# Uradni list L 282/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.282.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 282 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5229. oktober 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.282.slv

Uradni list

Evropske unije

L 282

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5229. oktober 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1018/2009 z dne 28. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1019/2009 z dne 28. oktobra 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pouligny-Saint-Pierre (ZOP)) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1020/2009 z dne 28. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I, III, IV in V k Uredbi tehničnemu napredku (
  1
  ) | 7 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/134/ES z dne 28. oktobra 2009 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku (
  1
  ) | 15 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1018/2009 z dne 28. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1019/2009 z dne 28. oktobra 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pouligny-Saint-Pierre (ZOP))

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1020/2009 z dne 28. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I, III, IV in V k Uredbi tehničnemu napredku (
  1
  )

1

7

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/134/ES z dne 28. oktobra 2009 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku (
  1
  )

1

15

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/789/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 26. oktobra 2009 o stališču Skupnosti glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu (
  1
  ) | 23 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/789/ES

*

Sklep Komisije z dne 26. oktobra 2009 o stališču Skupnosti glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu (
  1
  )

1

23

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Skupni odbor EGP |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTE št. 245/09/COL z dne 27. maja 2009 o domnevni nezakoniti državni pomoči podjetju NordBook AS (nekdanjemu podjetju Rotanor Bokproduksjon AS) (Norveška) | 41 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Skupni odbor EGP

*

Odločba Nadzornega organa EFTE št. 245/09/COL z dne 27. maja 2009 o domnevni nezakoniti državni pomoči podjetju NordBook AS (nekdanjemu podjetju Rotanor Bokproduksjon AS) (Norveška)

41

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritev izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu z žiti (UL L 147, 30.6.1995) (Slovenska posebna izdaja, poglavje 03, zvezek 17, str. 442) | 44 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritev izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu z žiti (UL L 147, 30.6.1995) (Slovenska posebna izdaja, poglavje 03, zvezek 17, str. 442)

UL L 147, 30.6.1995

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1018/2009

z dne 28. oktobra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 35,7 |
| MK | 23,3 |
| TR | 57,4 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | TR | 128,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 90 70 | MA | 78,2 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 50 10 | AR | 77,6 |
| TR | 72,8 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 77,5 |
| 0806 10 10 | BR | 198,8 |
| EG | 89,1 |
| TR | 117,8 |
| US | 238,2 |
| ZZ | 161,0 |
| 0808 10 80 | AU | 182,8 |
| CA | 74,5 |
| CL | 114,8 |
| NZ | 90,0 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,2 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 20 50 | CN | 64,7 |
| ZZ | 64,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

35,7

MK

23,3

TR

57,4

ZZ

38,8

0707 00 05

TR

128,1

ZZ

128,1

0709 90 70

MA

78,2

TR

113,5

ZZ

95,9

0805 50 10

AR

77,6

TR

72,8

ZA

82,2

ZZ

77,5

0806 10 10

BR

198,8

EG

89,1

TR

117,8

US

238,2

ZZ

161,0

0808 10 80

AU

182,8

CA

74,5

CL

114,8

NZ

90,0

TR

91,6

US

116,2

ZA

70,9

ZZ

105,8

0808 20 50

CN

64,7

ZZ

64,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1019/2009

z dne 28. oktobra 2009

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pouligny-Saint-Pierre (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti drugega stavka člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe v specifikaciji zaščitene označbe porekla „Pouligny-Saint-Pierre“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe v specifikaciji zaščitene označbe porekla „Pouligny-Saint-Pierre“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo z natančno določitvijo pogojev uporabe obdelovalnih postopkov in aditivov, uporabljenih pri mleku in med proizvodnjo „Pouligny-Saint-Pierre“. Te prakse zagotavljajo ohranjanje bistvenih lastnosti označbe. |
| --- | --- |

(2)

Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo z natančno določitvijo pogojev uporabe obdelovalnih postopkov in aditivov, uporabljenih pri mleku in med proizvodnjo „Pouligny-Saint-Pierre“. Te prakse zagotavljajo ohranjanje bistvenih lastnosti označbe.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene označbe porekla „Pouligny-Saint-Pierre“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni povzetek z navedbo glavnih elementov specifikacije je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

---

PRILOGA I

V specifikaciji zaščitene označbe porekla „Pouligny-Saint-Pierre“ se odobrijo naslednje spremembe:

„Metoda pridobivanja“

Točka 5 specifikacije glede opisa metode pridobivanja proizvoda se dopolni z naslednjimi določbami:

„[...] Usirjanje mleka je treba izvesti izključno s sirilom.

Zgoščevanje mleka z delnim odstranjevanjem vodnega dela pred usirjenjem je prepovedano.

[...] Shranjevanje mlečnih surovin, proizvodov med proizvodnim postopkom ali svežega sira na temperaturi pod lediščem je prepovedano.

Poleg mlečnih surovin so edine dovoljene sestavine ali pomožne sestavine pri proizvodnji ali dovoljeni aditivi v mleku in med proizvodnim postopkom sirilo, neškodljive kulture bakterij, kvas, plesni in sol.

[...] Shranjevanje svežega sira in sira v fazi zorenja je v prilagojeni atmosferi prepovedano.“

---

PRILOGA II

POVZETEK

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

Št. ES: FR-PDO-0117-0128/29.3.2006

ZOP (X) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici

| Naziv: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Naslov: | 51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE |
| Tel. | +33 153898000 |
| Faks | +33 153898060 |
| E-naslov: | info@inao.gouv.fr |

Naziv:

Institut national de l’origine et de la qualité

Naslov:

51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE

Tel.

+33 153898000

Faks

+33 153898060

E-naslov:

info@inao.gouv.fr

2.   Vložnik

| Naziv: | Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- | --- |
| Naslov: | Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, FRANCE |
| Tel. | +33 254375213 |
| Faks | +33 254370421 |
| E-naslov: | syndicataocpouligny@tele2.fr |
| Sestava: | proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( ) |

Naziv:

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Naslov:

Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, FRANCE

Tel.

+33 254375213

Faks

+33 254370421

E-naslov:

syndicataocpouligny@tele2.fr

Sestava:

proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.3: | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3:

Siri

4.   Specifikacija

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv

„Pouligny-Saint-Pierre“

4.2   Opis

Sir iz polnomastnega kozjega mleka z mehkim testom, rahlo soljenim, ki ni kuhano, s površinsko plesnijo, v obliki prisekane piramide s kvadratno osnovo.

Vsebuje najmanj 45 % maščobe v suhi snovi, slednje je najmanj 90 g na sirni proizvod.

4.3   Geografsko območje

22 občin v departmanju Indre:

| | Kantona Blanc in Tournon-Saint-Martin: vse občine |
| --- | --- |

Kantona Blanc in Tournon-Saint-Martin: vse občine

| | Kanton Bélâbre: občine Mauvières in Saint-Hilaire-sur-Bénaize |
| --- | --- |

Kanton Bélâbre: občine Mauvières in Saint-Hilaire-sur-Bénaize

| | Kanton Mézières-en-Brenne: občina Azay-le-Ferron |
| --- | --- |

Kanton Mézières-en-Brenne: občina Azay-le-Ferron

4.4   Dokazilo o poreklu

Vsak proizvajalec mleka in vsak obrat, v katerem poteka predelovanje ali zorenje, izpolnita „izjavo o usposobljenosti“, ki jo registrirajo službe organizacije INAO, in ta temu organu omogoča ugotavljanje istovetnosti vseh nosilcev dejavnosti. Nosilci dejavnosti morajo organizaciji INAO predložiti na zahtevo registre in vse dokumente, potrebne za nadzor porekla, kakovosti ter razmer, v katerih poteka proizvodnja mleka in sirov.

Pri nadzoru značilnosti proizvoda z zaščiteno označbo porekla se izvaja analitični in organoleptični preskus, katerega namen je zagotoviti kakovost in tipične značilnosti preskušanih proizvodov.

4.5   Metoda pridobivanja

Proizvodnja mleka, njegova predelava v sir in zorenje morajo potekati znotraj geografskega območja.

Sir se izdeluje v glavnem z mlečnim usirjanjem s skromnim dodajanjem sirila. Sirnina ostane v modelih 24 do 36 ur, preden se vzame sir iz modelov in soli. Zorenje traja najmanj 10 dni.

4.6   Povezava

Tourainski kozji sir se razlikuje od sirov iz soseščine že od 18. stoletja naprej po tem, da ima izvirno obliko, ki jo je po izročilu imel zvonik občine Pouligny. Sir si je hitro pridobil svoj pristni sloves, kar potrjuje tudi medalja, dosežena na tekmovanju v Parizu leta 1901. Sindikat proizvajalcev se je zelo zgodaj zavezal napraviti prve korake pri ohranjanju značilnosti tega sira in dosegel leta 1976 priznanje v obliki označbe porekla.

Območje sedanje označbe je glede na podnebje (je bolj vroče in suho kot sosednja območja), geološki sestav (zemlja je revna in vsebuje veliko ilovice in peska) in rastlinsko okolje, enotno, zato je ugodno za kozjerejo in tudi tradicionalno proizvodnjo tega sira.

4.7   Nadzorni organ

| Naziv: | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- |
| Naslov: | 51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE |
| Tel. | + 33 153898000 |
| Faks | + 33 153898060 |
| E-naslov: | info@inao.gouv.fr |

Naziv:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Naslov:

51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE

Tel.

- 33 153898000

Faks

- 33 153898060

E-naslov:

info@inao.gouv.fr

„L’Institut National des Appellations d’Origine“ je javna upravna ustanova, ima status civilnopravne osebe in je pod nadzorom ministrstva za kmetijstvo.

Za nadzor proizvodnih razmer za proizvode z označbo porekla je odgovoren INAO.

| Naziv: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- |
| Naslov: | 59, boulevard Vincent Auriol, 75703 Paris Cédex 13, FRANCE |
| Tel. | +33 144871717 |
| Faks | +33 144973037 |

Naziv:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Naslov:

59, boulevard Vincent Auriol, 75703 Paris Cédex 13, FRANCE

Tel.

+33 144871717

Faks

+33 144973037

DGCCRF je služba francoskega ministrstva za gospodarstvo, finance in industrijo.

4.8   Označevanje

Na etiketi mora biti napisan naziv označbe porekla „Pouligny-Saint-Pierre“ v velikosti črk, ki so vsaj enake dvema tretjinama velikosti največjih črk, zapisanih na njej.

