11.2 a och b |
| Artikel 10.1 | — |
| Artikel 10.2 | Artikel 12 |
| — | Artikel 13 |
| — | Artikel 14 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| — | Bilaga III |
| — | Bilaga IV |

Direktiv 89/655/EEG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 4a.1

Artikel 5.1

Artikel 4a.2, första och andra strecksatsen

Artikel 5.2, a och b

Artikel 4a.3

Artikel 5.3

Artikel 4a.4

Artikel 5.4

Artikel 5, första och andra strecksatsen

Artikel 6 a och b

Artikel 5a

Artikel 7

Artikel 6.1

Artikel 8.1

Artikel 6.2, första stycket, första, andra och tredje strecksatsen

Artikel 8.2, första stycket, a, b och c

Artikel 6.2, andra stycket

Artikel 8.2, andra stycket

Artikel 6.3

Artikel 8.3

Artikel 7, första strecksatsen

Artikel 9 a

Artikel 7, andra strecksatsen

Artikel 9 b

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9.1

Artikel 11.1

Artikel 9.2, första och andra strecksatsen

Artikel 11.2 a och b

Artikel 10.1

—

Artikel 10.2

Artikel 12

—

Artikel 13

—

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 15

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

—

Bilaga III

—

Bilaga IV

---

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/20

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 922/2009/EG

av den 16 september 2009

om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att målen i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, bör gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät, genom åtgärder som bidrar till dessa näts interkonnektivitet, interoperabilitet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

(1)

För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att målen i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, bör gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät, genom åtgärder som bidrar till dessa näts interkonnektivitet, interoperabilitet och tillgänglighet.

| (2) | I sina slutsatser från den 1 december 2005 betonade rådet angående kommissionens meddelande ”i2010 – Ett europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning” att en mer fokuserad, effektiv och integrerad politik avseende informations- och kommunikationsteknik (IKT) på både europeisk och nationell nivå är nödvändig för att Lissabonmålen för ekonomisk tillväxt och produktivitet ska kunna uppnås. Kommissionen uppmanades att uppmuntra en effektiv användning av IKT i offentliga tjänster genom utbyte av erfarenheter och utveckling av gemensamma tillvägagångssätt i nyckelfrågor som interoperabilitet och effektiv användning av öppna standarder. |
| --- | --- |

(2)

I sina slutsatser från den 1 december 2005 betonade rådet angående kommissionens meddelande ”i2010 – Ett europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning” att en mer fokuserad, effektiv och integrerad politik avseende informations- och kommunikationsteknik (IKT) på både europeisk och nationell nivå är nödvändig för att Lissabonmålen för ekonomisk tillväxt och produktivitet ska kunna uppnås. Kommissionen uppmanades att uppmuntra en effektiv användning av IKT i offentliga tjänster genom utbyte av erfarenheter och utveckling av gemensamma tillvägagångssätt i nyckelfrågor som interoperabilitet och effektiv användning av öppna standarder.

| (3) | I sin resolution av den 14 mars 2006 om det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (4) framhöll Europaparlamentet att stor vikt måste läggas vid interoperabilitet och bästa praxis i samband med elektroniska tjänster som den offentliga sektorn erbjuder privatpersoner och företag, i syfte att underlätta för medborgarna att fritt och obehindrat röra sig, etablera sig och arbeta i alla medlemsstater. Vidare uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna att genomföra i2010-initiativen och i2010-programmen vid reformen av sina offentliga förvaltningar i syfte att ge sina små och medelstora företag samt sina medborgare bättre, effektivare och mer lättillgängliga tjänster. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 14 mars 2006 om det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (4) framhöll Europaparlamentet att stor vikt måste läggas vid interoperabilitet och bästa praxis i samband med elektroniska tjänster som den offentliga sektorn erbjuder privatpersoner och företag, i syfte att underlätta för medborgarna att fritt och obehindrat röra sig, etablera sig och arbeta i alla medlemsstater. Vidare uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna att genomföra i2010-initiativen och i2010-programmen vid reformen av sina offentliga förvaltningar i syfte att ge sina små och medelstora företag samt sina medborgare bättre, effektivare och mer lättillgängliga tjänster.

| (4) | I den ministerdeklaration som antogs i Manchester den 24 november 2005, enades de IKT-ansvariga ministrarna bland annat om att samarbeta med varandra och med kommissionen för att på ett effektivare sätt dela med sig av befintliga verktyg, gemensamma specifikationer, standarder och lösningar, och att främja samarbete för utveckling av lösningar där så behövs. |
| --- | --- |

(4)

I den ministerdeklaration som antogs i Manchester den 24 november 2005, enades de IKT-ansvariga ministrarna bland annat om att samarbeta med varandra och med kommissionen för att på ett effektivare sätt dela med sig av befintliga verktyg, gemensamma specifikationer, standarder och lösningar, och att främja samarbete för utveckling av lösningar där så behövs.

| (5) | I ministerdeklarationen från Lissabon av den 19 september 2007 uppmanade ministrarna kommissionen att bland annat underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen för att definiera, utveckla, genomföra och övervaka den gräns- och sektorsöverskridande interoperabiliteten. Det fastslogs också att framtida gemenskapslagstiftning särskilt bör föregripa och utvärdera sina effekter på IKT-infrastrukturer och förändrade tjänster. |
| --- | --- |

(5)

I ministerdeklarationen från Lissabon av den 19 september 2007 uppmanade ministrarna kommissionen att bland annat underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen för att definiera, utveckla, genomföra och övervaka den gräns- och sektorsöverskridande interoperabiliteten. Det fastslogs också att framtida gemenskapslagstiftning särskilt bör föregripa och utvärdera sina effekter på IKT-infrastrukturer och förändrade tjänster.

| (6) | Med tanke på den snabba IKT-utvecklingen finns det risk att medlemsstaterna väljer olika eller inkompatibla lösningar och att nya e-hinder uppstår som innebär att den inre marknaden och den fria rörligheten inte fungerar som den ska. Det kan få negativa effekter på öppenheten och konkurrensen på marknaderna, samt även på tillhandahållandet av vissa tjänster av allmänt intresse, såväl ekonomiska som icke-ekonomiska sådana. Medlemsstaterna och kommissionen bör öka sina ansträngningar för att undvika fragmentering av marknaden, uppnå interoperabilitet och främja gemensamma IKT-lösningar och samtidigt säkra en ändamålsenlig styrning. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på den snabba IKT-utvecklingen finns det risk att medlemsstaterna väljer olika eller inkompatibla lösningar och att nya e-hinder uppstår som innebär att den inre marknaden och den fria rörligheten inte fungerar som den ska. Det kan få negativa effekter på öppenheten och konkurrensen på marknaderna, samt även på tillhandahållandet av vissa tjänster av allmänt intresse, såväl ekonomiska som icke-ekonomiska sådana. Medlemsstaterna och kommissionen bör öka sina ansträngningar för att undvika fragmentering av marknaden, uppnå interoperabilitet och främja gemensamma IKT-lösningar och samtidigt säkra en ändamålsenlig styrning.

| (7) | Medborgare och företag skulle även gynnas av gemensamma, återanvändningsbara lösningar liksom interoperabla internadministrativa processer, eftersom sådana lösningar och processer skulle främja möjligheterna att på ett effektivt och konkret sätt erbjuda medborgare och företag gräns- och sektorsöverskridande offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(7)

Medborgare och företag skulle även gynnas av gemensamma, återanvändningsbara lösningar liksom interoperabla internadministrativa processer, eftersom sådana lösningar och processer skulle främja möjligheterna att på ett effektivt och konkret sätt erbjuda medborgare och företag gräns- och sektorsöverskridande offentliga tjänster.

| (8) | Fortsatta ansträngningar krävs för att uppnå gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet, utbyta erfarenheter, fastställa och upprätthålla gemensamma tillvägagångssätt, specifikationer, standarder och lösningar, liksom för att bedöma gemenskapslagstiftningens IKT-konsekvenser för att stödja en effektiv samverkan över gränserna, bl.a. i samband med genomförandet av denna lagstiftning, samtidigt som man uppnår en minskning av den administrativa bördan och kostnaderna. |
| --- | --- |

(8)

Fortsatta ansträngningar krävs för att uppnå gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet, utbyta erfarenheter, fastställa och upprätthålla gemensamma tillvägagångssätt, specifikationer, standarder och lösningar, liksom för att bedöma gemenskapslagstiftningens IKT-konsekvenser för att stödja en effektiv samverkan över gränserna, bl.a. i samband med genomförandet av denna lagstiftning, samtidigt som man uppnår en minskning av den administrativa bördan och kostnaderna.

| (9) | För att möta utmaningarna bör sådana ansträngningar göras i nära samarbete, samordning och dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna, i nära samverkan med de sektorer som ansvarar för genomförandet av Europeiska unionens politik och, där så är lämpligt, med andra intressenter, med tillbörligt beaktande av Europeiska unionens prioriteringar och språkliga mångfald och av att det utvecklas gemensamma grepp på viktiga frågeställningar såsom interoperabilitet och effektiv användning av öppna standarder. |
| --- | --- |

(9)

För att möta utmaningarna bör sådana ansträngningar göras i nära samarbete, samordning och dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna, i nära samverkan med de sektorer som ansvarar för genomförandet av Europeiska unionens politik och, där så är lämpligt, med andra intressenter, med tillbörligt beaktande av Europeiska unionens prioriteringar och språkliga mångfald och av att det utvecklas gemensamma grepp på viktiga frågeställningar såsom interoperabilitet och effektiv användning av öppna standarder.

| (10) | Infrastrukturtjänsterna bör upprätthållas och användas på ett hållbart sätt i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (5), som kräver att kommissionen definierar mekanismer för att säkerställa att infrastrukturtjänsterna är ekonomiskt och operativt hållbara. Sådana infrastrukturtjänster har medlemsstaterna enats om i samband med genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/1999/EG av den 12 juli 1999 om en rad riktlinjer, innefattande fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) (6) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/1999/EG av den 12 juli 1999 om att anta en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt informationsutbyte mellan förvaltningar (IDA) (7) liksom i samband med genomförandet av IDABC och andra relevanta program. |
| --- | --- |

(10)

Infrastrukturtjänsterna bör upprätthållas och användas på ett hållbart sätt i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (5), som kräver att kommissionen definierar mekanismer för att säkerställa att infrastrukturtjänsterna är ekonomiskt och operativt hållbara. Sådana infrastrukturtjänster har medlemsstaterna enats om i samband med genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/1999/EG av den 12 juli 1999 om en rad riktlinjer, innefattande fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) (6) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/1999/EG av den 12 juli 1999 om att anta en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt informationsutbyte mellan förvaltningar (IDA) (7) liksom i samband med genomförandet av IDABC och andra relevanta program.

| (11) | IDABC-programmet löper ut den 31 december 2009 och bör följas av ett gemenskapsprogram för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA-programmet) som möter ovannämnda utmaningar. |
| --- | --- |

(11)

IDABC-programmet löper ut den 31 december 2009 och bör följas av ett gemenskapsprogram för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA-programmet) som möter ovannämnda utmaningar.

