# Uradni list L 242/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.242.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 242 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5215. september 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.242.slv

Uradni list

Evropske unije

L 242

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5215. september 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 836/2009 z dne 14. septembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/120/ES z dne 14. septembra 2009 o spremembi Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z zdravili za napredno zdravljenje (
  1
  ) | 3 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/121/ES z dne 14. septembra 2009 o spremembi Prilog I in V k Direktivi 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tekstilnih imenih zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 13 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/122/ES z dne 14. septembra 2009 o spremembi Priloge II k Direktivi 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih metodah za kvantitativno analizo dvokomponentnih mešanic tekstilnih vlaken zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 14 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 836/2009 z dne 14. septembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/120/ES z dne 14. septembra 2009 o spremembi Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z zdravili za napredno zdravljenje (
  1
  )

1

3

*

Direktiva Komisije 2009/121/ES z dne 14. septembra 2009 o spremembi Prilog I in V k Direktivi 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tekstilnih imenih zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

13

*

Direktiva Komisije 2009/122/ES z dne 14. septembra 2009 o spremembi Priloge II k Direktivi 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih metodah za kvantitativno analizo dvokomponentnih mešanic tekstilnih vlaken zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

14

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/703/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. februarja 2009o državni pomoči C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska – Poroštvo države za družbo BT

  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 685)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/703/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. februarja 2009o državni pomoči C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska – Poroštvo države za družbo BT

  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 685)

   (
  1
  )

o državni pomoči C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska – Poroštvo države za družbo BT

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 685)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 15.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 242/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 836/2009

z dne 14. septembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. septembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 34,5 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | MK | 19,1 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| CL | 137,4 |
| UY | 117,8 |
| ZA | 95,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 154,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 76,3 |
| NZ | 82,6 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,4 |
| ZZ | 85,7 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 61,6 |
| TR | 116,9 |
| ZA | 69,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0809 30 | TR | 114,2 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 171,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

34,5

ZZ

34,5

0707 00 05

MK

19,1

TR

111,0

ZZ

65,1

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

102,8

CL

137,4

UY

117,8

ZA

95,3

ZZ

113,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

98,6

ZZ

154,2

0808 10 80

AR

123,6

BR

68,1

CL

76,3

NZ

82,6

US

85,9

ZA

77,4

ZZ

85,7

0808 20 50

AR

160,8

CN

61,6

TR

116,9

ZA

69,7

ZZ

102,3

0809 30

TR

114,2

US

228,1

ZZ

171,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 15.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 242/3

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/120/ES

z dne 14. septembra 2009

o spremembi Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z zdravili za napredno zdravljenje

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (1) in zlasti člena 120 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zdravila za uporabo v humani medicini se lahko dajo v promet le, če pristojni organ izda dovoljenje za promet z zdravilom na podlagi vloge za pridobitev dovoljenja, ki vsebuje rezultate preskusov in preskušanj, izvedenih na zadevnih izdelkih. |
| --- | --- |

(1)

Zdravila za uporabo v humani medicini se lahko dajo v promet le, če pristojni organ izda dovoljenje za promet z zdravilom na podlagi vloge za pridobitev dovoljenja, ki vsebuje rezultate preskusov in preskušanj, izvedenih na zadevnih izdelkih.

| (2) | V Prilogi I k Direktivi 2001/83/ES so navedene podrobne znanstvene in tehnične zahteve v zvezi s preskušanjem zdravil za uporabo v humani medicini, na podlagi katerih je treba oceniti kakovost, varnost in učinkovitost zdravila. Navedene podrobne znanstvene in tehnične zahteve je treba redno prilagajati, da se upošteva znanstveni in tehnični napredek. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi I k Direktivi 2001/83/ES so navedene podrobne znanstvene in tehnične zahteve v zvezi s preskušanjem zdravil za uporabo v humani medicini, na podlagi katerih je treba oceniti kakovost, varnost in učinkovitost zdravila. Navedene podrobne znanstvene in tehnične zahteve je treba redno prilagajati, da se upošteva znanstveni in tehnični napredek.

| (3) | Kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (2), je primerno Prilogo I zaradi znanstvenega in tehničnega napredka na področju naprednega zdravljenja prilagoditi. Posodobiti je treba opredelitve ter podrobne znanstvene in tehnične zahteve za zdravila za gensko zdravljenje ter zdravila za somatsko celično zdravljenje. Poleg tega je treba določiti podrobne znanstvene in tehnične zahteve za izdelke tkivnega inženirstva, zdravila za napredno zdravljenje, ki vključujejo pripomočke ter kombinirana zdravila za napredno zdravljenje. |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (2), je primerno Prilogo I zaradi znanstvenega in tehničnega napredka na področju naprednega zdravljenja prilagoditi. Posodobiti je treba opredelitve ter podrobne znanstvene in tehnične zahteve za zdravila za gensko zdravljenje ter zdravila za somatsko celično zdravljenje. Poleg tega je treba določiti podrobne znanstvene in tehnične zahteve za izdelke tkivnega inženirstva, zdravila za napredno zdravljenje, ki vključujejo pripomočke ter kombinirana zdravila za napredno zdravljenje.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v humani medicini – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v humani medicini –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Del IV Priloge I k Direktivi 2001/83/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 5. aprila 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 14. septembra 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

1

(2)  UL L 324, 10.12.2007, str. 121.

2

---

PRILOGA

„DEL IV

ZDRAVILA ZA NAPREDNO ZDRAVLJENJE

1.   UVOD

Vloge za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za napredno zdravljenje, kot so opredeljene v členu 2(1)(a) Uredbe (ES) št. 1394/2007, upoštevajo zahteve v zvezi s strukturo (moduli 1, 2, 3, 4 in 5) iz dela I te priloge.

Za biološka zdravila se uporabljajo tehnične zahteve za module 3, 4 in 5, kot je navedeno v delu I te priloge. Posebne zahteve za zdravila za napredno zdravljenje, ki so navedene v oddelkih 3, 4 in 5 tega dela, pojasnjujejo način uporabe zahtev iz dela I za zdravila za napredno zdravljenje. Kadar je ustrezno, se ob upoštevanju posebnosti zdravil za napredno zdravljenje poleg tega določijo tudi dodatne zahteve.

Zaradi posebnih lastnosti zdravil za napredno zdravljenje se lahko uporablja pristop, ki temelji na analizi tveganja, da se določijo kakovost ter neklinični in klinični podatki, ki jih je treba v skladu z znanstvenimi smernicami o kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil iz točke 4 poglavja ‚Uvod in splošna načela‘ vključiti v vlogo za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom.

Analiza tveganja lahko zajame razvoj v celoti. Dejavniki tveganja, ki se lahko upoštevajo, vključujejo: izvor celic (avtologne, alogenske, ksenogenske), sposobnost za razmnoževanje in/ali razlikovanje ter sprožitev imunskega odziva, stopnjo manipulacije celic, kombinacijo celic in bioaktivnih molekul ali strukturnih materialov, lastnost zdravil za gensko zdravljenje, obseg sposobnosti uporabljenih virusov in mikroorganizmov za razmnoževanje in vivo, stopnjo vključevanja verig nukleinskih kislin ali genov v genom, dolgotrajno funkcionalnost, tveganje za rakotvornost in način dajanja ali uporabe.

V analizi tveganja se lahko upoštevajo tudi ustrezni dostopni neklinični in klinični podatki ali izkušnje z drugimi sorodnimi zdravili za napredno zdravljenje.

Vsako odstopanje od zahtev iz te priloge se znanstveno utemelji v modulu 2 vloge za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom. Kadar se uporabi navedena analiza tveganja, se prav tako vključi in opiše v modulu 2. V tem primeru se obravnavajo uporabljena metodologija, ugotovljena tveganja in posledice pristopa, ki temelji na oceni tveganja, za razvoj in ovrednotenje programa ter opišejo vsa odstopanja od zahtev iz te priloge zaradi analize tveganja.

2.   OPREDELITVE

V tej prilogi se poleg opredelitev iz Uredbe (ES) št. 1394/2007 uporabljajo tudi opredelitve iz oddelkov 2.1 in 2.2.

2.1   Zdravilo za gensko zdravljenje

Zdravilo za gensko zdravljenje pomeni biološko zdravilo z naslednjimi lastnostmi:

| (a) | vsebuje zdravilno učinkovino, ki vsebuje ali je sestavljena iz rekombinantne nukleinske kisline, ki se uporablja pri ljudeh ali daje ljudem za urejanje, popravljanje, nadomestitev, dodajanje ali odstranitev genskega zaporedja; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje zdravilno učinkovino, ki vsebuje ali je sestavljena iz rekombinantne nukleinske kisline, ki se uporablja pri ljudeh ali daje ljudem za urejanje, popravljanje, nadomestitev, dodajanje ali odstranitev genskega zaporedja;

| (b) | njegov zdravilen, preprečevalen ali diagnostičen učinek zadeva neposredno zaporedje rekombinantne nukleinske kisline, ki ga vsebuje, ali proizvod izražanja genov tega zaporedja. |
| --- | --- |

(b)

njegov zdravilen, preprečevalen ali diagnostičen učinek zadeva neposredno zaporedje rekombinantne nukleinske kisline, ki ga vsebuje, ali proizvod izražanja genov tega zaporedja.

Zdravila za gensko zdravljenje ne vključujejo cepiv proti nalezljivim boleznim.

2.2   Zdravilo za somatsko celično zdravljenje

Zdravilo za somatsko celično zdravljenje pomeni biološko zdravilo z naslednjimi lastnostmi:

| (a) | vsebuje ali je sestavljeno iz celic ali tkiv, ki so bila podvržena bistveni manipulaciji, s čimer so se spremenile njihove biološke značilnosti, fiziološke funkcije ali strukturne lastnosti, pomembne za predvideno klinično uporabo, ali iz celic ali tkiv, ki niso predvidena za uporabo za enake bistvene funkcije v prejemniku in darovalcu; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje ali je sestavljeno iz celic ali tkiv, ki so bila podvržena bistveni manipulaciji, s čimer so se spremenile njihove biološke značilnosti, fiziološke funkcije ali strukturne lastnosti, pomembne za predvideno klinično uporabo, ali iz celic ali tkiv, ki niso predvidena za uporabo za enake bistvene funkcije v prejemniku in darovalcu;

| (b) | ima lastnosti za ljudi ali se uporablja pri ljudeh ali se daje ljudem za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje bolezni s farmakološkim, imunološkim ali presnovnim delovanjem celic ali tkiv. |
| --- | --- |

(b)

ima lastnosti za ljudi ali se uporablja pri ljudeh ali se daje ljudem za zdravljenje, preprečevanje ali diagnosticiranje bolezni s farmakološkim, imunološkim ali presnovnim delovanjem celic ali tkiv.

Za namene točke (a) se kot bistvene manipulacije ne štejejo zlasti manipulacije iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1394/2007.

3.   POSEBNE ZAHTEVE V ZVEZI Z MODULOM 3

3.1   Posebne zahteve za vsa zdravila za napredno zdravljenje

Predloži se opis sistema sledljivosti, ki ga namerava vzpostaviti in vzdrževati imetnik dovoljenja za promet z zdravili, da se prek virov, izdelave, pakiranja, shranjevanja, transporta in dostave bolnišnici, instituciji ali zasebni praksi, v kateri se izdelek uporablja, zagotovi sledljivost posameznega izdelka ter vhodnih snovi in surovin, vključno z vsemi snovmi, ki prihajajo v stik s celicami ali tkivi, ki jih lahko vsebuje.

Sistem sledljivosti mora dopolnjevati in biti v skladu z zahtevami iz Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) v zvezi s človeškimi celicami in tkivi, razen krvnih celic, ter zahtevami iz Direktive 2002/98/ES v zvezi s krvnimi celicami človeškega izvora.

3.2   Posebne zahteve za zdravila za gensko zdravljenje

3.2.1   Uvod: končni izdelek, zdravilna učinkovina in vhodne snovi

3.2.1.1   Zdravilo za gensko zdravljenje, ki vsebuje rekombinantna zaporedja nukleinskih kislin ali gensko spremenjene mikroorganizme ali viruse.

Končno zdravilo vsebuje zaporedja nukleinskih kislin ali gensko spremenjene mikroorganizme ali viruse, ki so pripravljeni v končnem stičnem vsebniku za predvideno medicinsko uporabo. Končno zdravilo se lahko kombinira z medicinskim pripomočkom ali aktivnim medicinskim pripomočkom za vsaditev.

Zdravilna učinkovina vsebuje zaporedja nukleinskih kislin ali gensko spremenjene mikroorganizme ali viruse.

3.2.1.2   Zdravilo za gensko zdravljenje, ki vsebuje gensko spremenjene celice

Končno zdravilo vsebuje gensko spremenjene celice, ki so pripravljene v končnem stičnem vsebniku za predvideno medicinsko uporabo. Končno zdravilo se lahko kombinira z medicinskim pripomočkom ali aktivnim medicinskim pripomočkom za vsaditev.

Zdravilna učinkovina je sestavljena iz celic, ki jih gensko spremeni eden od izdelkov, opisanih v oddelku 3.2.1.1.

3.2.1.3   Če izdelki vsebujejo viruse ali virusne vektorje, so vhodne snovi sestavine, iz katerih se pridobi virusni vektor, tj. glavni sev virusnega vektorja ali plazmidi, ki se uporabljajo za transfekcijo pakirnih celic, in glavna celična banka celične linije za pakiranje.

3.2.1.4   Če vsebujejo izdelki plazmide, nevirusne vektorje in gensko spremenjene mikroorganizme, ki niso virusi ali virusni vektorji, so vhodne snovi sestavine, ki se uporabljajo za pridobitev celice proizvajalke, tj. plazmid, bakterije gostiteljice in glavna celična banka rekombinantnih mikrobnih celic.

3.2.1.5   Če so celice gensko spremenjene, so vhodne snovi sestavine, ki se uporabljajo pri pridobivanju gensko spremenjenih celic, tj. vhodne snovi za pridobivanje vektorjev, vektorskih in človeških ali živalskih celic. Načela dobre proizvodne prakse se uporabljajo od sistema banke, ki se uporablja pri pridobivanju vektorja.

3.2.2   Posebne zahteve

Poleg zahtev iz oddelkov 3.2.1 in 3.2.2 dela I te priloge se uporabljajo tudi naslednje zahteve:

| (a) | Predložijo se informacije o vseh vhodnih snoveh, ki se uporabljajo pri izdelavi zdravilnih učinkovin, vključno z izdelki, ki so potrebni za gensko spremembo človeških ali živalskih celic ter, kadar je ustrezno, za nadaljnje gojenje in shranjevanje gensko spremenjenih celic, pri čemer se upošteva, da se prečiščevanje morda ni izvedlo. |
| --- | --- |

(a)

Predložijo se informacije o vseh vhodnih snoveh, ki se uporabljajo pri izdelavi zdravilnih učinkovin, vključno z izdelki, ki so potrebni za gensko spremembo človeških ali živalskih celic ter, kadar je ustrezno, za nadaljnje gojenje in shranjevanje gensko spremenjenih celic, pri čemer se upošteva, da se prečiščevanje morda ni izvedlo.

| (b) | Za izdelke, ki vsebujejo mikroorganizem ali virus, se navedejo podatki o genski spremembi, analizi zaporedja, slabljenju virulence, tropizmu za posebne vrste celic in tkiv, odvisnosti celičnega ciklusa od mikroorganizma ali virusa, patogenosti in lastnostih starševskega seva. |
| --- | --- |

(b)

Za izdelke, ki vsebujejo mikroorganizem ali virus, se navedejo podatki o genski spremembi, analizi zaporedja, slabljenju virulence, tropizmu za posebne vrste celic in tkiv, odvisnosti celičnega ciklusa od mikroorganizma ali virusa, patogenosti in lastnostih starševskega seva.

| (c) | V ustreznih delih vloge se opišejo nečistote, povezane s postopkom in izdelkom, ter zlasti virusni kontaminanti, sposobni za razmnoževanje, če vektor ni sposoben za razmnoževanje. |
| --- | --- |

(c)

V ustreznih delih vloge se opišejo nečistote, povezane s postopkom in izdelkom, ter zlasti virusni kontaminanti, sposobni za razmnoževanje, če vektor ni sposoben za razmnoževanje.

| (d) | Pri plazmidih se med celotnim rokom uporabnosti izdelka določa količina različnih oblik plazmidov. |
| --- | --- |

(d)

Pri plazmidih se med celotnim rokom uporabnosti izdelka določa količina različnih oblik plazmidov.

| (e) | Pri gensko spremenjenih celicah se preskušajo lastnosti celic pred gensko spremembo in po njej ter pred postopkom zamrzovanja/hranjenja in po vsakem nadaljnjem takem postopku. |
| --- | --- |

(e)

Pri gensko spremenjenih celicah se preskušajo lastnosti celic pred gensko spremembo in po njej ter pred postopkom zamrzovanja/hranjenja in po vsakem nadaljnjem takem postopku.

Poleg posebnih zahtev za zdravila za gensko zdravljenje se za gensko spremenjene celice uporabljajo zahteve v zvezi s kakovostjo zdravil za somatsko celično zdravljenje in izdelke tkivnega inženirstva (glej oddelek 3.3).

3.3   Posebne zahteve za zdravila za somatsko celično zdravljenje in izdelke tkivnega inženirstva

3.3.1   Uvod: končni izdelek, zdravilna učinkovina in vhodne snovi

Končno zdravilo vsebuje zdravilno učinkovino, ki je pripravljena v končnem stičnem vsebniku za predvideno zdravstveno uporabo in končni kombinaciji za kombinirana zdravila za napredno zdravljenje.

Zdravilna učinkovina je sestavljena iz gojenih celic in/ali tkiv.

Dodatne snovi (npr. ogrodja, matrice, pripomočki, biomateriali, biomolekule in/ali druge sestavine), ki se kombinirajo z manipuliranimi celicami, katerih sestavni del so, se obravnavajo kot vhodne snovi, čeprav njihov izvor ni biološki.

Materiali, ki se uporabljajo med izdelavo zdravilnih učinkovin (npr. mediji za gojenje, rastni faktorji) in za katere ni predvideno, da so del zdravilne učinkovine, se obravnavajo kot surovine.

3.3.2   Posebne zahteve

Poleg zahtev iz oddelkov 3.2.1 in 3.2.2 dela I te priloge se uporabljajo tudi naslednje zahteve:

3.3.2.1   Vhodne snovi

| (a) | V skladu z Direktivo 2004/23/ES se pripravi in predloži povzetek informacij o darovanju, preskrbi in preskušanju človeškega tkiva in celic, ki se uporabljajo kot vhodne novi. Če se kot vhodne snovi uporabljajo nezdrave celice ali tkiva (npr. rakasto tkivo), se njihova uporaba utemelji. |
| --- | --- |

(a)

V skladu z Direktivo 2004/23/ES se pripravi in predloži povzetek informacij o darovanju, preskrbi in preskušanju človeškega tkiva in celic, ki se uporabljajo kot vhodne novi. Če se kot vhodne snovi uporabljajo nezdrave celice ali tkiva (npr. rakasto tkivo), se njihova uporaba utemelji.

| (b) | Če se združujejo populacije alogenskih celic, se navedejo strategije združevanja in ukrepi za zagotovitev sledljivosti. |
| --- | --- |

(b)

Če se združujejo populacije alogenskih celic, se navedejo strategije združevanja in ukrepi za zagotovitev sledljivosti.

| (c) | Morebitna variabilnost, vnesena prek človeških ali živalskih tkiv in celic, se obravnava kot del validacije postopka izdelave, opisa lastnosti zdravilne učinkovine in končnega izdelka, razvoja preskusov določanja vsebnosti, določanja specifikacij in stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

Morebitna variabilnost, vnesena prek človeških ali živalskih tkiv in celic, se obravnava kot del validacije postopka izdelave, opisa lastnosti zdravilne učinkovine in končnega izdelka, razvoja preskusov določanja vsebnosti, določanja specifikacij in stabilnosti.

| (d) | Za izdelke, ki temeljijo na ksenogenskih celicah, se predložijo informacije o izvoru živali (kot so geografsko poreklo, reja živali, starost), posebnih merilih sprejemljivosti, ukrepih za preprečevanje in spremljanje okužb pri viru/živalih donatorkah, ter preskušanju živali na povzročitelje okužb, vključno z vertikalno prenosljivimi mikoorganizmi in virusi, ter dokazilo o primernosti objektov za živali. |
| --- | --- |

(d)

Za izdelke, ki temeljijo na ksenogenskih celicah, se predložijo informacije o izvoru živali (kot so geografsko poreklo, reja živali, starost), posebnih merilih sprejemljivosti, ukrepih za preprečevanje in spremljanje okužb pri viru/živalih donatorkah, ter preskušanju živali na povzročitelje okužb, vključno z vertikalno prenosljivimi mikoorganizmi in virusi, ter dokazilo o primernosti objektov za živali.

| (e) | Za izdelke, ki temeljijo na celicah in se pridobijo iz gensko spremenjenih živali, se navedejo posebne lastnosti celic, povezane z gensko spremembo. Predloži se podroben opis metode nastanka transgene živali in opis njenih lastnosti. |
| --- | --- |

(e)

Za izdelke, ki temeljijo na celicah in se pridobijo iz gensko spremenjenih živali, se navedejo posebne lastnosti celic, povezane z gensko spremembo. Predloži se podroben opis metode nastanka transgene živali in opis njenih lastnosti.

| (f) | Za gensko spremembo celic se uporabljajo tehnične zahteve iz oddelka 3.2. |
| --- | --- |

(f)

Za gensko spremembo celic se uporabljajo tehnične zahteve iz oddelka 3.2.

| (g) | Navede in utemelji se režim preskušanja vseh dodatnih snovi (ogrodij, matric, pripomočkov, biomaterialov, biomolekul ali drugih sestavin), ki se kombinirajo z inženirsko obravnavanimi celicami, katerih sestavni del so. |
| --- | --- |

(g)

Navede in utemelji se režim preskušanja vseh dodatnih snovi (ogrodij, matric, pripomočkov, biomaterialov, biomolekul ali drugih sestavin), ki se kombinirajo z inženirsko obravnavanimi celicami, katerih sestavni del so.

| (h) | Za ogrodja, matrice in pripomočke, ki so zajeti v opredelitvi medicinskega pripomočka ali aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, se predložijo informacije, ki se v skladu z oddelkom 3.4 zahtevajo za oceno kombiniranih zdravil za napredno zdravljenje. |
| --- | --- |

(h)

Za ogrodja, matrice in pripomočke, ki so zajeti v opredelitvi medicinskega pripomočka ali aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, se predložijo informacije, ki se v skladu z oddelkom 3.4 zahtevajo za oceno kombiniranih zdravil za napredno zdravljenje.

3.3.2.2   Postopek izdelave

| (a) | Postopek izdelave se validira, da se zagotovijo konsistentnost serij in postopka, funkcijska neokrnjenost celic od izdelave in transporta do aplikacije ali dajanja ter ustrezna stopnja diferenciacije. |
| --- | --- |

(a)

Postopek izdelave se validira, da se zagotovijo konsistentnost serij in postopka, funkcijska neokrnjenost celic od izdelave in transporta do aplikacije ali dajanja ter ustrezna stopnja diferenciacije.

| (b) | Če so celice gojene neposredno v matrici, ogrodju ali pripomočku ali na njih, se predložijo informacije o validaciji postopka gojenja celic v zvezi z rastjo celic, funkcijo in neokrnjenostjo kombinacije. |
| --- | --- |

(b)

Če so celice gojene neposredno v matrici, ogrodju ali pripomočku ali na njih, se predložijo informacije o validaciji postopka gojenja celic v zvezi z rastjo celic, funkcijo in neokrnjenostjo kombinacije.

3.3.2.3   Opis lastnosti in strategija nadzora

| (a) | Predložijo se ustrezne informacije v zvezi z opisom lastnosti celične populacije ali mešanice celic v smislu identitete, čistote (npr. naključnih mikrobnih agensov in celičnih kontaminantov), sposobnosti preživetja, učinkovitosti, kariologije, rakotvornosti in primernosti za predvideno medicinsko uporabo. Dokaže se genska stabilnost celic. |
| --- | --- |

(a)

Predložijo se ustrezne informacije v zvezi z opisom lastnosti celične populacije ali mešanice celic v smislu identitete, čistote (npr. naključnih mikrobnih agensov in celičnih kontaminantov), sposobnosti preživetja, učinkovitosti, kariologije, rakotvornosti in primernosti za predvideno medicinsko uporabo. Dokaže se genska stabilnost celic.

| (b) | Predložijo se kvalitativne informacije in, če je mogoče, kvantitativne informacije o nečistotah, povezanih z izdelkom in postopkom, ter vseh materialih, ki so med izdelavo sposobni vnesti razpadne produkte. Utemelji se obseg določanja nečistot. |
| --- | --- |

(b)

Predložijo se kvalitativne informacije in, če je mogoče, kvantitativne informacije o nečistotah, povezanih z izdelkom in postopkom, ter vseh materialih, ki so med izdelavo sposobni vnesti razpadne produkte. Utemelji se obseg določanja nečistot.

| (c) | Če na zdravilni učinkovini ali končnem izdelku ni mogoče opraviti nekaterih preskusov za sproščanje, ampak je to mogoče le na ključnih intermediatih in/ali kot preskus med izdelavo, se to utemelji. |
| --- | --- |

(c)

Če na zdravilni učinkovini ali končnem izdelku ni mogoče opraviti nekaterih preskusov za sproščanje, ampak je to mogoče le na ključnih intermediatih in/ali kot preskus med izdelavo, se to utemelji.

| (d) | Kadar so biološko aktivne molekule (kot so rastni faktorji, citokini) prisotne kot sestavine izdelka na podlagi celic, se opredelijo njihov vpliv in medsebojno delovanje z drugimi sestavinami zdravilne učinkovine. |
| --- | --- |

(d)

Kadar so biološko aktivne molekule (kot so rastni faktorji, citokini) prisotne kot sestavine izdelka na podlagi celic, se opredelijo njihov vpliv in medsebojno delovanje z drugimi sestavinami zdravilne učinkovine.

| (e) | Kadar je tridimenzionalna struktura del predvidene funkcije, so stopnja diferenciacije, strukturna in funkcijska organizacija celic ter, kadar je primerno, pripravljena zunajcelična matrica del opisa lastnosti teh izdelkov na podlagi celic. Kadar je potrebno, neklinične raziskave dopolnijo fizikalno-kemijski opis lastnosti. |
| --- | --- |

(e)

Kadar je tridimenzionalna struktura del predvidene funkcije, so stopnja diferenciacije, strukturna in funkcijska organizacija celic ter, kadar je primerno, pripravljena zunajcelična matrica del opisa lastnosti teh izdelkov na podlagi celic. Kadar je potrebno, neklinične raziskave dopolnijo fizikalno-kemijski opis lastnosti.