---

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1020/2009

z dne 28. oktobra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I, III, IV in V k Uredbi tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) ter zlasti člena 31(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3 Uredbe (ES) št. 2003/2003 določa, da se lahko gnojilo, ki pripada gnojilom s seznama v Prilogi I k Uredbi in je v skladu s pogoji iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3 Uredbe (ES) št. 2003/2003 določa, da se lahko gnojilo, ki pripada gnojilom s seznama v Prilogi I k Uredbi in je v skladu s pogoji iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“.

| (2) | Delno topni naravni fosfat spada med vrste gnojil s primarnimi hranili iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Člen 16 navedene uredbe dovoljuje dodajanje sekundarnih hranil vsem vrstam gnojil s primarnimi hranili. Vendar je najmanjša vsebnost fosforjevega pentoksida za obstoječo vrsto gnojila na osnovi delno topnega naravnega fosfata določena previsoko, da bi se lahko dodala sekundarna hranila. Zato je treba uvesti novo vrsto gnojila, da se mešanice delno topnih naravnih fosfatov z magnezijevimi sekundarnimi hranili dovolijo za trženje kot „gnojila ES“. |
| --- | --- |

(2)

Delno topni naravni fosfat spada med vrste gnojil s primarnimi hranili iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Člen 16 navedene uredbe dovoljuje dodajanje sekundarnih hranil vsem vrstam gnojil s primarnimi hranili. Vendar je najmanjša vsebnost fosforjevega pentoksida za obstoječo vrsto gnojila na osnovi delno topnega naravnega fosfata določena previsoko, da bi se lahko dodala sekundarna hranila. Zato je treba uvesti novo vrsto gnojila, da se mešanice delno topnih naravnih fosfatov z magnezijevimi sekundarnimi hranili dovolijo za trženje kot „gnojila ES“.

| (3) | Magnezijev sulfat ali magnezijev oksid se doda mletemu naravnemu fosfatu, da se odpravijo pomanjkljivosti fosfata in magnezija na nekaterih kmetijskih zemljiščih. Z delno raztopitvijo sta fosfat in magnezij hitro na voljo posevkom za kratko obdobje, medtem ko netopne sestavine zagotavljajo počasnejšo, vendar trajnejšo oskrbo s fosfatom in magnezijem. Fosfatna in magnezijeva hranila morajo biti na voljo v eni vrsti gnojila, da lahko koristijo kmetom. |
| --- | --- |

(3)

Magnezijev sulfat ali magnezijev oksid se doda mletemu naravnemu fosfatu, da se odpravijo pomanjkljivosti fosfata in magnezija na nekaterih kmetijskih zemljiščih. Z delno raztopitvijo sta fosfat in magnezij hitro na voljo posevkom za kratko obdobje, medtem ko netopne sestavine zagotavljajo počasnejšo, vendar trajnejšo oskrbo s fosfatom in magnezijem. Fosfatna in magnezijeva hranila morajo biti na voljo v eni vrsti gnojila, da lahko koristijo kmetom.

| (4) | Magnezijev sulfat spada med vrste gnojil s sekundarnimi hranili iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Člen 20 navedene uredbe dovoljuje dodajanje mikrohranil vsem vrstam gnojil s sekundarnimi hranili. Vendar je najmanjša vsebnost žveplovega trioksida in magnezijevega oksida za obstoječo vrsto gnojila na osnovi magnezijevega sulfata določena previsoko, da bi se lahko dodala mikrohranila. Zaradi naraščajočega interesa za uravnoteženo hrano rastlinam se je povečala uporaba mikrohranil. Mešanica magnezijevega sulfata z mikrohranili bi kmetom olajšala uporabo mikrohranil. Zato je treba vrsto gnojila na osnovi magnezijevega sulfata spremeniti, da se mešanice magnezijevega sulfata z mikrohranili dovolijo za trženje kot „gnojila ES“. |
| --- | --- |

(4)

Magnezijev sulfat spada med vrste gnojil s sekundarnimi hranili iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Člen 20 navedene uredbe dovoljuje dodajanje mikrohranil vsem vrstam gnojil s sekundarnimi hranili. Vendar je najmanjša vsebnost žveplovega trioksida in magnezijevega oksida za obstoječo vrsto gnojila na osnovi magnezijevega sulfata določena previsoko, da bi se lahko dodala mikrohranila. Zaradi naraščajočega interesa za uravnoteženo hrano rastlinam se je povečala uporaba mikrohranil. Mešanica magnezijevega sulfata z mikrohranili bi kmetom olajšala uporabo mikrohranil. Zato je treba vrsto gnojila na osnovi magnezijevega sulfata spremeniti, da se mešanice magnezijevega sulfata z mikrohranili dovolijo za trženje kot „gnojila ES“.

| (5) | Priloga III k Uredbi (ES) št. 2003/2003 vsebuje tehnične določbe za nadzor gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika. Treba je pojasniti, da se lahko analitske metode uporabljajo za različne oblike gnojil z amonijevim nitratom (kepe ali zrnca). Poleg tega so v navedenih opisih analitskih metod uporabljene zastarele enote za tlak namesto trenutnih enot SI. |
| --- | --- |

(5)

Priloga III k Uredbi (ES) št. 2003/2003 vsebuje tehnične določbe za nadzor gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika. Treba je pojasniti, da se lahko analitske metode uporabljajo za različne oblike gnojil z amonijevim nitratom (kepe ali zrnca). Poleg tega so v navedenih opisih analitskih metod uporabljene zastarele enote za tlak namesto trenutnih enot SI.

| (6) | Člen 29(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da se nadzor gnojil ES, ki spadajo med vrste gnojil iz Priloge I k navedeni uredbi, izvaja v skladu z analitskimi metodami, ki so podrobno opisane v prilogah III in IV k navedeni uredbi. Ker navedene metode niso mednarodno priznane, je bil Evropski odbor za standardizacijo (CEN) pooblaščen, da razvije enakovredne standarde EN za nadomestitev obstoječih metod. |
| --- | --- |

(6)

Člen 29(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da se nadzor gnojil ES, ki spadajo med vrste gnojil iz Priloge I k navedeni uredbi, izvaja v skladu z analitskimi metodami, ki so podrobno opisane v prilogah III in IV k navedeni uredbi. Ker navedene metode niso mednarodno priznane, je bil Evropski odbor za standardizacijo (CEN) pooblaščen, da razvije enakovredne standarde EN za nadomestitev obstoječih metod.

| (7) | CEN je kot delni rezultat na podlagi pooblastila M/335 za posodobitev analitskih metod za gnojila in snovi za apnenje tal razvil 20 standardov EN, ki jih je treba vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Nekateri od navedenih standardov morajo nadomestiti obstoječe analitske metode, drugi pa so novi. |
| --- | --- |

(7)

CEN je kot delni rezultat na podlagi pooblastila M/335 za posodobitev analitskih metod za gnojila in snovi za apnenje tal razvil 20 standardov EN, ki jih je treba vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Nekateri od navedenih standardov morajo nadomestiti obstoječe analitske metode, drugi pa so novi.

| (8) | Potrjene metode, ki so bile objavljene kot standardi EN, navadno vključujejo krožni test (medlaboratorijski test), da se preveri ponovljivost analitskih metod med različnimi laboratoriji. Vendar je predhodno ovrednotenje metod, ki so morale biti zajete s pooblastilom, pokazalo, da se nekatere malo uporabljajo. V tem primeru je zadoščala le uredniška sprememba in krožni test ni bil potreben. Da so nadzorne osebe ustrezno obveščene o statistični zanesljivosti standardov EN, je treba razlikovati med potrjenimi standardi EN in nepotrjenimi metodami, da se lažje ugotovijo standardi EN, ki so preverjeni z medlaboratorijskim testom. |
| --- | --- |

(8)

Potrjene metode, ki so bile objavljene kot standardi EN, navadno vključujejo krožni test (medlaboratorijski test), da se preveri ponovljivost analitskih metod med različnimi laboratoriji. Vendar je predhodno ovrednotenje metod, ki so morale biti zajete s pooblastilom, pokazalo, da se nekatere malo uporabljajo. V tem primeru je zadoščala le uredniška sprememba in krožni test ni bil potreben. Da so nadzorne osebe ustrezno obveščene o statistični zanesljivosti standardov EN, je treba razlikovati med potrjenimi standardi EN in nepotrjenimi metodami, da se lažje ugotovijo standardi EN, ki so preverjeni z medlaboratorijskim testom.

| (9) | Za poenostavitev zakonodaje in lažje prihodnje spremembe je primerno nadomestiti celotno besedilo standardov iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 s sklicevanjem na standarde EN, ki naj bi jih objavil CEN. |
| --- | --- |

(9)

Za poenostavitev zakonodaje in lažje prihodnje spremembe je primerno nadomestiti celotno besedilo standardov iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 s sklicevanjem na standarde EN, ki naj bi jih objavil CEN.

| (10) | Člen 30 Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da so laboratoriji, ki izvajajo analize vzorcev gnojil za uradni nadzor, kompetentni in da jih države članice odobrijo. Takšni odobreni laboratoriji morajo izpolnjevati akreditacijske standarde iz oddelka B Priloge V. Ker se je v praksi pokazalo, da akreditacija traja dlje, kot je bilo prvotno predvideno, je treba Prilogo V spremeniti, da se zagotovi učinkovit nadzor, s tem da se državam članicam dovoli odobritev laboratorijev, ki so kompetentni za uradni nadzor, vendar še niso akreditirani. |
| --- | --- |

(10)

Člen 30 Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da so laboratoriji, ki izvajajo analize vzorcev gnojil za uradni nadzor, kompetentni in da jih države članice odobrijo. Takšni odobreni laboratoriji morajo izpolnjevati akreditacijske standarde iz oddelka B Priloge V. Ker se je v praksi pokazalo, da akreditacija traja dlje, kot je bilo prvotno predvideno, je treba Prilogo V spremeniti, da se zagotovi učinkovit nadzor, s tem da se državam članicam dovoli odobritev laboratorijev, ki so kompetentni za uradni nadzor, vendar še niso akreditirani.

| (11) | Uredbo (ES) št. 2003/2003 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 2003/2003 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 32 Uredbe (ES) št. 2003/2003 – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 32 Uredbe (ES) št. 2003/2003 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2003/2003 se spremeni:

| 1. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

| 2. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

| 3. | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

| 4. | Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1.

1

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni:

| 1. | V razpredelnico A.2 se vstavi naslednji vnos 3(a):










  Št. | Tipska oznaka | Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah | Najmanjša vsebnost hranil
  (masni odstotek)
  Podatki o izražanju hranil | Drugi podatki o tipski oznaki | Deklarirana vsebnost hranil
  Oblike in topnost hranil
  Druga merila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| „3(a) | Delno topen naravni fosfat z magnezijem | Proizvod se pridobiva z delno reakcijo mletega naravnega fosfata z žveplovo ali fosforno kislino z dodatkom magnezijevega sulfata ali magnezijevega oksida in kot glavne sestavine vsebuje monokalcijev fosfat, trikalcijev fosfat, kalcijev sulfat in magnezijev sulfat | 16 % P2O5

  6 % MgO
  Fosfor, izražen kot P2O5, topen v anorganskih kislinah, vsaj 40 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi
  Velikost delcev:






  — | vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm |

1.