| (12) | ISA-programmet bör baseras på erfarenheterna från IDA- och IDABC-programmen. Det bör också tas hänsyn till slutsatserna från utvärderingarna av IDABC-programmet, som behandlade frågan om hur relevant, effektivt, nyttigt och samstämmigt programmet var. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas åt vad användarna har sagt att de behöver. Det har påvisats att ett samordnat tillvägagångssätt kan bidra till snabbare resultat som håller högre kvalitet och uppfyller de administrativa kraven, genom att gemensamma lösningar inrättas och tas i drift i samarbete med medlemsstaterna. Dessa verksamheter under IDA- och IDABC-programmen har redan bidragit avsevärt till att säkra interoperabiliteten till stöd för det elektroniska utbytet av information mellan europeiska offentliga förvaltningar och fortsätter att göra det, med positiva spridningseffekter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(12)

ISA-programmet bör baseras på erfarenheterna från IDA- och IDABC-programmen. Det bör också tas hänsyn till slutsatserna från utvärderingarna av IDABC-programmet, som behandlade frågan om hur relevant, effektivt, nyttigt och samstämmigt programmet var. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas åt vad användarna har sagt att de behöver. Det har påvisats att ett samordnat tillvägagångssätt kan bidra till snabbare resultat som håller högre kvalitet och uppfyller de administrativa kraven, genom att gemensamma lösningar inrättas och tas i drift i samarbete med medlemsstaterna. Dessa verksamheter under IDA- och IDABC-programmen har redan bidragit avsevärt till att säkra interoperabiliteten till stöd för det elektroniska utbytet av information mellan europeiska offentliga förvaltningar och fortsätter att göra det, med positiva spridningseffekter på den inre marknaden.

| (13) | För att undvika fragmentering och tillämpa en helhetssyn bör tillbörlig hänsyn tas till den europeiska strategin för interoperabilitet och det europeiska ramverket för interoperabilitet när prioriteringarna fastställs för ISA-programmet. |
| --- | --- |

(13)

För att undvika fragmentering och tillämpa en helhetssyn bör tillbörlig hänsyn tas till den europeiska strategin för interoperabilitet och det europeiska ramverket för interoperabilitet när prioriteringarna fastställs för ISA-programmet.

| (14) | Lösningar som inrättas eller tas i drift under ISA-programmet bör vara efterfrågestyrda och, i den mån det är möjligt, ingå som en del i ett sammanhängande ekosystem av tjänster som underlättar samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar och säkrar, underlättar eller möjliggör gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet. |
| --- | --- |

(14)

Lösningar som inrättas eller tas i drift under ISA-programmet bör vara efterfrågestyrda och, i den mån det är möjligt, ingå som en del i ett sammanhängande ekosystem av tjänster som underlättar samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar och säkrar, underlättar eller möjliggör gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet.

| (15) | ISA-programmet bör säkra tillgången till gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg till stöd för gräns- och sektorsöverskridande samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar. Programmet bör även stödja sektorer i bedömningen av IKT-konsekvenser av gemenskapslagstiftning och i planeringen av införandet av lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

(15)

ISA-programmet bör säkra tillgången till gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg till stöd för gräns- och sektorsöverskridande samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar. Programmet bör även stödja sektorer i bedömningen av IKT-konsekvenser av gemenskapslagstiftning och i planeringen av införandet av lämpliga lösningar.

| (16) | Gemensamma ramar bör omfatta, bland annat, gemensamma specifikationer, riktlinjer och metoder och gemensamma strategier. Ramarna bör uppfylla kraven i den befintliga gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(16)

Gemensamma ramar bör omfatta, bland annat, gemensamma specifikationer, riktlinjer och metoder och gemensamma strategier. Ramarna bör uppfylla kraven i den befintliga gemenskapslagstiftningen.

| (17) | ISA-programmet bör säkra drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster som inrättats under IDA- och IDABC-programmen och liknande initiativ, men också stödja inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster som svarar mot nya behov och krav. |
| --- | --- |

(17)

ISA-programmet bör säkra drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster som inrättats under IDA- och IDABC-programmen och liknande initiativ, men också stödja inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster som svarar mot nya behov och krav.

| (18) | Mot bakgrund av att de lokala och regionala myndigheterna har till uppgift att se till att de europeiska offentliga förvaltningarna fungerar effektivt och att det finns interoperabilitet mellan dem, är det viktigt att lösningarna tar hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas behov. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av att de lokala och regionala myndigheterna har till uppgift att se till att de europeiska offentliga förvaltningarna fungerar effektivt och att det finns interoperabilitet mellan dem, är det viktigt att lösningarna tar hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas behov.

| (19) | ISA-programmet bör säkra förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg som inrättats under IDA- och IDABC-programmen och andra liknande initiativ, men också stödja inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg som svarar mot nya behov och krav, inbegripet verktyg som fastställs genom bedömning av gemenskapslagstiftningens IKT-konsekvenser. |
| --- | --- |

(19)

ISA-programmet bör säkra förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg som inrättats under IDA- och IDABC-programmen och andra liknande initiativ, men också stödja inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg som svarar mot nya behov och krav, inbegripet verktyg som fastställs genom bedömning av gemenskapslagstiftningens IKT-konsekvenser.

| (20) | Vid inrättande, förbättringar och drift av gemensamma lösningar bör ISA-programmet, där så är lämpligt, bygga på eller kompletteras av utbyte av erfarenheter och lösningar liksom utbyte och främjande av god praxis. I detta sammanhang bör överensstämmelse med det europeiska ramverket för interoperabilitet samt öppna standarder och specifikationer främjas. |
| --- | --- |

(20)

Vid inrättande, förbättringar och drift av gemensamma lösningar bör ISA-programmet, där så är lämpligt, bygga på eller kompletteras av utbyte av erfarenheter och lösningar liksom utbyte och främjande av god praxis. I detta sammanhang bör överensstämmelse med det europeiska ramverket för interoperabilitet samt öppna standarder och specifikationer främjas.

| (21) | Lösningar som inrättas eller drivs under ISA-programmet bör baseras på principen om teknisk neutralitet och anpassbarhet med målet att också se till att medborgare, företag och förvaltningar fritt kan välja den teknik de vill använda. |
| --- | --- |

(21)

Lösningar som inrättas eller drivs under ISA-programmet bör baseras på principen om teknisk neutralitet och anpassbarhet med målet att också se till att medborgare, företag och förvaltningar fritt kan välja den teknik de vill använda.

| (22) | Principerna om säkerhet, integritet och skydd av personuppgifter bör tillämpas inom alla verksamheter som ingår i ISA-programmet. |
| --- | --- |

(22)

Principerna om säkerhet, integritet och skydd av personuppgifter bör tillämpas inom alla verksamheter som ingår i ISA-programmet.

| (23) | Deltagande av samtliga medlemsstater i åtgärder under ISA-programmet bör uppmuntras, men även åtgärder som initieras av endast ett antal medlemsstater bör vara möjliga. Medlemsstater som inte deltar i sådana åtgärder bör uppmuntras att ansluta sig i ett senare skede. |
| --- | --- |

(23)

Deltagande av samtliga medlemsstater i åtgärder under ISA-programmet bör uppmuntras, men även åtgärder som initieras av endast ett antal medlemsstater bör vara möjliga. Medlemsstater som inte deltar i sådana åtgärder bör uppmuntras att ansluta sig i ett senare skede.

| (24) | ISA-programmet bör bidra till genomförandet av alla uppföljningsinitiativ till i2010 och bör, för att undvika dubblering av insatserna, beakta andra gemenskapsprogram på IKT-området, särskilt IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 (8). |
| --- | --- |

(24)

ISA-programmet bör bidra till genomförandet av alla uppföljningsinitiativ till i2010 och bör, för att undvika dubblering av insatserna, beakta andra gemenskapsprogram på IKT-området, särskilt IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 (8).

| (25) | Samverkan med den privata sektorn och andra organ har redan visat sig vara effektiv och ge mervärde. Därför bör synergier med dessa intressenter eftersträvas i syfte att, där så är lämpligt, prioritera lösningar som är tillgängliga på eller stöds av marknaden. I detta sammanhang bör man fortsätta att på samma sätt ordna konferenser, seminarier och andra sammankomster för att sörja för växelverkan mellan dessa intressenter. Fortsatt användning av elektroniska plattformar bör främjas ytterligare. Även alla andra sätt som är lämpliga för att hålla kontakt med dessa intressenter bör användas. |
| --- | --- |

(25)

Samverkan med den privata sektorn och andra organ har redan visat sig vara effektiv och ge mervärde. Därför bör synergier med dessa intressenter eftersträvas i syfte att, där så är lämpligt, prioritera lösningar som är tillgängliga på eller stöds av marknaden. I detta sammanhang bör man fortsätta att på samma sätt ordna konferenser, seminarier och andra sammankomster för att sörja för växelverkan mellan dessa intressenter. Fortsatt användning av elektroniska plattformar bör främjas ytterligare. Även alla andra sätt som är lämpliga för att hålla kontakt med dessa intressenter bör användas.

| (26) | ISA-programmet bör genomföras i enlighet med gemenskapens regler för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(26)

ISA-programmet bör genomföras i enlighet med gemenskapens regler för offentlig upphandling.

| (27) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). |
| --- | --- |

(27)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9).

| (28) | ISA-programmet bör övervakas och utvärderas regelbundet för att ge utrymme för justeringar. |
| --- | --- |

(28)

ISA-programmet bör övervakas och utvärderas regelbundet för att ge utrymme för justeringar.

| (29) | Internationellt samarbete bör uppmuntras och i detta avseende bör ISA-programmet också vara öppet för deltagande av EES-länderna och kandidatländerna. Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer bör också uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen. |
| --- | --- |

(29)

Internationellt samarbete bör uppmuntras och i detta avseende bör ISA-programmet också vara öppet för deltagande av EES-länderna och kandidatländerna. Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer bör också uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen.

| (30) | Möjligheten att använda föranslutningsmedel för att underlätta kandidatländernas deltagande i ISA-programmet, liksom möjligheten att ur strukturfonderna och från användarnas sida samfinansiera gemensamma ramar och allmänna verktyg som inrättats eller förbättrats av ISA-programmet, bör ytterligare undersökas. |
| --- | --- |

(30)

Möjligheten att använda föranslutningsmedel för att underlätta kandidatländernas deltagande i ISA-programmet, liksom möjligheten att ur strukturfonderna och från användarnas sida samfinansiera gemensamma ramar och allmänna verktyg som inrättats eller förbättrats av ISA-programmet, bör ytterligare undersökas.

| (31) | För att säkerställa att gemenskapens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepade utredningar och skilda tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda lösningar som inrättas eller drivs genom ISA-programmet även inom ramen för andra icke-gemenskapsinitiativ, så länge detta inte innebär någon extra belastning för Europeiska unionens allmänna budget och så länge huvudsyftet med lösningen på gemenskapsnivå inte undermineras. |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa att gemenskapens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepade utredningar och skilda tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda lösningar som inrättas eller drivs genom ISA-programmet även inom ramen för andra icke-gemenskapsinitiativ, så länge detta inte innebär någon extra belastning för Europeiska unionens allmänna budget och så länge huvudsyftet med lösningen på gemenskapsnivå inte undermineras.

| (32) | Genom detta beslut fastställs för det fleråriga programmet en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (10). Denna finansieringsram bör också täcka sådana utgifter för förberedande insatser, övervakning, tillsyn, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för förvaltningen av programmet och uppfyllandet av dess mål. Det kan röra sig om undersökningar, expertmöten, informations- och publikationsinsatser, utgifter relaterade till IKT-system och nätverk för utbyte och behandling av uppgifter, liksom alla andra utgifter för teknisk och administrativ assistans som kommissionen kan komma att behöva för förvaltningen av programmet. |
| --- | --- |

(32)

Genom detta beslut fastställs för det fleråriga programmet en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (10). Denna finansieringsram bör också täcka sådana utgifter för förberedande insatser, övervakning, tillsyn, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för förvaltningen av programmet och uppfyllandet av dess mål. Det kan röra sig om undersökningar, expertmöten, informations- och publikationsinsatser, utgifter relaterade till IKT-system och nätverk för utbyte och behandling av uppgifter, liksom alla andra utgifter för teknisk och administrativ assistans som kommissionen kan komma att behöva för förvaltningen av programmet.

| (33) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av gemenskapens politik och verksamheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av gemenskapens politik och verksamheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och mål

1.   Genom detta beslut inrättas för perioden 2010–2015 ett program om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar, inbegripet lokala och regionala myndigheter samt gemenskapens institutioner och organ, för att erbjuda gemensamma lösningar som underlättar interoperabilitet (ISA-programmet).