3.3.2.4   Pomožne snovi

Za pomožne snovi, uporabljene v zdravilih na podlagi celic ali tkiva (npr. sestavine transportnega gojišča), se uporabljajo zahteve za nove pomožne snovi iz dela I te priloge, razen če obstajajo podatki o medsebojnem delovanju celic ali tkiv in pomožnih snovi.

3.3.2.5   Razvojne študije

Opis razvojnega programa obravnava izbiro materialov in postopkov. Obravnava se zlasti neokrnjenost celične populacije, kakršna je v končni sestavi.

3.3.2.6   Referenčni materiali

Dokumentirajo in opredelijo se referenčni standardi, pomembni in značilni za zdravilne učinkovine in/ali končni izdelek.

3.4   Posebne zahteve za zdravila za napredno zdravljenje, ki vključujejo pripomočke

3.4.1   Zdravila za napredno zdravljenje, ki vključujejo pripomočke, kot so opredeljeni v členu 7 Uredbe (ES) št. 1394/2007

Predloži se opis fizikalnih lastnosti in učinkovitosti izdelka ter metod načrtovanja izdelka.

Opišeta se medsebojno delovanje in združljivost genov, celic in/ali tkiv ter strukturnih sestavin.

3.4.2   Kombinirana zdravila za napredno zdravljenje, kot so opredeljena v členu 2(1)(d) Uredbe (ES) št. 1394/2007

Za celični ali tkivni del kombiniranega zdravila za napredno zdravljenje se uporabljajo posebne zahteve za zdravila za somatsko celično zdravljenje in izdelke tkivnega inženirstva iz oddelka 3.3, v primeru gensko spremenjenih celic pa se uporabljajo posebne zahteve za zdravila za gensko zdravljenje iz oddelka 3.2.

Medicinski pripomoček ali aktivni medicinski pripomoček za vsaditev je lahko sestavni del zdravilne učinkovine. Kadar je medicinski pripomoček ali aktivni medicinski pripomoček za vsaditev med izdelavo, aplikacijo ali dajanjem končnega izdelka kombiniran s celicami, se te štejejo kot sestavni del končnega izdelka.

Predložijo se informacije o medicinskem pripomočku ali aktivnem medicinskem pripomočku za vsaditev (ki je sestavni del zdravilne učinkovine ali končnega izdelka), pomembne za oceno kombiniranega zdravila za napredno zdravljenje. Te informacije vključujejo:

| (a) | informacije o izbiri in predvideni funkciji medicinskega pripomočka ali medicinskega pripomočka za vsaditev ter dokaz združljivosti pripomočka z drugimi sestavinami izdelka; |
| --- | --- |

(a)

informacije o izbiri in predvideni funkciji medicinskega pripomočka ali medicinskega pripomočka za vsaditev ter dokaz združljivosti pripomočka z drugimi sestavinami izdelka;

| (b) | dokazilo o skladnosti dela medicinskega pripomočka z bistvenimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi Sveta 93/42/EGS (2) ali dokazilo o skladnosti dela aktivnega pripomočka z bistvenimi zahtevami iz Priloge 1 k Direktivi Sveta 90/385/EGS (3); |
| --- | --- |

(b)

dokazilo o skladnosti dela medicinskega pripomočka z bistvenimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi Sveta 93/42/EGS (2) ali dokazilo o skladnosti dela aktivnega pripomočka z bistvenimi zahtevami iz Priloge 1 k Direktivi Sveta 90/385/EGS (3);

| (c) | kadar je primerno, dokazilo o skladnosti medicinskega pripomočka ali medicinskega pripomočka za vsaditev z zahtevami glede BSE/TSE iz Direktive Komisije 2003/32/ES (4); |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, dokazilo o skladnosti medicinskega pripomočka ali medicinskega pripomočka za vsaditev z zahtevami glede BSE/TSE iz Direktive Komisije 2003/32/ES (4);

| (d) | kadar so dostopni, rezultate vseh ocen dela medicinskega pripomočka ali dela aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, ki jih je v skladu z Direktivo 93/42/EGS ali Direktivo 90/385/EGS izvedel priglašeni organ. |
| --- | --- |

(d)

kadar so dostopni, rezultate vseh ocen dela medicinskega pripomočka ali dela aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev, ki jih je v skladu z Direktivo 93/42/EGS ali Direktivo 90/385/EGS izvedel priglašeni organ.

Priglašeni organ, ki je izvedel oceno iz točke (d) tega oddelka, zagotovi na zahtevo organa, ki je pristojen za oceno vloge, vse informacije v zvezi z rezultati ocene v skladu z Direktivo 93/42/EGS ali Direktivo 90/385/EGS. To so lahko informacije in dokumenti iz zadevnih vlog v zvezi z oceno skladnosti, kadar je to potrebno za vrednotenje kombiniranega zdravila za napredno zdravljenje kot celoto.

4.   POSEBNE ZAHTEVE V ZVEZI Z MODULOM 4

4.1   Posebne zahteve za vsa zdravila za napredno zdravljenje

Zahteve iz dela I, modula 4, te priloge o farmakološkem in toksikološkem preskušanju zdravil niso vedno primerne zaradi edinstvenih ter raznolikih strukturnih in bioloških lastnosti zdravil za napredno zdravljenje. Tehnične zahteve v oddelkih 4.1, 4.2 in 4.3 pojasnjujejo, kako se zahteve iz dela I te priloge uporabljajo za zdravila za napredno zdravljenje. Kadar je bilo ustrezno, so bile ob upoštevanju posebnosti zdravil za napredno zdravljenje določene dodatne zahteve.

Utemeljitev nekliničnega razvoja ter meril za izbor ustreznih vrst in modelov (in vitro ter in vivo) se obravnava in obrazloži v nekliničnem pregledu. Izbrani živalski modeli lahko vključujejo imunsko ogrožene živali, živali z izbitim genom, živali s človeškimi lastnostmi in transgene živali. Upošteva se uporaba homolognih modelov (npr. mišje celice, analizirane v miših) ali modelov, ki posnemajo bolezni, zlasti za študije imunogenosti in imunotoksičnosti.

Poleg zahtev iz dela I se navedejo varnost, primernost in biološka združljivost vseh strukturnih sestavin (kot so matrice, ogrodja in pripomočki) ter vse dodatne snovi (kot so celični izdelki, biomolekule, biomateriali in kemične snovi), ki so prisotne v končnem izdelku. Upoštevajo se njihove fizikalne, mehanske, kemične in biološke lastnosti.

4.2   Posebne zahteve za zdravila za gensko zdravljenje

Za določitev obsega in vrste nekliničnih študij, potrebnih za določitev ustrezne ravni nekliničnih podatkov o varnosti, se upoštevata oblika in vrsta zdravila za gensko zdravljenje.

4.2.1   Farmakologija

| (a) | Študije učinkov in vitro ter in vivo v zvezi s predlagano terapevtsko uporabo (tj. farmakodinamične študije za ‚potrditev koncepta‘) se predložijo z uporabo modelov in ustreznih živalskih vrst, ki so načrtovani za dokaz, da zaporedje nukleinskih kislin doseže predvideni cilj (ciljni organ ali celice) in opravlja predvideno funkcijo (raven izražanja in funkcionalno delovanje). V kliničnih študijah se navedeta trajanje funkcije zaporedja nukleinskih kislin in predlagan režim odmerjanja. |
| --- | --- |

(a)

Študije učinkov in vitro ter in vivo v zvezi s predlagano terapevtsko uporabo (tj. farmakodinamične študije za ‚potrditev koncepta‘) se predložijo z uporabo modelov in ustreznih živalskih vrst, ki so načrtovani za dokaz, da zaporedje nukleinskih kislin doseže predvideni cilj (ciljni organ ali celice) in opravlja predvideno funkcijo (raven izražanja in funkcionalno delovanje). V kliničnih študijah se navedeta trajanje funkcije zaporedja nukleinskih kislin in predlagan režim odmerjanja.

| (b) | Selektivnost cilja: kadar je predvideno, da ima zdravilo za gensko zdravljenje selektivno funkcionalnost ali funkcionalnost, omejeno s ciljem, se predložijo študije, ki potrjujejo posebnost in trajanje funkcionalnosti ter delovanja v ciljnih celicah in tkivih. |
| --- | --- |

(b)

Selektivnost cilja: kadar je predvideno, da ima zdravilo za gensko zdravljenje selektivno funkcionalnost ali funkcionalnost, omejeno s ciljem, se predložijo študije, ki potrjujejo posebnost in trajanje funkcionalnosti ter delovanja v ciljnih celicah in tkivih.

4.2.2   Farmakokinetika

| (a) | Študije o biološki porazdelitvi vključujejo raziskave o obstojnosti, očistku in mobilizaciji. Študije o biološki porazdelitvi poleg tega obravnavajo tudi tveganje za prenos na zarodno linijo. |
| --- | --- |

(a)

Študije o biološki porazdelitvi vključujejo raziskave o obstojnosti, očistku in mobilizaciji. Študije o biološki porazdelitvi poleg tega obravnavajo tudi tveganje za prenos na zarodno linijo.

| (b) | Glede na vrsto zadevnega izdelka se v oceni tveganja za okolje navedejo raziskave vnosa in tveganja za prenos tretjim stranem, razen če vloga vsebuje temeljito utemeljitev. |
| --- | --- |

(b)

Glede na vrsto zadevnega izdelka se v oceni tveganja za okolje navedejo raziskave vnosa in tveganja za prenos tretjim stranem, razen če vloga vsebuje temeljito utemeljitev.

4.2.3   Toksikologija

| (a) | Oceni se toksičnost končnega zdravila za gensko zdravljenje. Poleg tega se glede na vrsto izdelka upošteva posamezno preskušanje zdravilnih učinkovin in pomožnih snovi, pri čemer se ovrednoti in vivo učinek izdelkov, povezanih z izraženim zaporedjem nukleinskih kislin, ki niso predvideni za fiziološko funkcijo. |
| --- | --- |

(a)

Oceni se toksičnost končnega zdravila za gensko zdravljenje. Poleg tega se glede na vrsto izdelka upošteva posamezno preskušanje zdravilnih učinkovin in pomožnih snovi, pri čemer se ovrednoti in vivo učinek izdelkov, povezanih z izraženim zaporedjem nukleinskih kislin, ki niso predvideni za fiziološko funkcijo.

| (b) | Študije o toksičnosti enkratnega odmerka se lahko združijo s študijami o farmakologiji varnosti in farmakokinetiki, npr. za raziskovanje obstojnosti. |
| --- | --- |

(b)

Študije o toksičnosti enkratnega odmerka se lahko združijo s študijami o farmakologiji varnosti in farmakokinetiki, npr. za raziskovanje obstojnosti.

| (c) | Študije o toksičnosti ponavljajočih odmerkov se predložijo, kadar se predvideva večkratno odmerjanje za človeka. Način in načrt uporabe jasno izražata načrtovano klinično odmerjanje. Kadar je lahko posledica enkratnega odmerjanja podaljšana funkcionalnost zaporedja nukleinskih kislin pri ljudeh, se upoštevajo študije o toksičnosti ponavljajočih odmerkov. Študije lahko trajajo dlje od običajnih študij o toksičnosti, kar je odvisno od obstojnosti zdravil za gensko zdravljenje in pričakovanih morebitnih tveganj. Navede se utemeljitev trajanja. |
| --- | --- |

(c)

Študije o toksičnosti ponavljajočih odmerkov se predložijo, kadar se predvideva večkratno odmerjanje za človeka. Način in načrt uporabe jasno izražata načrtovano klinično odmerjanje. Kadar je lahko posledica enkratnega odmerjanja podaljšana funkcionalnost zaporedja nukleinskih kislin pri ljudeh, se upoštevajo študije o toksičnosti ponavljajočih odmerkov. Študije lahko trajajo dlje od običajnih študij o toksičnosti, kar je odvisno od obstojnosti zdravil za gensko zdravljenje in pričakovanih morebitnih tveganj. Navede se utemeljitev trajanja.

| (d) | Prouči se genotoksičnost. Vendar se običajne študije o genotoksičnosti izvedejo le, kadar so potrebne za preskušanje posebne nečistote ali sestavine prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(d)

Prouči se genotoksičnost. Vendar se običajne študije o genotoksičnosti izvedejo le, kadar so potrebne za preskušanje posebne nečistote ali sestavine prenosnega sistema.

| (e) | Prouči se rakotvornost. Običajne študije o rakotvornosti v življenjskem obdobju glodavcev niso potrebne. Vendar se glede na vrsto izdelka na primernih modelih in vivo/in vitro ovrednotijo možnosti za nastanek tumorjev. |
| --- | --- |

(e)

Prouči se rakotvornost. Običajne študije o rakotvornosti v življenjskem obdobju glodavcev niso potrebne. Vendar se glede na vrsto izdelka na primernih modelih in vivo/in vitro ovrednotijo možnosti za nastanek tumorjev.

| (f) | Reproduktivna in razvojna toksičnost: predložijo se študije o učinkih na plodnost in splošno reproduktivno funkcijo. Glede na vrsto zadevnega izdelka se predložijo študije o toksičnosti za zarodek in plod ter obporodni toksičnosti ter študije o prenosu zarodne linije, razen če vloga vsebuje temeljito utemeljitev. |
| --- | --- |

(f)

Reproduktivna in razvojna toksičnost: predložijo se študije o učinkih na plodnost in splošno reproduktivno funkcijo. Glede na vrsto zadevnega izdelka se predložijo študije o toksičnosti za zarodek in plod ter obporodni toksičnosti ter študije o prenosu zarodne linije, razen če vloga vsebuje temeljito utemeljitev.

| (g) | Dodatne študije o toksičnosti






  — | Študije o združevanju: študije o združevanju se predložijo za vsa zdravila za gensko zdravljenje, razen če je pomanjkanje teh študij znanstveno utemeljeno, npr. ker zaporedje nukleinskih kislin ne bo vstopilo v celično jedro. Za zdravila za gensko zdravljenje, za katere se ne predvideva sposobnost združevanja, se izvedejo študije o združevanju, če kažejo podatki o biološki porazdelitvi tveganje za prenos zarodne linije. |
| --- | --- | --- |

(g)

Dodatne študije o toksičnosti

—

Študije o združevanju: študije o združevanju se predložijo za vsa zdravila za gensko zdravljenje, razen če je pomanjkanje teh študij znanstveno utemeljeno, npr. ker zaporedje nukleinskih kislin ne bo vstopilo v celično jedro. Za zdravila za gensko zdravljenje, za katere se ne predvideva sposobnost združevanja, se izvedejo študije o združevanju, če kažejo podatki o biološki porazdelitvi tveganje za prenos zarodne linije.

| — | Imunogenost in imunotoksičnost: proučijo se morebitni imunogenski in imunotoksični učinki. |
| --- | --- |

—

Imunogenost in imunotoksičnost: proučijo se morebitni imunogenski in imunotoksični učinki.

4.3   Posebne zahteve za zdravila za somatsko celično zdravljenje in izdelke tkivnega inženirstva

4.3.1   Farmakologija

| (a) | Primarne farmakološke študije so zadostne, da dokažejo potrditev koncepta. Prouči se medsebojno delovanje izdelkov na podlagi celic, ki jih obdaja tkivo. |
| --- | --- |

(a)

Primarne farmakološke študije so zadostne, da dokažejo potrditev koncepta. Prouči se medsebojno delovanje izdelkov na podlagi celic, ki jih obdaja tkivo.

| (b) | Določita se količina izdelka, ki je potrebna za doseganje želenega učinka/učinkovitega odmerka, in pogostost odmerjanja, kar je odvisno od vrste izdelka. |
| --- | --- |

(b)

Določita se količina izdelka, ki je potrebna za doseganje želenega učinka/učinkovitega odmerka, in pogostost odmerjanja, kar je odvisno od vrste izdelka.

| (c) | Sekundarne farmakološke študije se upoštevajo pri ovrednotenju morebitnih fizioloških učinkov, ki niso povezani z želenim zdravilnim učinkom zdravil za somatsko celično zdravljenje v obliki izdelkov tkivnega inženirstva ali dodatnih snovi, ker so lahko biološko zdravilne molekule poleg želenih beljakovin skrite ali ker lahko imajo želene beljakovine neželena ciljna območja. |
| --- | --- |

(c)

Sekundarne farmakološke študije se upoštevajo pri ovrednotenju morebitnih fizioloških učinkov, ki niso povezani z želenim zdravilnim učinkom zdravil za somatsko celično zdravljenje v obliki izdelkov tkivnega inženirstva ali dodatnih snovi, ker so lahko biološko zdravilne molekule poleg želenih beljakovin skrite ali ker lahko imajo želene beljakovine neželena ciljna območja.

4.3.2   Farmakokinetika

| (a) | Običajne študije o farmakokinetiki za raziskovanje absorpcije, porazdelitve, presnove in izločanja niso potrebne. Vendar se glede na vrsto zadevnega izdelka raziščejo parametri, kot so sposobnost preživetja, dolgoživost, porazdelitev, rast, diferenciacija in migracija, razen če vloga vsebuje temeljito utemeljitev, da to ni potrebno. |
| --- | --- |

(a)

Običajne študije o farmakokinetiki za raziskovanje absorpcije, porazdelitve, presnove in izločanja niso potrebne. Vendar se glede na vrsto zadevnega izdelka raziščejo parametri, kot so sposobnost preživetja, dolgoživost, porazdelitev, rast, diferenciacija in migracija, razen če vloga vsebuje temeljito utemeljitev, da to ni potrebno.

| (b) | Za zdravila za somatsko celično zdravljenje in izdelke tkivnega inženirstva, ki proizvajajo sistemsko zdravilne biomolekule, se proučijo porazdelitev, trajanje in količina izraženih molekul. |
| --- | --- |

(b)

Za zdravila za somatsko celično zdravljenje in izdelke tkivnega inženirstva, ki proizvajajo sistemsko zdravilne biomolekule, se proučijo porazdelitev, trajanje in količina izraženih molekul.

4.3.3   Toksikologija

| (a) | Oceni se toksičnost končnega izdelka. Upošteva se posamezno preskušanje zdravilnih učinkovin, dodatnih snovi in vseh nečistot, povezanih s postopkom. |
| --- | --- |

(a)

Oceni se toksičnost končnega izdelka. Upošteva se posamezno preskušanje zdravilnih učinkovin, dodatnih snovi in vseh nečistot, povezanih s postopkom.

| (b) | Opazovanja lahko trajajo dlje kot pri običajnih študijah o toksičnosti, pri čemer se upošteva pričakovana življenjska doba zdravila skupaj s farmakodinamičnimi in farmakokinetičnimi lastnostmi. Navede se utemeljitev trajanja. |
| --- | --- |

(b)

Opazovanja lahko trajajo dlje kot pri običajnih študijah o toksičnosti, pri čemer se upošteva pričakovana življenjska doba zdravila skupaj s farmakodinamičnimi in farmakokinetičnimi lastnostmi. Navede se utemeljitev trajanja.

| (c) | Običajne študije o rakotvornosti in genotoksičnosti niso potrebne, razen v zvezi z rakotvornim potencialom izdelka. |
| --- | --- |

(c)

Običajne študije o rakotvornosti in genotoksičnosti niso potrebne, razen v zvezi z rakotvornim potencialom izdelka.

| (d) | Proučijo se imunogenski in imunotoksični učinki. |
| --- | --- |

(d)

Proučijo se imunogenski in imunotoksični učinki.

| (e) | Če vsebujejo izdelki na podlagi celic živalske celice, se obravnavajo s tem povezani posamezni pomisleki glede varnosti, kot je prenos ksenogenskih patogenov na ljudi. |
| --- | --- |

(e)

Če vsebujejo izdelki na podlagi celic živalske celice, se obravnavajo s tem povezani posamezni pomisleki glede varnosti, kot je prenos ksenogenskih patogenov na ljudi.

5.   POSEBNE ZAHTEVE V ZVEZI Z MODULOM 5

5.1   Posebne zahteve za vsa zdravila za napredno zdravljenje

5.1.1   Posebne zahteve v tem oddelku dela IV so dodatne zahteve poleg zahtev iz modula 5 v delu I te priloge.

5.1.2   Kadar je zaradi klinične uporabe zdravil za napredno zdravljenje potrebno posebno hkratno zdravljenje in kadar vključuje taka uporaba kirurške postopke, se razišče in opiše postopek zdravljenja kot celota. Predložijo se informacije o standardizaciji in optimizaciji teh postopkov med kliničnim razvojem.

Kadar lahko medicinski pripomočki, ki se uporabljajo med kirurškim postopkom za aplikacijo, vsaditev ali dajanje zdravila za napredno zdravljenje, vplivajo na učinkovitost ali varnost izdelka za napredno zdravljenje, se predložijo informacije o teh pripomočkih.

Določi se posebno strokovno znanje, ki se zahteva za aplikacijo, vsaditev, dajanje ali spremljevalne dejavnosti. Po potrebi se predloži načrt usposabljanja zdravstvenih delavcev za postopke uporabe, aplikacije, vsaditve ali dajanja teh izdelkov.

5.1.3   Ker se lahko postopek izdelave zdravil za napredno zdravljenje zaradi njihovih lastnosti med kliničnim razvojem spremeni, se lahko zahtevajo dodatne študije za dokaz primerljivosti.

5.1.4   Med kliničnim razvojem se obravnavajo tveganja, ki so povezana z morebitnimi povzročitelji okužb ali uporabo materiala, pridobljenega iz živalskih virov, in ukrepi za zmanjšanje takšnega tveganja.

5.1.5   Izbira odmerka in časovni razpored uporabe se opredelita s študijami za ugotavljanje odmerkov.

5.1.6   Učinkovitost predlaganih indikacij se podpre z ustreznimi rezultati kliničnih študij, ki uporabljajo klinično smiselne končne točke za predvideno uporabo. V nekaterih kliničnih pogojih je lahko potrebno dokazilo o dolgoročni učinkovitosti. Zagotovi se strategija za ovrednotenje dolgoročne učinkovitosti.

5.1.7   Strategija za dolgoročno spremljanje varnosti in učinkovitosti se vključi v načrt za obvladovanje tveganja.

5.1.8   Za kombinirana zdravila za napredno zdravljenje se načrtujejo in izvedejo študije s kombiniranim izdelkom kot celoto.

5.2   Posebne zahteve za zdravila za gensko zdravljenje

5.2.1   Študije o farmakokinetiki pri ljudeh

Študije o farmakokinetiki pri ljudeh vključujejo naslednje vidike:

| (a) | študije za obravnavanje izločanja zdravil za gensko zdravljenje; |
| --- | --- |

(a)

študije za obravnavanje izločanja zdravil za gensko zdravljenje;

| (b) | študije o biološki porazdelitvi; |
| --- | --- |

(b)

študije o biološki porazdelitvi;

| (c) | študije o farmakokinetiki zdravila in delih izražanja genov (npr. izražene beljakovine ali genomski podpisi). |
| --- | --- |

(c)

študije o farmakokinetiki zdravila in delih izražanja genov (npr. izražene beljakovine ali genomski podpisi).

5.2.2   Študije o farmakodinamiki pri ljudeh

Študije o farmakodinamiki pri ljudeh obravnavajo izražanje in funkcijo zaporedja nukleinskih kislin po dajanju zdravil za gensko zdravljenje.

5.2.3   Študije o varnosti

Študije o varnosti obravnavajo naslednje vidike:

| (a) | nastanek vektorja, sposobnega za razmnoževanje; |
| --- | --- |

(a)

nastanek vektorja, sposobnega za razmnoževanje;

| (b) | nastanek novih sevov; |
| --- | --- |

(b)

nastanek novih sevov;

| (c) | preureditev sedanjih genomskih zaporedij; |
| --- | --- |

(c)

preureditev sedanjih genomskih zaporedij;

| (d) | neoplastično širjenje zaradi insercijske mutagenosti. |
| --- | --- |

(d)

neoplastično širjenje zaradi insercijske mutagenosti.

5.3   Posebne zahteve za zdravila za somatsko celično zdravljenje

5.3.1   Zdravila za somatsko celično zdravljenje, pri katerih temelji način delovanja na proizvodnji določenih aktivnih biomolekul

Za zdravila za somatsko celično zdravljenje, pri katerih temelji način delovanja na proizvodnji določenih aktivnih biomolekul, se obravnavajo farmakokinetične lastnosti (zlasti porazdelitev, trajanje in količina izražanja) teh molekul, če je to izvedljivo.