V razpredelnico A.2 se vstavi naslednji vnos 3(a):

Št.

Tipska oznaka

Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah

Najmanjša vsebnost hranil

(masni odstotek)

Podatki o izražanju hranil

Drugi podatki o tipski oznaki

Deklarirana vsebnost hranil

Oblike in topnost hranil

Druga merila

1

2

3

4

5

6

„3(a)

Delno topen naravni fosfat z magnezijem

Proizvod se pridobiva z delno reakcijo mletega naravnega fosfata z žveplovo ali fosforno kislino z dodatkom magnezijevega sulfata ali magnezijevega oksida in kot glavne sestavine vsebuje monokalcijev fosfat, trikalcijev fosfat, kalcijev sulfat in magnezijev sulfat

16 % P2O5

6 % MgO

Fosfor, izražen kot P2O5, topen v anorganskih kislinah, vsaj 40 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi

Velikost delcev:

—

vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm

| — | vsaj 98 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm. |
| --- | --- |

—

vsaj 98 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm.

Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah)

Fosforjev pentoksid, topen v vodi

Skupni magnezijev oksid

Magnezijev oksid, topen v vodi“

| 2. | V razpredelnici D se vnos 5 nadomesti z naslednjim:










  Št. | Tipska oznaka | Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah | Najmanjša vsebnost hranil
  (masni odstotek)
  Podatki o izražanju hranil
  Druge zahteve | Drugi podatki o tipski oznaki | Deklarirana vsebnost hranil
  Oblike in topnost hranil
  Druga merila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| „5 | Magnezijev sulfat | Proizvod kot glavno sestavino vsebuje heptahidratiran magnezijev sulfat | 15 % MgO
  28 % SO3

  Kadar se dodajo mikrohranila in se deklarira v skladu s členom 6(4) in 6(6):
  10 % MgO
  17 % SO3

  Magnezij in žveplo, izražena kot magnezijev oksid in žveplov trioksid, topna v vodi | Lahko se dodajo običajna trgovska imena | Magnezijev oksid, topen v vodi
  Žveplov trioksid, topen v vodi“ |

2.

V razpredelnici D se vnos 5 nadomesti z naslednjim:

Št.

Tipska oznaka

Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah

Najmanjša vsebnost hranil

(masni odstotek)

Podatki o izražanju hranil

Druge zahteve

Drugi podatki o tipski oznaki

Deklarirana vsebnost hranil

Oblike in topnost hranil

Druga merila

1

2

3

4

5

6

„5

Magnezijev sulfat

Proizvod kot glavno sestavino vsebuje heptahidratiran magnezijev sulfat

15 % MgO

28 % SO3

Kadar se dodajo mikrohranila in se deklarira v skladu s členom 6(4) in 6(6):

10 % MgO

17 % SO3

Magnezij in žveplo, izražena kot magnezijev oksid in žveplov trioksid, topna v vodi

Lahko se dodajo običajna trgovska imena

Magnezijev oksid, topen v vodi

Žveplov trioksid, topen v vodi“

---

PRILOGA II

Oddelek 3 Priloge III k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni:

| 1. | V metodi 2 se točka 6.2 nadomesti z naslednjim:
  6.2   S preskusnim sitom (5.4) odstranite delce, manjše od 0,5 mm. V čašo (5.2) na 0,01 g natančno odtehtajte približno 50 gramov vzorca. Dodajte dovolj plinskega olja (oddelek 4), da z njim popolnoma prekrijete kepe ali zrnca, in pazljivo premešajte, da bi zagotovili popolno namočenost površin vseh kep ali zrnc. Čašo prekrijte z urnim steklom in pustite stati eno uro pri 25 (± 2) °C.“ |
| --- | --- |

1.

V metodi 2 se točka 6.2 nadomesti z naslednjim:

6.2   S preskusnim sitom (5.4) odstranite delce, manjše od 0,5 mm. V čašo (5.2) na 0,01 g natančno odtehtajte približno 50 gramov vzorca. Dodajte dovolj plinskega olja (oddelek 4), da z njim popolnoma prekrijete kepe ali zrnca, in pazljivo premešajte, da bi zagotovili popolno namočenost površin vseh kep ali zrnc. Čašo prekrijte z urnim steklom in pustite stati eno uro pri 25 (± 2) °C.“

| 2. | V metodi 3 se točka 4.3.5 nadomesti z naslednjim:
  4.3.5   Drechslova steklenička D, delujoča kot zbiralnik za vso odvečno kislino, ki lahko destilira prek.“ |
| --- | --- |

2.

V metodi 3 se točka 4.3.5 nadomesti z naslednjim:

4.3.5   Drechslova steklenička D, delujoča kot zbiralnik za vso odvečno kislino, ki lahko destilira prek.“

| 3. | V metodi 3 se prvi odstavek točke 5.2 nadomesti z naslednjim:
  „Vzorec za analizo vnesite v reakcijsko bučko B. Dodajte 100 ml H2SO4 (3.2). Kepe ali zrnca se pri sobni temperaturi raztopijo v približno 10 minutah. Pripravo sestavite, kakor je prikazano na sliki: en konec absorpcijske cevi (A) povežite po napravi, ki preprečuje povratni tok in vsebuje tlak od 667 do 800 Pa, z virom dušika (4.2), drugi konec pa z dovodno cevjo reakcijske bučke. Kolono za frakcioniranje Vigreux (C′) in kondenzator (C) z dovodom hladilne vode postavite na svoje mesto. Pretok dušika naravnajte tako, da bo skozi raztopino tekel v zmernih količinah, raztopino segrejte do vrelišča in potem segrevajte še dve minuti. Ob koncu tega časovnega obdobja ne bi več smelo biti burnega vretja. Če opazite burno vretje, segrevajte še 30 minut. Pustite, da se raztopina hladi vsaj 20 minut, pri tem pa naj skozi njo teče dušik.“ |
| --- | --- |

3.

V metodi 3 se prvi odstavek točke 5.2 nadomesti z naslednjim:

„Vzorec za analizo vnesite v reakcijsko bučko B. Dodajte 100 ml H2SO4 (3.2). Kepe ali zrnca se pri sobni temperaturi raztopijo v približno 10 minutah. Pripravo sestavite, kakor je prikazano na sliki: en konec absorpcijske cevi (A) povežite po napravi, ki preprečuje povratni tok in vsebuje tlak od 667 do 800 Pa, z virom dušika (4.2), drugi konec pa z dovodno cevjo reakcijske bučke. Kolono za frakcioniranje Vigreux (C′) in kondenzator (C) z dovodom hladilne vode postavite na svoje mesto. Pretok dušika naravnajte tako, da bo skozi raztopino tekel v zmernih količinah, raztopino segrejte do vrelišča in potem segrevajte še dve minuti. Ob koncu tega časovnega obdobja ne bi več smelo biti burnega vretja. Če opazite burno vretje, segrevajte še 30 minut. Pustite, da se raztopina hladi vsaj 20 minut, pri tem pa naj skozi njo teče dušik.“

---

PRILOGA III

Oddelek B Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni:

| 1. | Metoda 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 1

  Priprava vzorca za analizo


  EN 1482-2: Gnojila in sredstva za apnjenje – Vzorčenje in priprava vzorcev – Del 2: Priprava vzorcev“ |
| --- | --- |

1.

Metoda 1 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 1

Priprava vzorca za analizo

EN 1482-2: Gnojila in sredstva za apnjenje – Vzorčenje in priprava vzorcev – Del 2: Priprava vzorcev“

| 2. | Metode 2 se spremenijo:






  (a) | Metoda 2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.1

  Določevanje amonijevega dušika


  EN 15475: Gnojila – Določevanje amonijevega dušika

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Metode 2 se spremenijo:

(a)

Metoda 2.1 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.1

Določevanje amonijevega dušika

EN 15475: Gnojila – Določevanje amonijevega dušika

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| (b) | Metoda 2.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.2.1

  Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Ulschu


  EN 15558: Trdna gnojila – Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Ulschu

  Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(b)

Metoda 2.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.2.1

Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Ulschu

EN 15558: Trdna gnojila – Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Ulschu

Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“

| (c) | Metoda 2.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.2.2

  Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Arndu


  EN 15559: Gnojila – Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Arndu

  Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(c)

Metoda 2.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.2.2

Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Arndu

EN 15559: Gnojila – Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Arndu

Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“

| (d) | Metoda 2.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.2.3

  Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Devardi


  EN 15476: Gnojila – Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Devardi

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(d)

Metoda 2.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.2.3

Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Devardi

EN 15476: Gnojila – Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Devardi

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| (e) | Metoda 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.3.1

  Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki ne vsebuje nitratov


  EN 15560: Gnojila – Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki ne vsebuje nitratov

  Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(e)

Metoda 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.3.1

Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki ne vsebuje nitratov

EN 15560: Gnojila – Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki ne vsebuje nitratov

Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“

| (f) | Metoda 2.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.3.2

  Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki vsebuje nitrate


  EN 15561: Gnojila – Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki vsebuje nitrate

  Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(f)

Metoda 2.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.3.2

Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki vsebuje nitrate

EN 15561: Gnojila – Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki vsebuje nitrate

Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“

| (g) | Metoda 2.3.3 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.3.3

  Določevanje celotnega dušika v sečnini


  EN 15478: Gnojila – Določevanje celotnega dušika v sečnini

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(g)

Metoda 2.3.3 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.3.3

Določevanje celotnega dušika v sečnini

EN 15478: Gnojila – Določevanje celotnega dušika v sečnini

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| (h) | Metoda 2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.4

  Določevanje cianoamidnega dušika


  EN 15562: Gnojila – Določevanje cianoamidnega dušika

  Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(h)

Metoda 2.4 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.4

Določevanje cianoamidnega dušika

EN 15562: Gnojila – Določevanje cianoamidnega dušika

Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“

| (i) | Metoda 2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.5

  Spektrofotometrijsko določevanje biureta v sečnini


  EN 15479: Gnojila – Spektrofotometrijsko določevanje biureta v sečnini

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(i)

Metoda 2.5 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.5

Spektrofotometrijsko določevanje biureta v sečnini

EN 15479: Gnojila – Spektrofotometrijsko določevanje biureta v sečnini

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| (j) | Metoda 2.6.1 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 2.6.1

  Določevanje različnih oblik dušika v istem vzorcu, ki vsebujejo dušik kot nitratni, amonijski, sečninski in cianoamidni dušik


  EN 15604: Gnojila – Določevanje različnih oblik dušika v istem vzorcu, ki vsebujejo dušik kot nitratni, amonijski, sečninski in cianoamidni dušik

  Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

(j)

Metoda 2.6.1 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 2.6.1

Določevanje različnih oblik dušika v istem vzorcu, ki vsebujejo dušik kot nitratni, amonijski, sečninski in cianoamidni dušik

EN 15604: Gnojila – Določevanje različnih oblik dušika v istem vzorcu, ki vsebujejo dušik kot nitratni, amonijski, sečninski in cianoamidni dušik

Za to analitsko metodo ni bil opravljen krožni test.“

| 3. | Metoda 4.1 se nadomesti z naslednjim:
  „Metoda 4.1

  Določevanje kalija, topnega v vodi


  EN 15477: Gnojila – Določevanje kalija, topnega v vodi

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

3.