2.   Syftet med ISA-programmet är att stödja samarbetet mellan europeiska offentliga förvaltningar genom att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk samverkan mellan sådana förvaltningar, inklusive organ som utför förvaltningsuppgifter i allmänhetens tjänst, för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av gemenskapens politik och verksamheter.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   interoperabilitet: förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive IKT-system,

b)   lösningar: gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg,

c)   gemensamma ramar: strategier, specifikationer, metoder, riktlinjer samt liknande tillvägagångssätt och dokument,

d)   gemensamma tjänster: operativa tillämpningar och infrastrukturer av generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden,

e)   allmänna verktyg: referensplattformar, delade plattformar och samarbetsplattformar, gemensamma komponenter och liknande beståndsdelar som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden,

f)   åtgärder: undersökningar, projekt och kompletterande åtgärder,

g)   kompletterande åtgärder: strategiska åtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten, åtgärder till stöd för förvaltningen av ISA-programmet samt åtgärder som rör utbyte av erfarenheter liksom utbyte och främjande av god praxis.

Artikel 3

Verksamheter

ISA-programmet ska stödja och främja

| a) | inrättande och förbättringar av gemensamma ramar som stöder gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet, |
| --- | --- |

a)

inrättande och förbättringar av gemensamma ramar som stöder gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet,

| b) | bedömning av IKT-konsekvenserna av föreslagen eller antagen gemenskapslagstiftning liksom planering för att införa IKT-system till stöd för genomförandet av gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

bedömning av IKT-konsekvenserna av föreslagen eller antagen gemenskapslagstiftning liksom planering för att införa IKT-system till stöd för genomförandet av gemenskapslagstiftningen,

| c) | drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster liksom inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster, inklusive interoperabiliteten mellan infrastrukturer för kryptering med öppen nyckel (PKI), |
| --- | --- |

c)

drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster liksom inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster, inklusive interoperabiliteten mellan infrastrukturer för kryptering med öppen nyckel (PKI),

| d) | förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg liksom inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg. |
| --- | --- |

d)

förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg liksom inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg.

Artikel 4

Allmänna principer

Åtgärder som initieras eller fortsätter under ISA-programmet ska bygga på principerna om

| a) | teknisk neutralitet och anpassbarhet, |
| --- | --- |

a)

teknisk neutralitet och anpassbarhet,

| b) | öppenhet, |
| --- | --- |

b)

öppenhet,

| c) | återanvändning, |
| --- | --- |

c)

återanvändning,

| d) | integritet och skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

d)

integritet och skydd av personuppgifter,

| e) | säkerhet. |
| --- | --- |

e)

säkerhet.

Artikel 5

Åtgärder

1.   Gemenskapen ska i samarbete med medlemsstaterna genomföra de åtgärder som anges i det rullande arbetsprogram som inrättas enligt artikel 9, i enlighet med genomförandebestämmelserna i artikel 8. Sådana åtgärder ska genomföras av kommissionen.

2.   En undersökning ska ha en fas och avslutas med en slutrapport.

3.   Ett projekt ska, där så är lämpligt, ha tre faser:

| a) | En inledningsfas, som ska leda fram till upprättandet av projektplanen. |
| --- | --- |

a)

En inledningsfas, som ska leda fram till upprättandet av projektplanen.

| b) | En verkställandefas, som ska avslutas med en verkställanderapport. |
| --- | --- |

b)

En verkställandefas, som ska avslutas med en verkställanderapport.

| c) | En driftsfas, som inleds när en lösning gjorts tillgänglig för användning. |
| --- | --- |

c)

En driftsfas, som inleds när en lösning gjorts tillgänglig för användning.

De relevanta projektfaserna ska definieras när åtgärden inkluderas i det rullande arbetsprogrammet.

4.   Genomförandet av ISA-programmet ska stödjas av kompletterande åtgärder.

Artikel 6

Projektplan och verkställanderapport

1.   Projektplanen ska innehålla en beskrivning av

| a) | syfte, mål och problem eller möjlighet, inbegripet förväntade förmånstagare och fördelar med en lösning, liksom kvantitativa och kvalitativa indikatorer för att mäta sådana fördelar, |
| --- | --- |

a)

syfte, mål och problem eller möjlighet, inbegripet förväntade förmånstagare och fördelar med en lösning, liksom kvantitativa och kvalitativa indikatorer för att mäta sådana fördelar,

| b) | tillvägagångssättet, inbegripet organisatoriska aspekter av projektet såsom faser, resultat och delmål samt åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation, |
| --- | --- |

b)

tillvägagångssättet, inbegripet organisatoriska aspekter av projektet såsom faser, resultat och delmål samt åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation,

| c) | intressenter och användare samt tillhörande ledningsstruktur, |
| --- | --- |

c)

intressenter och användare samt tillhörande ledningsstruktur,

| d) | en detaljerad beskrivning av lösningen, inbegripet dess samstämmighet med och förhållande till andra lösningar, en specifikation över förväntade kostnader, tidsåtgång och krav liksom en uppskattning av de totala ägandekostnaderna, inklusive eventuella driftskostnader per år, |
| --- | --- |

d)

en detaljerad beskrivning av lösningen, inbegripet dess samstämmighet med och förhållande till andra lösningar, en specifikation över förväntade kostnader, tidsåtgång och krav liksom en uppskattning av de totala ägandekostnaderna, inklusive eventuella driftskostnader per år,

| e) | lösningens egenskaper, och |
| --- | --- |

e)

lösningens egenskaper, och

| f) | begränsningar, inbegripet krav avseende säkerhet och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

f)

begränsningar, inbegripet krav avseende säkerhet och uppgiftsskydd.

2.   Verkställanderapporten ska innehålla en beskrivning av

| a) | syfte, mål och problem eller möjlighet, efter mätning mot projektplanen, |
| --- | --- |

a)

syfte, mål och problem eller möjlighet, efter mätning mot projektplanen,

| b) | projektets effektivitet, inbegripet en mätning av uppnådda resultat, faktiska kostnader, tidsåtgång och krav jämfört med vad som angetts i projektplanen, förväntad investeringsavkastning liksom de totala ägandekostnaderna inklusive årliga driftskostnader, |
| --- | --- |

b)

projektets effektivitet, inbegripet en mätning av uppnådda resultat, faktiska kostnader, tidsåtgång och krav jämfört med vad som angetts i projektplanen, förväntad investeringsavkastning liksom de totala ägandekostnaderna inklusive årliga driftskostnader,

| c) | organisatoriska aspekter, inbegripet lämpligheten i den rådande ledningsstrukturen och, där så är lämpligt, rekommendationer avseende ledningsstruktur efter verkställandet, |
| --- | --- |

c)

organisatoriska aspekter, inbegripet lämpligheten i den rådande ledningsstrukturen och, där så är lämpligt, rekommendationer avseende ledningsstruktur efter verkställandet,

| d) | där så är lämpligt, ett förslag till plan för överförandet av lösningen till driftsfasen liksom indikatorer avseende servicenivå, och |
| --- | --- |

d)

där så är lämpligt, ett förslag till plan för överförandet av lösningen till driftsfasen liksom indikatorer avseende servicenivå, och

| e) | slutanvändare och tillgängligt material för teknisk support. |
| --- | --- |

e)

slutanvändare och tillgängligt material för teknisk support.

Artikel 7

Lösningar

1.   Gemensamma ramar ska inrättas och upprätthållas genom undersökningar.

Undersökningar ska även användas för att stödja bedömningen av IKT-konsekvenser av föreslagen eller antagen gemenskapslagstiftning liksom planering för att införa lösningar till stöd för genomförandet av gemenskapslagstiftningen.

2.   Undersökningar ska offentliggöras och översändas till Europaparlamentets ansvariga utskott som grund för eventuella framtida ändringar av lagstiftningen som kan bli nödvändiga för att säkerställa att de IKT-system som används av europeiska offentliga förvaltningar är interoperativa.

3.   Allmänna verktyg ska inrättas och upprätthållas genom projekt. Projekt ska även tjäna till att inrätta, industrialisera, driva och upprätthålla gemensamma tjänster.

Artikel 8

Genomförandebestämmelser

1.   Vid genomförandet av ISA-programmet ska tillbörlig hänsyn tas till den europeiska strategin för interoperabilitet och det europeiska ramverket för interoperabilitet.

2.   Så många medlemsstater som möjligt ska stimuleras att delta i undersökningar och projekt. Det ska när som helst vara möjligt att ansluta sig till sådana undersökningar och projekt, och medlemsstater som inte deltar i dessa ska uppmuntras att ansluta sig senare.

3.   För att säkerställa interoperabiliteten mellan nationella system och gemenskapens system ska de gemensamma tjänsterna och de allmänna verktygen specificeras med hänvisning till nuvarande europeiska standarder eller specifikationer som är tillgängliga för allmänheten eller öppna specifikationer för utbyte av information och integration av tjänster.

4.   Inrättande eller förbättringar av lösningar ska, där så är lämpligt, bygga på eller kompletteras av utbyte av erfarenheter och lösningar liksom utbyte och främjande av god praxis.

5.   För att undvika dubbelarbete och påskynda inrättandet av lösningar ska resultat som uppnåtts inom ramen för andra relevanta initiativ på gemenskaps- och medlemsstatsnivå beaktas där så är lämpligt.

För att uppnå största möjliga synergieffekter och se till att relevanta insatser kombineras och kompletterar varandra ska åtgärderna där så är lämpligt samordnas med andra relevanta gemenskapsinitiativ.

6.   Kommissionen ska initiera och övervaka åtgärderna, definiera faserna i dessa åtgärder, fastställa projektplaner och utarbeta verkställanderapporter, som en del av genomförandet av det rullande arbetsprogram som ska utarbetas i enlighet med artikel 9.

Artikel 9

Rullande arbetsprogram

1.   Kommissionen ska utarbeta ett rullande arbetsprogram för att genomföra åtgärder under tillämpningstiden för detta beslut.