5.3.2   Biološka porazdelitev, obstojnost in dolgoročna vsaditev sestavin zdravil za somatsko celično zdravljenje

Med kliničnim razvojem se obravnavajo biološka porazdelitev, obstojnost in dolgoročna vsaditev sestavin zdravila za somatsko celično zdravljenje.

5.3.3   Študije o varnosti

Študije o varnosti obravnavajo:

| (a) | porazdelitev in vsaditev po dajanju zdravila; |
| --- | --- |

(a)

porazdelitev in vsaditev po dajanju zdravila;

| (b) | ektopično vsaditev; |
| --- | --- |

(b)

ektopično vsaditev;

| (c) | onkogeno preoblikovanje in zanesljivost celičnih/tkivnih rodov. |
| --- | --- |

(c)

onkogeno preoblikovanje in zanesljivost celičnih/tkivnih rodov.

5.4   Posebne zahteve za izdelke tkivnega inženirstva

5.4.1   Študije o farmakokinetiki

Kadar običajne študije o farmakokinetiki niso pomembne za izdelke tkivnega inženirstva, se med kliničnim razvojem obravnavajo biološka porazdelitev, obstojnost in razgradnja sestavin izdelkov tkivnega inženirstva.

5.4.2   Študije o farmakodinamiki

Študije o farmakodinamiki obravnavajo posebne lastnosti izdelkov tkivnega inženirstva, katerim so te študije tudi prilagojene. Predložita se dokazilo o ‚potrditvi koncepta‘ in kinetičnost izdelka, da se doseže predvidena obnovitev, popravljanje ali nadomestitev. Upoštevajo se ustrezni farmakodinamični označevalci, povezani s predvidenimi funkcijami in strukturo.

5.4.3   Študije o varnosti

Uporablja se oddelek 5.3.3.

---

(1)  UL L 102, 7.4.2004, str. 48.

1

(2)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

3

(4)  UL L 105, 26.4.2003, str. 18.“

4

---

| 15.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 242/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 242/13

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/121/ES

z dne 14. septembra 2009

o spremembi Prilog I in V k Direktivi 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tekstilnih imenih zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju (prenovljene) Direktive 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o tekstilnih imenih (1) in zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2008/121/ES določa pravila, ki urejajo etiketiranje ali označevanje izdelkov glede vsebnosti tekstilnih vlaken zaradi zagotavljanja varstva interesov potrošnika. Tekstilni izdelki se lahko dajejo na trg v Skupnosti le, če izpolnjujejo določbe navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2008/121/ES določa pravila, ki urejajo etiketiranje ali označevanje izdelkov glede vsebnosti tekstilnih vlaken zaradi zagotavljanja varstva interesov potrošnika. Tekstilni izdelki se lahko dajejo na trg v Skupnosti le, če izpolnjujejo določbe navedene direktive.

| (2) | Na podlagi nedavnih ugotovitev tehnične delovne skupine je treba Direktivo 2008/121/ES prilagoditi tehničnemu napredku z uvrstitvijo melaminskih vlaken na seznam vlaken iz prilog I in V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi nedavnih ugotovitev tehnične delovne skupine je treba Direktivo 2008/121/ES prilagoditi tehničnemu napredku z uvrstitvijo melaminskih vlaken na seznam vlaken iz prilog I in V k navedeni direktivi.

| (3) | Direktivo 2008/121/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2008/121/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za direktive o tekstilnih imenih in označevanju – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za direktive o tekstilnih imenih in označevanju –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2008/121/ES se spremeni:

| 1. | V Prilogi I se doda naslednja vrstica 48:







  „48 | Melamin | vlakno, ki je sestavljeno iz vsaj 85 % mase zamreženih makromolekul, sestavljenih iz derivatov melamina“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V Prilogi I se doda naslednja vrstica 48:

„48

Melamin

vlakno, ki je sestavljeno iz vsaj 85 % mase zamreženih makromolekul, sestavljenih iz derivatov melamina“

| 2. | V Prilogi V se doda naslednja vrstica 48:







  „48 | Melamin | 7,00“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V Prilogi V se doda naslednja vrstica 48:

„48

Melamin

7,00“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 15. septembra 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 14. septembra 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 19, 23.1.2009, str. 29.

1

---

| 15.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 242/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 242/14

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/122/ES

z dne 14. septembra 2009

o spremembi Priloge II k Direktivi 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih metodah za kvantitativno analizo dvokomponentnih mešanic tekstilnih vlaken zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o nekaterih metodah za kvantitativno analizo dvokomponentnih mešanic tekstilnih vlaken (1) in zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o tekstilnih imenih (2) mora biti na etiketi navedena surovinska sestava tekstilnih izdelkov, z analizami pa je treba nadzorovati skladnost teh izdelkov z navedbami na etiketi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o tekstilnih imenih (2) mora biti na etiketi navedena surovinska sestava tekstilnih izdelkov, z analizami pa je treba nadzorovati skladnost teh izdelkov z navedbami na etiketi.

| (2) | Direktiva 96/73/ES določa enotne metode za kvantitativno analizo dvokomponentnih tekstilnih mešanic vlaken. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 96/73/ES določa enotne metode za kvantitativno analizo dvokomponentnih tekstilnih mešanic vlaken.

| (3) | Na podlagi nedavnih ugotovitev tehnične delovne skupine je bila Direktiva 2008/121/ES prilagojena tehničnemu napredku z uvrstitvijo melaminskih vlaken na seznam vlaken iz prilog I in V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi nedavnih ugotovitev tehnične delovne skupine je bila Direktiva 2008/121/ES prilagojena tehničnemu napredku z uvrstitvijo melaminskih vlaken na seznam vlaken iz prilog I in V k navedeni direktivi.

| (4) | Zato je treba določiti enotne preskusne metode za melamin. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba določiti enotne preskusne metode za melamin.

| (5) | Direktivo 96/73/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 96/73/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za direktive o tekstilnih imenih in označevanju – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za direktive o tekstilnih imenih in označevanju –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga II k Direktivi 96/73/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 15. septembra 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 14. septembra 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 32, 3.2.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 19, 23.1.2009, str. 29.

2

---

PRILOGA

Poglavje 2 Priloge II k Direktivi 96/73/ES se spremeni:

| (a) | Zbirna razpredelnica posebnih metod se nadomesti z naslednjim:
  „ZBIRNA RAZPREDELNICA








  Metoda | Področje uporabe | Reagent |
| --- | --- | --- | --- |
| Topna komponenta | Netopna komponenta |
| 1. | acetat | druga vlakna | aceton |
| 2. | nekatera proteinska vlakna | druga vlakna | hipoklorit |
| 3. | viskoza, bakrova ali nekatera modalna vlakna | bombažna, elastolefin ali melaminska vlakna | mravljična kislina in cinkov klorid |
| 4. | poliamid ali najlon | nekatera druga vlakna | mravljična kislina, 80 % (m/m) |
| 5. | acetat | triacetat, elastolefin ali melaminska vlakna | benzilalkohol |
| 6. | triacetat ali poliaktid | druga vlakna | diklorometan |
| 7. | nekatera celulozna vlakna | poliester, elastomultiester ali elastolefin | žveplova kislina, 75 % (m/m) |
| 8. | akril, nekatera modakrilna vlakna ali klorovlakna | druga vlakna | dimetilformamid |
| 9. | nekatera klorovlakna | druga vlakna | ogljikov disulfid/aceton v razmerju 55,5/44,5 (v/v) |
| 10. | acetat | nekatera klorovlakna, elastolefin ali melaminska vlakna | ledocetna kislina |
| 11. | svila | volna, dlake, elastolefin ali melaminska vlakna | žveplova kislina, 75 % (m/m) |
| 12. | juta | vlakna živalskega izvora | metoda z določanjem vsebnosti dušika |
| 13. | polipropilen | nekatera druga vlakna | ksilen |
| 14. | druga vlakna | klorovlakna (homopolimeri iz vinilklorida), elastolefin ali melaminska vlakna | metoda z uporabo koncentrirane žveplove kisline |
| 15 | klorovlakna, nekatera modakrilna vlakna, elastanska vlakna, acetat, triacetat | druga vlakna | cikloheksanon |
| 16. | melaminska vlakna | bombaž ali aramid | vroča mravljična kislina 90 % (m/m)“ |

(a)

Zbirna razpredelnica posebnih metod se nadomesti z naslednjim:

„ZBIRNA RAZPREDELNICA

Metoda

Področje uporabe

Reagent

Topna komponenta

Netopna komponenta

1.

acetat

druga vlakna

aceton

2.

nekatera proteinska vlakna

druga vlakna

hipoklorit

3.

viskoza, bakrova ali nekatera modalna vlakna

bombažna, elastolefin ali melaminska vlakna

mravljična kislina in cinkov klorid

4.

poliamid ali najlon

nekatera druga vlakna

mravljična kislina, 80 % (m/m)

5.

acetat

triacetat, elastolefin ali melaminska vlakna

benzilalkohol

6.

triacetat ali poliaktid

druga vlakna

diklorometan

7.

nekatera celulozna vlakna

poliester, elastomultiester ali elastolefin

žveplova kislina, 75 % (m/m)

8.

akril, nekatera modakrilna vlakna ali klorovlakna

druga vlakna

dimetilformamid

9.

nekatera klorovlakna

druga vlakna

ogljikov disulfid/aceton v razmerju 55,5/44,5 (v/v)

10.

acetat

nekatera klorovlakna, elastolefin ali melaminska vlakna

ledocetna kislina

11.

svila

volna, dlake, elastolefin ali melaminska vlakna

žveplova kislina, 75 % (m/m)

12.

juta

vlakna živalskega izvora

metoda z določanjem vsebnosti dušika

13.

polipropilen

nekatera druga vlakna

ksilen

14.

druga vlakna

klorovlakna (homopolimeri iz vinilklorida), elastolefin ali melaminska vlakna

metoda z uporabo koncentrirane žveplove kisline

15

klorovlakna, nekatera modakrilna vlakna, elastanska vlakna, acetat, triacetat

druga vlakna

cikloheksanon

16.

melaminska vlakna

bombaž ali aramid

vroča mravljična kislina 90 % (m/m)“

| (b) | Metoda št. 1 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), lanom (7), pravo konopljo (8), juto (9), abako (10), alfo (11), kokosom (12), žuko (13), ramijo (14), sisalom (15), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), proteinskimi vlakni (23), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Metoda št. 1 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), lanom (7), pravo konopljo (8), juto (9), abako (10), alfo (11), kokosom (12), žuko (13), ramijo (14), sisalom (15), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), proteinskimi vlakni (23), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Ta metoda nikakor ni uporabna za acetatna vlakna, ki so bila površinsko dezacetilirana.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ znaša 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ znaša 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“

| (c) | Metoda št. 2 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | bombažem (5), bakrom (21), viskozo (25), akrilom (26), klorovlakni (27), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), polipropilenom (37), elastanom (43), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Metoda št. 2 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

bombažem (5), bakrom (21), viskozo (25), akrilom (26), klorovlakni (27), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), polipropilenom (37), elastanom (43), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Če so v mešanici prisotna različna proteinska vlakna, se z analizo po tej metodi določi njihova skupna količina, ne pa količina posameznih vrst teh vlaken.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za bombaž, viskozo, modalna vlakna in melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01, in za nebeljeni bombaž, za katerega velja vrednost ‚d‘ = 1,03.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za bombaž, viskozo, modalna vlakna in melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01, in za nebeljeni bombaž, za katerega velja vrednost ‚d‘ = 1,03.“

| (d) | Metoda št. 3 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | bombažem (5), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Metoda št. 3 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

bombažem (5), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Če se ugotovi prisotnost modalnega vlakna, je treba izvesti predhodni preskus z namenom, da se ugotovi, ali je to vlakno topno v reagentu.

Ta metoda se ne uporablja za mešanice z bombažem, ki je bil v tehnološki predelavi opazno kemično poškodovan, prav tako se ne uporablja v primerih, ko so zaradi prisotnosti sredstev za vrhunsko plemenitenje, ki jih ni mogoče v celoti odstraniti, viskozna ali bakrova vlakna postala netopna.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,02 za bombaž, 1,01 za melaminska vlakna in 1,00 za elastolefin.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,02 za bombaž, 1,01 za melaminska vlakna in 1,00 za elastolefin.“

| (e) | Metoda št. 4 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), akrilom (26), klorovlakni (27), poliestrom (35), polipropilenom (37), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Metoda št. 4 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), akrilom (26), klorovlakni (27), poliestrom (35), polipropilenom (37), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Kot je navedeno zgoraj, je metoda uporabna tudi za mešanice z volno, vendar le v primeru, ko vsebnost volne ne presega 25 %; v slednjem primeru je treba uporabljati metodo št. 2 (raztapljanje volne v raztopini alkalnega natrijevega hipoklorita).“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“

| (f) | Metoda št. 5 se spremeni:






  (i) | Točka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   PODROČJE UPORABE
  Ta metoda je po odstranitvi nevlakenskih snovi uporabna za dvokomponentne mešanice:






  1. | acetatnih vlaken (19)
  s |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

Metoda št. 5 se spremeni:

(i)

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   PODROČJE UPORABE

Ta metoda je po odstranitvi nevlakenskih snovi uporabna za dvokomponentne mešanice:

1.

acetatnih vlaken (19)

s

| 2. | triacetatom (24), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).“ |
| --- | --- |

2.

triacetatom (24), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“

| (g) | Metoda št. 6 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

Metoda št. 6 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Opomba: Triacetatna vlakna, ki so bila delno hidrolizirana s posebno obdelavo, niso več popolno topna v reagentu. V tem primeru ta metoda ni uporabna.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se izračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen pri poliestru, elastomultiestru, elastolefinu in melaminskih vlaknih, za katera velja vrednost ‚d‘ 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se izračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen pri poliestru, elastomultiestru, elastolefinu in melaminskih vlaknih, za katera velja vrednost ‚d‘ 1,01.“

| (h) | Metoda št. 8 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

Metoda št. 8 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), elastomultiestrom (46), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Metoda je uporabna tudi za akril in nekatera modakrilna vlakna, ki so barvana s kovinsko kompleksnimi barvili, vendar ne za vlakna, barvana s kromirnimi barvili.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se izračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za volno, bombaž, bakrova, modalna vlakna, poliester, elastomultiester in melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se izračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za volno, bombaž, bakrova, modalna vlakna, poliester, elastomultiester in melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ 1,01.“

| (i) | Metoda št. 9 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Metoda št. 9 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46) in melaminskimi vlakni (48).

Kadar vsebnost volne ali svile v mešanici presega 25 %, se uporabi metoda št. 2.

Kadar vsebnost poliamida ali najlona v mešanici presega 25 %, se uporabi metoda št. 4.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“

| (j) | Točka 1.2 metode št. 10 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | nekaterimi klorovlakni (27), polivinilkloridom, bodisi kloriranim ali nekloriranim, elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).“ |
| --- | --- | --- |

(j)

Točka 1.2 metode št. 10 se nadomesti z naslednjim:

„2.

nekaterimi klorovlakni (27), polivinilkloridom, bodisi kloriranim ali nekloriranim, elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).“

| (k) | Metoda št. 11 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).“ |
| --- | --- | --- | --- |

(k)

Metoda št. 11 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 0,985 za volno, 1,00 za elastolefin in 1,01 za melaminska vlakna.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 0,985 za volno, 1,00 za elastolefin in 1,01 za melaminska vlakna.“

| (l) | Metoda št. 13 se spremeni:






  (i) | Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), acetatom (19), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), triacetatom (24), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46) in melaminskimi vlakni (48).“ |
| --- | --- | --- | --- |

(l)

Metoda št. 13 se spremeni:

(i)

Točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), acetatom (19), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), triacetatom (24), viskozo (25), akrilom (26), poliamidom ali najlonom (30), poliestrom (35), steklenimi vlakni (44), elastomultiestrom (46) in melaminskimi vlakni (48).“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“

| (m) | Metoda št. 14 se spremeni:






  (i) | Točka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   PODROČJE UPORABE
  Ta metoda se po odstranitvi nevlakenskih snovi uporablja za dvokomponentne mešanice:






  1. | bombaža (5), acetata (19), bakra (21), modalnih vlaken (22), triacetata (24), viskoze (25), nekaterih akrilnih vlaken (26), nekaterih modakrilnih vlaken (29), poliamida ali najlona (30), poliestra (35) in elastomultiestra (46)
  s |
| --- | --- | --- | --- |

(m)

Metoda št. 14 se spremeni:

(i)

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   PODROČJE UPORABE

Ta metoda se po odstranitvi nevlakenskih snovi uporablja za dvokomponentne mešanice:

1.

bombaža (5), acetata (19), bakra (21), modalnih vlaken (22), triacetata (24), viskoze (25), nekaterih akrilnih vlaken (26), nekaterih modakrilnih vlaken (29), poliamida ali najlona (30), poliestra (35) in elastomultiestra (46)

s

| 2. | klorovlakni (27) na podlagi homopolimerov vinilklorida, naknadno kloriranih ali ne, elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).
  Metoda se ne uporablja za modakrilna vlakna, ki dajo prozorno raztopino, če jih potopimo v koncentrirano žveplovo kislino (relativna gostota pri temperaturi 20 °C: 1,84 g/ml).
  Metoda se lahko uporablja namesto metod št. 8 in št. 9.“ |
| --- | --- |

2.

klorovlakni (27) na podlagi homopolimerov vinilklorida, naknadno kloriranih ali ne, elastolefinom (47) in melaminskimi vlakni (48).

Metoda se ne uporablja za modakrilna vlakna, ki dajo prozorno raztopino, če jih potopimo v koncentrirano žveplovo kislino (relativna gostota pri temperaturi 20 °C: 1,84 g/ml).

Metoda se lahko uporablja namesto metod št. 8 in št. 9.“

| (ii) | Točka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   NAČIN
  Vse sestavine, razen klorovlaken, elastolefina ali melaminskih vlaken (tj. vlakna, našteta v odstavku 1.1), se odtopijo iz znane suhe mase mešanice s koncentrirano žveplovo kislino (relativne gostote 1,84 pri temperaturi 20 °C). Ostanek, ki ga sestavljajo klorovlakna, elastolefin ali melaminska vlakna, se zbere, izpere, osuši in stehta; masa ostanka, ki se po potrebi korigira, se izrazi kot delež suhe mase mešanice. Odstotek druge sestavine se izračuna iz razlike.“ |
| --- | --- |

(ii)

Točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   NAČIN

Vse sestavine, razen klorovlaken, elastolefina ali melaminskih vlaken (tj. vlakna, našteta v odstavku 1.1), se odtopijo iz znane suhe mase mešanice s koncentrirano žveplovo kislino (relativne gostote 1,84 pri temperaturi 20 °C). Ostanek, ki ga sestavljajo klorovlakna, elastolefin ali melaminska vlakna, se zbere, izpere, osuši in stehta; masa ostanka, ki se po potrebi korigira, se izrazi kot delež suhe mase mešanice. Odstotek druge sestavine se izračuna iz razlike.“

| (iii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“ |
| --- | --- |

(iii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, razen za melaminska vlakna, za katera velja vrednost ‚d‘ = 1,01.“

| (n) | Metoda št. 15 se spremeni:






  (i) | Točka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   PODROČJE UPORABE
  Ta metoda se po odstranitvi nevlakenskih snovi uporablja za dvokomponentne mešanice:






  1. | acetata (19), triacetata (24), klorovlaken (27), nekaterih modakrilnih vlaken (29), nekaterih elastanskih vlaken (43)
  z |
| --- | --- | --- | --- |

(n)

Metoda št. 15 se spremeni:

(i)

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   PODROČJE UPORABE

Ta metoda se po odstranitvi nevlakenskih snovi uporablja za dvokomponentne mešanice:

1.

acetata (19), triacetata (24), klorovlaken (27), nekaterih modakrilnih vlaken (29), nekaterih elastanskih vlaken (43)

z

| 2. | volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), poliamidom ali najlonom (30), akrilom (26), steklenimi vlakni (44) in melaminskimi vlakni (48). |
| --- | --- |

2.

volno (1), živalsko dlako (2 in 3), svilo (4), bombažem (5), bakrom (21), modalnimi vlakni (22), viskozo (25), poliamidom ali najlonom (30), akrilom (26), steklenimi vlakni (44) in melaminskimi vlakni (48).

Če so prisotna modakrilna ali elastanska vlakna, je treba pred analizo preveriti, ali so ta vlakna popolnoma topna v reagentu.

Mešanice, ki vsebujejo klorovlakna, je mogoče preskušati tudi z metodo št. 9 ali št. 14.“

| (ii) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV
  Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, z naslednjima izjemama:






  svila in melaminska vlakna | 1,01; |
| --- | --- | --- |
| akril | 0,98.“ |

(ii)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se preračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ je 1,00, z naslednjima izjemama:

svila in melaminska vlakna

1,01;

akril

0,98.“

| (o) | Metoda št. 16 se vstavi za metodo št. 15:
  „METODA št. 16


  MELAMINSKA IN NEKATERA DRUGA VLAKNA


  (Metoda z uporabo vroče mravljične kisline)

  1.   PODROČJE UPORABE
  Ta metoda se po odstranitvi nevlakenskih snovi uporablja za dvokomponentne mešanice:






  1. | melaminskih vlaken (48)
  z |
| --- | --- | --- |

(o)

Metoda št. 16 se vstavi za metodo št. 15:

„METODA št. 16

MELAMINSKA IN NEKATERA DRUGA VLAKNA

(Metoda z uporabo vroče mravljične kisline)

1.   PODROČJE UPORABE

Ta metoda se po odstranitvi nevlakenskih snovi uporablja za dvokomponentne mešanice:

1.

melaminskih vlaken (48)

z

| 2. | bombažem (5) in aramidom (31). |
| --- | --- |

2.

bombažem (5) in aramidom (31).

2.   NAČIN

Melaminska vlakna se iz znane suhe mase mešanice odtopijo z vročo mravljično kislino (90 % masnega deleža).

Preostanek se zbere, izpere, osuši in stehta; masa preostanka, ki se po potrebi korigira, se izrazi kot delež suhe mase mešanice. Dele suhega acetata se izračuna kot razliko.

Opomba: Ohranite priporočeni temperaturni razpon, ker je topnost melaminskih vlaken močno odvisna od temperature.

3.   OPREMA IN REAGENTI (poleg tistih, navedenih v splošnih navodilih)

3.1   Aparati

| (i) | Erlenmajerica s prostornino najmanj 200 ml z brušenim zamaškom. |
| --- | --- |

(i)

Erlenmajerica s prostornino najmanj 200 ml z brušenim zamaškom.

| (ii) | Vodna kopel, s termostatom za vzdrževanje temperature vode pri 90 ± 2 °C. |
| --- | --- |

(ii)

Vodna kopel, s termostatom za vzdrževanje temperature vode pri 90 ± 2 °C.

3.2   Reagenti

| (i) | Mravljična kislina (koncentracije 90 % m/m, relativne gostote pri 20 °C: 1,204 g/ml). Z vodo se do 1 litra razredči 890 ml mravljične kisline, koncentracije 98 do 100 % m/m (relativna gostota pri 20 °C: 1,220 g/ml).
  Vroča mravljična kislina je zelo jedka, zato je treba z njo ravnati previdno. |
| --- | --- |

(i)

Mravljična kislina (koncentracije 90 % m/m, relativne gostote pri 20 °C: 1,204 g/ml). Z vodo se do 1 litra razredči 890 ml mravljične kisline, koncentracije 98 do 100 % m/m (relativna gostota pri 20 °C: 1,220 g/ml).

Vroča mravljična kislina je zelo jedka, zato je treba z njo ravnati previdno.

| (ii) | Amoniak, razredčena raztopina: z vodo do 1 litra se razredči 80 ml koncentrirane raztopine amoniaka (relativna gostota pri 20 °C: 0,880). |
| --- | --- |

(ii)

Amoniak, razredčena raztopina: z vodo do 1 litra se razredči 80 ml koncentrirane raztopine amoniaka (relativna gostota pri 20 °C: 0,880).

4.   PRESKUSNI POSTOPEK

Izvede se postopek, opisan v splošnih navodilih, in nadaljuje, kot sledi:

primerek se prenese v erlenmajerico prostornine najmanj 200 ml, prilije se 100 ml mravljične kisline na gram vzorca. Erlenmajerico se zapre z zamaškom, močno pretrese in pusti v vodni kopeli eno uro pri konstantni temperaturi 90 ± 2 °C, pri tem se jo močno stresa. Erlenmajerica se ohladi na sobno temperaturo. Vsebina erlenmajerice se prelije na predhodno stehtan filtrirni lonček. V erlenmajerico, v kateri je ostanek, se dolije 50 ml mravljične kisline, ročno pretrese in filtrira vsebino skozi filtrirni lonček. Vsebina erlenmajerice se spere z nekaj mravljične kisline, da se prenese vsa preostala vlakna v filtrirni lonček. Tekočina se iz lončka odsesa, ostanek pa spere z mravljično kislino, vročo vodo, razredčeno raztopino amoniaka in nazadnje s hladno vodo, pri čemer se po vsakem dodajanju ta tekočina odsesa iz lončka. Odsesavanje se uporabi vsakič šele po tem, ko je tekočina že odtekla zaradi težnosti. Nazadnje se tekočina iz lončka odstrani z odsesavanjem, lonček z ostankom se osuši, ohladi in stehta.

Opomba: Temperatura močno vpliva na topnost melaminskih vlaken, zato jo je treba skrbno nadzirati.

5.   IZRAČUN IN PRIKAZ REZULTATOV

Rezultate se izračuna, kakor je opisano v splošnih navodilih. Vrednost ‚d‘ za bombaž in aramid je 1,02.