Metoda 4.1 se nadomesti z naslednjim:

„Metoda 4.1

Določevanje kalija, topnega v vodi

EN 15477: Gnojila – Določevanje kalija, topnega v vodi

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

| 4. | Dodajo se naslednje metode:
  „Metode 11

  Kelatni reagenti


  Metoda 11.1

  Določevanje vsebnosti kelatiranih mikrohranil in kelatiranih frakcij mikrohranil


  EN 13366: Gnojila – Obdelava s kationsko izmenjevalno smolo za določevanje količine kelatiziranih mikrohranil in deleža kelatiziranih mikrohranil.

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metoda 11.2

  Določevanje EDTA, HEDTA in DTPA


  EN 13368-1: Gnojila – Določevanje sredstev za kelatiziranje v gnojilih z ionsko kromatografijo – 1. del: EDTA, HEDTA in DTPA

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metoda 11.3

  Določevanje železa, kelatiranega z o,o EDDHA in o,o EDDHMA


  EN 13368-2: 2007 Gnojila – Določevanje sredstev za kelatiziranje v gnojilih s kromatografijo. Del 2: Določevanje železa, kelatiziranega z o,o EDDHA in o,o EDDHMA z ionsko kromatografijo

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metoda 11.4

  Določevanje železa, kelatiranega z EDDHSA


  EN 15451: Gnojila – Določevanje kelatnih reagentov – Določevanje železa, kelatiziranega z EDDHSA z ionsko kromatografijo

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metoda 11.5

  Določevanje železa, kelatiranega z o,p EDDHA


  EN 15452: Gnojila – Določevanje kelatnih reagentov – Določevanje železa, kelatiziranega z o,p EDDHA z reverzno fazo HPLC

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metode 12

  Inhibitorji nitrifikacije in ureaze


  Metoda 12.1

  Določevanje dicianodiamida


  EN 15360: Gnojila – Določevanje dicianodiamida – Metoda s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC)

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metoda 12.2

  Določevanje NBPT


  EN 15688: Gnojila – Določevanje inhibitorja ureaze N-(n-butil)tiofosfortriamida (NBPT) s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC)

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

  Metode 13

  Težke kovine


  Metoda 13.1

  Določevanje kadmija


  EN 14888: Gnojila in sredstva za apnjenje – Določevanje kadmija.

  Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“ |
| --- | --- |

4.

Dodajo se naslednje metode:

„Metode 11

Kelatni reagenti

Metoda 11.1

Določevanje vsebnosti kelatiranih mikrohranil in kelatiranih frakcij mikrohranil

EN 13366: Gnojila – Obdelava s kationsko izmenjevalno smolo za določevanje količine kelatiziranih mikrohranil in deleža kelatiziranih mikrohranil.

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metoda 11.2

Določevanje EDTA, HEDTA in DTPA

EN 13368-1: Gnojila – Določevanje sredstev za kelatiziranje v gnojilih z ionsko kromatografijo – 1. del: EDTA, HEDTA in DTPA

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metoda 11.3

Določevanje železa, kelatiranega z o,o EDDHA in o,o EDDHMA

EN 13368-2: 2007 Gnojila – Določevanje sredstev za kelatiziranje v gnojilih s kromatografijo. Del 2: Določevanje železa, kelatiziranega z o,o EDDHA in o,o EDDHMA z ionsko kromatografijo

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metoda 11.4

Določevanje železa, kelatiranega z EDDHSA

EN 15451: Gnojila – Določevanje kelatnih reagentov – Določevanje železa, kelatiziranega z EDDHSA z ionsko kromatografijo

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metoda 11.5

Določevanje železa, kelatiranega z o,p EDDHA

EN 15452: Gnojila – Določevanje kelatnih reagentov – Določevanje železa, kelatiziranega z o,p EDDHA z reverzno fazo HPLC

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metode 12

Inhibitorji nitrifikacije in ureaze

Metoda 12.1

Določevanje dicianodiamida

EN 15360: Gnojila – Določevanje dicianodiamida – Metoda s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC)

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metoda 12.2

Določevanje NBPT

EN 15688: Gnojila – Določevanje inhibitorja ureaze N-(n-butil)tiofosfortriamida (NBPT) s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC)

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.

Metode 13

Težke kovine

Metoda 13.1

Določevanje kadmija

EN 14888: Gnojila in sredstva za apnjenje – Določevanje kadmija.

Za to analitsko metodo je bil opravljen krožni test.“

---

PRILOGA IV

Oddelek B Priloge V k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se nadomesti z naslednjim:

„B.   ZAHTEVE ZA ODOBRITEV LABORATORIJEV, KI SO PRISTOJNI ZA ZAGOTAVLJANJE POTREBNIH STORITEV ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI GNOJIL ES Z ZAHTEVAMI TE UREDBE IN NJENIH PRILOG.

| 1. | Veljavni standard za laboratorije.






  — | Laboratoriji, akreditirani v skladu z EN ISO/IEC 17025, Splošne zahteve glede pristojnosti laboratorijev za testiranje in kalibracijo za vsaj eno od metod iz prilog III ali IV. |
| --- | --- | --- |

1.

Veljavni standard za laboratorije.

—

Laboratoriji, akreditirani v skladu z EN ISO/IEC 17025, Splošne zahteve glede pristojnosti laboratorijev za testiranje in kalibracijo za vsaj eno od metod iz prilog III ali IV.

| — | Do 18. novembra 2014 laboratoriji, ki še niso akreditirani, če laboratorij:






  — | dokaže, da je začel in izvaja potrebne akreditacijske postopke v skladu z EN ISO/IEC 17025 v eni ali več metod iz prilog III ali IV in |
| --- | --- | --- |

—

Do 18. novembra 2014 laboratoriji, ki še niso akreditirani, če laboratorij:

—

dokaže, da je začel in izvaja potrebne akreditacijske postopke v skladu z EN ISO/IEC 17025 v eni ali več metod iz prilog III ali IV in

| — | pristojnemu organu predloži dokaze, da sodeluje v medlaboratorijskih testih, katerih rezultati so dobri. |
| --- | --- |

—

pristojnemu organu predloži dokaze, da sodeluje v medlaboratorijskih testih, katerih rezultati so dobri.

| 2. | Veljavni standard za akreditacijske organe:
  EN ISO/IEC 17011, Ocena skladnosti: splošne zahteve za akreditacijske organe, ki akreditirajo organe za oceno skladnosti.“ |
| --- | --- |

2.

Veljavni standard za akreditacijske organe:

EN ISO/IEC 17011, Ocena skladnosti: splošne zahteve za akreditacijske organe, ki akreditirajo organe za oceno skladnosti.“

---

DIREKTIVE

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/15

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/134/ES

z dne 28. oktobra 2009

o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS v zvezi s kozmetičnimi izdelki zaradi prilagoditve Priloge III k tej direktivi tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1) in zlasti člena 8(2) Direktive,

po posvetovanju z Znanstvenim odborom za varstvo potrošnikov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Znanstveni odbor za potrošniške izdelke, ki ga je nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (2), je v svojem „Memorandumu o snoveh v barvah za lase in njihovih lastnostih, ki povzročajo preobčutljivost kože“, objavljenem 29. marca 2007, sklenil, da so kontaktne alergije, ki jih povzročajo izdelki za barvanje las, čedalje večja zdravstvena težava za potrošnike in družbo, ki posameznikom pogosto povzročajo akutne in resne dermatitise. Posameznik, ki postane občutljiv na snov, uporabljeno v izdelku za barvanje las, lahko sčasoma razvije alergijo na to snov. |
| --- | --- |

(1)

Znanstveni odbor za potrošniške izdelke, ki ga je nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (2), je v svojem „Memorandumu o snoveh v barvah za lase in njihovih lastnostih, ki povzročajo preobčutljivost kože“, objavljenem 29. marca 2007, sklenil, da so kontaktne alergije, ki jih povzročajo izdelki za barvanje las, čedalje večja zdravstvena težava za potrošnike in družbo, ki posameznikom pogosto povzročajo akutne in resne dermatitise. Posameznik, ki postane občutljiv na snov, uporabljeno v izdelku za barvanje las, lahko sčasoma razvije alergijo na to snov.

| (2) | Za boljšo obveščenost potrošnikov o morebitnih škodljivih učinkih barvanja las in za zmanjšanje tveganja povzročitve preobčutljivosti na izdelke za barvanje las med potrošniki, je treba na nalepki oksidativnih izdelkov za barvanje las ter nekaterih neoksidativnih izdelkov za barvanje las z vsebnostjo ekstremnih in močnih snovi, ki povzročajo preobčutljivost, natisniti dodatna opozorila. Zato je treba spremeniti obvezne pogoje uporabe in opozorila za zadevne snovi v barvah za lase iz stolpca „f“ Priloge III Direktive 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Za boljšo obveščenost potrošnikov o morebitnih škodljivih učinkih barvanja las in za zmanjšanje tveganja povzročitve preobčutljivosti na izdelke za barvanje las med potrošniki, je treba na nalepki oksidativnih izdelkov za barvanje las ter nekaterih neoksidativnih izdelkov za barvanje las z vsebnostjo ekstremnih in močnih snovi, ki povzročajo preobčutljivost, natisniti dodatna opozorila. Zato je treba spremeniti obvezne pogoje uporabe in opozorila za zadevne snovi v barvah za lase iz stolpca „f“ Priloge III Direktive 76/768/EGS.

| (3) | Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga III k Direktivi 76/768/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 1. maja 2010 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvajalci v Skupnosti ali uvozniki s sedežem v Skupnosti kozmetičnih izdelkov, ki niso v skladu s to direktivo, od 1. novembra 2011 ne dajejo v promet.