2.   Kommissionen ska godkänna arbetsprogrammet och, minst en gång om året, eventuella ändringar av det.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 ska det förvaltningsförfarande som anges i artikel 12.2 tillämpas vad gäller kommissionens godkännande av det rullande arbetsprogrammet och alla eventuella ändringar av detta.

4.   För varje åtgärd ska det rullande arbetsprogrammet, där så är lämpligt, innehålla följande:

| a) | En beskrivning av syfte, mål och problem eller möjlighet, förväntade förmånstagare och fördelar samt organisatoriskt och tekniskt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av syfte, mål och problem eller möjlighet, förväntade förmånstagare och fördelar samt organisatoriskt och tekniskt tillvägagångssätt.

| b) | En specifikation över de förväntade kostnaderna och, där så är lämpligt, de delmål som ska uppnås. |
| --- | --- |

b)

En specifikation över de förväntade kostnaderna och, där så är lämpligt, de delmål som ska uppnås.

5.   Ett projekt kan införas i det rullande arbetsprogrammet i vilken som helst av dess faser.

Artikel 10

Budgetbestämmelser

1.   Medel ska frigöras när följande specifika delmål uppnåtts:

| a) | För initieringen av en undersökning, en kompletterande åtgärd eller inledningsfasen av ett projekt, införandet av åtgärden i det rullande arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

a)

För initieringen av en undersökning, en kompletterande åtgärd eller inledningsfasen av ett projekt, införandet av åtgärden i det rullande arbetsprogrammet.

| b) | För initieringen av verkställandefasen av ett projekt, projektplanen. |
| --- | --- |

b)

För initieringen av verkställandefasen av ett projekt, projektplanen.

| c) | För initieringen av den efterföljande driftsfasen av ett projekt, verkställanderapporten. |
| --- | --- |

c)

För initieringen av den efterföljande driftsfasen av ett projekt, verkställanderapporten.

2.   Eventuella delmål som ska uppnås under verkställandefasen och driftsfasen ska definieras i det rullande arbetsprogrammet.

3.   När ett projekt förs in i det rullande arbetsprogrammet i ett skede då projektet redan är i sin verkställande- eller driftsfas, ska medlen frigöras vid införandet av detta projekt i det rullande arbetsprogrammet.

4.   Ändringar av det rullande arbetsprogrammet som rör budgetmedel överstigande 400 000 EUR per åtgärd ska antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 12.2.

5.   ISA-programmet ska genomföras i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om offentlig upphandling.

Artikel 11

Gemenskapens finansiella bidrag

1.   Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar och allmänna verktyg ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet. Användningen av sådana ramar och verktyg ska finansieras av användarna.

2.   Inrättande, industrialisering och förbättringar av gemensamma tjänster ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet. Driften av sådana tjänster ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet i den mån användningen av dessa tjänster ligger i gemenskapens intresse. I annat fall ska användningen av tjänsterna, inbegripet driften av dem på decentraliserad nivå, finansieras av användarna.

3.   Kompletterande åtgärder ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet.

Artikel 12

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för interoperabilitetslösningar mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA-kommittén).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

Artikel 13

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen ska löpande övervaka genomförandet av ISA-programmet. Kommissionen ska göra en bedömning av synergieffekter med kompletterande gemenskapsprogram.

Kommissionen ska årligen rapportera till ISA-kommittén angående genomförandet av ISA-programmet.

2.   Lösningarna ska genomgå en översyn vartannat år.

3.   ISA-programmet ska utvärderas efter halva tiden och i slutet av programtiden. Resultaten av utvärderingarna ska meddelas Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2012 respektive den 31 december 2015. Europaparlamentets ansvariga utskott får i detta sammanhang uppmana kommissionen att lägga fram utvärderingsresultaten och att besvara frågor från dess ledamöter.

I utvärderingarna ska man undersöka ISA-åtgärdernas relevans, genomslagskraft, effektivitet, nytta, hållbarhet och enhetlighet samt bedöma resultaten i förhållande till målet för ISA-programmet och det rullande arbetsprogrammet. I den slutliga utvärderingen ska man dessutom undersöka i vilken utsträckning ISA-programmets mål har uppnåtts.

I utvärderingarna ska man också undersöka de fördelar som åtgärderna inneburit för gemenskapens del när det gäller att främja gemensam politik, identifiera områden för möjliga förbättringar och hitta synergier med andra gemenskapsinitiativ på området gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet.

Artikel 14

Samverkan med intressenter

Kommissionen ska sammanföra berörda intressenter för diskussioner sinsemellan och med kommissionen om frågor som berörs av ISA-programmet. Kommissionen ska för detta ändamål anordna konferenser, seminarier och andra sammankomster. Kommissionen ska också använda elektroniska interaktiva plattformar och alla andra samverkansmetoder som den anser vara lämpliga.

Artikel 15

Internationellt samarbete

1.   EES-länderna och kandidatländerna får delta i ISA-programmet inom ramen för sina respektive avtal med gemenskapen.

2.   Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer ska uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen. Kostnaderna för detta ska inte täckas av ISA-programmet.

3.   ISA-programmet ska verka för att dess resultat när så är lämpligt kan återanvändas av tredjeländer.

Artikel 16

Icke-gemenskapsinitiativ

Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapens övriga politik, ska det vara möjligt att använda lösningar som inrättas eller drivs genom ISA-programmet även inom ramen för andra icke-gemenskapsinitiativ, så länge detta inte innebär någon extra belastning för Europeiska unionens allmänna budget och så länge det huvudsakliga syftet med lösningen på gemenskapsnivå inte sätts ur spel.

Artikel 17

Finansiella bestämmelser

1.   Finansieringsramen för genomförandet av gemenskapens åtgärder i enlighet med detta beslut fastställs till 164 100 000 EUR för perioden 1 januari 2010 - 31 december 2015, varav 103 500 000 EUR för perioden 1 januari 2010 - 31 december 2013.

För perioden efter den 31 december 2013 ska beloppet anses vara bekräftat om det för denna period är förenligt med den gällande budgetramen för den period som börjar 2014.

2.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten med beaktande av budgetramen.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2010 till och med den 31 december 2015.

Utfärdat i Strasbourg den 16 september 2009.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På rådets vägnar

C. MALMSTRÖM

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 25 februari 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 200, 25.8.2009, s. 58.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 22 april 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 27 juli 2009.

3

(4)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 133.

4

(5)  EUT L 144, 30.4.2004, s. 62 (beslutet finns i EUT L 181, 18.5.2004, s. 25).

5

(6)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 1.

6

(7)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 9.

7

(8)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

10

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/28

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 september 2009

om utnämning av en grekisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2009/731/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 259,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 167,

med beaktande av beslut 2006/651/EG, Euratom (1),

med beaktande av den grekiska regeringens förslag,

med beaktande av kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Konstantinos POUPAKIS har avgått.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fotis AGADAKOS, Deputy Secretary of Finance of the General Worker’s Confederation of Greece, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2010.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 21 september 2009.

På rådets vägnar

T. BILLSTRÖM

Ordförande

---

(1)  EUT L 269, 28.9.2006, s. 13.

1

---

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/29

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 september 2009

om utnämning av en belgisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2009/732/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 259,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 167,

med beaktande av beslut 2006/651/EG (1),

med beaktande av den belgiska regeringens förslag,

med beaktande av kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Josly PIETTE har avgått.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Claude ROLIN, Secrétaire général de la Confédération des Syndicats chrétiens de Belgique (CSC) – Groupe des salariés (Groupe II), utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2010.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel 21 september 2009.

På rådets vägnar

T. BILLSTRÖM

Ordförande

---

(1)  EUT L 269, 28.9.2006, s. 13.

1

---

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/30

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 september 2009

om utnämning av en österrikisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2009/733/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 259,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 167,

med beaktande av beslut 2006/524/EG (1),

med beaktande av den österrikiska regeringens förslag,

med beaktande av kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Evelyn REGNER har avgått.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Oliver RÖPKE, Leiter des ÖGB Europabüros in Brüssel - Employees (Group II), utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2010.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 21 september 2009.

På rådets vägnar

T. BILLSTRÖM

Ordförande

---

(1)  EUT L 207, 28.7.2006, s. 30.

1

---

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

| 3.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 260/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 260/31

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 17 september 2009

om ändring av riktlinje ECB/2007/2 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2)

(ECB/2009/21)

(2009/734/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 105.2 första och fjärde strecksatserna,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 och artiklarna 17, 18 och 22, och

av följande skäl:

| (1) | ECB-rådet har antagit riktlinje ECB/2007/2 av den 26 april 2007 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (1) som styr TARGET2 som kännetecknas av en gemensam teknisk plattform som kallas den gemensamma delade plattformen (SSP). |
| --- | --- |

(1)

ECB-rådet har antagit riktlinje ECB/2007/2 av den 26 april 2007 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (1) som styr TARGET2 som kännetecknas av en gemensam teknisk plattform som kallas den gemensamma delade plattformen (SSP).

| (2) | Riktlinje ECB/2007/2 bör ändras för att a) det finns en ny version av SSP, b) förtydliga de specifika principer om lokalisering som enheter som tillhandahåller tjänster i euro ska uppfylla, c) införa ett undantag vad gäller bilaterala arrangemang med anslutna system som öppnar betalningsmodulskonton och som inte kan omfattas av pant eller kvittning av fordringar, d) avspegla ett antal andra tekniska och redaktionella förbättringar och klargöranden, samt e) stryka bestämmelser avseende övergången till TARGET2 som inte längre är tillämpliga. |
| --- | --- |

(2)

Riktlinje ECB/2007/2 bör ändras för att a) det finns en ny version av SSP, b) förtydliga de specifika principer om lokalisering som enheter som tillhandahåller tjänster i euro ska uppfylla, c) införa ett undantag vad gäller bilaterala arrangemang med anslutna system som öppnar betalningsmodulskonton och som inte kan omfattas av pant eller kvittning av fordringar, d) avspegla ett antal andra tekniska och redaktionella förbättringar och klargöranden, samt e) stryka bestämmelser avseende övergången till TARGET2 som inte längre är tillämpliga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska definitionen av ”anslutet system” ersättas med följande:






  ”— | anslutet system: ett system som förvaltas av en enhet som är etablerad inom EES och som är föremål för tillsyn och/eller övervakning av en behörig myndighet samt uppfyller gällande regler, som offentliggörs på ECB:s webbplats (2), avseende den ort där infrastruktur som tillhandahåller tjänster i euro är belägen, där betalningar och/eller finansiella instrument utväxlas och/eller clearas medan de resulterande monetära förpliktelserna avvecklas i TARGET2 i enlighet med denna riktlinje och bilaterala arrangemang mellan det anslutna systemet och den relevanta centralbanken inom Eurosystemet, |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska definitionen av ”anslutet system” ersättas med följande:

”—

anslutet system: ett system som förvaltas av en enhet som är etablerad inom EES och som är föremål för tillsyn och/eller övervakning av en behörig myndighet samt uppfyller gällande regler, som offentliggörs på ECB:s webbplats (2), avseende den ort där infrastruktur som tillhandahåller tjänster i euro är belägen, där betalningar och/eller finansiella instrument utväxlas och/eller clearas medan de resulterande monetära förpliktelserna avvecklas i TARGET2 i enlighet med denna riktlinje och bilaterala arrangemang mellan det anslutna systemet och den relevanta centralbanken inom Eurosystemet,

| 2. | I artikel 8 ska följande punkt 4 läggas till:
  ”4.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 3 ska bilaterala arrangemang med anslutna system som använder PI, men som endast avvecklar betalningar till förmån för sina kunder, vara i överensstämmelse med






  a) | bilaga II, med undantag för avdelning V, artikel 36 och tilläggen VI och VII, och |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 8 ska följande punkt 4 läggas till:

”4.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 3 ska bilaterala arrangemang med anslutna system som använder PI, men som endast avvecklar betalningar till förmån för sina kunder, vara i överensstämmelse med

a)

bilaga II, med undantag för avdelning V, artikel 36 och tilläggen VI och VII, och

| b) | artikel 18 i bilaga IV.”; |
| --- | --- |

b)

artikel 18 i bilaga IV.”;

| 3. | Artikel 13 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 13 ska utgå.

| 4. | Artikel 15 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 15
  Diverse bestämmelser samt övergångsbestämmelser
  1.   Konton som öppnas utanför PM av en deltagande nationell centralbank för kreditinstitut och anslutna system ska styras av reglerna för den deltagande nationella centralbanken, med förbehåll för bestämmelserna i den här riktlinjen som relaterar till hemkonton och andra beslut av ECB-rådet. Konton som öppnas utanför PM av en deltagande nationell centralbank för andra enheter än kreditinstitut och anslutna system ska styras av reglerna för en sådan deltagande nationell centralbank.
  2.   Under dess övergångsperiod ska varje centralbank i Eurosystemet fortsätta att avveckla betalningar och andra transaktioner på sina hemkonton, inklusive






  a) | betalningar mellan kreditinstitut, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Diverse bestämmelser samt övergångsbestämmelser

1.   Konton som öppnas utanför PM av en deltagande nationell centralbank för kreditinstitut och anslutna system ska styras av reglerna för den deltagande nationella centralbanken, med förbehåll för bestämmelserna i den här riktlinjen som relaterar till hemkonton och andra beslut av ECB-rådet. Konton som öppnas utanför PM av en deltagande nationell centralbank för andra enheter än kreditinstitut och anslutna system ska styras av reglerna för en sådan deltagande nationell centralbank.

2.   Under dess övergångsperiod ska varje centralbank i Eurosystemet fortsätta att avveckla betalningar och andra transaktioner på sina hemkonton, inklusive

a)

betalningar mellan kreditinstitut,

| b) | betalningar mellan kreditinstitut och anslutna system, och |
| --- | --- |

b)

betalningar mellan kreditinstitut och anslutna system, och

| c) | betalningar i samband med Eurosystemets öppna marknadstransaktioner. |
| --- | --- |

c)

betalningar i samband med Eurosystemets öppna marknadstransaktioner.

3.   När övergångstiden har gått ut, ska följande upphöra:

| a) | Registrering som en adressat med BIC av en centralbank i Eurosystemet avseende enheter som avses i artikel 4.1 a och b i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Registrering som en adressat med BIC av en centralbank i Eurosystemet avseende enheter som avses i artikel 4.1 a och b i bilaga II.

| b) | Indirekt deltagande med en centralbank i Eurosystemet. |
| --- | --- |

b)

Indirekt deltagande med en centralbank i Eurosystemet.

| c) | Avveckling på hemkonton för alla betalningar som nämns i punkt 2 a–c.” |
| --- | --- |

c)

Avveckling på hemkonton för alla betalningar som nämns i punkt 2 a–c.”

| 5. | Bilagorna II, III och IV till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

5.

Bilagorna II, III och IV till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen.

Artikel 2

Ikraftträdande

1.   Denna riktlinje träder i kraft den 22 september 2009.

2.   Artikel 1.1 och punkterna 1.1 a, 1.2 och 2 i bilagan till denna riktlinje ska tillämpas från och med den 23 oktober 2009.

3.   Övriga bestämmelser i denna riktlinje ska tillämpas från och med den 23 november 2009.

Artikel 3

Adressater och genomförandebestämmelser

1.   Denna riktlinje ska tillämpas på alla centralbanker i Eurosystemet.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron ska senast den 9 oktober 2009 överlämna texten till de bestämmelser som är nödvändiga för att följa denna riktlinje till ECB.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 17 september 2009.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 237, 8.9.2007, s. 1.

1

(2)  Eurosystemets aktuella principer för lokalisering av infrastruktur framgår av följande dokument som finns på ECB:s hemsida www.ecb.europa.eu: a) Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area av den 3 november 1998, b) The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing av den 27 september 2001. c) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions av den 19 juli 2007 samt d) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ’legally and operationally located in the euro area’ av den 20 november 2008.”;

2

Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area

The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing

The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions

The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ’legally and operationally located in the euro area’

---

BILAGA

| 1. | Bilaga II till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:






  1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Definitionen av ”anslutet system” ska ersättas med följande:






  ”— | ’anslutet system’: ett system som förvaltas av en enhet som är etablerad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som är föremål för tillsyn och/eller övervakning av en behörig myndighet samt uppfyller gällande regler, som offentliggörs på ECB:s webbplats (1) avseende den ort där infrastruktur som tillhandahåller tjänster i euro är belägen, där betalningar och/eller finansiella instrument utväxlas och/eller clearas medan de resulterande monetära förpliktelserna avvecklas i TARGET2 i enlighet med riktlinje ECB/2007/2 och ett bilateralt arrangemang mellan det anslutna systemet och den relevanta centralbanken inom Eurosystemet, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga II till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Definitionen av ”anslutet system” ska ersättas med följande:

”—

’anslutet system’: ett system som förvaltas av en enhet som är etablerad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som är föremål för tillsyn och/eller övervakning av en behörig myndighet samt uppfyller gällande regler, som offentliggörs på ECB:s webbplats (1) avseende den ort där infrastruktur som tillhandahåller tjänster i euro är belägen, där betalningar och/eller finansiella instrument utväxlas och/eller clearas medan de resulterande monetära förpliktelserna avvecklas i TARGET2 i enlighet med riktlinje ECB/2007/2 och ett bilateralt arrangemang mellan det anslutna systemet och den relevanta centralbanken inom Eurosystemet,

| b) | Definitionen av ”teknisk funktionsstörning i TARGET2” ska ersättas med följande:






  ”— | teknisk funktionsstörning i TARGET2 (technical malfunction of TARGET2): svårigheter, brister eller fel i den tekniska infrastrukturen och/eller de datorsystem som används av TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens], eller någon annan händelse som gör det omöjligt att verkställa och slutföra betalningsuppdrag den aktuella dagen i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens],” |
| --- | --- | --- |

b)

Definitionen av ”teknisk funktionsstörning i TARGET2” ska ersättas med följande:

”—

teknisk funktionsstörning i TARGET2 (technical malfunction of TARGET2): svårigheter, brister eller fel i den tekniska infrastrukturen och/eller de datorsystem som används av TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens], eller någon annan händelse som gör det omöjligt att verkställa och slutföra betalningsuppdrag den aktuella dagen i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens],”

| 2. | Artikel 4.2 d ska ersättas med följande:






  ”d) | Enheter som bedriver anslutna system och agerar i denna egenskap.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 4.2 d ska ersättas med följande:

”d)

Enheter som bedriver anslutna system och agerar i denna egenskap.”

| 3. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Dess BIC ska publiceras i TARGET2-katalogen, om inte deltagaren begär något annat.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Dess BIC ska publiceras i TARGET2-katalogen, om inte deltagaren begär något annat.”

| b) | Följande punkt 5 ska läggas till:
  ”5.   Deltagare godkänner att [ange centralbankens namn] och andra centralbanker får offentliggöra deltagarnas namn och BIC. Namn och BIC för indirekta deltagare som har registrerats av deltagare kan också offentliggöras, och deltagarna ska säkerställa att de indirekta deltagarna har samtyckt till detta.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 5 ska läggas till:

”5.   Deltagare godkänner att [ange centralbankens namn] och andra centralbanker får offentliggöra deltagarnas namn och BIC. Namn och BIC för indirekta deltagare som har registrerats av deltagare kan också offentliggöras, och deltagarna ska säkerställa att de indirekta deltagarna har samtyckt till detta.”

| 4. | Artikel 12.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   [Ange centralbankens namn] ska öppna och föra åtminstone ett PM-konto för varje deltagare. På begäran av en deltagare som agerar som likvidbank ska [ange centralbankens namn] öppna ett eller flera underkonton i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens], som ska användas för att ställa likviditet till förfogande.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 12.1 ska ersättas med följande:

”1.   [Ange centralbankens namn] ska öppna och föra åtminstone ett PM-konto för varje deltagare. På begäran av en deltagare som agerar som likvidbank ska [ange centralbankens namn] öppna ett eller flera underkonton i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens], som ska användas för att ställa likviditet till förfogande.”

| 5. | Följande artikel 14.3 ska införas:
  ”3.   SSP fastställer tidsangivelsen för verkställandet av betalningsuppdrag utifrån den tidpunkt när den erhåller och accepterar betalningsuppdraget.” |
| --- | --- |

5.

Följande artikel 14.3 ska införas:

”3.   SSP fastställer tidsangivelsen för verkställandet av betalningsuppdrag utifrån den tidpunkt när den erhåller och accepterar betalningsuppdraget.”

| 6. | Artikel 15 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 15
  Företrädesregler
  1.   Uppdragsgivande deltagare ska klassificera varje betalningsuppdrag som antingen






  a) | ett normalt betalningsuppdrag (prioritetsklass 2), |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Företrädesregler

1.   Uppdragsgivande deltagare ska klassificera varje betalningsuppdrag som antingen

a)

ett normalt betalningsuppdrag (prioritetsklass 2),

| b) | ett brådskande betalningsuppdrag (prioritetsklass 1), eller |
| --- | --- |

b)

ett brådskande betalningsuppdrag (prioritetsklass 1), eller

| c) | ett mycket brådskande betalningsuppdrag (prioritetsklass 0). |
| --- | --- |

c)

ett mycket brådskande betalningsuppdrag (prioritetsklass 0).

Om ett betalningsuppdrag inte anger vilken prioritet som gäller för detta, ska det behandlas som ett normalt betalningsuppdrag.

2.   Mycket brådskande betalningsuppdrag kan endast klassificeras av

| a) | centralbanker, och |
| --- | --- |

a)

centralbanker, och

| b) | deltagare, avseende betalningar till och från CLS International Bank och likviditetsöverföringar som rör avveckling med anslutet system genom gränssnittet för det anslutna systemet. |
| --- | --- |

b)

deltagare, avseende betalningar till och från CLS International Bank och likviditetsöverföringar som rör avveckling med anslutet system genom gränssnittet för det anslutna systemet.

Alla betalningsuppdrag som lämnas av ett anslutet system genom gränssnittet för det anslutna systemet för att debitera eller kreditera deltagarnas PM-konton ska anses vara mycket brådskande betalningsuppdrag.