6.   NATANČNOST

V homogenih mešanicah vlaken znaša odstopanje od vsebine največ ± 2 v absolutnih vrednostih, za interval zaupanja aritmetične sredine pri statističnem zaupanju S = 95 %.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 15.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 242/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 242/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. februarja 2009

o državni pomoči C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska – Poroštvo države za družbo BT

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 685)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/703/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta primer zadeva državno pomoč Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) družbi BT plc (v nadaljnjem besedilu: BT, če ni navedeno drugače). BT je delniška družba, registrirana v Angliji in Walesu. British Telecommunications plc je hčerinsko podjetje v popolni lasti družbe BT Group plc ter obsega praktično vse dejavnosti in sredstva družbe BT group plc. Kot naslednica po zakonu ustanovljenega podjetja British Telecommunications je bila na podlagi Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984 registrirana v Angliji in Walesu kot delniška družba v celoti v lasti vlade Združenega kraljestva. Od novembra 1984 do julija 1993 je vlada Združenega kraljestva na treh javnih ponudbah prodala vse svoje deleže v delniški družbi British Telecommunications plc. |
| --- | --- |

(1)

Ta primer zadeva državno pomoč Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) družbi BT plc (v nadaljnjem besedilu: BT, če ni navedeno drugače). BT je delniška družba, registrirana v Angliji in Walesu. British Telecommunications plc je hčerinsko podjetje v popolni lasti družbe BT Group plc ter obsega praktično vse dejavnosti in sredstva družbe BT group plc. Kot naslednica po zakonu ustanovljenega podjetja British Telecommunications je bila na podlagi Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984 registrirana v Angliji in Walesu kot delniška družba v celoti v lasti vlade Združenega kraljestva. Od novembra 1984 do julija 1993 je vlada Združenega kraljestva na treh javnih ponudbah prodala vse svoje deleže v delniški družbi British Telecommunications plc.

1.   POSTOPKOVNI VIDIKI

| (2) | Eden od konkurentov družbe BT, ki je zaprosil za zaupnost, je 26. aprila 2006 vložil pritožbo zoper poroštvo, ki ga je državni sekretar odobril družbi BT (v nadaljnjem besedilu: poroštvo države). Z elektronskima dopisoma z dne 24. maja 2006 in 22. junija 2006 je navedeni konkurent Komisiji predložil dodatne informacije v zvezi s shemo. |
| --- | --- |

(2)

Eden od konkurentov družbe BT, ki je zaprosil za zaupnost, je 26. aprila 2006 vložil pritožbo zoper poroštvo, ki ga je državni sekretar odobril družbi BT (v nadaljnjem besedilu: poroštvo države). Z elektronskima dopisoma z dne 24. maja 2006 in 22. junija 2006 je navedeni konkurent Komisiji predložil dodatne informacije v zvezi s shemo.

| (3) | Komisija je 18. maja 2006 organom Združenega kraljestva poslala prošnjo za informacije, na katero so odgovorili z dopisom z dne 18. julija 2006. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 18. maja 2006 organom Združenega kraljestva poslala prošnjo za informacije, na katero so odgovorili z dopisom z dne 18. julija 2006.

| (4) | Komisija je 21. decembra 2006 poslala še eno prošnjo za informacije. Po podaljšanju roka so organi Združenega kraljestva odgovorili z dopisom z dne 27. februarja 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 21. decembra 2006 poslala še eno prošnjo za informacije. Po podaljšanju roka so organi Združenega kraljestva odgovorili z dopisom z dne 27. februarja 2007.

| (5) | Na zahtevo organov Združenega kraljestva je bil 26. marca 2007 organiziran sestanek z odvetniki, ki zastopajo skrbnike pokojninske sheme BT (v nadaljnjem besedilu: BTPS). Dodatne informacije so bile predložene z elektronskim dopisom z dne 10. maja 2007. |
| --- | --- |

(5)

Na zahtevo organov Združenega kraljestva je bil 26. marca 2007 organiziran sestanek z odvetniki, ki zastopajo skrbnike pokojninske sheme BT (v nadaljnjem besedilu: BTPS). Dodatne informacije so bile predložene z elektronskim dopisom z dne 10. maja 2007.

| (6) | Komisija je 10. maja 2007 organom Združenega kraljestva poslala prošnjo za informacije. Po podaljšanju roka in sestanku, ki je potekal 11. junija 2007, so organi Združenega kraljestva odgovorili z dopisom z dne 19. junija 2007. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 10. maja 2007 organom Združenega kraljestva poslala prošnjo za informacije. Po podaljšanju roka in sestanku, ki je potekal 11. junija 2007, so organi Združenega kraljestva odgovorili z dopisom z dne 19. junija 2007.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 3. avgusta 2007 zaprosila za dodatne informacije. Po podaljšanju roka so organi Združenega kraljestva odgovorili z dopisom z dne 3. oktobra 2007. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 3. avgusta 2007 zaprosila za dodatne informacije. Po podaljšanju roka so organi Združenega kraljestva odgovorili z dopisom z dne 3. oktobra 2007.

| (8) | Komisija je 28. novembra 2007 sprejela odločitev, da poroštvo države, kar zadeva pokojninske obveznosti BT ob plačilni nezmožnosti, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, o čemer je uradno obvestila Združeno kraljestvo, in hkrati sprožila formalen postopek preiskave nekaterih ukrepov, povezanih s poroštvom države, ki je bilo dodeljeno BTPS. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 28. novembra 2007 sprejela odločitev, da poroštvo države, kar zadeva pokojninske obveznosti BT ob plačilni nezmožnosti, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, o čemer je uradno obvestila Združeno kraljestvo, in hkrati sprožila formalen postopek preiskave nekaterih ukrepov, povezanih s poroštvom države, ki je bilo dodeljeno BTPS.

| (9) | Organi Združenega kraljestva so z elektronsko pošto z dne 30. januarja 2008 predložili svoje pripombe na navedeno odločitev. |
| --- | --- |

(9)

Organi Združenega kraljestva so z elektronsko pošto z dne 30. januarja 2008 predložili svoje pripombe na navedeno odločitev.

| (10) | Po objavi odločitve z dne 28. novembra 2007 je Komisija prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: UK Competitive Telecommunications Association (v nadaljnjem besedilu: UKCTA), trgovinskega združenja telekomunikacijskih operaterjev, ki konkurirajo družbi BT, prvotnega neimenovanega pritožnika, družbe BT in BTPS. Komisija je 25. marca 2008 te pripombe poslala organom Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(10)

Po objavi odločitve z dne 28. novembra 2007 je Komisija prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: UK Competitive Telecommunications Association (v nadaljnjem besedilu: UKCTA), trgovinskega združenja telekomunikacijskih operaterjev, ki konkurirajo družbi BT, prvotnega neimenovanega pritožnika, družbe BT in BTPS. Komisija je 25. marca 2008 te pripombe poslala organom Združenega kraljestva.

| (11) | Organi Združenega kraljestva so z elektronskim dopisom z dne 25. aprila 2008 zaprosili za dovoljenje, da družbi BT predložijo pripombe tretjih strani. Po posvetovanju z zadevnimi stranmi in njihovi privolitvi je Komisija dovolila, da se nezaupne različice teh dokumentov razkrijejo družbi BT. |
| --- | --- |

(11)

Organi Združenega kraljestva so z elektronskim dopisom z dne 25. aprila 2008 zaprosili za dovoljenje, da družbi BT predložijo pripombe tretjih strani. Po posvetovanju z zadevnimi stranmi in njihovi privolitvi je Komisija dovolila, da se nezaupne različice teh dokumentov razkrijejo družbi BT.

| (12) | Komisija je z elektronskim dopisom z dne 30. maja 2008 prejela pripombe organov Združenega kraljestva na pripombe tretjih strani. Komisija je z dopisom z dne 3. junija 2008 prejela pripombe BT na pripombe tretjih strani. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je z elektronskim dopisom z dne 30. maja 2008 prejela pripombe organov Združenega kraljestva na pripombe tretjih strani. Komisija je z dopisom z dne 3. junija 2008 prejela pripombe BT na pripombe tretjih strani.

| (13) | Komisija se je 22. julija 2008 sestala z organi Združenega kraljestva, čemur so sledila nova pojasnila, predložena z elektronskim dopisom z dne 19. septembra 2008. |
| --- | --- |

(13)

Komisija se je 22. julija 2008 sestala z organi Združenega kraljestva, čemur so sledila nova pojasnila, predložena z elektronskim dopisom z dne 19. septembra 2008.

| (14) | Odvetniki družbe BT in BTPS so se na svojo zahtevo sestali s Komisijo 6. avgusta 2008 in 28. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(14)

Odvetniki družbe BT in BTPS so se na svojo zahtevo sestali s Komisijo 6. avgusta 2008 in 28. oktobra 2008.

2.   OPIS UKREPOV

| (15) | Obravnavani ukrepi zadevajo določbe, na podlagi katerih vlada Združenega kraljestva s poroštvom države zagotavlja plačilo nekaterih obveznosti družbe BT, zlasti pokojninskih obveznosti, in oprosti družbo BT obveznosti, določenih v zakonskem okviru, ki velja za pokojninske sheme Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(15)

Obravnavani ukrepi zadevajo določbe, na podlagi katerih vlada Združenega kraljestva s poroštvom države zagotavlja plačilo nekaterih obveznosti družbe BT, zlasti pokojninskih obveznosti, in oprosti družbo BT obveznosti, določenih v zakonskem okviru, ki velja za pokojninske sheme Združenega kraljestva.

2.1   Poroštvo države

| (16) | Na podlagi Zakona o telekomunikacijah iz leta 1981 se je telekomunikacijska dejavnost, ki se je prej izvajala v okviru pošte („Post Office“), prenesla na novo javno družbo British Telecommunications. Družba British Telecommunications je bila privatizirana na podlagi Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi Zakona o telekomunikacijah iz leta 1981 se je telekomunikacijska dejavnost, ki se je prej izvajala v okviru pošte („Post Office“), prenesla na novo javno družbo British Telecommunications. Družba British Telecommunications je bila privatizirana na podlagi Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984.

| (17) | V skladu s členom 60 Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984 so se premoženje, pravice in obveznosti javne družbe prenesle na naslednico, in sicer privatizirano družbo British Telecommunications plc. V prenos so bile vključene vse obveznosti javne družbe do pokojninske sheme njenih zaposlenih, ki je v tistem trenutku izkazovala primanjkljaj v višini 626 milijonov GBP, kot je pokazala aktuarska ocena sheme, opravljena leta 1983. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 60 Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984 so se premoženje, pravice in obveznosti javne družbe prenesle na naslednico, in sicer privatizirano družbo British Telecommunications plc. V prenos so bile vključene vse obveznosti javne družbe do pokojninske sheme njenih zaposlenih, ki je v tistem trenutku izkazovala primanjkljaj v višini 626 milijonov GBP, kot je pokazala aktuarska ocena sheme, opravljena leta 1983.

| (18) | V členu 68 Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984 je določeno poroštvo države:






  „(1) | Ta člen se uporablja, kadar





  (a) | je v skladu z [Zakonom o plačilni nezmožnosti iz leta 1986] sprejet sklep o prostovoljni likvidaciji družbe naslednice, katerega namen ni zgolj sanacija družbe ali združitev z drugo družbo, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

V členu 68 Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984 je določeno poroštvo države:

„(1)

(a)

je v skladu z [Zakonom o plačilni nezmožnosti iz leta 1986] sprejet sklep o prostovoljni likvidaciji družbe naslednice, katerega namen ni zgolj sanacija družbe ali združitev z drugo družbo, ali

| (b) | brez predhodnega sprejetja takega sklepa sodišče v skladu z navedenim zakonom izda odredbo o likvidaciji družbe naslednice. |
| --- | --- |

(b)

brez predhodnega sprejetja takega sklepa sodišče v skladu z navedenim zakonom izda odredbo o likvidaciji družbe naslednice.

| (2) | Državni sekretar je ob začetku likvidacije odgovoren za poravnavo vseh neporavnanih obveznosti družbe naslednice, ki so se prenesle na to družbo na podlagi člena 60.(...) |
| --- | --- |

(2)

(...)

| (4) | Kadar državni sekretar opravi plačilo kateri koli osebi za poravnavo obveznosti, za katere meni, da so mu naložene v skladu s tem členom, postane upnik družbe naslednice v višini plačanega zneska, pri čemer se njegova terjatev za namene likvidacije obravnava kot terjatev v zvezi s prvotno obveznostjo.“ |
| --- | --- |

(4)

| (19) | Poroštvo države je krilo vse neporavnane obveznosti družbe, ki so bile leta 1984 prenesene na družbo BT. Čeprav organi Združenega kraljestva navajajo, da nimajo popolnih informacij o celotnem znesku kritih obveznosti, temveč le o pokojninskih obveznostih, poudarjajo, da računovodski izkazi British Telecom za leti 1983 in 1984 vsebujejo določene informacije o stanju na dan 31. marec 1984:






  — | kratkoročne obveznosti, ki zapadejo v plačilo v enem letu, so znašale 1 909 milijonov GBP. Vključevale so kratkoročna posojila, obveznosti do dobaviteljev, davek na dodano vrednost in davke na izplačane plače, druge kratkoročne obveznosti ter pasivne časovne razmejitve, |
| --- | --- | --- |

(19)

Poroštvo države je krilo vse neporavnane obveznosti družbe, ki so bile leta 1984 prenesene na družbo BT. Čeprav organi Združenega kraljestva navajajo, da nimajo popolnih informacij o celotnem znesku kritih obveznosti, temveč le o pokojninskih obveznostih, poudarjajo, da računovodski izkazi British Telecom za leti 1983 in 1984 vsebujejo določene informacije o stanju na dan 31. marec 1984:

—

kratkoročne obveznosti, ki zapadejo v plačilo v enem letu, so znašale 1 909 milijonov GBP. Vključevale so kratkoročna posojila, obveznosti do dobaviteljev, davek na dodano vrednost in davke na izplačane plače, druge kratkoročne obveznosti ter pasivne časovne razmejitve,

| — | dolgoročne obveznosti so znašale 458 milijonov GBP tujih posojil, ki so bila vrnjena deset let pozneje. |
| --- | --- |

—

dolgoročne obveznosti so znašale 458 milijonov GBP tujih posojil, ki so bila vrnjena deset let pozneje.

| (20) | Z Zakonom o komunikacijah iz leta 2003 je razveljavljen člen 60 in spremenjen člen 68(2) Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984, v katerem je zdaj določeno, da je „državni sekretar ob začetku likvidacije odgovoren za poravnavo vseh neporavnanih obveznosti družbe naslednice za plačilo pokojnin, ki so se prenesle na to družbo na podlagi člena 60“ (poudarek je dodan). |
| --- | --- |

(20)

Z Zakonom o komunikacijah iz leta 2003 je razveljavljen člen 60 in spremenjen člen 68(2) Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984, v katerem je zdaj določeno, da je „državni sekretar ob začetku likvidacije odgovoren za poravnavo vseh neporavnanih obveznosti družbe naslednice za plačilo pokojnin, ki so se prenesle na to družbo na podlagi člena 60“ (poudarek je dodan).

| (21) | Poroštvo države določa, da mora vlada Združenega kraljestva poravnati vse obveznosti javne družbe za plačilo pokojnin, prenesenih na družbo BT v zvezi z zaposlenimi, ki so bili člani pokojninske sheme javne družbe pred 6. avgustom 1984, če je družba BT plačilno nezmožna in je v postopku likvidacije ter samo, če je obveznost v celoti ali delno neporavnana na začetku postopka likvidacije. Pri tem se domneva, da sredstva pokojninske sheme družbe BT ne zadostujejo za kritje obveznosti v zvezi s pravicami, ki so jih pridobile navedene zaposlene osebe. Čeprav Zakon o telekomunikacijah iz leta 1984 glede tega ni jasen, organi Združenega kraljestva menijo, da poroštvo države krije pokojninske pravice, ki so jih zaposleni pridobili ne le pred privatizacijo, temveč tudi po njej. |
| --- | --- |

(21)

Poroštvo države določa, da mora vlada Združenega kraljestva poravnati vse obveznosti javne družbe za plačilo pokojnin, prenesenih na družbo BT v zvezi z zaposlenimi, ki so bili člani pokojninske sheme javne družbe pred 6. avgustom 1984, če je družba BT plačilno nezmožna in je v postopku likvidacije ter samo, če je obveznost v celoti ali delno neporavnana na začetku postopka likvidacije. Pri tem se domneva, da sredstva pokojninske sheme družbe BT ne zadostujejo za kritje obveznosti v zvezi s pravicami, ki so jih pridobile navedene zaposlene osebe. Čeprav Zakon o telekomunikacijah iz leta 1984 glede tega ni jasen, organi Združenega kraljestva menijo, da poroštvo države krije pokojninske pravice, ki so jih zaposleni pridobili ne le pred privatizacijo, temveč tudi po njej.

| (22) | Pred privatizacijo likvidacija družbe BT glede na njen status javne družbe ni bila mogoča, razen na podlagi zakona. Kar zadeva pokojninske obveznosti, naj bi bil namen poroštva države pomiriti zaposlene v javni družbi, ki jim država ne bo več jamčila za njihove pokojnine. Zaposlene je zlasti skrbelo, kaj se bo zgodilo, če privatizirana družba naslednica postane plačilno nezmožna in če nastane primanjkljaj v pokojninski shemi. Kot so navedli organi Združenega kraljestva, se je država z izdajo poroštva leta 1984 odzvala na te skrbi, ki so se še povečale, kot je aktuarska ocena leta 1983 pokazala primanjkljaj v pokojninski shemi. |
| --- | --- |

(22)

Pred privatizacijo likvidacija družbe BT glede na njen status javne družbe ni bila mogoča, razen na podlagi zakona. Kar zadeva pokojninske obveznosti, naj bi bil namen poroštva države pomiriti zaposlene v javni družbi, ki jim država ne bo več jamčila za njihove pokojnine. Zaposlene je zlasti skrbelo, kaj se bo zgodilo, če privatizirana družba naslednica postane plačilno nezmožna in če nastane primanjkljaj v pokojninski shemi. Kot so navedli organi Združenega kraljestva, se je država z izdajo poroštva leta 1984 odzvala na te skrbi, ki so se še povečale, kot je aktuarska ocena leta 1983 pokazala primanjkljaj v pokojninski shemi.

| (23) | V skladu s pojasnili, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, naj bi ob plačilni nezmožnosti družbe BT vlada Združenega kraljestva takoj ob začetku likvidacije prevzela odgovornost za vse neporavnane obveznosti družbe BT, ki se nanašajo na pokojninsko shemo zaposlenih, ob privatizaciji preneseno na družbo BT. Državni sekretar naj bi izvedel plačilo BTPS v zvezi z navedenimi neporavnanimi obveznostmi in postal nezavarovan upnik družbe BT v višini tega zneska. Tudi BTPS bi postal nezavarovan upnik plačilno nezmožne družbe BT za vse obveznosti, ki se nanašajo na zaposlene in ki jih ne krije poroštvo države, ker zakon ne določa posebnih prednostnih pravic za skrbnike pokojninskih shem. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s pojasnili, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, naj bi ob plačilni nezmožnosti družbe BT vlada Združenega kraljestva takoj ob začetku likvidacije prevzela odgovornost za vse neporavnane obveznosti družbe BT, ki se nanašajo na pokojninsko shemo zaposlenih, ob privatizaciji preneseno na družbo BT. Državni sekretar naj bi izvedel plačilo BTPS v zvezi z navedenimi neporavnanimi obveznostmi in postal nezavarovan upnik družbe BT v višini tega zneska. Tudi BTPS bi postal nezavarovan upnik plačilno nezmožne družbe BT za vse obveznosti, ki se nanašajo na zaposlene in ki jih ne krije poroštvo države, ker zakon ne določa posebnih prednostnih pravic za skrbnike pokojninskih shem.

| (24) | Organi Združenega kraljestva navajajo, da ne morejo natančno navesti vrednosti obveznosti, ki naj bi jih krilo poroštvo. Neporavnane obveznosti bi bile dejansko odvisne od števila članov, ki naj bi jih krile, ter od sredstev pokojninske sheme družbe BT, če in ko bi družba BT postala plačilno nezmožna in bi bil zanjo opravljen postopek likvidacije. |
| --- | --- |

(24)

Organi Združenega kraljestva navajajo, da ne morejo natančno navesti vrednosti obveznosti, ki naj bi jih krilo poroštvo. Neporavnane obveznosti bi bile dejansko odvisne od števila članov, ki naj bi jih krile, ter od sredstev pokojninske sheme družbe BT, če in ko bi družba BT postala plačilno nezmožna in bi bil zanjo opravljen postopek likvidacije.

2.2   Pokojninska shema BT

| (25) | Do leta 1969 so imeli zaposleni na pošti status javnih uslužbencev. Leta 1969 je pošta postala javna družba, zaradi česar so njeni zaposleni izgubili status javnih uslužbencev. Pošti je bila dodeljena splošna odgovornost za plačilo pokojnin osebju in ustanovljena je bila pokojninska shema za osebje pošte (Post Office Staff Superannuation Scheme, v nadaljnjem besedilu: POSSS), na katero so bile prenesene pridobljene pokojninske pravice zaposlenih na pošti. |
| --- | --- |

(25)

Do leta 1969 so imeli zaposleni na pošti status javnih uslužbencev. Leta 1969 je pošta postala javna družba, zaradi česar so njeni zaposleni izgubili status javnih uslužbencev. Pošti je bila dodeljena splošna odgovornost za plačilo pokojnin osebju in ustanovljena je bila pokojninska shema za osebje pošte (Post Office Staff Superannuation Scheme, v nadaljnjem besedilu: POSSS), na katero so bile prenesene pridobljene pokojninske pravice zaposlenih na pošti.

| (26) | Leta 1983 je bila ustanovljena pokojninska shema za osebje British Telecommunications (British Telecommunications Staff Superannuation Scheme, v nadaljnjem besedilu: BTSSS), katere pogoji so bili zelo podobni pogojem POSSS. Družba BT je 31. marca 1986 ustanovila še eno pokojninsko shemo za nove zaposlene, ki se je imenovala nova pokojninska shema British Telecommunications plc. (British Telecommunications plc. New Pension Scheme, v nadaljnjem besedilu: BTNPS). BTSSS je bil od navedenega datuma zaprt za nove člane. Obe shemi sta se leta 1993 združili in preimenovali v pokojninsko shemo BT (BT Pension Scheme, v nadaljnjem besedilu: BTPS). |
| --- | --- |

(26)

Leta 1983 je bila ustanovljena pokojninska shema za osebje British Telecommunications (British Telecommunications Staff Superannuation Scheme, v nadaljnjem besedilu: BTSSS), katere pogoji so bili zelo podobni pogojem POSSS. Družba BT je 31. marca 1986 ustanovila še eno pokojninsko shemo za nove zaposlene, ki se je imenovala nova pokojninska shema British Telecommunications plc. (British Telecommunications plc. New Pension Scheme, v nadaljnjem besedilu: BTNPS). BTSSS je bil od navedenega datuma zaprt za nove člane. Obe shemi sta se leta 1993 združili in preimenovali v pokojninsko shemo BT (BT Pension Scheme, v nadaljnjem besedilu: BTPS).

| (27) | Cilj BTPS je zagotoviti, da bo imela shema dolgoročno vedno dovolj sredstev za kritje stroškov pokojninskih pravic, ki jih je treba izplačati. V skladu s pravili BTPS mora BT v shemo prispevati redne prispevke delodajalca, kot jih določi aktuar sheme, za kritje pravic, ki izhajajo iz sheme, ter njenih stroškov in odhodkov. Redni prispevki delodajalca so v proračunskem letu 2006/2007 znašali 395 milijonov GBP. Aktuar sheme mora opraviti tudi aktuarsko oceno sredstev in obveznosti (in sicer prihodnjih pokojninskih pravic ter drugih stroškov in odhodkov) sheme v časovnih razmikih, ki niso daljši od treh let, ter o tem poročati skrbnikom BTPS in družbi BT. Družba BT mora plačati tudi dodatne prispevke, potrebne za odpravo kakršnega koli primanjkljaja med sredstvi in obveznosti sheme, ki se ugotovi v aktuarski oceni, v skladu s sanacijskim načrtom, da se spet zagotovi popolno kritje BTPS [...] (2). |
| --- | --- |

(27)

Cilj BTPS je zagotoviti, da bo imela shema dolgoročno vedno dovolj sredstev za kritje stroškov pokojninskih pravic, ki jih je treba izplačati. V skladu s pravili BTPS mora BT v shemo prispevati redne prispevke delodajalca, kot jih določi aktuar sheme, za kritje pravic, ki izhajajo iz sheme, ter njenih stroškov in odhodkov. Redni prispevki delodajalca so v proračunskem letu 2006/2007 znašali 395 milijonov GBP. Aktuar sheme mora opraviti tudi aktuarsko oceno sredstev in obveznosti (in sicer prihodnjih pokojninskih pravic ter drugih stroškov in odhodkov) sheme v časovnih razmikih, ki niso daljši od treh let, ter o tem poročati skrbnikom BTPS in družbi BT. Družba BT mora plačati tudi dodatne prispevke, potrebne za odpravo kakršnega koli primanjkljaja med sredstvi in obveznosti sheme, ki se ugotovi v aktuarski oceni, v skladu s sanacijskim načrtom, da se spet zagotovi popolno kritje BTPS [...] (2).

| (28) | Tako je na primer triletna ocena BTPS na dan 31. decembra 2002 pokazala primanjkljaj sredstev, ki ga je BT sklenil sanirati tako, da bo petnajst let poleg rednih prispevkov delodajalca plačeval 232 milijonov GBP na leto. Decembra 2006 so bili objavljeni rezultati zadnje ocene, na podlagi katere obveznosti znašajo 37,8 milijarde GBP, sredstva pa 34,4 milijarde GBP, kar pomeni primanjkljaj v višini 3,4 milijarde GBP. V skladu s sanacijskim načrtom se bo popolno kritje sheme doseglo do leta 2015. Družba BT se je strinjala, da bo deset let plačevala 280 milijonov GBP na leto, kar naj bi skupaj z donosom naložb v celoti pokrilo primanjkljaj. Če bo naslednja aktuarska ocena pokazala, da se ne bo doseglo popolno kritje sheme v skladu z načrtom, se bo treba dogovoriti o novem sanacijskem načrtu in spremembi dodatnih prispevkov. |
| --- | --- |

(28)

Tako je na primer triletna ocena BTPS na dan 31. decembra 2002 pokazala primanjkljaj sredstev, ki ga je BT sklenil sanirati tako, da bo petnajst let poleg rednih prispevkov delodajalca plačeval 232 milijonov GBP na leto. Decembra 2006 so bili objavljeni rezultati zadnje ocene, na podlagi katere obveznosti znašajo 37,8 milijarde GBP, sredstva pa 34,4 milijarde GBP, kar pomeni primanjkljaj v višini 3,4 milijarde GBP. V skladu s sanacijskim načrtom se bo popolno kritje sheme doseglo do leta 2015. Družba BT se je strinjala, da bo deset let plačevala 280 milijonov GBP na leto, kar naj bi skupaj z donosom naložb v celoti pokrilo primanjkljaj. Če bo naslednja aktuarska ocena pokazala, da se ne bo doseglo popolno kritje sheme v skladu z načrtom, se bo treba dogovoriti o novem sanacijskem načrtu in spremembi dodatnih prispevkov.