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se kozmetični izdelki, ki niso v skladu s to direktivo, od 1. novembra 2012 ne prodajajo ali drugače dajejo na voljo končnemu potrošniku v Skupnosti.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. oktobra 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

1

(2)  Ime odbora je bilo spremenjeno s Sklepom Komisije 2008/721/ES (UL L 241, 10.9.2008, str. 21).

2

---

PRILOGA

| 1. | Del 1 Priloge III se spremeni:






  (a) | V točkah (a) in (b) v stolpcu f pod referenčnima številkama 8 in 8a se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Del 1 Priloge III se spremeni:

(a)

V točkah (a) in (b) v stolpcu f pod referenčnima številkama 8 in 8a se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | V stolpcu f pod referenčno številko 9 se besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

V stolpcu f pod referenčno številko 9 se besedilo nadomesti z naslednjim:

„(a)

Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Vsebuje fenilendiamine (toluendiamine). Ne uporabljajte za barvanje trepalnic ali obrvi.

| (b) | Samo za poklicno uporabo.

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Vsebuje fenilendiamine (toluendiamine). Uporabljajte primerne zaščitne rokavice.“

| (c) | V stolpcu f pod referenčno številko 9a se besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

V stolpcu f pod referenčno številko 9a se besedilo nadomesti z naslednjim:

„(a)

Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Vsebuje fenilendiamine (toluendiamine). Ne uporabljajte za barvanje trepalnic ali obrvi.

| (b) | Samo za poklicno uporabo.

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s ‚črno kano‘. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s ‚črno kano‘.

Vsebuje fenilendiamine (toluendiamine). Uporabljajte primerne zaščitne rokavice.“

| (d) | V točkah (a) in (b) v stolpcu f pod referenčnima številkama 8a in 9a se doda naslednje besedilo: „Mešalno razmerje je natisnjeno na etiketi.“ |
| --- | --- |

(d)

V točkah (a) in (b) v stolpcu f pod referenčnima številkama 8a in 9a se doda naslednje besedilo: „Mešalno razmerje je natisnjeno na etiketi.“

| (e) | V stolpcu f pod referenčno številko 16 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(e)

V stolpcu f pod referenčno številko 16 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (f) | V podtočkah 1 in 2 točke (a) v stolpcu f pod referenčno številko 22 se doda naslednje besedilo:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(f)

V podtočkah 1 in 2 točke (a) v stolpcu f pod referenčno številko 22 se doda naslednje besedilo:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (g) | V točki (a) v stolpcu f pod referenčnima številkama 202 in 203 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(g)

V točki (a) v stolpcu f pod referenčnima številkama 202 in 203 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (h) | V točki (a) v stolpcu f pod referenčnima številkama 193 in 205 se doda naslednje besedilo:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(h)

V točki (a) v stolpcu f pod referenčnima številkama 193 in 205 se doda naslednje besedilo:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| 2. | Del 2 Priloge III se spremeni:






  (a) | V točkah (a) in (b) v stolpcu f pod referenčno številko 3 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del 2 Priloge III se spremeni:

(a)

V točkah (a) in (b) v stolpcu f pod referenčno številko 3 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | V stolpcu f pod referenčnimi številkami 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 in 44 se doda naslednje besedilo:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

V stolpcu f pod referenčnimi številkami 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 in 44 se doda naslednje besedilo:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (c) | V stolpcu f pod referenčnimi številkami 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 in 33 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje alergij.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(c)

V stolpcu f pod referenčnimi številkami 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 in 33 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje alergij.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (d) | V točki (a) v stolpcu f pod referenčnimi številkami 10, 11 in 16 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(d)

V točki (a) v stolpcu f pod referenčnimi številkami 10, 11 in 16 se besedilo „Lahko povzroči alergično reakcijo“ nadomesti z naslednjim:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (e) | Točka (b) v stolpcu f pod referenčnimi številkami 10, 11 in 16 se črta. |
| --- | --- |

(e)

Točka (b) v stolpcu f pod referenčnimi številkami 10, 11 in 16 se črta.

| (f) | V stolpcu f pod referenčnimi številkami 27, 48 in 56 se dodata naslednji točki (a) in (b):






  „(a) | Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

V stolpcu f pod referenčnimi številkami 27, 48 in 56 se dodata naslednji točki (a) in (b):

„(a)

Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

| (b) | Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (g) | V točki (a) v stolpcu f pod referenčnimi številkami 31, 49, 50 in 55 se doda naslednje besedilo:
  „

  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(g)

V točki (a) v stolpcu f pod referenčnimi številkami 31, 49, 50 in 55 se doda naslednje besedilo:

„Image

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju svojih las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/23

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 26. oktobra 2009

o stališču Skupnosti glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu

(Besedilo velja za EGP)

(2009/789/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/1005/ES z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (1) in zlasti člena 4(3) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Specifikacije za računalniške monitorje je treba spremeniti, da bi lahko potrošniki prepoznali energetsko učinkovite izdelke, zaradi česar je treba spremeniti Prilogo C k Sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Specifikacije za računalniške monitorje je treba spremeniti, da bi lahko potrošniki prepoznali energetsko učinkovite izdelke, zaradi česar je treba spremeniti Prilogo C k Sporazumu.

| (2) | Stališče Skupnosti v zvezi s spremembami specifikacij bo oblikovala Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Stališče Skupnosti v zvezi s spremembami specifikacij bo oblikovala Komisija.

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa upoštevajo mnenje Odbora Evropske skupnosti za ENERGY STAR iz člena 8 Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (2). |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa upoštevajo mnenje Odbora Evropske skupnosti za ENERGY STAR iz člena 8 Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (2).

| (4) | Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona do 30 palcev, je treba s 30. oktobrom 2009 razveljaviti in jih nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(4)

Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona do 30 palcev, je treba s 30. oktobrom 2009 razveljaviti in jih nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu.

| (5) | Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona od 30 do vključno 60 palcev, je treba s 30. januarjem 2010 razveljaviti in jih nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu – |
| --- | --- |

(5)

Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona od 30 do vključno 60 palcev, je treba s 30. januarjem 2010 razveljaviti in jih nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu –

SKLENILA:

Edini člen

Priloženi osnutek sklepa je podlaga za stališče, ki ga sprejme Evropska skupnost glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalnike iz dela II Priloge C k Sporazumu.

V Bruslju, 26. oktobra 2009

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

(1)  UL L 381, 28.12.2006, str. 24.

1

(2)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

2

---

PRILOGA

OSNUTEK SKLEPA

z dne ...

upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu

UPRAVLJALNI ORGANI SO –

ob upoštevanju Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in zlasti člena XII Sporazuma,

ker je treba specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki veljajo od 1. januarja 2006, razveljaviti in jih nadomestiti s spremenjenimi specifikacijami –

SKLENILI:

Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona do 30 palcev, se razveljavijo in nadomestijo s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu z začetkom veljavnosti 30. oktobra 2009.

Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona od 30 do vključno 60 palcev, se razveljavijo in nadomestijo s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu z začetkom veljavnosti 30. januarja 2010.

Sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišeta predsednika.

Podpisano v Washingtonu, DC, [...]

[...]

v imenu Agencije Združenih držav Amerike za varovanje okolja

Podpisano v Bruslju, [...]

[...]

v imenu Evropske skupnosti

PRILOGA

DEL II PRILOGE C K SPORAZUMU

„II.   SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE

1.   Opredelitev pojmov

A.   Elektronski prikazovalnik (imenovan tudi ‚prikazovalnik‘): komercialno dostopen izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo, ki so pogosto nameščeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (i) računalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI, HDMI ali IEEE 1394, ali (ii) pomnilniškega ključka USB, pomnilniške kartice ali brezžične internetne povezave. Običajne tehnologije prikazovalnikov vključujejo prikazovalnik na tekoče kristale (LCD), svetleče diode (LED), prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in plazemski prikazovalnik (PDP).

B.   Zunanji napajalnik: sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj ohišja prikazovalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz glavnega električnega omrežja v nižjo enosmerno napetost za napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.

C.   Način delovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) opravlja svojo glavno funkcijo, tj. proizvaja sliko.

D.   Način mirovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) preide v način nizke porabe po prejemu signala iz priključene naprave (npr. računalnika, igralne konzole ali naprave STB) ali zaradi notranje funkcije, kot je časovnik za mirovanje ali senzor za zaznavanje zasedenosti. Način mirovanja je ‚programsko‘ stanje nizke porabe, ker lahko prikazovalnik preide iz načina mirovanja po prejemu signala iz priključene naprave ali zaradi notranje funkcije.

E.   Način izklopa: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) izklopljen s stikalom in (iii) ne opravlja nobene funkcije. Uporabnik mora aktivirati mehansko stikalo za preklop naprave iz načina izklopa. Če je takih stikal več, izvajalec preskusa uporabi najbolj dostopno stikalo.

F.   Svetilnost: fotometrična meritev intenzivnosti svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v določeni smeri. Navaja količino svetlobe, ki gre skozi določeno površino ali jo ta površina oddaja in seva v dani prostorski kot. Standardna enota za svetilnost je kandela na kvadratni meter (cd/m2).

G.   Samodejno prilagajanje osvetlitve: pri prikazovalnikih je samodejno prilagajanje osvetlitve samodejni mehanizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.

2.   Ustrezni izdelki

Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora prikazovalnik ustrezati naslednjim merilom:

A.   Največja vidna diagonala: vidna diagonala ima lahko največ (≤) 60 palcev.

B.   Vir energije: prikazovalnik se mora napajati iz ločene zidne vtičnice z izmeničnim tokom, iz baterije, ki se prodaja z adapterjem za izmenični tok, ali podatkovne ali omrežne povezave.

C.   Televizijski tunerji: če je v prikazovalnik vgrajen televizijski tuner, lahko pridobi oznako ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo, če se trži in prodaja potrošnikom zlasti kot prikazovalnik ali z dvojno funkcijo kot prikazovalnik in televizija. Noben prikazovalnik s televizijskim tunerjem, ki se trži in prodaja izključno kot televizija, ne more pridobiti oznake v skladu s to specifikacijo. V skladu z ravnjo 2 te specifikacije lahko pridobijo oznako le prikazovalniki brez tunerjev; prikazovalniki s tunerji lahko pridobijo oznako v skladu z ravnjo 2 različice 3.0 specifikacije za televizije ENERGY STAR.

D.   Samodejno prilagajanje osvetlitve: za pridobitev oznake ENERGY STAR z uporabo energijske enačbe za samodejno prilagajanje osvetlitve v načinu delovanja mora biti prikazovalnik dobavljen s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.