3.   Likviditetsöverföringsuppdrag som initierats via ICM är brådskande betalningsuppdrag.

4.   När det gäller brådskande och normala betalningsuppdrag får betalaren ändra prioriteten via ICM med omedelbar verkan. Det ska inte vara möjligt att ändra prioriteten för en mycket brådskande betalning.”

| 7. | Artikel 17.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Efter det att begäran om reservering har mottagits ska [ange centralbankens namn] kontrollera huruvida det belopp likviditet som finns på deltagarens PM-konto är tillräckligt för reserveringen. Om detta inte är fallet ska endast likviditet som finns tillgänglig på PM-kontot reserveras. Resten av den begärda likviditeten ska reserveras om ytterligare likviditet blir tillgänglig.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 17.5 ska ersättas med följande:

”5.   Efter det att begäran om reservering har mottagits ska [ange centralbankens namn] kontrollera huruvida det belopp likviditet som finns på deltagarens PM-konto är tillräckligt för reserveringen. Om detta inte är fallet ska endast likviditet som finns tillgänglig på PM-kontot reserveras. Resten av den begärda likviditeten ska reserveras om ytterligare likviditet blir tillgänglig.”

| 8. | Följande artikel 17a ska införas:
  ”Artikel 17a
  Fasta instruktioner för reservering av likviditet
  1.   Deltagare kan i förväg ange ett likviditetsbelopp som ska reserveras för mycket brådskande eller brådskande betalningsuppdrag via ICM. En sådan stående instruktion eller en förändring av en sådan instruktion ska träda i kraft från och med nästa affärsdag.
  2.   Deltagare kan i förväg via ICM ange ett förvalt likviditetsbelopp som ställs till förfogande för avveckling med anslutet system. En sådan stående instruktion eller en förändring av en sådan instruktion ska träda i kraft från och med nästa affärsdag. Deltagarna ska anses ha instruerat [ange centralbankens namn] att reservera likviditet för deras räkning, om det relevanta anslutna systemet begär detta.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 17a ska införas:

”Artikel 17a

Fasta instruktioner för reservering av likviditet

1.   Deltagare kan i förväg ange ett likviditetsbelopp som ska reserveras för mycket brådskande eller brådskande betalningsuppdrag via ICM. En sådan stående instruktion eller en förändring av en sådan instruktion ska träda i kraft från och med nästa affärsdag.

2.   Deltagare kan i förväg via ICM ange ett förvalt likviditetsbelopp som ställs till förfogande för avveckling med anslutet system. En sådan stående instruktion eller en förändring av en sådan instruktion ska träda i kraft från och med nästa affärsdag. Deltagarna ska anses ha instruerat [ange centralbankens namn] att reservera likviditet för deras räkning, om det relevanta anslutna systemet begär detta.”

| 9. | Artikel 21 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 21
  Avveckling och returnering av köade betalningsuppdrag
  1.   Betalningsuppdrag som inte avvecklas omedelbart i ingångsprocessen ska placeras i kö i enlighet med den prioritet de tilldelas av den uppdragsgivande deltagaren, i enlighet med artikel 15.
  2.   För att optimera avvecklingen av betalningsuppdrag som står i kö får [ange centralbankens namn] använda optimeringsförfarandena som anges i tillägg I.
  3.   Med undantag för mycket brådskande betalningsuppdrag får betalaren ändra platsen i en kö för ett eller flera betalningsuppdrag i en kö (dvs. ändra turordningen) via ICM. Betalningsuppdrag får flyttas antingen längst fram eller till slutet av respektive kö med omedelbar verkan på alla tider under den dagliga överföringsfasen, enligt hänvisningen i tillägg V.
  4.   På begäran av en betalare kan [ange centralbankens namn] eller, om det gäller en AL-grupp, AL-gruppledarens centralbank besluta att ändra köplatsen för ett mycket brådskande betalningsuppdrag (gäller ej för mycket brådskande betalningsuppdrag inom ramen för avvecklingsförfarandena 5 och 6), förutsatt att denna förändring inte påverkar de anslutna systemens smidiga avveckling i TARGET2 eller på annat sätt ger upphov till systemrisk.
  5.   Likviditetsöverföringsuppdrag som initierats i ICM ska omedelbart returneras såsom icke-avvecklade om det inte finns tillräcklig likviditet. Andra betalningsuppdrag ska skickas tillbaka som icke-avvecklade om de inte kan avvecklas genom stopptiderna för den relevanta meddelandetypen, såsom det anges i tillägg V.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 21 ska ersättas med följande:

”Artikel 21

Avveckling och returnering av köade betalningsuppdrag

1.   Betalningsuppdrag som inte avvecklas omedelbart i ingångsprocessen ska placeras i kö i enlighet med den prioritet de tilldelas av den uppdragsgivande deltagaren, i enlighet med artikel 15.

2.   För att optimera avvecklingen av betalningsuppdrag som står i kö får [ange centralbankens namn] använda optimeringsförfarandena som anges i tillägg I.

3.   Med undantag för mycket brådskande betalningsuppdrag får betalaren ändra platsen i en kö för ett eller flera betalningsuppdrag i en kö (dvs. ändra turordningen) via ICM. Betalningsuppdrag får flyttas antingen längst fram eller till slutet av respektive kö med omedelbar verkan på alla tider under den dagliga överföringsfasen, enligt hänvisningen i tillägg V.

4.   På begäran av en betalare kan [ange centralbankens namn] eller, om det gäller en AL-grupp, AL-gruppledarens centralbank besluta att ändra köplatsen för ett mycket brådskande betalningsuppdrag (gäller ej för mycket brådskande betalningsuppdrag inom ramen för avvecklingsförfarandena 5 och 6), förutsatt att denna förändring inte påverkar de anslutna systemens smidiga avveckling i TARGET2 eller på annat sätt ger upphov till systemrisk.

5.   Likviditetsöverföringsuppdrag som initierats i ICM ska omedelbart returneras såsom icke-avvecklade om det inte finns tillräcklig likviditet. Andra betalningsuppdrag ska skickas tillbaka som icke-avvecklade om de inte kan avvecklas genom stopptiderna för den relevanta meddelandetypen, såsom det anges i tillägg V.”

| 10. | Artikel 24.7 ska ersättas med följande:
  ”7.   Förfarandet för att få tillstånd att använda AL-funktionen enligt artikel 25.4 och 25.5 ska tillämpas i tillämpliga delar på förfarandet för att få tillstånd att använda CAI-funktionen. CAI-gruppledaren får inte rikta ett genomfört avtal om CAI-funktion till den verkställande centralbanken.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 24.7 ska ersättas med följande:

”7.   Förfarandet för att få tillstånd att använda AL-funktionen enligt artikel 25.4 och 25.5 ska tillämpas i tillämpliga delar på förfarandet för att få tillstånd att använda CAI-funktionen. CAI-gruppledaren får inte rikta ett genomfört avtal om CAI-funktion till den verkställande centralbanken.”

| 11. | I artikel 37 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:
  ”2.   [Ange centralbankens namn] ska frysa tillgodohavandet på deltagarens underkonto efter en underrättelse från det anslutna systemet (via ’meddelande om att cykeln påbörjas’). I tillämpliga fall ska [ange centralbankens namn] därefter öka eller minska det frysta tillgodohavandet genom att betalningar avseende systemöverskridande avveckling krediteras eller debiteras underkontot eller genom att likviditetsöverföringar krediteras underkontot. En sådan frysning ska upphöra efter en underrättelse från det anslutna systemet (via ett ’meddelande om att cykeln avslutas’).
  3.   Genom att bekräfta frysningen av saldot på deltagarens underkonto garanterar [ange centralbankens namn] det anslutna systemet betalning upp till beloppet för detta särskilda saldo. Genom att i tillämpliga fall bekräfta ökningen eller minskningen av det frysta tillgodohavandet när betalningar avseende systemöverskridande avveckling krediteras eller debiteras underkontot eller när likviditetsöverföringar krediteras underkontot, ska garantin automatiskt ökas eller minskas i betalningsbeloppet. Utan att det påverkar tillämpningen av ovannämnda ökning eller minskning av garantin ska denna garanti vara oåterkallelig, ovillkorlig och realiserbar vid första begäran. Om [ange centralbankens namn] inte är det anslutna systemets centralbank ska [ange centralbankens namn] anses vara instruerad att lämna den ovannämnda garantin till det anslutna systemets centralbank.” |
| --- | --- |

11.

I artikel 37 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

”2.   [Ange centralbankens namn] ska frysa tillgodohavandet på deltagarens underkonto efter en underrättelse från det anslutna systemet (via ’meddelande om att cykeln påbörjas’). I tillämpliga fall ska [ange centralbankens namn] därefter öka eller minska det frysta tillgodohavandet genom att betalningar avseende systemöverskridande avveckling krediteras eller debiteras underkontot eller genom att likviditetsöverföringar krediteras underkontot. En sådan frysning ska upphöra efter en underrättelse från det anslutna systemet (via ett ’meddelande om att cykeln avslutas’).

3.   Genom att bekräfta frysningen av saldot på deltagarens underkonto garanterar [ange centralbankens namn] det anslutna systemet betalning upp till beloppet för detta särskilda saldo. Genom att i tillämpliga fall bekräfta ökningen eller minskningen av det frysta tillgodohavandet när betalningar avseende systemöverskridande avveckling krediteras eller debiteras underkontot eller när likviditetsöverföringar krediteras underkontot, ska garantin automatiskt ökas eller minskas i betalningsbeloppet. Utan att det påverkar tillämpningen av ovannämnda ökning eller minskning av garantin ska denna garanti vara oåterkallelig, ovillkorlig och realiserbar vid första begäran. Om [ange centralbankens namn] inte är det anslutna systemets centralbank ska [ange centralbankens namn] anses vara instruerad att lämna den ovannämnda garantin till det anslutna systemets centralbank.”

| 12. | Tillägg I ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Tabellen i punkt 1 ska ersättas med följande:







  ”Meddelandetyp | Typ av användning | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MT 103 | Obligatoriskt | Kundbetalning |
| MT 103+ | Obligatoriskt | Kundbetalning (Straight Through Processing) |
| MT 202 | Obligatoriskt | Betalning bank-till-bank |
| MT 202COV | Obligatoriskt | Cover payments |
| MT 204 | Frivilligt | Betalning genom direktdebitering |
| MT 011 | Frivilligt | Underrättelse om leverans |
| MT 012 | Frivilligt | Sändarmeddelande |
| MT 019 | Obligatoriskt | Underrättelse om borttagning |
| MT 900 | Frivilligt | Debiteringsbekräftelse |
| MT 910 | Frivilligt | Krediteringsbekräftelse |
| MT 940/950 | Frivilligt | (Kund) kontoutdrag” |

12.

Tillägg I ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Tabellen i punkt 1 ska ersättas med följande:

”Meddelandetyp

Typ av användning

Beskrivning

MT 103

Obligatoriskt

Kundbetalning

MT 103+

Obligatoriskt

Kundbetalning (Straight Through Processing)

MT 202

Obligatoriskt

Betalning bank-till-bank

MT 202COV

Obligatoriskt

Cover payments

MT 204

Frivilligt

Betalning genom direktdebitering

MT 011

Frivilligt

Underrättelse om leverans

MT 012

Frivilligt

Sändarmeddelande

MT 019

Obligatoriskt

Underrättelse om borttagning

MT 900

Frivilligt

Debiteringsbekräftelse

MT 910

Frivilligt

Krediteringsbekräftelse

MT 940/950

Frivilligt

(Kund) kontoutdrag”

| ii) | Följande punkt 5 ska läggas till:






  ”5. | MT 202COV-meddelanden ska användas för att utföra s.k. cover payments, dvs. betalningar som utförs av korrespondentbanker för att avveckla (täcka) meddelanden om betalningsöverföring som lämnas till en kundbank genom andra, mer direkta medel. De uppgifter om kunderna som ingår i MT 202COV ska inte visas i ICM.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande punkt 5 ska läggas till:

”5.