2.3   Glavne spremembe v pokojninski zakonodaji Združenega kraljestva od leta 1984

| (29) | Pokojninska zakonodaja Združenega kraljestva je bila od leta 1984 večkrat spremenjena. Po razpoložljivih informacijah sta pokojninska zakona iz leta 1995 in 2004 uvedla glavne spremembe v splošni pokojninski regulativni okvir. |
| --- | --- |

(29)

Pokojninska zakonodaja Združenega kraljestva je bila od leta 1984 večkrat spremenjena. Po razpoložljivih informacijah sta pokojninska zakona iz leta 1995 in 2004 uvedla glavne spremembe v splošni pokojninski regulativni okvir.

2.3.1   Pokojninski zakon iz leta 1995: predpisi o minimalnem financiranju

| (30) | V členu 56 Pokojninskega zakona iz leta 1995 so določeni predpisi o minimalnem financiranju, po katerih vrednost sredstev sheme ne sme biti manjša od zneska obveznosti sheme. Vendar pa je v Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah (predpisi o minimalnem financiranju in aktuarske ocene) iz leta 1996 določeno:
  „Člen 56 (predpisi o minimalnem financiranju) se ne uporablja za [...] nobeno poklicno pokojninsko shemo, za katero je kateri koli državni sekretar izdal poroštvo ali sklenil kakršne koli druge ureditve, da bi zajamčil, da sredstva sheme zadostujejo za pokritje njenih obveznosti. [...] Če je tako poroštvo izdano le za del sheme, se členi od 56 do 60 in ta Pravila uporabljajo, kot če bi bila navedeni del in ostali del sheme ločeni shemi “(poudarek je dodan). |
| --- | --- |

(30)

V členu 56 Pokojninskega zakona iz leta 1995 so določeni predpisi o minimalnem financiranju, po katerih vrednost sredstev sheme ne sme biti manjša od zneska obveznosti sheme. Vendar pa je v Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah (predpisi o minimalnem financiranju in aktuarske ocene) iz leta 1996 določeno:

„Člen 56 (predpisi o minimalnem financiranju) se ne uporablja za [...] nobeno poklicno pokojninsko shemo, za katero je kateri koli državni sekretar izdal poroštvo ali sklenil kakršne koli druge ureditve, da bi zajamčil, da sredstva sheme zadostujejo za pokritje njenih obveznosti. [...] Če je tako poroštvo izdano le za del sheme, se členi od 56 do 60 in ta Pravila uporabljajo, kot če bi bila navedeni del in ostali del sheme ločeni shemi “(poudarek je dodan).

| (31) | Poleg tega je v členu 75 Pokojninskega zakona iz leta 1995 določeno, da če je v katerem koli času plačilne nezmožnosti vrednost sredstev sheme manjša od zneska obveznosti sheme, se znesek razlike obravnava kot dolg delodajalca do skrbnikov ali upraviteljev sheme. Vendar pa je v Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah (primanjkljaj ob likvidaciji) iz leta 1996 določeno:
  „Člen 75 se ne uporablja [...] za nobeno poklicno pokojninsko shemo, za katero je kateri koli državni sekretar izdal poroštvo ali sklenil kakršne koli druge ureditve, da bi zajamčil, da sredstva sheme zadostujejo za pokritje njenih obveznosti“ (poudarek je dodan). |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je v členu 75 Pokojninskega zakona iz leta 1995 določeno, da če je v katerem koli času plačilne nezmožnosti vrednost sredstev sheme manjša od zneska obveznosti sheme, se znesek razlike obravnava kot dolg delodajalca do skrbnikov ali upraviteljev sheme. Vendar pa je v Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah (primanjkljaj ob likvidaciji) iz leta 1996 določeno:

„Člen 75 se ne uporablja [...] za nobeno poklicno pokojninsko shemo, za katero je kateri koli državni sekretar izdal poroštvo ali sklenil kakršne koli druge ureditve, da bi zajamčil, da sredstva sheme zadostujejo za pokritje njenih obveznosti“ (poudarek je dodan).

2.3.2   Pokojninski zakon iz leta 2004: pokojninski zaščitni sklad in zakonsko predpisano financiranje

| (32) | V 2. delu Pokojninskega zakona iz leta 2004 je določena uvedba pokojninskega zaščitnega sklada kot posledica močnega političnega pritiska v tistem času, ko je na tisoče delavcev izgubilo velike zneske pokojnin zaradi stečajev sponzorskih podjetij. Pokojninski zaščitni sklad je bil oblikovan aprila 2005. Njegov namen je plačati nadomestilo članom upravičenih pokojninskih shem, katerih sponzorski delodajalci so postali plačilno nezmožni, zaradi česar so v shemi ostala nezadostna sredstva, da bi se njenim članom zagotovila zaščita, enaka ravni nadomestila, ki ga plačuje pokojninski zaščitni sklad. |
| --- | --- |

(32)

V 2. delu Pokojninskega zakona iz leta 2004 je določena uvedba pokojninskega zaščitnega sklada kot posledica močnega političnega pritiska v tistem času, ko je na tisoče delavcev izgubilo velike zneske pokojnin zaradi stečajev sponzorskih podjetij. Pokojninski zaščitni sklad je bil oblikovan aprila 2005. Njegov namen je plačati nadomestilo članom upravičenih pokojninskih shem, katerih sponzorski delodajalci so postali plačilno nezmožni, zaradi česar so v shemi ostala nezadostna sredstva, da bi se njenim članom zagotovila zaščita, enaka ravni nadomestila, ki ga plačuje pokojninski zaščitni sklad.

| (33) | Pokojninski zaščitni sklad se delno financira s sredstvi, prenesenimi iz shem, katerih odgovornost je prevzel, in delno z letno dajatvijo, ki jo plačujejo upravičene pokojninske sheme. Ta dajatev vključuje upravno dajatev in dajatev za tveganje, ki zajema dva elementa, in sicer element tveganja, pri katerem se upoštevata tveganje podkapitalizacije sheme in tveganje plačilne nezmožnosti delodajalca (80 % dajatve), ter element sheme, ki temelji na obsegu obveznosti sheme (20 % dajatve). Znesek začetne dajatve za leti 2005/2006 je bil določen brez upoštevanja elementa tveganja. |
| --- | --- |

(33)

Pokojninski zaščitni sklad se delno financira s sredstvi, prenesenimi iz shem, katerih odgovornost je prevzel, in delno z letno dajatvijo, ki jo plačujejo upravičene pokojninske sheme. Ta dajatev vključuje upravno dajatev in dajatev za tveganje, ki zajema dva elementa, in sicer element tveganja, pri katerem se upoštevata tveganje podkapitalizacije sheme in tveganje plačilne nezmožnosti delodajalca (80 % dajatve), ter element sheme, ki temelji na obsegu obveznosti sheme (20 % dajatve). Znesek začetne dajatve za leti 2005/2006 je bil določen brez upoštevanja elementa tveganja.

| (34) | V Pravilih o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 je določeno, da je „shema, za katero je ustrezni javni organ izdal poroštvo ali sklenil kakršne koli druge ureditve, da bi zajamčil, da sredstva sheme zadostujejo za pokritje njenih obveznosti“, izvzeta iz pokojninskega zaščitnega sklada. Kadar je za del sheme odobreno poroštvo države, je treba zajamčeni in nezajamčeni del sheme obravnavati kot ločeni shemi. |
| --- | --- |

(34)

V Pravilih o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 je določeno, da je „shema, za katero je ustrezni javni organ izdal poroštvo ali sklenil kakršne koli druge ureditve, da bi zajamčil, da sredstva sheme zadostujejo za pokritje njenih obveznosti“, izvzeta iz pokojninskega zaščitnega sklada. Kadar je za del sheme odobreno poroštvo države, je treba zajamčeni in nezajamčeni del sheme obravnavati kot ločeni shemi.

| (35) | V 3. delu Pokojninskega zakona iz leta 2004 so določeni novi predpisi o financiranju sheme („zakonsko predpisano financiranje“), ki so zamenjali predpise o minimalnem financiranju iz leta 1995. V členu 222 navedenega zakona je določeno, da morajo imeti sheme zadostna in ustrezna sredstva za kritje svojih tehničnih rezervacij. V Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah (financiranje sheme) iz leta 2005 je določeno izvzetje za sheme, za katere je javni organ izdal poroštvo. Tudi v tem primeru se morata zajamčeni in nezajamčeni del sheme obravnavati kot ločeni shemi, kadar je za del sheme odobreno poroštvo države. |
| --- | --- |

(35)

V 3. delu Pokojninskega zakona iz leta 2004 so določeni novi predpisi o financiranju sheme („zakonsko predpisano financiranje“), ki so zamenjali predpise o minimalnem financiranju iz leta 1995. V členu 222 navedenega zakona je določeno, da morajo imeti sheme zadostna in ustrezna sredstva za kritje svojih tehničnih rezervacij. V Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah (financiranje sheme) iz leta 2005 je določeno izvzetje za sheme, za katere je javni organ izdal poroštvo. Tudi v tem primeru se morata zajamčeni in nezajamčeni del sheme obravnavati kot ločeni shemi, kadar je za del sheme odobreno poroštvo države.

3.   ODLOČITEV KOMISIJE O SPROŽITVI FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (36) | Komisija je v odločitvi z dne 28. novembra 2007 o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla svojo predhodno oceno in dvome o združljivosti obravnavanih ukrepov s skupnim trgom. Zadevni ukrepi so bili:






  — | poroštvo države družbi BT za pokojninske obveznosti družbe BT leta 1984, |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija je v odločitvi z dne 28. novembra 2007 o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla svojo predhodno oceno in dvome o združljivosti obravnavanih ukrepov s skupnim trgom. Zadevni ukrepi so bili:

—

poroštvo države družbi BT za pokojninske obveznosti družbe BT leta 1984,

| — | izvzetje BTPS od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju, ki jih določata pokojninska zakona iz let 1995 in 2004, v zvezi s pokojninskimi obveznostmi BTPS, ki jih krije poroštvo države, |
| --- | --- |

—

izvzetje BTPS od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju, ki jih določata pokojninska zakona iz let 1995 in 2004, v zvezi s pokojninskimi obveznostmi BTPS, ki jih krije poroštvo države,

| — | izvzetje BTPS, določeno v Pravilih o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005, od zahteve iz 2. dela Pokojninskega zakona iz leta 2004 o plačilu letne dajatve za pokojninski zaščitni sklad za tiste pokojninske obveznosti BTPS, ki jih krije poroštvo države. |
| --- | --- |

—

izvzetje BTPS, določeno v Pravilih o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005, od zahteve iz 2. dela Pokojninskega zakona iz leta 2004 o plačilu letne dajatve za pokojninski zaščitni sklad za tiste pokojninske obveznosti BTPS, ki jih krije poroštvo države.

| (37) | Komisija je v navedeni odločitvi izrazila stališče, da samo poroštvo države za pokojninske obveznosti družbe BT ob plačilni nezmožnosti družbe BT po njeni likvidaciji prinaša koristi le zaposlenim in zato ne pomeni nobene prednosti za družbo BT, ker ne vpliva na njeno boniteto, naložbe ali politiko zaposlovanja. Komisija je zato sklenila, da poroštvo države, kar zadeva pokojninske obveznosti družbe BT ob plačilni nezmožnosti, ni prineslo nobene posebne dodatne prednosti za družbo BT, če se obravnava ločeno od sprememb v zakonski podlagi iz let 1995 in 2004, ter zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) ES (3). |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v navedeni odločitvi izrazila stališče, da samo poroštvo države za pokojninske obveznosti družbe BT ob plačilni nezmožnosti družbe BT po njeni likvidaciji prinaša koristi le zaposlenim in zato ne pomeni nobene prednosti za družbo BT, ker ne vpliva na njeno boniteto, naložbe ali politiko zaposlovanja. Komisija je zato sklenila, da poroštvo države, kar zadeva pokojninske obveznosti družbe BT ob plačilni nezmožnosti, ni prineslo nobene posebne dodatne prednosti za družbo BT, če se obravnava ločeno od sprememb v zakonski podlagi iz let 1995 in 2004, ter zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) ES (3).

| (38) | Vendar pa je Komisija sprejela drugačen sklep v zvezi s pokojninsko zakonodajo iz let 1995 in 2004 v povezavi s poroštvom države. Ko je izrazila svoje predhodne dvome o združljivosti morebitne državne pomoči s skupnim trgom, je pozvala Združeno kraljestvo, naj predloži obrazložitve zlasti naslednjega:






  — | jasen dokaz, da BTPS ni izkoristil izvzetja od predpisov o minimalnem financiranju, določenega v pokojninskih zakonih iz let 1995 in 2004, ter razloge za tako odločitev. V zvezi s tem je Komisija omenila, da je imel BTPS leta 2006 še vedno primanjkljaj v višini 3,4 milijarde GBP, in to kljub zahtevam iz Pokojninskega zakona iz leta 1995, da morajo sredstva sheme ustrezati njenim obveznostim, |
| --- | --- | --- |

(38)

Vendar pa je Komisija sprejela drugačen sklep v zvezi s pokojninsko zakonodajo iz let 1995 in 2004 v povezavi s poroštvom države. Ko je izrazila svoje predhodne dvome o združljivosti morebitne državne pomoči s skupnim trgom, je pozvala Združeno kraljestvo, naj predloži obrazložitve zlasti naslednjega:

—

jasen dokaz, da BTPS ni izkoristil izvzetja od predpisov o minimalnem financiranju, določenega v pokojninskih zakonih iz let 1995 in 2004, ter razloge za tako odločitev. V zvezi s tem je Komisija omenila, da je imel BTPS leta 2006 še vedno primanjkljaj v višini 3,4 milijarde GBP, in to kljub zahtevam iz Pokojninskega zakona iz leta 1995, da morajo sredstva sheme ustrezati njenim obveznostim,

| — | popolno obrazložitev, zakaj izvzetje od plačila prispevkov v pokojninski zaščitni sklad ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) ES, |
| --- | --- |

—

popolno obrazložitev, zakaj izvzetje od plačila prispevkov v pokojninski zaščitni sklad ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) ES,

| — | popolno obrazložitev, zakaj se ti ukrepi lahko štejejo za združljive s pravili o državni pomoči in zlasti s členom 87(3)(c) ES, če bi Komisija sklenila, da pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

—

popolno obrazložitev, zakaj se ti ukrepi lahko štejejo za združljive s pravili o državni pomoči in zlasti s členom 87(3)(c) ES, če bi Komisija sklenila, da pomenijo državno pomoč.

4.   PRIPOMBE UDELEŽENIH STRANI

4.1   Stališče organov Združenega kraljestva

| (39) | Pripombe Združenega kraljestva se nanašajo na vprašanja, sprožena v odločitvi z dne 28. novembra 2007 glede predpisov o minimalnem financiranju in izvzetja od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad. |
| --- | --- |

(39)

Pripombe Združenega kraljestva se nanašajo na vprašanja, sprožena v odločitvi z dne 28. novembra 2007 glede predpisov o minimalnem financiranju in izvzetja od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad.

4.1.1   Predpisi o minimalnem financiranju

| (40) | Združeno kraljestvo trdi, da družba BT in BTPS nista izkoristila izvzetja od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju. |
| --- | --- |

(40)

Združeno kraljestvo trdi, da družba BT in BTPS nista izkoristila izvzetja od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju.

| (41) | Predpisi o minimalnem financiranju iz člena 56 Pokojninskega zakona iz leta 1995, ki je veljal do leta 2004, so določali, da vrednost sredstev pokojninskega sklada ne sme biti manjša od zneska obveznosti. Združeno kraljestvo poudarja, da se je osnova za izračun pokojninskih obveznosti po členu 56(3) Pokojninskega zakona iz leta 1995 razlikovala od osnov, ki so jih pokojninske sheme na splošno uporabljale za svoje redne stalne ocene. Posledica različne metodologije so bile različne višine obveznosti. |
| --- | --- |

(41)

Predpisi o minimalnem financiranju iz člena 56 Pokojninskega zakona iz leta 1995, ki je veljal do leta 2004, so določali, da vrednost sredstev pokojninskega sklada ne sme biti manjša od zneska obveznosti. Združeno kraljestvo poudarja, da se je osnova za izračun pokojninskih obveznosti po členu 56(3) Pokojninskega zakona iz leta 1995 razlikovala od osnov, ki so jih pokojninske sheme na splošno uporabljale za svoje redne stalne ocene. Posledica različne metodologije so bile različne višine obveznosti.

| (42) | Razlike med ocenami po metodologiji predpisov o minimalnem financiranju (v nadaljnjem besedilu: MFR) in rednimi ocenami BTPS so podrobno prikazane v naslednji tabeli:










  Datum ocene | Sredstva | Obveznosti
  (ocena na podlagi MFR) | Razmerje med sredstvi in obveznostmi
  (ocena na podlagi MFR) | Obveznosti
  (redna ocena) | Razmerje med sredstvi in obveznostmi
  (redna ocena) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2002 | 22,8 milijarde GBP | 22,5 milijarde GBP | 101,1 % | 24,9 milijarde GBP | 91,6 % |
| 31.12.1999 | 29,9 milijarde GBP | 26,5 milijarde GBP | 112,7 % | 30,9 milijarde GBP | 96,8 % |

(42)

Razlike med ocenami po metodologiji predpisov o minimalnem financiranju (v nadaljnjem besedilu: MFR) in rednimi ocenami BTPS so podrobno prikazane v naslednji tabeli:

Datum ocene

Sredstva

Obveznosti

(ocena na podlagi MFR)

Razmerje med sredstvi in obveznostmi

(ocena na podlagi MFR)

Obveznosti

(redna ocena)

Razmerje med sredstvi in obveznostmi

(redna ocena)

31.12.2002

22,8 milijarde GBP

22,5 milijarde GBP

101,1 %

24,9 milijarde GBP

91,6 %

31.12.1999

29,9 milijarde GBP

26,5 milijarde GBP

112,7 %

30,9 milijarde GBP

96,8 %

| (43) | Te številke kažejo, da je v primeru dveh ocen, ki jih je BTPS opravil v obdobju, ko so veljali predpisi o minimalnem financiranju iz leta 1995, in sicer ocen iz let 1999 in 2002, stanje sredstev, izračunano na podlagi metodologije predpisov o minimalnem financiranju, presegalo 100 %, medtem ko je redna ocena, pri kateri se uporablja drugačna metodologija, pokazala primanjkljaj. V zvezi s tem Združeno kraljestvo poudarja, da predpisi o minimalnem financiranju niso določali, da morajo sredstva presegati obveznosti, izračunane med rednimi ocenami shem. Celo primanjkljaja po predpisih o minimalnem financiranju ni bilo treba popraviti takoj, temveč v predpisanem roku, ki ni daljši od desetih let in v katerem je treba doseči stanje sredstev, ko razmerje med sredstvi in obveznostmi znaša 100 %. |
| --- | --- |

(43)

Te številke kažejo, da je v primeru dveh ocen, ki jih je BTPS opravil v obdobju, ko so veljali predpisi o minimalnem financiranju iz leta 1995, in sicer ocen iz let 1999 in 2002, stanje sredstev, izračunano na podlagi metodologije predpisov o minimalnem financiranju, presegalo 100 %, medtem ko je redna ocena, pri kateri se uporablja drugačna metodologija, pokazala primanjkljaj. V zvezi s tem Združeno kraljestvo poudarja, da predpisi o minimalnem financiranju niso določali, da morajo sredstva presegati obveznosti, izračunane med rednimi ocenami shem. Celo primanjkljaja po predpisih o minimalnem financiranju ni bilo treba popraviti takoj, temveč v predpisanem roku, ki ni daljši od desetih let in v katerem je treba doseči stanje sredstev, ko razmerje med sredstvi in obveznostmi znaša 100 %.

| (44) | Pokojninski zakon iz leta 2004 je predpise o minimalnem financiranju iz leta 1995 zamenjal z novo ureditvijo financiranja shem, v skladu s katero se morajo skrbniki pokojninskih skladov dogovoriti s sponzorskim podjetjem o načrtu za sanacijo kakršnega koli primanjkljaja sredstev. Organi Združenega kraljestva so poudarili, da lahko po Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju izvzamejo le pokojninske sheme, za katere je izdano poroštvo države in ki so ustanovljene na podlagi zakona. V zvezi s tem je treba omeniti, da BTPS ni bil ustanovljen na podlagi zakona. |
| --- | --- |

(44)

Pokojninski zakon iz leta 2004 je predpise o minimalnem financiranju iz leta 1995 zamenjal z novo ureditvijo financiranja shem, v skladu s katero se morajo skrbniki pokojninskih skladov dogovoriti s sponzorskim podjetjem o načrtu za sanacijo kakršnega koli primanjkljaja sredstev. Organi Združenega kraljestva so poudarili, da lahko po Pravilih o poklicnih pokojninskih shemah od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju izvzamejo le pokojninske sheme, za katere je izdano poroštvo države in ki so ustanovljene na podlagi zakona. V zvezi s tem je treba omeniti, da BTPS ni bil ustanovljen na podlagi zakona.

| (45) | Organi Združenega kraljestva so poudarili tudi, da je BTPS v celoti upošteval predpise o financiranju, kot je razvidno iz izkazov, ki so jih pripravili skrbniki BTPS in ki kažejo, da so se predpisi o financiranju iz leta 2004 v celoti upoštevali v sanacijskem načrtu v zvezi z oceno iz leta 2005. Organi Združenega kraljestva so navedli tudi, da je zakonodajalec na področju pokojnin ugotovil, da se poroštvo ni uporabilo za podaljšanje sanacijskega obdobja ali vplivanje na glavne domneve v aktuarski oceni ali sanacijskem načrtu. |
| --- | --- |

(45)

Organi Združenega kraljestva so poudarili tudi, da je BTPS v celoti upošteval predpise o financiranju, kot je razvidno iz izkazov, ki so jih pripravili skrbniki BTPS in ki kažejo, da so se predpisi o financiranju iz leta 2004 v celoti upoštevali v sanacijskem načrtu v zvezi z oceno iz leta 2005. Organi Združenega kraljestva so navedli tudi, da je zakonodajalec na področju pokojnin ugotovil, da se poroštvo ni uporabilo za podaljšanje sanacijskega obdobja ali vplivanje na glavne domneve v aktuarski oceni ali sanacijskem načrtu.