E.   Zunanji napajalnik: če je prikazovalnik dobavljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, določene v programskih zahtevah ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve za oznako, sta na strani www.energystar.gov/powersupplies

F.   Zahteve za upravljanje porabe energije: prikazovalnik mora imeti vsaj en privzeto omogočen mehanizem, ki omogoča samodejen vstop v način mirovanja ali izklopa. Podatkovne ali omrežne povezave morajo na primer podpirati ugašanje prikazovalnika v skladu s standardnimi mehanizmi, kot je signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike. Prikazovalniki, ki ustvarjajo lastno vsebino, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejni preklop v način mirovanja ali izklopa.

3.   Merila energetske učinkovitosti

A.   Zahteve za načina delovanja

1.   Raven 1

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme preseči največje porabe energije v načinu delovanja (PO ali PO1), kot je izračunana po spodaj navedenih enačbah. Največja poraba energije v načinu delovanja je izražena v vatih in zaokrožena na najbližjo desetino vata.

Preglednica 1:

Zahteve za porabo energije v načinu delovanja za raven 1

| Kategorija prikazovalnika | Največja poraba
  energije v načinu delovanja (W) |
| --- | --- |
| Velikost diagonale zaslona < 30 palcev
  Ločljivost zaslona ≤ 1,1 milijona slikovnih pik | PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3 |
| Velikost diagonale zaslona < 30 palcev
  Ločljivost zaslona > 1,1 milijona slikovnih pik | PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3 |
| Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev
  Vse ločljivosti zaslona | PO = 0,27*(A) + 8 |

Kategorija prikazovalnika

Največja poraba

energije v načinu delovanja (W)

Velikost diagonale zaslona < 30 palcev

Ločljivost zaslona ≤ 1,1 milijona slikovnih pik

PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3

Velikost diagonale zaslona < 30 palcev

Ločljivost zaslona > 1,1 milijona slikovnih pik

PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3

Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev

Vse ločljivosti zaslona

PO = 0,27*(A) + 8

Pri čemer je:

| MP | = | ločljivost prikazovalnika (v milijonih slikovnih pik); |
| --- | --- | --- |
| A | = | vidna površina (v kvadratnih palcih). |

MP

=

ločljivost prikazovalnika (v milijonih slikovnih pik);

A

=

vidna površina (v kvadratnih palcih).

Primer: največja poraba energije v načinu delovanja za prikazovalnik z ločljivostjo 1 440 × 900 ali 1 296 000 slikovnih pik, z vidno diagonalo 19 palcev in vidno površino 162 kvadratnih palcev bi bila: ((9 × 1,296) + (0,05 × 162)) + 3 = 22,8 vatov, zaokroženo na najbližjo desetino vata.

Preglednica 2:

Primer za zahteve za največjo porabo energije v načinu delovanja za raven 1 (1)

| Diagonalna
  velikost zaslona (v palcih) | Ločljivost | Milijoni slikovnih pik | Mere zaslona
  (v palcih) | Površina zaslona
  (v kvadratnih palcih) | Največja poraba energije v načinu delovanja
  (v vatih) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | 800 × 480 | 0,384 | 5,9 × 3,5 | 21 | 6,4 |
| 19 | 1 440 × 900 | 1,296 | 16,07 × 10,05 | 162 | 22,8 |
| 26 | 1 920 × 1 200 | 2,304 | 21,7 × 13,5 | 293 | 38,4 |
| 42 | 1 360 × 768 | 1,044 | 36 × 20 | 720 | 202,4 |
| 50 | 1 920 × 1 080 | 2,074 | 44 × 24 | 1 056 | 293,1 |

Diagonalna

velikost zaslona (v palcih)

Ločljivost

Milijoni slikovnih pik

Mere zaslona

(v palcih)

Površina zaslona

(v kvadratnih palcih)

Največja poraba energije v načinu delovanja

(v vatih)

7

800 × 480

0,384

5,9 × 3,5

21

6,4

19

1 440 × 900

1,296

16,07 × 10,05

162

22,8

26

1 920 × 1 200

2,304

21,7 × 13,5

293

38,4

42

1 360 × 768

1,044

36 × 20

720

202,4

50

1 920 × 1 080

2,074

44 × 24

1 056

293,1

2.   Raven 2

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največje porabe po naslednjih enačbah: je treba še določiti.

3.   Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve

Za prikazovalnike, ki imajo ob dobavi privzeto omogočene funkcije samodejnega prilagajanja osvetlitve, se za izračun največje porabe energije v načinu delovanja uporablja nadomestni izračun

PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)

pri čemer je PO1 povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih, zaokrožena na najbližjo desetino vata, Ph poraba energije v načinu delovanja v dobro osvetljenem okolju in Pl poraba energije v načinu delovanja v slabo osvetljenem okolju. V formuli je predvideno, da bo prikazovalnik 20 % časa v slabo osvetljenem okolju.

B.   Zahteve za način mirovanja in izklopa:

1.   Ravni 1 in 2

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največjih ravni porabe energije v načinu mirovanja in izklopa, ki so navedene v spodnji preglednici 3. Prikazovalniki, ki imajo na voljo več načinov mirovanja (tj. način mirovanja in način globokega mirovanja), morajo izpolnjevati zahteve za način mirovanja v vseh načinih mirovanja.

Primer: rezultat preskusa prikazovalnika, ki porabi 3 vate v načinu mirovanja in 2 vata v načinu globokega mirovanja, ne bi izpolnjeval zahtev, ker poraba energije v enem od načinov mirovanja presega omejitev 2 vatov za raven 1.

Preglednica 3:

Zahteve za porabo energije v načinu mirovanja in izklopa za vse prikazovalnike

| Način | Raven 1 | Raven 2 |
| --- | --- | --- |
| Največja poraba energije v načinu mirovanja (v vatih) | ≤ 2 | ≤ 1 |
| Največja poraba energije v načinu izklopa (v vatih) | ≤ 1 | ≤ 1 |

Način

Raven 1

Raven 2

Največja poraba energije v načinu mirovanja (v vatih)

≤ 2

≤ 1

Največja poraba energije v načinu izklopa (v vatih)

≤ 1

≤ 1

4.   Zahteve za preskuse

Navodila za uporabo tega oddelka

Kadar je mogoče, EPA in Evropska komisija uporabljata v industriji splošno sprejete postopke za merjenje zmogljivosti izdelka in porabe energije v običajnem obratovalnem stanju. Preskusne metode v tej specifikaciji temeljijo na standardih, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehniška Komisija (IEC). Če standardi VESA in IEC niso izpolnili potreb programa ENERGY STAR, so bile v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz industrije razvite dodatne preskusne in merilne metode.

Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih izdelkov, tako da je mogoča ponovitev rezultatov preskusa in da zunanji dejavniki ne vplivajo negativno na rezultate preskusa, je treba upoštevati naslednji protokol. Sestavljen je iz štirih glavnih delov:

| — | preskusni pogoji in naprave, |
| --- | --- |

—

preskusni pogoji in naprave,

| — | nastavitev, |
| --- | --- |

—

nastavitev,

| — | preskusna metoda, |
| --- | --- |

—

preskusna metoda,

| — | dokumentacija. |
| --- | --- |

—

dokumentacija.

Opomba: preskusna metoda je navedena v dodatkih 1 in 2. V Dodatku 1 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev. V Dodatku 2 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.

Partnerji lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij.

Nadzor kakovosti prostorov

Partnerji morajo opravljati preskuse in potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Preskus izdelka za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR je treba izvesti v prostorih s postopki za nadzor kakovosti, da se spremlja veljavnost preskusov in umerjanj. ENERGY STAR priporoča, da se ti preskusi izvedejo v prostoru, ki izpolnjuje splošne zahteve v zvezi z usposobljenostjo preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev, kot so opisane v Mednarodnem standardu ISO/IEC 17025.

Preskusni pogoji in naprave

A.   Protokoli meritve moči

Povprečna dejanska poraba energije prikazovalnika se meri v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela izdelka mora biti enota, ki se preskuša (Unit Under Test, UUT), najprej v enakem stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), kot bo ob dostavi kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.

| 1. | Meritve porabe moči se izvedejo med vtičnico ali virom energije in UUT. |
| --- | --- |

1.

Meritve porabe moči se izvedejo med vtičnico ali virom energije in UUT.

| 2. | Če je vir električne energije izdelka glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethernet, telefonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je treba za kvalifikacijo uporabiti neto električno energijo izmeničnega toka, ki jo porabi izdelek (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz izmeničnega toka v enosmerni tok). |
| --- | --- |

2.

Če je vir električne energije izdelka glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethernet, telefonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je treba za kvalifikacijo uporabiti neto električno energijo izmeničnega toka, ki jo porabi izdelek (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz izmeničnega toka v enosmerni tok).

| 3. | Izdelki, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeničnim tokom napajan vir enosmernega toka. Poraba energije tega z izmeničnim tokom napajanega vira se izmeri in zabeleži kot poraba energije UUT. |
| --- | --- |

3.

Izdelki, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeničnim tokom napajan vir enosmernega toka. Poraba energije tega z izmeničnim tokom napajanega vira se izmeri in zabeleži kot poraba energije UUT.

| 4. | Pri prikazovalniku, ki je napajan z USB, se uporablja zvezdišče, namenjeno le prikazovalniku, ki se preskuša. Pri prikazovalniku, ki je napajan s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, se lahko izmeri naprava za prenos moči z in brez priključenega prikazovalnika, ta razlika pa se zabeleži kot porabo energije prikazovalnika. Izvajalec preskusa potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalnik in neučinkovitost prenosa. |
| --- | --- |

4.

Pri prikazovalniku, ki je napajan z USB, se uporablja zvezdišče, namenjeno le prikazovalniku, ki se preskuša. Pri prikazovalniku, ki je napajan s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, se lahko izmeri naprava za prenos moči z in brez priključenega prikazovalnika, ta razlika pa se zabeleži kot porabo energije prikazovalnika. Izvajalec preskusa potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalnik in neučinkovitost prenosa.

| 5. | Vsak izdelek, ki se lahko napaja iz izmeničnega toka in napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka, je treba preskusiti, ko obratuje prek izmeničnega toka. |
| --- | --- |

5.

Vsak izdelek, ki se lahko napaja iz izmeničnega toka in napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka, je treba preskusiti, ko obratuje prek izmeničnega toka.