MT 202COV-meddelanden ska användas för att utföra s.k. cover payments, dvs. betalningar som utförs av korrespondentbanker för att avveckla (täcka) meddelanden om betalningsöverföring som lämnas till en kundbank genom andra, mer direkta medel. De uppgifter om kunderna som ingår i MT 202COV ska inte visas i ICM.”

| b) | Punkt 8 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 4 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Användare-till-applikation (U2A)
  U2A medger direkt kommunikation mellan en deltagare och ICM. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system (SWIFT Alliance WebStation eller något annat gränssnitt som kan komma att krävas av SWIFT). För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies och JavaScript. Ytterligare detaljer finns i ICM:s användarhandbok.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 8 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 4 b ska ersättas med följande:

”b)

Användare-till-applikation (U2A)

U2A medger direkt kommunikation mellan en deltagare och ICM. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system (SWIFT Alliance WebStation eller något annat gränssnitt som kan komma att krävas av SWIFT). För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies och JavaScript. Ytterligare detaljer finns i ICM:s användarhandbok.”

| ii) | Punkt 5 ska ersättas med följande:






  ”5. | Varje deltagare ska ha åtminstone en SWIFT Alliance WebStation, eller något annat gränssnitt som kan komma att krävas av SWIFT, för att ha tillgång till ICM via U2A.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.

Varje deltagare ska ha åtminstone en SWIFT Alliance WebStation, eller något annat gränssnitt som kan komma att krävas av SWIFT, för att ha tillgång till ICM via U2A.”

| 13. | Tillägg II ska ändras på följande sätt:
  Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Villkor för kompensationserbjudanden







  a) | En betalare får lämna ett krav på en administrativ avgift och räntekompensation om en teknisk funktionsstörning i TARGET2 fått till följd att ett betalningsuppdrag inte avvecklades på den affärsdag då det accepterades. |
| --- | --- | --- |

13.

Tillägg II ska ändras på följande sätt:

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Villkor för kompensationserbjudanden

a)

En betalare får lämna ett krav på en administrativ avgift och räntekompensation om en teknisk funktionsstörning i TARGET2 fått till följd att ett betalningsuppdrag inte avvecklades på den affärsdag då det accepterades.

| b) | En betalningsmottagare kan lämna ett krav på en administrativ avgift om den p.g.a. en teknisk funktionsstörning i TARGET2 inte erhöll en betalning som skulle ha kommit på en viss affärsdag. Betalningsmottagaren får också lämna in ett krav för ränteersättning om ett eller flera villkor är uppfyllda:






  i) | Om deltagarna som har tillgång till utlåningsfaciliteten: en betalningsmottagare p.g.a. en teknisk funktionsstörning i TARGET2 hade tillgång till utlåningsfaciliteten. |
| --- | --- | --- |

b)

En betalningsmottagare kan lämna ett krav på en administrativ avgift om den p.g.a. en teknisk funktionsstörning i TARGET2 inte erhöll en betalning som skulle ha kommit på en viss affärsdag. Betalningsmottagaren får också lämna in ett krav för ränteersättning om ett eller flera villkor är uppfyllda:

i)

Om deltagarna som har tillgång till utlåningsfaciliteten: en betalningsmottagare p.g.a. en teknisk funktionsstörning i TARGET2 hade tillgång till utlåningsfaciliteten.

| ii) | Vad gäller alla deltagare: det var tekniskt omöjligt att ha tillgång till penningmarknaden eller sådan återfinansiering var omöjlig på andra objektivt rimliga grunder.” |
| --- | --- |

ii)

Vad gäller alla deltagare: det var tekniskt omöjligt att ha tillgång till penningmarknaden eller sådan återfinansiering var omöjlig på andra objektivt rimliga grunder.”

| 14. | Tillägg III ska ändras på följande sätt:
  I anvisningarna för landsutlåtanden avseende deltagare i TARGET2 som befinner sig utanför EES-området ska punkt 3.6 a ersättas med följande:
  ”3.6.a.   Överlåtelse av rättigheter eller inlåningstillgångar för ställande av säkerhet, pant och/eller repa

  Överlåtelser som sker för ställande av säkerhet kommer att vara giltiga och kunna genomdrivas enligt lagstiftningen i [jurisdiktionen]. I synnerhet kommer inrättandet och möjligheten att genomdriva panter eller repor inom ramen för [ange hänvisning till det relevanta arrangemanget med centralbanken] att vara giltiga och kunna genomdrivas enligt lagstiftningen i [jurisdiktionen].” |
| --- | --- |

14.

Tillägg III ska ändras på följande sätt:

I anvisningarna för landsutlåtanden avseende deltagare i TARGET2 som befinner sig utanför EES-området ska punkt 3.6 a ersättas med följande:

”3.6.a.   Överlåtelse av rättigheter eller inlåningstillgångar för ställande av säkerhet, pant och/eller repa

Överlåtelser som sker för ställande av säkerhet kommer att vara giltiga och kunna genomdrivas enligt lagstiftningen i [jurisdiktionen]. I synnerhet kommer inrättandet och möjligheten att genomdriva panter eller repor inom ramen för [ange hänvisning till det relevanta arrangemanget med centralbanken] att vara giltiga och kunna genomdrivas enligt lagstiftningen i [jurisdiktionen].”

| 15. | Tillägg IV ska ändras på följande sätt:
  Punkt 1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Alla hänvisningar till specifika tider i detta tillägg avser den lokala tiden där ECB har sitt säte, dvs. centraleuropeisk tid (CET (2)). |
| --- | --- | --- |

15.

Tillägg IV ska ändras på följande sätt:

Punkt 1 b ska ersättas med följande:

”b)

Alla hänvisningar till specifika tider i detta tillägg avser den lokala tiden där ECB har sitt säte, dvs. centraleuropeisk tid (CET (2)).

| 16. | Tillägg V ska ersättas med följande:

  ”Tillägg V

  DRIFTSSCHEMA







  1. | TARGET2 har öppet alla dagar, förutom lördagar, söndagar, nyårsdagen, långfredagen och annandag påsk (enligt den kalender som tillämpas där ECB har sitt säte), 1 maj, juldagen och den 26 december. |
| --- | --- | --- |

16.

Tillägg V ska ersättas med följande:

”Tillägg V

DRIFTSSCHEMA

1.

TARGET2 har öppet alla dagar, förutom lördagar, söndagar, nyårsdagen, långfredagen och annandag påsk (enligt den kalender som tillämpas där ECB har sitt säte), 1 maj, juldagen och den 26 december.

| 2. | Referenstiden för systemet är ECB-tid, dvs. den lokala tiden på den plats där ECB har sitt säte, dvs. CET. |
| --- | --- |

2.

Referenstiden för systemet är ECB-tid, dvs. den lokala tiden på den plats där ECB har sitt säte, dvs. CET.

| 3. | Den aktuella affärsdagen öppnas på kvällen under den föregående affärsdagen och bedrivs enligt följande schema:






  Tid | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 06.45–07.00 | Affärsfönster för förberedning av dagens verksamhet (3) |
| 07.00–18.00 | Den dagliga överföringsfasen |
| 17.00 | Överföringsstopp för kundbetalningar (dvs. betalningar där betalaren och/eller mottagaren inte är direkta eller indirekta deltagare, enligt identifikationen i systemet genom användning av ett MT 103- eller MT 103+-meddelande) |
| 18.00 | Överföringsstopp för interbankbetalningar (dvs. andra betalningar än kundbetalningar) |
| 18.00–18.45 (4) | Överföringar vid dagens slut |
| 18.15 (4) | Generellt stopp för utnyttjandet av stående faciliteter |
| (Strax efter) 18.30 (5) | Uppgifter för att uppdatera redovisningssystem finns tillgängliga för centralbankerna |
| 18.45–19.30 (5) | Dagens verksamhet påbörjas (ny affärsdag) |
| 19.00 (5)–19.30 (4) | Tillhandahållande av likviditet på PM-kontot |
| 19.30 (5) | Meddelande om att förfarandet påbörjas och avveckling av stående order om överföring av likviditet från PM-konton till underkonto(n)/spegelkonton (avveckling relaterad till anslutna system) |
| 19.30 (5)–22.00 | Verkställande av ytterligare likviditetsöverföringar via ICM innan det anslutna systemet skickar sitt meddelande om att cykeln påbörjas; avvecklingsperiod för anslutna systems verksamhet över natten (endast för anslutna systems avvecklingsförfarande 6) |
| 22.00–01.00 | Period för tekniskt underhåll |
| 1.00–6.45 | Avvecklingsperiod för anslutna systems verksamhet över natten (endast för anslutna systems avvecklingsförfarande 6) |

3.

Den aktuella affärsdagen öppnas på kvällen under den föregående affärsdagen och bedrivs enligt följande schema:

Tid

Beskrivning

06.45–07.00

Affärsfönster för förberedning av dagens verksamhet (3)

07.00–18.00

Den dagliga överföringsfasen

17.00

Överföringsstopp för kundbetalningar (dvs. betalningar där betalaren och/eller mottagaren inte är direkta eller indirekta deltagare, enligt identifikationen i systemet genom användning av ett MT 103- eller MT 103+-meddelande)

18.00

Överföringsstopp för interbankbetalningar (dvs. andra betalningar än kundbetalningar)

18.00–18.45 (4)

Överföringar vid dagens slut

18.15 (4)

Generellt stopp för utnyttjandet av stående faciliteter

(Strax efter) 18.30 (5)

Uppgifter för att uppdatera redovisningssystem finns tillgängliga för centralbankerna

18.45–19.30 (5)

Dagens verksamhet påbörjas (ny affärsdag)

19.00 (5)–19.30 (4)

Tillhandahållande av likviditet på PM-kontot

19.30 (5)

Meddelande om att förfarandet påbörjas och avveckling av stående order om överföring av likviditet från PM-konton till underkonto(n)/spegelkonton (avveckling relaterad till anslutna system)

19.30 (5)–22.00

Verkställande av ytterligare likviditetsöverföringar via ICM innan det anslutna systemet skickar sitt meddelande om att cykeln påbörjas; avvecklingsperiod för anslutna systems verksamhet över natten (endast för anslutna systems avvecklingsförfarande 6)

22.00–01.00

Period för tekniskt underhåll

1.00–6.45

Avvecklingsperiod för anslutna systems verksamhet över natten (endast för anslutna systems avvecklingsförfarande 6)

| 4. | ICM är tillgänglig för likviditetsöverföringar från 19.30 (6) till 18.00 påföljande dag, utom under perioden för tekniskt underhåll från 22.00 till 01.00. |
| --- | --- |

4.