4.1.2   Izvzetje od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad

| (46) | Glede izvzetja od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad so organi Združenega kraljestva opozorili, da je bil pokojninski zaščitni sklad del paketa, uvedenega s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, da bi se izboljšala zaščita članov pokojninskih shem ob plačilni nezmožnosti delodajalca. Pokojninski zaščitni sklad je bil ustanovljen posebej zato, da bi se okrepila zaščita članov v primeru likvidacij shem, kadar imajo te premalo sredstev in kadar se še niso uvedle ustrezne ureditve. Po mnenju organov Združenega kraljestva je obveznost plačevanja dajatve neposredno povezana z zagotavljanjem zaščite prek pokojninskega zaščitnega sklada, zato sheme z ustreznimi ureditvami, kot je poroštvo države, ne izpolnjujejo pogojev za pokojninski zaščitni sklad v skladu s predpisi, ker zaščita, ki jo zagotavlja pokojninski zaščitni sklad, zanje ni pomembna. |
| --- | --- |

(46)

Glede izvzetja od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad so organi Združenega kraljestva opozorili, da je bil pokojninski zaščitni sklad del paketa, uvedenega s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, da bi se izboljšala zaščita članov pokojninskih shem ob plačilni nezmožnosti delodajalca. Pokojninski zaščitni sklad je bil ustanovljen posebej zato, da bi se okrepila zaščita članov v primeru likvidacij shem, kadar imajo te premalo sredstev in kadar se še niso uvedle ustrezne ureditve. Po mnenju organov Združenega kraljestva je obveznost plačevanja dajatve neposredno povezana z zagotavljanjem zaščite prek pokojninskega zaščitnega sklada, zato sheme z ustreznimi ureditvami, kot je poroštvo države, ne izpolnjujejo pogojev za pokojninski zaščitni sklad v skladu s predpisi, ker zaščita, ki jo zagotavlja pokojninski zaščitni sklad, zanje ni pomembna.

| (47) | Zato BTPS ne spada v sistem pokojninskega zaščitnega sklada za zaposlene, ki jih krije poroštvo države. Za te zaposlene BTPS dejansko ne potrebuje ali zagotavlja nobene zaščite prek pokojninskega zaščitnega sklada, zato se dajatev ne plačuje. Opredelitev tega kot izjeme po mnenju organov Združenega kraljestva ni skladna s splošno logiko sistema pokojninskega zaščitnega sklada. Celo nasprotno, če bi BTPS plačeval polno dajatev za pokojninski zaščitni sklad, bi to pomenilo nepričakovan dobiček za sheme, ki so upravičene do zaščite prek pokojninskega zaščitnega sklada in ki to zaščito tudi uporabljajo. |
| --- | --- |

(47)

Zato BTPS ne spada v sistem pokojninskega zaščitnega sklada za zaposlene, ki jih krije poroštvo države. Za te zaposlene BTPS dejansko ne potrebuje ali zagotavlja nobene zaščite prek pokojninskega zaščitnega sklada, zato se dajatev ne plačuje. Opredelitev tega kot izjeme po mnenju organov Združenega kraljestva ni skladna s splošno logiko sistema pokojninskega zaščitnega sklada. Celo nasprotno, če bi BTPS plačeval polno dajatev za pokojninski zaščitni sklad, bi to pomenilo nepričakovan dobiček za sheme, ki so upravičene do zaščite prek pokojninskega zaščitnega sklada in ki to zaščito tudi uporabljajo.

4.2   Stališče BT in skrbnikov BTPS

| (48) | Družba BT in BTPS v skupni predložitvi pripomb na odločitev z dne 28. novembra 2007 poudarjata, da je poroštvo države le del paketa, uvedenega med privatizacijo družbe BT leta 1984, da bi se zaščitile pokojninske pravice zaposlenih v družbi BT pred privatizacijo, ki so bile podobne pokojninskim pravicam javnih uslužbencev. V nasprotju z učinki poroštva države za zaposlene pred privatizacijo je ta paket vključeval vrsto dodatnih bremen, ki navadno niso vključena v proračun podjetja:






  — | večje pravice, podobne pravicam javnih uslužbencev, kot je upokojitvena starost 60 let, |
| --- | --- | --- |

(48)

Družba BT in BTPS v skupni predložitvi pripomb na odločitev z dne 28. novembra 2007 poudarjata, da je poroštvo države le del paketa, uvedenega med privatizacijo družbe BT leta 1984, da bi se zaščitile pokojninske pravice zaposlenih v družbi BT pred privatizacijo, ki so bile podobne pokojninskim pravicam javnih uslužbencev. V nasprotju z učinki poroštva države za zaposlene pred privatizacijo je ta paket vključeval vrsto dodatnih bremen, ki navadno niso vključena v proračun podjetja:

—

večje pravice, podobne pravicam javnih uslužbencev, kot je upokojitvena starost 60 let,

| — | boljši pogoji za predčasno upokojitev pri odpuščanju presežnih delavcev, |
| --- | --- |

—

boljši pogoji za predčasno upokojitev pri odpuščanju presežnih delavcev,

| — | omejitve možnosti, da družba BT spremeni te obveznosti, preneha plačevati prispevke delodajalca [...], in |
| --- | --- |

—

omejitve možnosti, da družba BT spremeni te obveznosti, preneha plačevati prispevke delodajalca [...], in

| — | ob privatizaciji se je čisti primanjkljaj sheme prenesel na družbo BT. |
| --- | --- |

—

ob privatizaciji se je čisti primanjkljaj sheme prenesel na družbo BT.

| (49) | Poleg tega družba BT navaja, da je izvzetje od plačevanja dajatev za pokojninski zaščitni sklad logična posledica poroštva države, ker to že vsebuje posebno pokojninsko zaščito. Po njegovih trditvah sta ta dva ukrepa (poroštvo države in posledično izvzetje od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad) dejansko povezana s pokojninskim paketom iz leta 1984. Ta paket je družbi BT naložil precejšnje finančno breme. Aktuarski strokovnjak je ugotovil, da čista sedanja vrednost dodatnih pokojninskih obveznosti, prenesenih na družbo BT, znaša [...] GBP, ki je znesek, ki ga podjetja v zasebnem sektorju običajno ne krijejo. Ker je to breme mnogo višje od vsakega zneska, ki bi ga bilo treba plačevati pokojninskemu zaščitnemu skladu, če ne bi obstajalo poroštvo države, se domneva, da družbi BT ni bila dodeljena splošna prednost in zato tudi ni prejela državne pomoči. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega družba BT navaja, da je izvzetje od plačevanja dajatev za pokojninski zaščitni sklad logična posledica poroštva države, ker to že vsebuje posebno pokojninsko zaščito. Po njegovih trditvah sta ta dva ukrepa (poroštvo države in posledično izvzetje od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad) dejansko povezana s pokojninskim paketom iz leta 1984. Ta paket je družbi BT naložil precejšnje finančno breme. Aktuarski strokovnjak je ugotovil, da čista sedanja vrednost dodatnih pokojninskih obveznosti, prenesenih na družbo BT, znaša [...] GBP, ki je znesek, ki ga podjetja v zasebnem sektorju običajno ne krijejo. Ker je to breme mnogo višje od vsakega zneska, ki bi ga bilo treba plačevati pokojninskemu zaščitnemu skladu, če ne bi obstajalo poroštvo države, se domneva, da družbi BT ni bila dodeljena splošna prednost in zato tudi ni prejela državne pomoči.

| (50) | Družba BT trdi tudi, da bi bilo v nasprotju z zakonom o državni pomoči, če bi se ukrep, kot je poroštvo države, ki v času, ko se je dodelil, ni bil pomoč, opredelil kot državna pomoč zaradi zunanjega dogodka, kot je ustanovitev pokojninskega zaščitnega sklada dvajset let pozneje, ki ni spremenil določb prvotnega ukrepa. Vsekakor pa naj pri tem ne bi šlo za prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(50)

Družba BT trdi tudi, da bi bilo v nasprotju z zakonom o državni pomoči, če bi se ukrep, kot je poroštvo države, ki v času, ko se je dodelil, ni bil pomoč, opredelil kot državna pomoč zaradi zunanjega dogodka, kot je ustanovitev pokojninskega zaščitnega sklada dvajset let pozneje, ki ni spremenil določb prvotnega ukrepa. Vsekakor pa naj pri tem ne bi šlo za prenos državnih sredstev.

4.3   Pritožnik in druge zainteresirane strani

| (51) | Če pripombe tretjih strani izpodbijajo sklep Komisije, naveden v odločitvi Komisije z dne 28. novembra 2007 o sprožitvi postopka, da samo poroštvo države ne pomeni nobene posebne dodatne prednosti za družbo BT, take pripombe niso povezane s predmetom te odločitve in se v tej odločitvi ne obravnavajo. |
| --- | --- |

(51)

Če pripombe tretjih strani izpodbijajo sklep Komisije, naveden v odločitvi Komisije z dne 28. novembra 2007 o sprožitvi postopka, da samo poroštvo države ne pomeni nobene posebne dodatne prednosti za družbo BT, take pripombe niso povezane s predmetom te odločitve in se v tej odločitvi ne obravnavajo.

| (52) | Pritožnik glede učinka poroštva na financiranje pokojninskih obveznosti poudarja, da je v primeru družbe BT ta učinek precejšen, ker je obseg primanjkljaja BTPS, ki je leta 2006 znašal 3,4 milijarde GBP, velik v primerjavi s čistim premoženjem družbe BT, ki je v istem letu znašalo 1,55 milijarde GBP. Če bi bil primanjkljaj sheme prikazan v bilanci stanja, bi to vplivalo na koeficiente zadolženosti družbe BT, njeno kreditno sposobnost in pogoje najemanja kreditov. Drugačni predpisi o financiranju za BTPS, ki jih omogoča poroštvo države, bi tako poleg koristi, ki jih imajo upravičenci BTPS zaradi zaščite, prinesli koristi sami družbi BT brez potrebe po uveljavljanju dejanske plačilne nezmožnosti. |
| --- | --- |

(52)

Pritožnik glede učinka poroštva na financiranje pokojninskih obveznosti poudarja, da je v primeru družbe BT ta učinek precejšen, ker je obseg primanjkljaja BTPS, ki je leta 2006 znašal 3,4 milijarde GBP, velik v primerjavi s čistim premoženjem družbe BT, ki je v istem letu znašalo 1,55 milijarde GBP. Če bi bil primanjkljaj sheme prikazan v bilanci stanja, bi to vplivalo na koeficiente zadolženosti družbe BT, njeno kreditno sposobnost in pogoje najemanja kreditov. Drugačni predpisi o financiranju za BTPS, ki jih omogoča poroštvo države, bi tako poleg koristi, ki jih imajo upravičenci BTPS zaradi zaščite, prinesli koristi sami družbi BT brez potrebe po uveljavljanju dejanske plačilne nezmožnosti.

| (53) | Po mnenju združenja UKCTA izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju in plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad pomeni prednost za družbo BT, ki je ne utemeljuje logika sistema. Čeprav leta 1984, ko je bilo poroštvo izdano, ni bila na voljo nikakršna zaščita za upravičence pokojninskih shem v skladu s splošnimi zakonskimi določbami, ki so urejale poklicne pokojninske sheme, kot je BTPS, je bil cilj reform iz let 1995 in 2004 zagotoviti učinkovito zaščito upravičencev, zaradi česar je postalo poroštvo države nepotrebno. Izvzetje določenega podjetja od splošne obveznosti, v skladu s katero so podjetja sama odgovorna za oblikovanje zaščitnih ureditev ali sodelovanje v njih, je očitno v nasprotju z logiko sistema. |
| --- | --- |

(53)

Po mnenju združenja UKCTA izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju in plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad pomeni prednost za družbo BT, ki je ne utemeljuje logika sistema. Čeprav leta 1984, ko je bilo poroštvo izdano, ni bila na voljo nikakršna zaščita za upravičence pokojninskih shem v skladu s splošnimi zakonskimi določbami, ki so urejale poklicne pokojninske sheme, kot je BTPS, je bil cilj reform iz let 1995 in 2004 zagotoviti učinkovito zaščito upravičencev, zaradi česar je postalo poroštvo države nepotrebno. Izvzetje določenega podjetja od splošne obveznosti, v skladu s katero so podjetja sama odgovorna za oblikovanje zaščitnih ureditev ali sodelovanje v njih, je očitno v nasprotju z logiko sistema.

| (54) | Združenje UKCTA zlasti glede predpisov o minimalnem financiranju poudarja, da se je Združeno kraljestvo z izvzetjem shem, ki jih krije poroštvo države, od zakonskih predpisov iz let 1995 in 2004 namenoma odpovedalo možnosti, da zmanjša svojo izpostavljenost, ki izhaja iz državnega jamstva. Poleg tega enostranska odločitev družbe BT, da prispeva v BTPS v večjem obsegu, kot se zahteva, ne vpliva na odgovornost države. Dejstvo, da se ukrep še ni uporabil, ne pomeni, da ta ukrep ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(54)

Združenje UKCTA zlasti glede predpisov o minimalnem financiranju poudarja, da se je Združeno kraljestvo z izvzetjem shem, ki jih krije poroštvo države, od zakonskih predpisov iz let 1995 in 2004 namenoma odpovedalo možnosti, da zmanjša svojo izpostavljenost, ki izhaja iz državnega jamstva. Poleg tega enostranska odločitev družbe BT, da prispeva v BTPS v večjem obsegu, kot se zahteva, ne vpliva na odgovornost države. Dejstvo, da se ukrep še ni uporabil, ne pomeni, da ta ukrep ni državna pomoč.

5.   OCENA

5.1   Opredelitev ukrepov kot državne pomoči

| (55) | V členu 87(1) Pogodbe ES je določeno:
  „Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor škodi trgovini med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(55)

V členu 87(1) Pogodbe ES je določeno:

„Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor škodi trgovini med državami članicami.“

| (56) | Člen 87(1) ES se lahko uporablja, če se ukrep pomoči, za katerega je odgovorna država, dodeli iz državnih sredstev, prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco na skupnem trgu z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem. |
| --- | --- |

(56)

Člen 87(1) ES se lahko uporablja, če se ukrep pomoči, za katerega je odgovorna država, dodeli iz državnih sredstev, prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco na skupnem trgu z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem.

5.1.1   Pomoč, ki jo dodeli država članica, ali pomoč iz državnih sredstev

| (57) | Izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004 ter izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, izhajata iz določb, ki so jih sprejeli zakonodajni organi Združenega kraljestva. Treba je omeniti, da enako velja tudi za poroštvo države. Kakršno koli pomoč, ki jo ti ukrepi vključujejo, zato dodeli Združeno kraljestvo. Poleg tega izvzetja vključujejo državna sredstva, ker so posledica poroštva države, ki vključuje državna sredstva Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(57)

Izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004 ter izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, izhajata iz določb, ki so jih sprejeli zakonodajni organi Združenega kraljestva. Treba je omeniti, da enako velja tudi za poroštvo države. Kakršno koli pomoč, ki jo ti ukrepi vključujejo, zato dodeli Združeno kraljestvo. Poleg tega izvzetja vključujejo državna sredstva, ker so posledica poroštva države, ki vključuje državna sredstva Združenega kraljestva.

| (58) | Po Zakonu o telekomunikacijah iz leta 1984 bo Združeno kraljestvo ob likvidaciji BT poravnalo vse neporavnane obveznosti družbe naslednice, ki so se prenesle na javno družbo BT. Ta odgovornost je od leta 2003 omejena na vse neporavnane obveznosti za plačilo pokojnin. Ob likvidaciji in plačilni nezmožnosti družbe BT navedena zaveza pomeni obveznost plačila ustreznega dela pokojninskih obveznosti v zvezi z BTPS. V tem primeru bi se sredstva Združenega kraljestva uporabila za poravnavo vseh neporavnanih obveznosti, ki bi jih sicer morala plačati družba BT. |
| --- | --- |

(58)

Po Zakonu o telekomunikacijah iz leta 1984 bo Združeno kraljestvo ob likvidaciji BT poravnalo vse neporavnane obveznosti družbe naslednice, ki so se prenesle na javno družbo BT. Ta odgovornost je od leta 2003 omejena na vse neporavnane obveznosti za plačilo pokojnin. Ob likvidaciji in plačilni nezmožnosti družbe BT navedena zaveza pomeni obveznost plačila ustreznega dela pokojninskih obveznosti v zvezi z BTPS. V tem primeru bi se sredstva Združenega kraljestva uporabila za poravnavo vseh neporavnanih obveznosti, ki bi jih sicer morala plačati družba BT.

| (59) | Če družba BT postane plačilno nezmožna, se uporabijo finančna sredstva Združenega kraljestva, poleg tega pa se ta zaveza odobri brezplačno, ker se hkrati z njo ne sproži redno ali odloženo plačevanje kakršnih koli pristojbin ali denarnega nadomestila družbe BT v javni proračun pristojnih finančnih organov Združenega kraljestva. Iz tega sledi, da se je Združeno kraljestvo odreklo morebitnim prihodkom in s tem državnim sredstvom, ki bi jih lahko pridobilo z odobritvijo poroštva države. |
| --- | --- |

(59)

Če družba BT postane plačilno nezmožna, se uporabijo finančna sredstva Združenega kraljestva, poleg tega pa se ta zaveza odobri brezplačno, ker se hkrati z njo ne sproži redno ali odloženo plačevanje kakršnih koli pristojbin ali denarnega nadomestila družbe BT v javni proračun pristojnih finančnih organov Združenega kraljestva. Iz tega sledi, da se je Združeno kraljestvo odreklo morebitnim prihodkom in s tem državnim sredstvom, ki bi jih lahko pridobilo z odobritvijo poroštva države.

| (60) | Izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004 na podlagi poroštva države ter izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, izhajata iz obstoja poroštva države, ki vključuje sredstva Združenega kraljestva. Iz tega izhaja, da sta ti izvzetji odvisni od sredstev Združenega kraljestva in da ta sredstva vključujejo v smislu člena 87(1) ES. |
| --- | --- |

(60)

Izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004 na podlagi poroštva države ter izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, izhajata iz obstoja poroštva države, ki vključuje sredstva Združenega kraljestva. Iz tega izhaja, da sta ti izvzetji odvisni od sredstev Združenega kraljestva in da ta sredstva vključujejo v smislu člena 87(1) ES.

5.1.2   Dajanje (selektivne) gospodarske prednosti družbi BT

| (61) | Po predložitvi pripomb strank na odločitev o sprožitvi postopka je treba preučiti, ali izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004 oziroma izvzetje od plačevanja dajatev za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, pomenita gospodarsko prednost za družbo BT. |
| --- | --- |

(61)

Po predložitvi pripomb strank na odločitev o sprožitvi postopka je treba preučiti, ali izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004 oziroma izvzetje od plačevanja dajatev za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, pomenita gospodarsko prednost za družbo BT.

5.1.2.1   Izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004

| (62) | V Pokojninskem zakonu iz leta 1995 so določeni predpisi o minimalnem financiranju, po katerih vrednost sredstev sheme ne sme biti manjša od zneska obveznosti sheme na podlagi predpisane aktuarske metodologije ocenjevanja. Pokojninski skladi, zavarovani s poroštvom države, so izvzeti iz teh predpisov o financiranju. Pokojninski zakon iz leta 1995 je bil spremenjen s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, ki v 3. delu uvaja nove predpise o financiranju in aktuarske ocene, od katerih so tudi izvzeti pokojninski skladi s poroštvom države, če so ustanovljeni na podlagi zakona. |
| --- | --- |

(62)

V Pokojninskem zakonu iz leta 1995 so določeni predpisi o minimalnem financiranju, po katerih vrednost sredstev sheme ne sme biti manjša od zneska obveznosti sheme na podlagi predpisane aktuarske metodologije ocenjevanja. Pokojninski skladi, zavarovani s poroštvom države, so izvzeti iz teh predpisov o financiranju. Pokojninski zakon iz leta 1995 je bil spremenjen s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, ki v 3. delu uvaja nove predpise o financiranju in aktuarske ocene, od katerih so tudi izvzeti pokojninski skladi s poroštvom države, če so ustanovljeni na podlagi zakona.

| (63) | Glede izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 2004 je iz informacij, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, razvidno, da BTPS ne izpolnjuje enega od pogojev za izvzetje, ker ni bil ustanovljen na podlagi zakona. Iz tega je razvidno, da za BTPS ne glede na obstoj poroštva države veljajo predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 2004. Zato družba BT ne more izkoristiti nobenega izvzetja od teh predpisov in mora izpolnjevati zahteve navedenega zakona, dokler te veljajo. |
| --- | --- |

(63)

Glede izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 2004 je iz informacij, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, razvidno, da BTPS ne izpolnjuje enega od pogojev za izvzetje, ker ni bil ustanovljen na podlagi zakona. Iz tega je razvidno, da za BTPS ne glede na obstoj poroštva države veljajo predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 2004. Zato družba BT ne more izkoristiti nobenega izvzetja od teh predpisov in mora izpolnjevati zahteve navedenega zakona, dokler te veljajo.

| (64) | V zvezi s tem je zakonodajalec na področju pokojnin natančno pregledal vsebino zadnjega sanacijskega načrta za BTPS, o katerem so se dogovorili družba BT in skrbniki BTPS decembra 2005. Zakonodajalec na področju pokojnin je neodvisni organ, ustanovljen na podlagi Pokojninskega zakona iz leta 2004, ki je odgovoren za zakonsko ureditev pokojninskih shem. Organi Združenega kraljestva so uradno potrdili, da je zakonodajalec na področju pokojnin ugotovil, da se poroštvo ni uporabilo za podaljšanje sanacijskega obdobja ali vplivanje na katere koli glavne domneve v aktuarski oceni ali sanacijskem načrtu za BTPS. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi s tem je zakonodajalec na področju pokojnin natančno pregledal vsebino zadnjega sanacijskega načrta za BTPS, o katerem so se dogovorili družba BT in skrbniki BTPS decembra 2005. Zakonodajalec na področju pokojnin je neodvisni organ, ustanovljen na podlagi Pokojninskega zakona iz leta 2004, ki je odgovoren za zakonsko ureditev pokojninskih shem. Organi Združenega kraljestva so uradno potrdili, da je zakonodajalec na področju pokojnin ugotovil, da se poroštvo ni uporabilo za podaljšanje sanacijskega obdobja ali vplivanje na katere koli glavne domneve v aktuarski oceni ali sanacijskem načrtu za BTPS.

| (65) | Vendar pa je treba oceniti, ali je izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 na podlagi poroštva države, za katero ni veljal pogoj, da mora biti zadevna shema ustanovljena na podlagi zakona, pomenilo gospodarsko prednost za BT ali BTPS. Kakršna koli morebitna prednost bi obstajala med letoma 1995 in 2004, ko so ti predpisi veljali. |
| --- | --- |

(65)

Vendar pa je treba oceniti, ali je izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 na podlagi poroštva države, za katero ni veljal pogoj, da mora biti zadevna shema ustanovljena na podlagi zakona, pomenilo gospodarsko prednost za BT ali BTPS. Kakršna koli morebitna prednost bi obstajala med letoma 1995 in 2004, ko so ti predpisi veljali.

| (66) | V teh predpisih je bila zlasti opredeljena metodologija za aktuarsko oceno stanja pokojninskih shem in desetletno obdobje, v katerem je treba odpraviti kakršen koli prijavljen primanjkljaj. Izvzetje bi lahko načeloma pomenilo gospodarsko prednost za družbo delodajalca, kot je BT, katere obveznosti do pokojninskega sklada krije poroštvo države. Te družbe bi lahko izpolnjevale manj stroge ali pa sploh nikakršne predpise glede (i) obveznosti odpravljanja kakšnega koli primanjkljaja, (ii) metodologije za ocenjevanje stanja sredstev in obveznosti pokojninske sheme ter (iii) pogojev in rokov za izvedbo navedenega. Dejansko bi se lahko sredstva, pridobljena zaradi neizpolnjevanja navedenih zahtev, uporabila za druge gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(66)

V teh predpisih je bila zlasti opredeljena metodologija za aktuarsko oceno stanja pokojninskih shem in desetletno obdobje, v katerem je treba odpraviti kakršen koli prijavljen primanjkljaj. Izvzetje bi lahko načeloma pomenilo gospodarsko prednost za družbo delodajalca, kot je BT, katere obveznosti do pokojninskega sklada krije poroštvo države. Te družbe bi lahko izpolnjevale manj stroge ali pa sploh nikakršne predpise glede (i) obveznosti odpravljanja kakšnega koli primanjkljaja, (ii) metodologije za ocenjevanje stanja sredstev in obveznosti pokojninske sheme ter (iii) pogojev in rokov za izvedbo navedenega. Dejansko bi se lahko sredstva, pridobljena zaradi neizpolnjevanja navedenih zahtev, uporabila za druge gospodarske dejavnosti.

| (67) | Glede predpisov o financiranju so pravila o BTPS med letoma 1995 in 2004 določala, da mora družba BT odpraviti kakršen koli primanjkljaj, ki ga ugotovi aktuar pokojninske sheme. Čeprav bi družba BT lahko izkoristila izvzetje od Pokojninskega zakona iz leta 1995, tega ni storila glede obveznosti doseganja popolnega kritja. |
| --- | --- |

(67)

Glede predpisov o financiranju so pravila o BTPS med letoma 1995 in 2004 določala, da mora družba BT odpraviti kakršen koli primanjkljaj, ki ga ugotovi aktuar pokojninske sheme. Čeprav bi družba BT lahko izkoristila izvzetje od Pokojninskega zakona iz leta 1995, tega ni storila glede obveznosti doseganja popolnega kritja.

| (68) | V zvezi z metodologijo so organi Združenega kraljestva Komisiji predložili vse izjave o načelih naložbene politike BTPS od leta 1996. V teh je vedno navedeno, da se pri naložbeni politiki BTPS upoštevajo predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995. Organi Združenega kraljestva trdijo, da je družba BT dejansko financirala BTPS, kot če bi zanjo v celoti veljali predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004. Organi Združenega kraljestva so dokazali tudi, da so se navedeni predpisi upoštevali v ocenah, opravljenih v letih 1999 in 2002, ne glede na primanjkljaj, ugotovljen na podlagi drugačne, redne ocene. Stanje sredstev pokojninske sheme BTPS na podlagi ocen, opravljenih v letih 1999 in 2002, ko so veljali predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995, dejansko ne kaže nobenega primanjkljaja, ki bi ga morala družba BT odpraviti v skladu z navedenimi predpisi. Čeprav bi družba BT lahko izkoristila izvzetje od Pokojninskega zakona iz leta 1995, kar zadeva predpisano metodologijo, tega ni storila in je dejansko uporabila metodologijo, ki je nalagala strožje obveznosti glede financiranja primanjkljaja BTPS. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi z metodologijo so organi Združenega kraljestva Komisiji predložili vse izjave o načelih naložbene politike BTPS od leta 1996. V teh je vedno navedeno, da se pri naložbeni politiki BTPS upoštevajo predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995. Organi Združenega kraljestva trdijo, da je družba BT dejansko financirala BTPS, kot če bi zanjo v celoti veljali predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 in Pokojninskega zakona iz leta 2004. Organi Združenega kraljestva so dokazali tudi, da so se navedeni predpisi upoštevali v ocenah, opravljenih v letih 1999 in 2002, ne glede na primanjkljaj, ugotovljen na podlagi drugačne, redne ocene. Stanje sredstev pokojninske sheme BTPS na podlagi ocen, opravljenih v letih 1999 in 2002, ko so veljali predpisi o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995, dejansko ne kaže nobenega primanjkljaja, ki bi ga morala družba BT odpraviti v skladu z navedenimi predpisi. Čeprav bi družba BT lahko izkoristila izvzetje od Pokojninskega zakona iz leta 1995, kar zadeva predpisano metodologijo, tega ni storila in je dejansko uporabila metodologijo, ki je nalagala strožje obveznosti glede financiranja primanjkljaja BTPS.

| (69) | Glede predpisanega roka za doseganje popolnega kritja v primeru primanjkljaja po predpisih o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 tega ni bilo treba popraviti takoj, temveč v predpisanem roku, ki ni daljši od desetih let. Res je, da je po pravilih BTPS družba BT bila in še vedno je dolžna odpraviti kakršen koli primanjkljaj med sredstvi in obveznostmi sheme, ugotovljen v aktuarski oceni [...]. Ker pa metodologija, določena v Pokojninskem zakonu iz leta 1995, ni pokazala nobenega primanjkljaja v BTPS, se ne zdi, da bi daljše obdobje, v katerem bi družba BT lahko odpravila primanjkljaj v primerjavi z Zakonom, pomenilo dejansko gospodarsko prednost za družbo BT. |
| --- | --- |

(69)

Glede predpisanega roka za doseganje popolnega kritja v primeru primanjkljaja po predpisih o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995 tega ni bilo treba popraviti takoj, temveč v predpisanem roku, ki ni daljši od desetih let. Res je, da je po pravilih BTPS družba BT bila in še vedno je dolžna odpraviti kakršen koli primanjkljaj med sredstvi in obveznostmi sheme, ugotovljen v aktuarski oceni [...]. Ker pa metodologija, določena v Pokojninskem zakonu iz leta 1995, ni pokazala nobenega primanjkljaja v BTPS, se ne zdi, da bi daljše obdobje, v katerem bi družba BT lahko odpravila primanjkljaj v primerjavi z Zakonom, pomenilo dejansko gospodarsko prednost za družbo BT.

| (70) | Komisija je upoštevala trditev tretjih strani, da dejstvo, da se ukrep še ni uporabil, ne pomeni, da ta ukrep ni državna pomoč. Vendar pa v trenutnih okoliščinah zadevni ukrep ni več veljaven in ni dokazov, da je imela družba BT med letoma 1995 in 2004 gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je upoštevala trditev tretjih strani, da dejstvo, da se ukrep še ni uporabil, ne pomeni, da ta ukrep ni državna pomoč. Vendar pa v trenutnih okoliščinah zadevni ukrep ni več veljaven in ni dokazov, da je imela družba BT med letoma 1995 in 2004 gospodarsko prednost.

| (71) | V teh okoliščinah Komisija meni, da ni ugotovljeno, da je izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995, še manj pa predpisov iz Pokojninskega zakona iz leta 2004 pomenilo ali še vedno pomeni gospodarsko prednost za družbo BT. S tega vidika zato državna pomoč ne obstaja, saj niso izpolnjeni kumulativni pogoji iz člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(71)

V teh okoliščinah Komisija meni, da ni ugotovljeno, da je izvzetje od izpolnjevanja predpisov o minimalnem financiranju iz Pokojninskega zakona iz leta 1995, še manj pa predpisov iz Pokojninskega zakona iz leta 2004 pomenilo ali še vedno pomeni gospodarsko prednost za družbo BT. S tega vidika zato državna pomoč ne obstaja, saj niso izpolnjeni kumulativni pogoji iz člena 87(1) Pogodbe ES.