B.   Zahteve glede vhodnega izmeničnega toka:

| Napajalna napetost | Severna Amerika/Tajvan | 115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Evropa/Avstralija/Nova Zelandija | 230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %) |
| Japonska | 100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

  Opomba: pri izdelkih z največjo nazivno močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 % |
| Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost) | < 2 % THD (< 5 % za izdelke, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW) |
| Temperatura okolice | 23 °C ± 5 °C |
| Relativna vlažnost | 10–80 % |
| (Glej IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 4.2 in 4.3) |

Napajalna napetost

Severna Amerika/Tajvan

115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %)

Evropa/Avstralija/Nova Zelandija

230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)

Japonska

100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Opomba: pri izdelkih z največjo nazivno močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 %

Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost)

< 2 % THD (< 5 % za izdelke, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW)

Temperatura okolice

23 °C ± 5 °C

Relativna vlažnost

10–80 %

(Glej IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 4.2 in 4.3)

C.   Atestirani merilnik

Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (2):

| — | razpoložljiv tokovni vršni faktor 3 ali več pri njegovi nazivni vrednosti območja, in |
| --- | --- |

—

razpoložljiv tokovni vršni faktor 3 ali več pri njegovi nazivni vrednosti območja, in

| — | spodnjo mejo tokovnega območja 10 mA ali manj. |
| --- | --- |

—

spodnjo mejo tokovnega območja 10 mA ali manj.

Merilni instrumenti za moč imajo resolucijo:

| — | 0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 10 W ali manj, |
| --- | --- |

—

0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 10 W ali manj,

| — | 0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W do največ 100 W, in |
| --- | --- |

—

0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W do največ 100 W, in

| — | 1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 100 W ali več. |
| --- | --- |

—

1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 100 W ali več.

Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporočajo tudi naslednje:

| — | frekvenčni odziv najmanj 3 kHz, in |
| --- | --- |

—

frekvenčni odziv najmanj 3 kHz, in

| — | umerjanje po standardu, ki izvira iz Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo (NIST – National Institute of Standards and Technology) ZDA. |
| --- | --- |

—

umerjanje po standardu, ki izvira iz Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo (NIST – National Institute of Standards and Technology) ZDA.

Zaželeno je tudi, da se lahko z instrumenti izmeri povprečna moč v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik (najbolj natančne naprave izvedejo notranji izračun, po katerem se nakopičena energija deli s pretečenim časom). Nadomestna možnost bi bila, da bi merilni instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj in integrirati prikazani čas z resolucijo 1 sekunde ali manj.

D.   Natančnost

Meritve moči 0,5 W ali več se opravijo z merilno negotovostjo 2 % ali manj pri ravni zaupanja 95 %. Meritve moči, manjše od 0,5 W, se opravi z merilno negotovostjo 0,01 W ali manj pri ravni zaupanja 95 % (3).

Vse meritve so zabeležene v vatih in zaokrožene na najbližjo desetino vata.

E.   Pogoji v temnici

Vsi preskusi svetilnosti se izvedejo v temnici. Izmerjena osvetlitev zaslona (E) mora biti v načinu izklopa 1,0 luksa ali manj. Meritve se opravijo na točki, ki je pravokotna na središče zaslona, z uporabo naprave za merjenje osvetlitve (NMS), ko je prikazovalnik v načinu izklopa (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).

F.   Protokoli za merjenje svetlobe

Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor sta osvetlitev in svetilnost, se NMS uporabi na prikazovalniku, ki je v temnici. NMS se uporabi za meritve na središčni točki zaslona in pravokotno nanj (referenčni standard VESA FPDM 2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega najmanj 500 slikovnih pik, razen če to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem primeru se uporabi slednja meja). Vendar v nobenem primeru osvetljena površina ne sme biti manjša od površine, ki se meri z NMS (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).

Nastavitev

A.   Zunanje naprave

Na zvezdišča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priključena nobena zunanja naprava. Morebitni vgrajeni zvočniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameščeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, kot jo prilagodi uporabnik, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim prikazovalnikom.

B.   Spremembe

Spremembe naprave, kot je odstranitev omrežja ali druga dejanja, ki niso na voljo običajnemu uporabniku, niso dovoljene.

C.   Primerjava analognega in digitalnega vmesnika

Partnerji morajo prikazovalnike preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. prikazovalniki z digitalnimi vmesniki, ki so za namene te preskusne metode opredeljeni kot prikazovalniki, ki imajo le digitalni vmesnik). Za prikazovalnike z digitalnim vmesnikom so podatki o napetosti navedeni v opombi v Dodatku 1, pri čemer je treba upoštevati preskusno metodo iz Dodatka 1 in/ali Dodatka 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT, z uporabo generatorja signala.

D.   Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence

Partnerji preskusijo, kvalificirajo in zabeležijo pogoje, ki veljajo za posamezni trg, na katerem bodo svoje izdelke prodajali kot izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR.

Primer: da izdelek pridobi oznako ENERGY STAR v Združenih državah Amerike in v Evropi, mora izpolnjevati zahteve pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz. Če izdelek izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot izdelek z oznako ENERGY STAR le v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).

E.   Zunanji napajalnik

Pri prikazovalnikih, ki so dobavljeni z zunanjimi napajalniki, je treba pri vsakem preskušanju uporabiti priložen zunanji napajalnik. Nadomestni napajalnik se ne sme uporabiti.

F.   Barvne nastavitve

Vse barvne nastavitve (barvni odtenek, nasičenost, gama itd.) se nastavijo na tovarniške privzete nastavitve.

G.   Ločljivost in stopnja osveževanja

Ločljivost in stopnja osveževanja se razlikujeta glede na tehnologijo na naslednji način:

| 1. | Pri prikazovalnikih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri prikazovalnikih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če partner posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru. |
| --- | --- |

1.

Pri prikazovalnikih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri prikazovalnikih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če partner posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.

| 2. | Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri stopnji osveževanja 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Prikazovalnik s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel partner za preskušano nastavitev. |
| --- | --- |

2.

Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri stopnji osveževanja 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Prikazovalnik s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel partner za preskušano nastavitev.

H.   Ogrevanje

UUT se mora ogrevati najmanj 20 minut pred izvedbo katerih koli preskusnih meritev (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja).

I.   Stabilnost

Vse meritve porabe energije se zabeležijo, ko so meritve naprav za merjenje stabilne, in sicer ko odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut (glej IEC 4.3.1).

Preskusna metoda

Pri izvedbi teh preskusov se partner strinja z uporabo veljavnih preskusnih postopkov, navedenih v Dodatku 1 in/ali 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT na naslednji način:

Za prikazovalnike z vidno diagonalo do (≤) 30 palcev se uporabi Dodatek 1.

Za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do 60 palcev se uporabi Dodatek 2.

Dokumentacija

A.   Predložitev podatkov o ustreznem izdelku EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno

Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Vsako leto je treba zagotoviti podatke o izdelkih, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, vključno z informacijami o novih modelih, partner pa jih lahko po želji pošilja pogosteje.

B.   Družina izdelkov, ki izpolnjuje zahteve za oznako

Družine modelov prikazovalnikov, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo le v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov.

C.   Število enot, potrebnih za preskušanje

V skladu z Evropskim predpisom 50301 (glej BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) sta EPA in Evropska komisija določili preskusni postopek, pri katerem je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto.

| 1. | Če je ustaljena poraba energije UUT večja kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v katerem koli od treh načinov delovanja, se preskusita dve dodatni enoti istega modela. |
| --- | --- |

1.

Če je ustaljena poraba energije UUT večja kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v katerem koli od treh načinov delovanja, se preskusita dve dodatni enoti istega modela.

| 2. | Podatke o porabi energije za vsako od treh preskušenih enot je treba skupaj s podatki o povprečni porabi energije v načinih delovanja, mirovanja in izklopa za vse tri preskuse sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

2.

Podatke o porabi energije za vsako od treh preskušenih enot je treba skupaj s podatki o povprečni porabi energije v načinih delovanja, mirovanja in izklopa za vse tri preskuse sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.

| 3. | Preskušanje dodatnih enot ni potrebno, če je ustaljena poraba energije prve preskušene enote največ 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja. |
| --- | --- |

3.

Preskušanje dodatnih enot ni potrebno, če je ustaljena poraba energije prve preskušene enote največ 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja.

| 4. | Za uvrstitev modela med izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ne sme nobena vrednost katere koli preskušene enote preseči specifikacije za ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.

Za uvrstitev modela med izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ne sme nobena vrednost katere koli preskušene enote preseči specifikacije za ENERGY STAR.

| 5. | Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop:

  Primer: zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % ...






  — | Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (80 vatov ni več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR), |
| --- | --- | --- |

5.

Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop:

Primer: zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % ...

—

Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (80 vatov ni več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR),

| — | če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (85 vatov je natančno 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR), |
| --- | --- |

—

če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (85 vatov je natančno 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR),

| — | če se za prvo enoto izmeri 85,1 vata, je treba preskusiti še dve enoti, da se določi izpolnjevanje zahtev za oznako (85,1 vata je več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR), |
| --- | --- |

—

če se za prvo enoto izmeri 85,1 vata, je treba preskusiti še dve enoti, da se določi izpolnjevanje zahtev za oznako (85,1 vata je več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR),

| — | če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli ne izpolnjujejo zahtev za ENERGY STAR, čeprav je povprečje 98 vatov, ker je ena od vrednosti (105) presegla specifikacijo ENERGY STAR. |
| --- | --- |

—

če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli ne izpolnjujejo zahtev za ENERGY STAR, čeprav je povprečje 98 vatov, ker je ena od vrednosti (105) presegla specifikacijo ENERGY STAR.

5.   Uporabniški vmesnik

Partnerjem se zelo priporoča, da zasnujejo izdelke v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in domačo uporabo. Ta standard je bil razvit s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bil nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in pregleden. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls

6.   Datum začetka veljavnosti

Datum, ko lahko partnerji izdelke začnejo opredeljevati za upravičene do oznake ENERGY STAR po različici 5.0 specifikacije, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi predhodni sporazumi v zvezi s prikazovalniki, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, prenehajo veljati 29. oktobra 2009 za prikazovalnike z vidno diagonalo do 30 palcev ali 29. januarja 2010 za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.

A.   Izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako v skladu z ravnjo 1 različice 5.0 specifikacije

Datum, s katerim bo začela veljati raven 1 različice 5.0 specifikacije, je odvisen od velikosti prikazovalnika in je naveden v spodnji preglednici. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vsi izdelki, vključno z modeli, ki so prvotno izpolnjevali zahteve na podlagi različice 4.1, z datumom proizvodnje ali po tem datumu, izpolnjevati nove zahteve iz različice 5.0 (vključno z dodatnimi pošiljkami modelov, ki so bili prvotno upravičeni do oznake na podlagi različice 4.1). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako enoto in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se enota šteje za v celoti sestavljeno.

| Kategorija prikazovalnika | Datum začetka veljavnosti ravni 1 |
| --- | --- |
| Velikost diagonale zaslona < 30 palcev | 30. oktober 2009 |
| Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev | 30. januar 2010 |

Kategorija prikazovalnika

Datum začetka veljavnosti ravni 1

Velikost diagonale zaslona < 30 palcev

30. oktober 2009

Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev

30. januar 2010

B.   Izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako v skladu z ravnjo 2 različice 5.0 specifikacije

Druga faza te specifikacije, raven 2, začne veljati 30. oktobra 2011 in se uporablja za izdelke z datumom proizvodnje 30. oktobra 2011 ali po tem datumu. Enota z datumom proizvodnje 30. oktober 2011 mora na primer izpolnjevati zahteve iz specifikacije za raven 2, da pridobi oznako ENERGY STAR.