ICM är tillgänglig för likviditetsöverföringar från 19.30 (6) till 18.00 påföljande dag, utom under perioden för tekniskt underhåll från 22.00 till 01.00.

| 5. | Öppethållandetiderna kan ändras om åtgärder för kontinuitetsskydd antas i enlighet med punkt 5 i tillägg IV. |
| --- | --- |

5.

Öppethållandetiderna kan ändras om åtgärder för kontinuitetsskydd antas i enlighet med punkt 5 i tillägg IV.

| 2. | Bilaga III till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:
  Punkt 2 e ska ersättas med följande:






  ”e) | Andra enheter än de som omfattas av punkterna a och b som bedriver anslutna system och agerar i denna egenskap, förutsatt att arrangemangen för beviljande av intradagskredit till sådana enheter i förväg har tillställts ECB-rådet och godkänts av detta.” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga III till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:

Punkt 2 e ska ersättas med följande:

”e)

Andra enheter än de som omfattas av punkterna a och b som bedriver anslutna system och agerar i denna egenskap, förutsatt att arrangemangen för beviljande av intradagskredit till sådana enheter i förväg har tillställts ECB-rådet och godkänts av detta.”

| 3. | Bilaga IV till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:






  1. | Punkt 11.5 ska ersättas med följande:






  ”5. | Likvidbankerna och de anslutna systemen ska ha tillgång till information via ICM. De anslutna systemen ska informeras när avvecklingen fullbordats eller om avvecklingen misslyckas beroende på vilket alternativ som har valts – en enstaka eller global underrättelse. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller MT 910-meddelande.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga IV till riktlinje ECB/2007/2 ska ändras på följande sätt:

1.

Punkt 11.5 ska ersättas med följande:

”5.

Likvidbankerna och de anslutna systemen ska ha tillgång till information via ICM. De anslutna systemen ska informeras när avvecklingen fullbordats eller om avvecklingen misslyckas beroende på vilket alternativ som har valts – en enstaka eller global underrättelse. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller MT 910-meddelande.”

| 2. | Punkt 14.7 c ska ersättas med följande:






  ”c) | SWIFT-order som går via ett MT 202-meddelande, som endast får lämnas in under ett pågående avvecklingsförfarande 6 och endast under behandlingen under dagtid. Sådana uppdrag ska avvecklas omedelbart.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 14.7 c ska ersättas med följande:

”c)

SWIFT-order som går via ett MT 202-meddelande, som endast får lämnas in under ett pågående avvecklingsförfarande 6 och endast under behandlingen under dagtid. Sådana uppdrag ska avvecklas omedelbart.”

| 3. | Punkt 14.9 ska ersättas med följande:






  ”9. | Inom ramen för avvecklingsförfarande 6 ska reserverad likviditet på underkonton frysas så länge det anslutna systemets behandlingscykel pågår (som startar med ett meddelande om att cykeln påbörjas och slutar med ett meddelande om att cykeln avslutas och som båda sänds av det anslutna systemet) för att därefter frisläppas. Det frysta saldot kan ändras under behandlingscykeln till följd av betalningar avseende systemöverskridande avveckling eller om en likvidbank överför likviditet från sitt PM-konto. ASCB ska underrätta det anslutna systemet om likviditetsminskningen eller likviditetsökningen på underkontot till följd av betalningar avseende systemöverskridande avveckling. Om det anslutna systemet så önskar ska ASCB även underrätta det om sådan likviditetsökning på underkontot som har uppstått till följd av likviditetsöverföring av likvidbanken.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 14.9 ska ersättas med följande:

”9.

Inom ramen för avvecklingsförfarande 6 ska reserverad likviditet på underkonton frysas så länge det anslutna systemets behandlingscykel pågår (som startar med ett meddelande om att cykeln påbörjas och slutar med ett meddelande om att cykeln avslutas och som båda sänds av det anslutna systemet) för att därefter frisläppas. Det frysta saldot kan ändras under behandlingscykeln till följd av betalningar avseende systemöverskridande avveckling eller om en likvidbank överför likviditet från sitt PM-konto. ASCB ska underrätta det anslutna systemet om likviditetsminskningen eller likviditetsökningen på underkontot till följd av betalningar avseende systemöverskridande avveckling. Om det anslutna systemet så önskar ska ASCB även underrätta det om sådan likviditetsökning på underkontot som har uppstått till följd av likviditetsöverföring av likvidbanken.”

| 4. | Punkt 14.12 ska ersättas med följande:






  ”12. | Systemövergripande avveckling mellan två anslutna system som använder gränssnittsmodellen kan endast initieras av ett anslutet system (eller dess ASCB som agerar för dess räkning) vars deltagares underkonto debiteras. Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras en deltagares underkonto i det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen samt krediteras en deltagares underkonto i ett annat anslutet system.
  Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.” |
| --- | --- | --- |

4.

Punkt 14.12 ska ersättas med följande:

”12.

Systemövergripande avveckling mellan två anslutna system som använder gränssnittsmodellen kan endast initieras av ett anslutet system (eller dess ASCB som agerar för dess räkning) vars deltagares underkonto debiteras. Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras en deltagares underkonto i det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen samt krediteras en deltagares underkonto i ett annat anslutet system.

Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.”

| 5. | Punkt 14.13 ska ersättas med följande:






  ”13. | Systemöverskridande avveckling från ett anslutet system som använder gränssnittsmodellen till ett anslutet system som använder den integrerade modellen kan initieras av det anslutna system som använder gränssnittsmodellen (eller dess ASCB som agerar för dess räkning). Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras en deltagares underkonto i det anslutna system som använder gränssnittsmodellen samt krediteras spegelkontot för det anslutna system som använder den integrerade modellen. Betalningsinstruktionen kan inte initieras av det anslutna system som använder den integrerade modellen och vars spegelkonto kommer att krediteras.
  Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.” |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt 14.13 ska ersättas med följande:

”13.

Systemöverskridande avveckling från ett anslutet system som använder gränssnittsmodellen till ett anslutet system som använder den integrerade modellen kan initieras av det anslutna system som använder gränssnittsmodellen (eller dess ASCB som agerar för dess räkning). Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras en deltagares underkonto i det anslutna system som använder gränssnittsmodellen samt krediteras spegelkontot för det anslutna system som använder den integrerade modellen. Betalningsinstruktionen kan inte initieras av det anslutna system som använder den integrerade modellen och vars spegelkonto kommer att krediteras.

Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.”

| 6. | Punkt 14.17 ska ersättas med följande:






  ”17. | Systemövergripande avveckling mellan två anslutna system som använder den integrerade modellen kan endast initieras av ett anslutet system (eller dess ASCB som agerar för dess räkning) vars spegelkonto debiteras. Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras det spegelkonto som används av det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen samt krediteras det spegelkonto som används av ett annat anslutet system. Betalningsinstruktionen kan inte initieras av det anslutna system vars spegelkonto kommer att krediteras.
  Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.” |
| --- | --- | --- |

6.

Punkt 14.17 ska ersättas med följande:

”17.

Systemövergripande avveckling mellan två anslutna system som använder den integrerade modellen kan endast initieras av ett anslutet system (eller dess ASCB som agerar för dess räkning) vars spegelkonto debiteras. Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras det spegelkonto som används av det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen samt krediteras det spegelkonto som används av ett annat anslutet system. Betalningsinstruktionen kan inte initieras av det anslutna system vars spegelkonto kommer att krediteras.

Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.”

| 7. | Punkt 14.18 ska ersättas med följande:






  ”18. | Systemöverskridande avveckling från ett anslutet system som använder den integrerade modellen till ett anslutet system som använder gränssnittsmodellen kan initieras av det anslutna system som använder den integrerade modellen (eller dess ASCB som agerar för dess räkning). Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras från det spegelkonto som används av det anslutna system som använder den integrerade modellen samt krediteras en deltagares underkonto i ett annat anslutet system. Betalningsinstruktionen kan inte initieras av det anslutna system som använder gränssnittsmodellen och vars deltagares underkonto kommer att krediteras.
  Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.” |
| --- | --- | --- |

7.

Punkt 14.18 ska ersättas med följande:

”18.

Systemöverskridande avveckling från ett anslutet system som använder den integrerade modellen till ett anslutet system som använder gränssnittsmodellen kan initieras av det anslutna system som använder den integrerade modellen (eller dess ASCB som agerar för dess räkning). Betalningsinstruktionen avvecklas genom att det belopp som anges i betalningsinstruktionen debiteras från det spegelkonto som används av det anslutna system som använder den integrerade modellen samt krediteras en deltagares underkonto i ett annat anslutet system. Betalningsinstruktionen kan inte initieras av det anslutna system som använder gränssnittsmodellen och vars deltagares underkonto kommer att krediteras.

Det anslutna system som initierar betalningsinstruktionen och det andra anslutna systemet ska underrättas när avvecklingen fullbordats. Om de så önskar ska likvidbankerna informeras om att avvecklingen fullbordats via ett SWIFT MT 900- eller 910-meddelande.”

| 8. | Punkt 15.3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Avvecklingsperioden (’till’) gör det möjligt att allokera en begränsad tid för avveckling i anslutna system för att inte förhindra eller försena avvecklingen av andra transaktioner relaterade till anslutna system eller TARGET2-transaktioner. Om en betalningsinstruktion inte avvecklas före ’till’ tiden eller inom den fastställda avvecklingsperioden, ska dessa betalningsinstruktioner antingen returneras eller, när det gäller avvecklingsförfarandena 4 och 5, kan garantifondmekanismen aktiveras. Avvecklingsperioden (’till’) kan anges för avvecklingsförfarandena 1–5.” |
| --- | --- | --- |

8.

Punkt 15.3 ska ersättas med följande:

”3.

Avvecklingsperioden (’till’) gör det möjligt att allokera en begränsad tid för avveckling i anslutna system för att inte förhindra eller försena avvecklingen av andra transaktioner relaterade till anslutna system eller TARGET2-transaktioner. Om en betalningsinstruktion inte avvecklas före ’till’ tiden eller inom den fastställda avvecklingsperioden, ska dessa betalningsinstruktioner antingen returneras eller, när det gäller avvecklingsförfarandena 4 och 5, kan garantifondmekanismen aktiveras. Avvecklingsperioden (’till’) kan anges för avvecklingsförfarandena 1–5.”

---

(1)  Eurosystemets aktuella principer för lokalisering av infrastruktur framgår av följande dokument som finns på ECB:s hemsida www.ecb.europa.eu: a) Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area av den 3 november 1998, b) The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing av den 27 september 2001, c) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions av den 19 juli 2007 samt d) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ’legally and operationally located in the euro area’ av den 20 november 2008.”

1

Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area

The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing

The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions

The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ’legally and operationally located in the euro area’

(2)  CET beaktar omställningen till centraleuropeisk sommartid.”

2

(3)  Dagens verksamhet betyder den dagliga överföringsfasen och överföringar vid dagens slut.

3

(4)  Avslutas 15 minuter senare under den sista dagen av Eurosystemets uppfyllandeperiod för kassakravet.

4

(5)  Påbörjas 15 minuter senare under den sista dagen av Eurosystemets uppfyllandeperiod för kassakravet.

5

(6)  Påbörjas 15 minuter senare under den sista dagen av Eurosystemets uppfyllandeperiod för kassakravet.”

6

---