5.1.2.2   Izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad po Pokojninskem zakonu iz leta 2004 za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države

| (72) | Na podlagi Pokojninskega zakona iz leta 2004 je bil ustanovljen pokojninski zaščitni sklad, v katerega morajo pokojninski skladi na splošno prispevati letno dajatev, razen če jih krije poroštvo države in so zato izvzeti od plačevanja te dajatve. Leta 2004 je bil ustanovljen splošni sistem pokojninskega zaščitnega sklada, poklicne pokojninske sheme in posredno delodajalci pa morajo plačevati prispevke v pokojninski zaščitni sklad, ki pomeni poroštvo za zaposlene, ki so člani katere koli sheme, ki prispeva v sklad. Z drugimi besedami, splošen sistem pomeni, da morajo delodajalci plačevati dodatno zaščito v obliki plačila polne dajatve. |
| --- | --- |

(72)

Na podlagi Pokojninskega zakona iz leta 2004 je bil ustanovljen pokojninski zaščitni sklad, v katerega morajo pokojninski skladi na splošno prispevati letno dajatev, razen če jih krije poroštvo države in so zato izvzeti od plačevanja te dajatve. Leta 2004 je bil ustanovljen splošni sistem pokojninskega zaščitnega sklada, poklicne pokojninske sheme in posredno delodajalci pa morajo plačevati prispevke v pokojninski zaščitni sklad, ki pomeni poroštvo za zaposlene, ki so člani katere koli sheme, ki prispeva v sklad. Z drugimi besedami, splošen sistem pomeni, da morajo delodajalci plačevati dodatno zaščito v obliki plačila polne dajatve.

| (73) | V skladu s pravili o začetku veljavnosti pokojninskega zaščitnega sklada je izvzet del BTPS za pokojninske pravice njegovih zaposlenih, ki jih krije država. Pokojninski zaščitni sklad zato izračuna dajatev za BTPS tako, da izvzame vse člane sheme, ki so se vanjo vključili pred privatizacijo, pri čemer se razume, da člen 68 Zakona iz leta 1984 določa obveznost družbe BT, da plačuje prispevke v BTPS za te člane. Zato obstaja razlika med dajatvijo za pokojninski zaščitni sklad, ki jo je BTPS dejansko plačeval od leta 2005, in dajatvijo, ki bi jo BTPS plačeval, če se ne bi upošteval obstoj poroštva države. |
| --- | --- |

(73)

V skladu s pravili o začetku veljavnosti pokojninskega zaščitnega sklada je izvzet del BTPS za pokojninske pravice njegovih zaposlenih, ki jih krije država. Pokojninski zaščitni sklad zato izračuna dajatev za BTPS tako, da izvzame vse člane sheme, ki so se vanjo vključili pred privatizacijo, pri čemer se razume, da člen 68 Zakona iz leta 1984 določa obveznost družbe BT, da plačuje prispevke v BTPS za te člane. Zato obstaja razlika med dajatvijo za pokojninski zaščitni sklad, ki jo je BTPS dejansko plačeval od leta 2005, in dajatvijo, ki bi jo BTPS plačeval, če se ne bi upošteval obstoj poroštva države.

| (74) | Na primer, dajatev, ki jo je BTPS plačeval v letih 2005/2006, je znašala [...] GBP, medtem ko bi domnevna dajatev, ki bi jo moral plačevati brez poroštva države, znašala [...] GBP. Z drugimi besedami, dejansko plačana dajatev je znašala manj kot [...] zneska, ki bi ga moral BTPS plačevati brez poroštva države. V naslednjih letih bi dajatev, ki bi jo moral BTPS plačevati, če se ne bi upošteval obstoj poroštva države, znašala [...] GBP v letih 2006/2007 in [...] GBP v letih 2007/2008. |
| --- | --- |

(74)

Na primer, dajatev, ki jo je BTPS plačeval v letih 2005/2006, je znašala [...] GBP, medtem ko bi domnevna dajatev, ki bi jo moral plačevati brez poroštva države, znašala [...] GBP. Z drugimi besedami, dejansko plačana dajatev je znašala manj kot [...] zneska, ki bi ga moral BTPS plačevati brez poroštva države. V naslednjih letih bi dajatev, ki bi jo moral BTPS plačevati, če se ne bi upošteval obstoj poroštva države, znašala [...] GBP v letih 2006/2007 in [...] GBP v letih 2007/2008.

| (75) | Po mnenju Komisije „logika sistema“ ne utemeljuje zmanjšanja dajatve, ki se mora plačevati za pokojninski zaščitni sklad. Komisija meni, da se „sistem“, ki je bil ustanovljen v Združenem kraljestvu za zaščito pokojninskih pravic, ne more obravnavati, kot da temelji le na pokojninskem zaščitnem skladu. Treba je upoštevati vse ukrepe, uvedene za zaščito pokojnin. Če družba BT postane plačilno nezmožna in v njenem pokojninskem skladu nastane primanjkljaj, bo pokojnine zaposlenim pred privatizacijo plačevala država in ne zasebno financiran pokojninski zaščitni sklad, ki bi jih sicer plačeval, če bi veljala običajna pravila. Kot je že zgoraj navedeno, ima BTPS zagotovljeno kritje poroštva države brez kakršnega koli plačila. Edina „logika“, ki iz tega izhaja, je, da postane zasebna rezervacija odvečna, če so za kritje pokojninske sheme podjetja na voljo državna sredstva. |
| --- | --- |

(75)

Po mnenju Komisije „logika sistema“ ne utemeljuje zmanjšanja dajatve, ki se mora plačevati za pokojninski zaščitni sklad. Komisija meni, da se „sistem“, ki je bil ustanovljen v Združenem kraljestvu za zaščito pokojninskih pravic, ne more obravnavati, kot da temelji le na pokojninskem zaščitnem skladu. Treba je upoštevati vse ukrepe, uvedene za zaščito pokojnin. Če družba BT postane plačilno nezmožna in v njenem pokojninskem skladu nastane primanjkljaj, bo pokojnine zaposlenim pred privatizacijo plačevala država in ne zasebno financiran pokojninski zaščitni sklad, ki bi jih sicer plačeval, če bi veljala običajna pravila. Kot je že zgoraj navedeno, ima BTPS zagotovljeno kritje poroštva države brez kakršnega koli plačila. Edina „logika“, ki iz tega izhaja, je, da postane zasebna rezervacija odvečna, če so za kritje pokojninske sheme podjetja na voljo državna sredstva.

| (76) | Organi Združenega kraljestva v svoji trditvi, da sistem zaščite, ki ga zagotavlja pokojninski zaščitni sklad, velja le, kadar niso uvedene druge ustrezne zaščitne ureditve, kot je poroštvo države, niso upoštevali dejstva, da so zaščitne ureditve, ki prinašajo koristi BTPS, družbi BT na voljo brezplačno. Tudi če bi priznali, da je pokojninski zaščitni sklad „varnostna mreža“, namenjena le pokojninskih shemam, ki nimajo ustrezne zaščite ob plačilni nezmožnosti delodajalca, je dejstvo, da BT ne plačuje take zaščite za pokojninske pravice zaposlenih pred privatizacijo in da ga država dopolnjuje pri zagotavljanju ustrezne zaščite, za katero Združeno kraljestvo meni, da ga je treba uvesti za druge zaposlene, včlanjene v poklicne pokojninske sheme. BTPS za zaposlene po privatizaciji, katerih pravice ne krije poroštvo države, dejansko uporablja pokojninski zaščitni sklad in vanj prispeva. |
| --- | --- |

(76)

Organi Združenega kraljestva v svoji trditvi, da sistem zaščite, ki ga zagotavlja pokojninski zaščitni sklad, velja le, kadar niso uvedene druge ustrezne zaščitne ureditve, kot je poroštvo države, niso upoštevali dejstva, da so zaščitne ureditve, ki prinašajo koristi BTPS, družbi BT na voljo brezplačno. Tudi če bi priznali, da je pokojninski zaščitni sklad „varnostna mreža“, namenjena le pokojninskih shemam, ki nimajo ustrezne zaščite ob plačilni nezmožnosti delodajalca, je dejstvo, da BT ne plačuje take zaščite za pokojninske pravice zaposlenih pred privatizacijo in da ga država dopolnjuje pri zagotavljanju ustrezne zaščite, za katero Združeno kraljestvo meni, da ga je treba uvesti za druge zaposlene, včlanjene v poklicne pokojninske sheme. BTPS za zaposlene po privatizaciji, katerih pravice ne krije poroštvo države, dejansko uporablja pokojninski zaščitni sklad in vanj prispeva.

| (77) | Komisija se prav tako ne strinja s stališčem družbe BT in BTPS, da ukrep, ki leta 1984, ko se je dodelil, domnevno ni bil pomoč, ne more biti opredeljen kot pomoč dvajset let pozneje zaradi zunanjega dogodka. Komisija prvič poudarja, da po njenem mnenju poroštvo samo po sebi ni pomoč družbi BT. Kot je Komisija navedla v svoji odločitvi z dne 28. novembra 2007, je bilo poroštvo države za pokojninske obveznosti zagotovljeno v korist navedenih zaposlenih in ni prineslo gospodarske prednosti neposredno družbi BT. Vendar pa poroštvo zdaj pomeni osnovni razlog, da ima družba BT prednost v obliki izvzetja od polne dajatve za financiranje pokojninskega zaščitnega sklada, ustanovljenega s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, ki jo BT plačuje le za svoje zaposlene po privatizaciji. To izvzetje ni moglo obstajati v času, ko je bilo izdano poroštvo države, ker takrat ni obstajala obveznost plačevanja prispevkov v isti ali podoben sklad, temveč je bilo s Pokojninskim zakonom iz leta 2004 poroštvo priznano kot utemeljitev za izvzetje. |
| --- | --- |

(77)

Komisija se prav tako ne strinja s stališčem družbe BT in BTPS, da ukrep, ki leta 1984, ko se je dodelil, domnevno ni bil pomoč, ne more biti opredeljen kot pomoč dvajset let pozneje zaradi zunanjega dogodka. Komisija prvič poudarja, da po njenem mnenju poroštvo samo po sebi ni pomoč družbi BT. Kot je Komisija navedla v svoji odločitvi z dne 28. novembra 2007, je bilo poroštvo države za pokojninske obveznosti zagotovljeno v korist navedenih zaposlenih in ni prineslo gospodarske prednosti neposredno družbi BT. Vendar pa poroštvo zdaj pomeni osnovni razlog, da ima družba BT prednost v obliki izvzetja od polne dajatve za financiranje pokojninskega zaščitnega sklada, ustanovljenega s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, ki jo BT plačuje le za svoje zaposlene po privatizaciji. To izvzetje ni moglo obstajati v času, ko je bilo izdano poroštvo države, ker takrat ni obstajala obveznost plačevanja prispevkov v isti ali podoben sklad, temveč je bilo s Pokojninskim zakonom iz leta 2004 poroštvo priznano kot utemeljitev za izvzetje.

| (78) | Družba BT in BTPS v svoji trditvi, da se obveznost plačevanja prispevkov uvede, kadar ni poroštva države, ne upoštevata dejstva, da narava koristi in upravičenec nista bila enaka v letih 1984 in 2004. Kritje pokojninskih pravic ob plačilni nezmožnosti družbe BT pomeni korist za zaposlene pred privatizacijo, saj jim zagotavlja plačilo pridobljenih pravic. Vendar pa pomeni izvzetje od pokojninskega zaščitnega sklada in plačila polne dajatve korist za družbo BT, če se s tem zmanjša dajatev, ki bi se sicer morala plačevati, in če to izvzetje temelji na obstoju poroštva države. |
| --- | --- |

(78)

Družba BT in BTPS v svoji trditvi, da se obveznost plačevanja prispevkov uvede, kadar ni poroštva države, ne upoštevata dejstva, da narava koristi in upravičenec nista bila enaka v letih 1984 in 2004. Kritje pokojninskih pravic ob plačilni nezmožnosti družbe BT pomeni korist za zaposlene pred privatizacijo, saj jim zagotavlja plačilo pridobljenih pravic. Vendar pa pomeni izvzetje od pokojninskega zaščitnega sklada in plačila polne dajatve korist za družbo BT, če se s tem zmanjša dajatev, ki bi se sicer morala plačevati, in če to izvzetje temelji na obstoju poroštva države.

| (79) | Komisija se tudi ne strinja s trditvijo, da prednosti ni, ker so to poroštvo že plačali delničarji družbe BT v celotni ceni, ki so jo plačali za družbo leta 1984. Kot je razloženo v odločitvi z dne 28. novembra 2007, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij sklenila, da samo poroštvo države, če krije pokojninske obveznosti družbe BT, družbi BT ni prineslo nobene prednosti v času, ko je bilo dodeljeno, zato ni razloga, da se domneva, da so delničarji družbe BT plačali premijo za prednost, ki bi jo imeli nekateri zaposleni in ki bi se uresničila le ob plačilni nezmožnosti družbe BT. To ni pomenilo nobene prednosti do leta 2004, ko je zakonodaja močno spremenila posledice poroštva države. Med privatizacijo poroštvo države za pokojninske obveznosti ni imelo opazne vrednosti za delničarje družbe BT glede na poznejše in nepredvidljive spremembe v pokojninski zakonodaji. Leta 1984 ni bilo mogoče predvideti kakršne koli obveznosti družbe BT za plačevanje prispevkov v pokojninski zaščitni sklad, ustanovljen leta 2004, niti morebitne gospodarske prednosti kot posledice izvzetja od teh obveznosti na podlagi poroštva države. |
| --- | --- |

(79)

Komisija se tudi ne strinja s trditvijo, da prednosti ni, ker so to poroštvo že plačali delničarji družbe BT v celotni ceni, ki so jo plačali za družbo leta 1984. Kot je razloženo v odločitvi z dne 28. novembra 2007, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij sklenila, da samo poroštvo države, če krije pokojninske obveznosti družbe BT, družbi BT ni prineslo nobene prednosti v času, ko je bilo dodeljeno, zato ni razloga, da se domneva, da so delničarji družbe BT plačali premijo za prednost, ki bi jo imeli nekateri zaposleni in ki bi se uresničila le ob plačilni nezmožnosti družbe BT. To ni pomenilo nobene prednosti do leta 2004, ko je zakonodaja močno spremenila posledice poroštva države. Med privatizacijo poroštvo države za pokojninske obveznosti ni imelo opazne vrednosti za delničarje družbe BT glede na poznejše in nepredvidljive spremembe v pokojninski zakonodaji. Leta 1984 ni bilo mogoče predvideti kakršne koli obveznosti družbe BT za plačevanje prispevkov v pokojninski zaščitni sklad, ustanovljen leta 2004, niti morebitne gospodarske prednosti kot posledice izvzetja od teh obveznosti na podlagi poroštva države.

| (80) | BTPS trdi tudi, da je morebitna prednost, ki izhaja iz nižjih dajatev za pokojninski zaščitni sklad, več kot izravnana z dodatnimi obveznostmi in finančnimi bremeni v višini [...] GBP, ki jih imata BT in BTPS zaradi posebne narave BTPS. Po mnenju Komisije se domnevni negativni učinki niso mogli uporabiti za izravnavo navedene prednosti:






  — | prvič, delničarji družbe BT so imeli majhen, če sploh kakšen interes za koristi, zagotovljene zaposlenim ob stečaju družbe, |
| --- | --- | --- |

(80)

BTPS trdi tudi, da je morebitna prednost, ki izhaja iz nižjih dajatev za pokojninski zaščitni sklad, več kot izravnana z dodatnimi obveznostmi in finančnimi bremeni v višini [...] GBP, ki jih imata BT in BTPS zaradi posebne narave BTPS. Po mnenju Komisije se domnevni negativni učinki niso mogli uporabiti za izravnavo navedene prednosti:

—

prvič, delničarji družbe BT so imeli majhen, če sploh kakšen interes za koristi, zagotovljene zaposlenim ob stečaju družbe,

| — | drugič, ni časovne povezave med temi domnevnimi negativnimi učinki in prednostmi, ki izhajajo iz manjših prispevkov v pokojninski zaščitni sklad, ki so se uresničile 20 let pozneje in za katere v zakonodaji ni navedeno, da so namenjene izravnavi domnevnih negativnih učinkov. Prav tako ni opazne vsebinske povezave med domnevnimi bremeni, ki jih je imela družba BT, ter obveznostmi, ki jih krije poroštvo države in ki so leta 1984 vključevale med drugim kratkoročna posojila, obveznosti do dobaviteljev, davek na dodano vrednost, davke na izplačane plače in tuja dolgoročna posojila, |
| --- | --- |

—

drugič, ni časovne povezave med temi domnevnimi negativnimi učinki in prednostmi, ki izhajajo iz manjših prispevkov v pokojninski zaščitni sklad, ki so se uresničile 20 let pozneje in za katere v zakonodaji ni navedeno, da so namenjene izravnavi domnevnih negativnih učinkov. Prav tako ni opazne vsebinske povezave med domnevnimi bremeni, ki jih je imela družba BT, ter obveznostmi, ki jih krije poroštvo države in ki so leta 1984 vključevale med drugim kratkoročna posojila, obveznosti do dobaviteljev, davek na dodano vrednost, davke na izplačane plače in tuja dolgoročna posojila,

| — | tretjič, družba BT se sklicuje na breme dodatnih obveznosti zaradi pravic, podobnih pravicam javnih uslužbencev. Pri tem pa se ne sme pozabiti, da so te pravice družbi BT prinesle tudi koristi, kot je večja zvestoba zaposlenih ali njihovo strinjanje z drugačnimi plačilnimi in delovnimi pogoji, kot bi jih imeli, če teh pravic ne bi bilo. |
| --- | --- |

—

tretjič, družba BT se sklicuje na breme dodatnih obveznosti zaradi pravic, podobnih pravicam javnih uslužbencev. Pri tem pa se ne sme pozabiti, da so te pravice družbi BT prinesle tudi koristi, kot je večja zvestoba zaposlenih ali njihovo strinjanje z drugačnimi plačilnimi in delovnimi pogoji, kot bi jih imeli, če teh pravic ne bi bilo.

| (81) | V nasprotju z drugimi podjetji v sektorju elektronskih komunikacij in drugih sektorjih, ki nimajo koristi zaradi izvzetja od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad, ustanovljen s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, ima družba BT gospodarsko prednost, ker plačuje mnogo manjšo dajatev za pokojninski zaščitni sklad. Zato lahko družba BT ta finančna sredstva uporabi za financiranje svojih gospodarskih dejavnosti na trgih, kjer deluje. |
| --- | --- |

(81)

V nasprotju z drugimi podjetji v sektorju elektronskih komunikacij in drugih sektorjih, ki nimajo koristi zaradi izvzetja od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad, ustanovljen s Pokojninskim zakonom iz leta 2004, za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, ima družba BT gospodarsko prednost, ker plačuje mnogo manjšo dajatev za pokojninski zaščitni sklad. Zato lahko družba BT ta finančna sredstva uporabi za financiranje svojih gospodarskih dejavnosti na trgih, kjer deluje.

| (82) | Zdi se torej, da je imela družba BT od začetka veljavnosti Pravil o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 gospodarsko prednost, ki jo je financirala država. |
| --- | --- |

(82)

Zdi se torej, da je imela družba BT od začetka veljavnosti Pravil o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 gospodarsko prednost, ki jo je financirala država.

5.1.3   Podjetje, ki ima korist zaradi selektivnih ukrepov

| (83) | Glede upravičenca obravnavanih ukrepov je treba poudariti, da sta BTPS in družba BT dva različna pravna subjekta. Izvzetje od plačila ustrezne dajatve za pokojninski zaščitni sklad neposredno zadeva BTPS, saj so za plačevanje odgovorni njegovi skrbniki. Na primer, dajatev, ki jo je moral BTPS plačati v letih 2005/2006, se je domnevno financirala iz sredstev sheme. Vendar pa mora družba BT, dokler je plačilno zmožna, plačevati prispevke za kritje kakršnega koli primanjkljaja in upravnih stroškov svoje pokojninske sheme. Tudi če družba BT ne prejema računov in ne plačuje zapadlih zneskov dajatve za zavarovanje pokojnin, manjša dajatev pomeni manjše stroške BTPS in koristi za sredstva BTPS, s čimer se zmanjšajo tudi obveznosti družbe BT do BTPS. Iz tega sledi, da se vsaka gospodarska korist za BTPS, ki izhaja iz obravnavanega ukrepa, v celoti prenese na družbo BT. |
| --- | --- |

(83)

Glede upravičenca obravnavanih ukrepov je treba poudariti, da sta BTPS in družba BT dva različna pravna subjekta. Izvzetje od plačila ustrezne dajatve za pokojninski zaščitni sklad neposredno zadeva BTPS, saj so za plačevanje odgovorni njegovi skrbniki. Na primer, dajatev, ki jo je moral BTPS plačati v letih 2005/2006, se je domnevno financirala iz sredstev sheme. Vendar pa mora družba BT, dokler je plačilno zmožna, plačevati prispevke za kritje kakršnega koli primanjkljaja in upravnih stroškov svoje pokojninske sheme. Tudi če družba BT ne prejema računov in ne plačuje zapadlih zneskov dajatve za zavarovanje pokojnin, manjša dajatev pomeni manjše stroške BTPS in koristi za sredstva BTPS, s čimer se zmanjšajo tudi obveznosti družbe BT do BTPS. Iz tega sledi, da se vsaka gospodarska korist za BTPS, ki izhaja iz obravnavanega ukrepa, v celoti prenese na družbo BT.

| (84) | Poleg tega je ukrep selektiven, saj je določba v Pravilih o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 o izvedbi Pokojninskega zakona iz leta 2004, ki določa izvzetje od dajatve za pokojninski zaščitni sklad, selektivna, ker izhaja iz obstoja poroštva države, določenega v Zakonu iz leta 1984, ki je obravnaval le obveznosti, prenesene na družbo BT. Ti ukrepi, če se obravnavajo skupaj, so uvedli izvzetja od splošnih obveznosti, ki jih pokojninski zakon nalaga drugim podjetjem, ki nimajo take koristi, in so zato selektivni. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega je ukrep selektiven, saj je določba v Pravilih o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 o izvedbi Pokojninskega zakona iz leta 2004, ki določa izvzetje od dajatve za pokojninski zaščitni sklad, selektivna, ker izhaja iz obstoja poroštva države, določenega v Zakonu iz leta 1984, ki je obravnaval le obveznosti, prenesene na družbo BT. Ti ukrepi, če se obravnavajo skupaj, so uvedli izvzetja od splošnih obveznosti, ki jih pokojninski zakon nalaga drugim podjetjem, ki nimajo take koristi, in so zato selektivni.

5.1.4   Izkrivljanje konkurence, ki prizadene trgovino med državami članicami

| (85) | Družba BT je prek različnih hčerinskih družb močno dejavna na področju zagotavljanja elektronskih komunikacijskih storitev v več državah članicah, vključno z Nemčijo, Italijo, Španijo, Nizozemsko, Francijo in Združenim kraljestvom (4). Zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev samo po sebi vključuje čezmejno sporočanje vsebine med mrežami na skupnem trgu, ne glede na to, ali se take storitve izvajajo na lokalni, nacionalni ali mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(85)

Družba BT je prek različnih hčerinskih družb močno dejavna na področju zagotavljanja elektronskih komunikacijskih storitev v več državah članicah, vključno z Nemčijo, Italijo, Španijo, Nizozemsko, Francijo in Združenim kraljestvom (4). Zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev samo po sebi vključuje čezmejno sporočanje vsebine med mrežami na skupnem trgu, ne glede na to, ali se take storitve izvajajo na lokalni, nacionalni ali mednarodni ravni.

| (86) | Zlasti v Združenem kraljestvu je regulativni organ za elektronske komunikacije OFCOM ugotovil, da ima družba BT precejšnjo tržno moč v smislu regulativnega okvira EU za elektronske komunikacijske storitve in mreže na številnih trgih maloprodajnih in veleprodajnih storitev. Ti trgi vključujejo vse trge za fiksne ozkopasovne maloprodajne storitve, fiksne ozkopasovne veleprodajne vode med centralami, izvor in prenos klica, veleprodajo širokopasovnega dostopa, veleprodajo krajevnega dostopa in zakupljene vode (5) ali del teh trgov. Na vseh teh trgih storitev v Združenem kraljestvu družba BT tekmuje s precej šibkejšimi konkurenti, ki nimajo gospodarske prednosti glede plačevanja prispevkov v pokojninski zaščitni sklad, ki jo poroštvo države omogoča družbi BT. Konkurenco med navedenimi konkurenti in družbo BT, ki je oslabljena zaradi precejšnje tržne moči družbe BT, zato zadevni ukrep še dodatno izkrivlja. |
| --- | --- |

(86)

Zlasti v Združenem kraljestvu je regulativni organ za elektronske komunikacije OFCOM ugotovil, da ima družba BT precejšnjo tržno moč v smislu regulativnega okvira EU za elektronske komunikacijske storitve in mreže na številnih trgih maloprodajnih in veleprodajnih storitev. Ti trgi vključujejo vse trge za fiksne ozkopasovne maloprodajne storitve, fiksne ozkopasovne veleprodajne vode med centralami, izvor in prenos klica, veleprodajo širokopasovnega dostopa, veleprodajo krajevnega dostopa in zakupljene vode (5) ali del teh trgov. Na vseh teh trgih storitev v Združenem kraljestvu družba BT tekmuje s precej šibkejšimi konkurenti, ki nimajo gospodarske prednosti glede plačevanja prispevkov v pokojninski zaščitni sklad, ki jo poroštvo države omogoča družbi BT. Konkurenco med navedenimi konkurenti in družbo BT, ki je oslabljena zaradi precejšnje tržne moči družbe BT, zato zadevni ukrep še dodatno izkrivlja.

| (87) | Glede na dejavnosti družbe BT ter njen položaj na nacionalnih in mednarodnih trgih elektronskih komunikacij lahko ta prednost prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(87)

Glede na dejavnosti družbe BT ter njen položaj na nacionalnih in mednarodnih trgih elektronskih komunikacij lahko ta prednost prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (88) | Izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, ki se zagotavlja za pokojninske obveznosti družbe BT, prinaša gospodarsko prednost družbi BT z uporabo državnih sredstev, za katero je odgovorna država. Ta prednost lahko prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(88)

Izvzetje od plačevanja dajatve za pokojninski zaščitni sklad za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, ki se zagotavlja za pokojninske obveznosti družbe BT, prinaša gospodarsko prednost družbi BT z uporabo državnih sredstev, za katero je odgovorna država. Ta prednost lahko prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

5.1.5   Zakonitost ukrepa

| (89) | Od sprejetja Pokojninskega zakona iz leta 2004 in Pravil o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 družba BT uživa prednost v obliki izvzetja od plačevanja polnega prispevka v pokojninski zaščitni sklad. |
| --- | --- |

(89)

Od sprejetja Pokojninskega zakona iz leta 2004 in Pravil o pokojninskem zaščitnem skladu (pravila o začetku veljavnosti) iz leta 2005 družba BT uživa prednost v obliki izvzetja od plačevanja polnega prispevka v pokojninski zaščitni sklad.

| (90) | To izvzetje pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in ni bilo priglašeno Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES. Zato je ta ukrep nezakonit. |
| --- | --- |

(90)

To izvzetje pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in ni bilo priglašeno Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES. Zato je ta ukrep nezakonit.

5.2   Ocena združljivosti ukrepov

| (91) | Ker je potrjen obstoj državne pomoči v obliki izvzetja od plačevanja polnega prispevka v pokojninski zaščitni sklad, je treba preučiti združljivost take državne pomoči v skladu s predpisi Skupnosti. Glede tega niso niti Združeno kraljestvo niti družba BT ali BTPS trdili, da je obravnavane ukrepe mogoče šteti za združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(91)

Ker je potrjen obstoj državne pomoči v obliki izvzetja od plačevanja polnega prispevka v pokojninski zaščitni sklad, je treba preučiti združljivost take državne pomoči v skladu s predpisi Skupnosti. Glede tega niso niti Združeno kraljestvo niti družba BT ali BTPS trdili, da je obravnavane ukrepe mogoče šteti za združljive s skupnim trgom.

5.2.1   Člen 86(2) ES

| (92) | Čeprav je družba BT pooblaščena za opravljanje nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86(2) ES, pomoč ni omejena ali drugače povezana z izpolnjevanjem navedenih pooblastil in zato koristi vsem njenim dejavnostim. Prav tako niti organi Združenega kraljestva niti družba BT ne trdijo, da bi plačilo polne dajatve za pokojninski zaščitni sklad oviralo izvajanje nalog splošnega pomena, dodeljenih družbi BT. V teh okoliščinah se odstopanje iz člena 86(2) Pogodbe ES ne uporablja. |
| --- | --- |

(92)

Čeprav je družba BT pooblaščena za opravljanje nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86(2) ES, pomoč ni omejena ali drugače povezana z izpolnjevanjem navedenih pooblastil in zato koristi vsem njenim dejavnostim. Prav tako niti organi Združenega kraljestva niti družba BT ne trdijo, da bi plačilo polne dajatve za pokojninski zaščitni sklad oviralo izvajanje nalog splošnega pomena, dodeljenih družbi BT. V teh okoliščinah se odstopanje iz člena 86(2) Pogodbe ES ne uporablja.

5.2.2   Člen 87(2) in 87(3) ES

| (93) | Zdi se, da zadevni ukrep ni združljiv niti po členu 87(2) Pogodbe ES. Zlasti člen 87(2)(a) Pogodbe ES zadeva pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom. Obravnavana državna pomoč koristi sami družbi BT. Zato taka pomoč ne spada v področje uporabe člena 87(2)(a) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(93)

Zdi se, da zadevni ukrep ni združljiv niti po členu 87(2) Pogodbe ES. Zlasti člen 87(2)(a) Pogodbe ES zadeva pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom. Obravnavana državna pomoč koristi sami družbi BT. Zato taka pomoč ne spada v področje uporabe člena 87(2)(a) Pogodbe ES.

| (94) | Poleg tega Komisija meni, da se člen 87(3)(a), 87(3)(b) in 87(3)(d) Pogodbe ES očitno ne uporablja, in niti organi Združenega kraljestva niti družba BT ali BTPS niso predložili trditev v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega Komisija meni, da se člen 87(3)(a), 87(3)(b) in 87(3)(d) Pogodbe ES očitno ne uporablja, in niti organi Združenega kraljestva niti družba BT ali BTPS niso predložili trditev v zvezi s tem.

| (95) | V tej fazi se zdi, da je edina možna podlaga za združljivost zadevnega ukrepa člen 87(3)(c) Pogodbe ES. Vendar pa se zdi, da zadevni ukrep ne izpolnjuje nobenih pravil v zvezi z uporabo navedenega pododstavka, ki jih je Komisija objavila do zdaj v obliki smernic in sporočil. Zato bi bilo treba združljivost zadevnega ukrepa oceniti neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES, ki se glasi: „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi,“ se lahko šteje kot združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(95)

V tej fazi se zdi, da je edina možna podlaga za združljivost zadevnega ukrepa člen 87(3)(c) Pogodbe ES. Vendar pa se zdi, da zadevni ukrep ne izpolnjuje nobenih pravil v zvezi z uporabo navedenega pododstavka, ki jih je Komisija objavila do zdaj v obliki smernic in sporočil. Zato bi bilo treba združljivost zadevnega ukrepa oceniti neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES, ki se glasi: „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi,“ se lahko šteje kot združljiva s skupnim trgom.

| (96) | Da bi pomoč veljala za združljivo po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, mora uresničevati cilj skupnega interesa ter biti nujna in sorazmerna z zastavljenim ciljem. Glede tega Komisija meni, da je primerno oceniti naslednja vprašanja:






  1. | Ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (tj. ali predlagana pomoč obravnava tržno nepopolnost ali kak drug cilj)? |
| --- | --- | --- |

(96)

Da bi pomoč veljala za združljivo po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, mora uresničevati cilj skupnega interesa ter biti nujna in sorazmerna z zastavljenim ciljem. Glede tega Komisija meni, da je primerno oceniti naslednja vprašanja:

1.

Ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (tj. ali predlagana pomoč obravnava tržno nepopolnost ali kak drug cilj)?

| 2. | Ali je pomoč dobro oblikovana za dosego cilja skupnega interesa? Zlasti:






  — | ali je ukrep pomoči ustrezen instrument, |
| --- | --- | --- |

2.

Ali je pomoč dobro oblikovana za dosego cilja skupnega interesa? Zlasti:

—

ali je ukrep pomoči ustrezen instrument,

| — | ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spreminja obnašanje podjetij, |
| --- | --- |

—

ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spreminja obnašanje podjetij,

| — | ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi se lahko enaka sprememba obnašanja dosegla z manj pomoči? |
| --- | --- |

—

ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi se lahko enaka sprememba obnašanja dosegla z manj pomoči?

| 3. | Ali sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino omejena, tako da je splošno ravnovesje pozitivno? |
| --- | --- |

3.

Ali sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino omejena, tako da je splošno ravnovesje pozitivno?

| (97) | Združeno kraljestvo ni navedlo, da je bil namen zadevnega ukrepa doseči določen cilj skupnega interesa. Poleg tega ni opaznih znakov ali razlogov, ki bi kazali, da je zagotavljanje zadevne državne pomoči ustrezen in sorazmeren instrument, ki zagotavlja kakršen koli primeren spodbujevalni učinek za razvoj gospodarskih dejavnosti, s katerimi se poleg drugih konkurentov ukvarja tudi družba BT. Kot je navedeno, obravnavani ukrep ni niti povezan z izpolnjevanjem cilja splošnega gospodarskega pomena, za katerega je pooblaščena družba BT, niti omejen na tak cilj. |
| --- | --- |

(97)

Združeno kraljestvo ni navedlo, da je bil namen zadevnega ukrepa doseči določen cilj skupnega interesa. Poleg tega ni opaznih znakov ali razlogov, ki bi kazali, da je zagotavljanje zadevne državne pomoči ustrezen in sorazmeren instrument, ki zagotavlja kakršen koli primeren spodbujevalni učinek za razvoj gospodarskih dejavnosti, s katerimi se poleg drugih konkurentov ukvarja tudi družba BT. Kot je navedeno, obravnavani ukrep ni niti povezan z izpolnjevanjem cilja splošnega gospodarskega pomena, za katerega je pooblaščena družba BT, niti omejen na tak cilj.

| (98) | Zato se zdi, da je dodatna zaščita pokojninskih pravic delavcev ob plačilni nezmožnosti njihovega delodajalca edini opazni cilj skupnega interesa, ki bi se lahko dosegel z ustreznimi določbami pokojninske zakonodaje. Dodatno poroštvo, da bodo upokojeni delavci dejansko uživali finančno blaginjo, sorazmerno z delom, ki so ga opravili v delovnem življenju, je v skupnem interesu splošnega in družbeno uravnoteženega razvoja gospodarskih dejavnosti. Vendar pa zaradi izvzetja BTPS od plačila dajatve ukrep pomoči ne prispeva k doseganju navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(98)

Zato se zdi, da je dodatna zaščita pokojninskih pravic delavcev ob plačilni nezmožnosti njihovega delodajalca edini opazni cilj skupnega interesa, ki bi se lahko dosegel z ustreznimi določbami pokojninske zakonodaje. Dodatno poroštvo, da bodo upokojeni delavci dejansko uživali finančno blaginjo, sorazmerno z delom, ki so ga opravili v delovnem življenju, je v skupnem interesu splošnega in družbeno uravnoteženega razvoja gospodarskih dejavnosti. Vendar pa zaradi izvzetja BTPS od plačila dajatve ukrep pomoči ne prispeva k doseganju navedenih ciljev.

| (99) | Po trditvah Združenega kraljestva lahko ukrepi za zaščito pokojnin zagotovijo zaščito le, če ne obstaja druga ustrezna zaščita. V tem primeru bi se lahko tudi Pokojninski zakon iz leta 2004 obravnaval kot spodbuda za podjetja, da bi sama in na lastne stroške uvedla alternativne ureditve ali mehanizme, ki bi izključili plačevanje dajatve za splošni pokojninski zaščitni sklad in odvisnost od njega. Vendar pa ukrep pomoči brez izravnalnega plačila izključuje kakršno koli spodbudo za družbo BT, da bi uvedla kakršne koli alternativne ureditve. Celo nasprotno, če bi se pomoč odpravila, bi to spodbudilo družbo BT k taki uvedbi ali pa bi vsaj postala odvisna od zasebno financiranega pokojninskega zaščitnega sklada, ki bi jamčil za pokojninske pravice zaposlenih pred privatizacijo. |
| --- | --- |

(99)

Po trditvah Združenega kraljestva lahko ukrepi za zaščito pokojnin zagotovijo zaščito le, če ne obstaja druga ustrezna zaščita. V tem primeru bi se lahko tudi Pokojninski zakon iz leta 2004 obravnaval kot spodbuda za podjetja, da bi sama in na lastne stroške uvedla alternativne ureditve ali mehanizme, ki bi izključili plačevanje dajatve za splošni pokojninski zaščitni sklad in odvisnost od njega. Vendar pa ukrep pomoči brez izravnalnega plačila izključuje kakršno koli spodbudo za družbo BT, da bi uvedla kakršne koli alternativne ureditve. Celo nasprotno, če bi se pomoč odpravila, bi to spodbudilo družbo BT k taki uvedbi ali pa bi vsaj postala odvisna od zasebno financiranega pokojninskega zaščitnega sklada, ki bi jamčil za pokojninske pravice zaposlenih pred privatizacijo.

| (100) | Iz tega je razvidno, da ukrep pomoči ni ustrezen instrument za doseganje cilja skupnega interesa, ki se lahko opredeli v pokojninski zakonodaji Združenega kraljestva. Celo nasprotno, pomoč razbremenjuje BTPS in s tem družbo BT stroškov poslovanja, ki bi jih izvajanje takega cilja običajno povzročilo. Negativnih učinkov ukrepa pomoči za tekoče poslovanje na trgovino med državami članicami in konkurenco ne odtehtajo drugi pozitivni učinki, zato je splošno ravnovesje negativno. |
| --- | --- |

(100)

Iz tega je razvidno, da ukrep pomoči ni ustrezen instrument za doseganje cilja skupnega interesa, ki se lahko opredeli v pokojninski zakonodaji Združenega kraljestva. Celo nasprotno, pomoč razbremenjuje BTPS in s tem družbo BT stroškov poslovanja, ki bi jih izvajanje takega cilja običajno povzročilo. Negativnih učinkov ukrepa pomoči za tekoče poslovanje na trgovino med državami članicami in konkurenco ne odtehtajo drugi pozitivni učinki, zato je splošno ravnovesje negativno.

| (101) | Komisija zato ugotavlja, da se izvzetje od plačila celotne dajatve za pokojninski zaščitni sklad ne more šteti za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 86(2) ali členom 87(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(101)

Komisija zato ugotavlja, da se izvzetje od plačila celotne dajatve za pokojninski zaščitni sklad ne more šteti za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 86(2) ali členom 87(3) Pogodbe ES.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (102) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da izvzetje od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, ki se zagotavlja za pokojninske obveznosti družbe BT, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) ES, ki se ne more šteti za združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(102)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da izvzetje od plačila dajatve za pokojninski zaščitni sklad za tiste pokojninske obveznosti, ki jih krije poroštvo države, ki se zagotavlja za pokojninske obveznosti družbe BT, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) ES, ki se ne more šteti za združljivo s skupnim trgom.

7.   VRAČILO

| (103) | V členu 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6) je določeno, da če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Vrniti je treba le pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(103)

V členu 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6) je določeno, da če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Vrniti je treba le pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom.

| (104) | Namen vračila je ponovno vzpostaviti stanje pred dodelitvijo pomoči. To je vzpostavljeno, ko družba BT vrne nezdružljivo pomoč in s tem izgubi prednost, ki jo je imela pred svojimi konkurenčnimi ponudniki na trgu, ker BTPS od leta 2005 ni plačeval polne dajatve za pokojninski zaščitni sklad. Znesek, ki ga je treba izterjati, mora biti tak, da se odpravi gospodarska prednost družbe BT, ki je upravičenec pomoči na podlagi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 83. |
| --- | --- |

(104)

Namen vračila je ponovno vzpostaviti stanje pred dodelitvijo pomoči. To je vzpostavljeno, ko družba BT vrne nezdružljivo pomoč in s tem izgubi prednost, ki jo je imela pred svojimi konkurenčnimi ponudniki na trgu, ker BTPS od leta 2005 ni plačeval polne dajatve za pokojninski zaščitni sklad. Znesek, ki ga je treba izterjati, mora biti tak, da se odpravi gospodarska prednost družbe BT, ki je upravičenec pomoči na podlagi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 83.

| (105) | Ker je nezdružljiva pomoč družbi BT enaka razliki med dajatvijo za pokojninski zaščitni sklad, ki bi se morala plačevati od ustanovitve sklada leta 2005, če ne bi bilo poroštva države, in dajatvijo, ki jo je BTPS dejansko plačeval, je treba izterjati vračilo pomoči v tej višini skupaj z obrestmi za vračilo, ki so dejansko obračunane za ta znesek in ki ne morejo biti manjše od izračuna v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (7). |
| --- | --- |

(105)

Ker je nezdružljiva pomoč družbi BT enaka razliki med dajatvijo za pokojninski zaščitni sklad, ki bi se morala plačevati od ustanovitve sklada leta 2005, če ne bi bilo poroštva države, in dajatvijo, ki jo je BTPS dejansko plačeval, je treba izterjati vračilo pomoči v tej višini skupaj z obrestmi za vračilo, ki so dejansko obračunane za ta znesek in ki ne morejo biti manjše od izračuna v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (7).

| (106) | Treba je omeniti, da so po informacijah, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo 29. marca 2007, uprava pokojninskega zaščitnega sklada, družba BT in skrbniki BTPS sklenili dogovor o deponiranju sredstev, v skladu s katerim se na depozitni račun deponira razlika med zneskom, ki bi ga BTPS moral plačati v letih 2005/2006, če se ne bi upoštevalo poroštvo države, in zneskom, ki ga je BTPS dejansko plačal. V naslednjih letih je moral BTPS na depozitni račun vplačati znesek, ki bi ga moral plačati, če se ne bi upoštevalo poroštvo države. Na te zneske se zaračunavajo obresti v višini [...], ki po trditvah Združenega kraljestva znašajo [...]. |
| --- | --- |

(106)

Treba je omeniti, da so po informacijah, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo 29. marca 2007, uprava pokojninskega zaščitnega sklada, družba BT in skrbniki BTPS sklenili dogovor o deponiranju sredstev, v skladu s katerim se na depozitni račun deponira razlika med zneskom, ki bi ga BTPS moral plačati v letih 2005/2006, če se ne bi upoštevalo poroštvo države, in zneskom, ki ga je BTPS dejansko plačal. V naslednjih letih je moral BTPS na depozitni račun vplačati znesek, ki bi ga moral plačati, če se ne bi upoštevalo poroštvo države. Na te zneske se zaračunavajo obresti v višini [...], ki po trditvah Združenega kraljestva znašajo [...].

| (107) | Po določbah dogovora o deponiranju sredstev ta ureditev velja, dokler Komisija ne zaključi svoje preiskave o tem, ali zmanjšanje dajatve za pokojninski zaščitni sklad pomeni nezdružljivo pomoč, ali pa sklene, da zadeve ne bo več obravnavala. V prvem primeru končni znesek, ki ga pokojninski zaščitni sklad zaračuna za dajatve za zaščito pokojnin, vključuje tudi obresti na zneske, vplačane na depozitni račun. [...] se zato pripisuje pokojninskemu zaščitnemu skladu za primer, če Komisija sprejme odločitev o nezdružljivosti pomoči, in ne pokojninski shemi BTPS ali družbi BT. S tem naj bi se zagotovilo, da obresti, ki se nabirajo na depozitnem računu, ne bi še dodatno povečale gospodarske prednosti, dodeljene družbi BT – |
| --- | --- |

(107)

Po določbah dogovora o deponiranju sredstev ta ureditev velja, dokler Komisija ne zaključi svoje preiskave o tem, ali zmanjšanje dajatve za pokojninski zaščitni sklad pomeni nezdružljivo pomoč, ali pa sklene, da zadeve ne bo več obravnavala. V prvem primeru končni znesek, ki ga pokojninski zaščitni sklad zaračuna za dajatve za zaščito pokojnin, vključuje tudi obresti na zneske, vplačane na depozitni račun. [...] se zato pripisuje pokojninskemu zaščitnemu skladu za primer, če Komisija sprejme odločitev o nezdružljivosti pomoči, in ne pokojninski shemi BTPS ali družbi BT. S tem naj bi se zagotovilo, da obresti, ki se nabirajo na depozitnem računu, ne bi še dodatno povečale gospodarske prednosti, dodeljene družbi BT –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska nezakonito izvajalo za družbo BT plc kot upravičenke v obliki izvzetja pokojninskega sklada BT od plačevanja prispevkov v pokojninski zaščitni sklad za pokojninske obveznosti upravičenca, zajete v členu 68(2) Zakona o telekomunikacijah iz leta 1984, kakor je bil spremenjen, je nezdružljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska preneha zagotavljati nezdružljivo državno pomoč družbi BT plc.

Člen 2

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.

Znesku, ki ga je treba vrniti, se pripišejo obresti za celotno obdobje od datuma, ko ga je upravičenec dobil na voljo, do datuma njegovega vračila.

Obresti se izračunajo kot obresti, pripisane glavnici, v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

Vračilo pomoči iz člena 1 je takojšnje in učinkovito.

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska zagotovi, da se ta odločba izvede v štirih mesecih po tem, ko je bilo o njej obveščeno.

Člen 4

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska v dveh mesecih po tem, ko je bilo obveščeno o tej odločbi, Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo in |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo in

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencu odrejeno, naj vrne pomoč. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencu odrejeno, naj vrne pomoč.

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska Komisijo obvešča o napredku v zvezi s sprejetimi nacionalnimi ukrepi za izvajanje te odločbe, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Na jasno zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s to odločbo. Predloži tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 11. februarja 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 15, 22.1.2008, str. 8.

1

(2)  Zaupne informacije.

2

(3)  Glej odločitev Komisije z dne 28. novembra 2007, odstavki 42 do 60.

3

(4)  Glej http://www.btplc.com/Report/Report08/pdf/AnnualReport2008.pdf

4

(5)  Glej http://www.btplc.com/Report/Report08/pdf/AnnualReport2008.pdf. Glej tudi Notice under section 155(1) of the Enterprise Act 2002 (obvestilo OFCOM v skladu s členom 155(1) Zakona o družbah iz leta 2002) z dne 30. junija 2005 na spletnem naslovu http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/sec155/sec155.pdf ter Final statements on the Strategic Review of Telecommunications, and undertakings in lieu of a reference under the Enterprise Act 2002 (končno poročilo o strateškem pregledu telekomunikacij in izjave namesto sklicevanja v skladu z Zakonom o družbah iz leta 2002) z dne 22. septembra 2005 na spletnem naslovu: http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/statement_tsr/statement.pdf

5

Notice under section 155(1) of the Enterprise Act 2002

Final statements on the Strategic Review of Telecommunications, and undertakings in lieu of a reference under the Enterprise Act 2002

(6)  Uredba Sveta 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 (zdaj člena 88) Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

6

(7)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

7

---