C.   Odprava dedovanja

EPA in Evropska komisija pri različici 5.0 specifikacije za ENERGY STAR ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka ENERGY STAR, pridobljena v skladu različico 4.1, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Zato mora vsak izdelek, ki ga proizvodni partner proda, trži ali označi z oznako ENERGY STAR, izpolnjevati specifikacijo, ki velja v času proizvodnje izdelka.

7.   Prihodnje spremembe specifikacije

EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z zainteresiranimi stranmi.

EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržišče v zvezi z energetsko učinkovitostjo in novimi tehnologijami. Zainteresirane strani bodo kot vedno imele priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikaciji za ravni 1 in 2 prepoznata najbolj energetsko učinkovite modele na tržišču in nagradita tiste partnerje, ki si prizadevajo izboljšati energetsko učinkovitost.

Dodatek 1

Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev

Navodila za uporabo tega dokumenta

V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev za izpolnjevanje zahtev različice 5.0 programa ENERGY STAR za prikazovalnike. Postopki se uporabijo za določitev porabe energije enote, ki se preskuša (unit under test, UUT), v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Upoštevajte, da ta dodatek vključuje ločene postopke za naslednje vrste izdelkov:

| — | prikazovalnike s katodno cevjo, |
| --- | --- |

—

prikazovalnike s katodno cevjo,

| — | prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve, in |
| --- | --- |

—

prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve, in

| — | prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve. |
| --- | --- |

—

prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.

1.   Preskusna metoda za prikazovalnike s katodno cevjo

A.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.

B.   Način delovanja

| 1. | Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. |
| --- | --- |

1.

Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo.

| 2. | Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco. |
| --- | --- |

2.

Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.

| 3. | Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve. |
| --- | --- |

3.

Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

| 4. | Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. |
| --- | --- |

4.

Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote.

| 5. | Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut). |
| --- | --- |

5.

Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

| 6. | Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja.) |
| --- | --- |

6.

Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja.)

| 7. | Pripravite temnico. (Glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica.) |
| --- | --- |

7.

Pripravite temnico. (Glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica.)

| 8. | Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način:






  (a) | Vzemite vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2f, AT01P) za velikost zaslona in ga uporabite za nastavitev prikazovalnika na velikost slike, ki jo priporoča partner in je običajno nekoliko manjša od največje vidne površine. |
| --- | --- | --- |

8.

Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način:

(a)

Vzemite vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2f, AT01P) za velikost zaslona in ga uporabite za nastavitev prikazovalnika na velikost slike, ki jo priporoča partner in je običajno nekoliko manjša od največje vidne površine.

| (b) | Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov) (4). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. |
| --- | --- |

(b)

Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov) (4). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002.

| (c) | Spremenite (če je to izvedljivo) svetlost prikazovalnika z največje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja svetilnosti, označena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K). |
| --- | --- |

(c)

Spremenite (če je to izvedljivo) svetlost prikazovalnika z največje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja svetilnosti, označena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K).

| (d) | Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. |
| --- | --- |

(d)

Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike.

| (e) | Prilagajajte ostrino, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost: 100 cd/m2, |
| --- | --- |

(e)

Prilagajajte ostrino, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost: 100 cd/m2,

| (f) | izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od zgoraj predpisane svetilnosti, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednoti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.) |
| --- | --- |

(f)

izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od zgoraj predpisane svetilnosti, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednoti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.)

| (g) | O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(g)

O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo.

| 9. | Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna. |
| --- | --- |

9.

Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna.

| 10. | Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. |
| --- | --- |

10.

Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

| 11. | Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.) |
| --- | --- |

11.

Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.)

| 12. | Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat. |
| --- | --- |

12.

Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

C.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

D.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

E.   Sporočanje rezultatov

Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.

2.   Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve:

A.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.

B.   Način delovanja

| 1. | Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. |
| --- | --- |

1.

Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo.

| 2. | Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco. |
| --- | --- |

2.

Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.

| 3. | Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve. |
| --- | --- |

3.

Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

| 4. | Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. |
| --- | --- |

4.

Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote.

| 5. | Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut). |
| --- | --- |

5.

Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

| 6. | Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja). |
| --- | --- |

6.

Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja).

| 7. | Pripravite temnico (glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica). |
| --- | --- |

7.

Pripravite temnico (glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica).

| 8. | Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način:






  (a) | Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov). 1 Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. |
| --- | --- | --- |

8.

Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način:

(a)

Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov). 1 Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002.

| (b) | Pri največji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogoče razločiti vsaj bele in sive, skoraj bele odtenke. Če belih odtenkov in sivih, skoraj belih odtenkov, ni mogoče razločiti, potem se ostrina prilagaja do stopnje, na kateri je te odtenke mogoče razločiti. |
| --- | --- |

(b)

Pri največji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogoče razločiti vsaj bele in sive, skoraj bele odtenke. Če belih odtenkov in sivih, skoraj belih odtenkov, ni mogoče razločiti, potem se ostrina prilagaja do stopnje, na kateri je te odtenke mogoče razločiti.

| (c) | Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. |
| --- | --- |

(c)

Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike.

| (d) | Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost:






  Izdelek | Cd/m2 |
| --- | --- | --- |
| Resolucija 1,1 milijona slikovnih pik ali manj | 175 |
| Resolucija več kot 1,1 milijona slikovnih pik | 200 |

(d)

Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost:

Izdelek

Cd/m2

Resolucija 1,1 milijona slikovnih pik ali manj

175

Resolucija več kot 1,1 milijona slikovnih pik

200

izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od predpisane svetilnosti v zgornji preglednici, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.)

| (e) | O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(e)

O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo.

| 9. | Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna. |
| --- | --- |

9.

Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna.

| 10. | Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. |
| --- | --- |

10.

Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

| 11. | Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.) |
| --- | --- |

11.

Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.)

| 12. | Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat. |
| --- | --- |

12.

Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

C.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

D.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

E.   Sporočanje rezultatov

Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.

3.   Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve:

A.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.

B.   Način delovanja

| 1. | Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. |
| --- | --- |

1.

Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo.

| 2. | Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco. |
| --- | --- |

2.

Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.

| 3. | Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve. |
| --- | --- |

3.

Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

| 4. | Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. |
| --- | --- |

4.

Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote.

| 5. | UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut). |
| --- | --- |

5.

UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

| 6. | Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in frekvenca osveževanja). |
| --- | --- |

6.

Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in frekvenca osveževanja).

| 7. | Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. |
| --- | --- |

7.

Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

| 8. | Za izračun največje porabe energije v načinu delovanja za prikazovalnike, ki so dobavljeni s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se uporablja naslednji nadomestni preskusni postopek. Pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način:






  (a) | Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja. |
| --- | --- | --- |

8.

Za izračun največje porabe energije v načinu delovanja za prikazovalnike, ki so dobavljeni s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se uporablja naslednji nadomestni preskusni postopek. Pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način:

(a)

Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

| (b) | Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč dobre osvetlitve okolja, Ph, v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.) |
| --- | --- |

(b)

Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč dobre osvetlitve okolja, Ph, v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.)

| (c) | Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja. |
| --- | --- |

(c)

Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

| (d) | Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč slabe osvetlitve okolja, Pl, v vatih. |
| --- | --- |

(d)

Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč slabe osvetlitve okolja, Pl, v vatih.

| (e) | Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7. |
| --- | --- |

(e)

Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7.

| 9. | Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat. |
| --- | --- |

9.

Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

C.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

D.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

E.   Sporočanje rezultatov

Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.

Dodatek 2

Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev

NAVODILA ZA UPORABO TEGA DOKUMENTA

V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev (‚veliki prikazovalniki‘) za izpolnjevanje zahtev programa ENERGY STAR za prikazovalnike, različica 5.0. Postopki se uporabijo za določitev porabe energije enote, ki se preskuša (unit under test, UUT), v načinu delovanja, mirovanja in izklopa.

Preglednica 1

Preskusni postopek za merjenje načinov delovanja

| Zahteva v specifikaciji | Preskusni protokol | Vir |
| --- | --- | --- |
| Način delovanja | IEC 62087, izdaja 2.0: Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, oddelek 11, ‚Pogoji za merjenje televizijskih sprejemnikov v (povprečnem) načinu delovanja‘. | www.iec.ch |

Zahteva v specifikaciji

Preskusni protokol

Vir

Način delovanja

IEC 62087, izdaja 2.0: Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, oddelek 11, ‚Pogoji za merjenje televizijskih sprejemnikov v (povprečnem) načinu delovanja‘.

www.iec.ch

1.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.

2.   Merjenje moči v načinu delovanja, mirovanja in izklopa

A.   Način delovanja (Navodila za izvajanje standarda IEC 62087)

Spodaj so navedena navodila za uporabo standarda IEC 62087, izdaja 2.0, za merjenje moči velikih prikazovalnikov v načinu delovanja. Za določitev izpolnjevanja zahtev za ENERGY STAR se uporabljajo naslednje izjeme in pojasnila.

| 1. | Točnost stopenj vhodnih signalov: v oddelku 11.4.12, ‚Točnost stopenj vhodnih signalov‘, so izvajalci preskusov opozorjeni, da morajo biti video vnosi v okviru ± 2 % referenčnih belih in črnih stopenj. V oddelku B.2, Priloge B, ‚Opombe za merjenja moči televizijskih sprejemnikov v (povprečnem) načinu delovanja‘, je opisana pomembnost točnosti vhodnega signala. EPA in Evropska komisija izpostavljata, da je pomembno uporabljati točne/umerjene video vnose med preskušanjem načina delovanja, in spodbujata izvajalce preskusov, da uporabijo vhode HDMI, kadar koli je mogoče. |
| --- | --- |

1.

Točnost stopenj vhodnih signalov: v oddelku 11.4.12, ‚Točnost stopenj vhodnih signalov‘, so izvajalci preskusov opozorjeni, da morajo biti video vnosi v okviru ± 2 % referenčnih belih in črnih stopenj. V oddelku B.2, Priloge B, ‚Opombe za merjenja moči televizijskih sprejemnikov v (povprečnem) načinu delovanja‘, je opisana pomembnost točnosti vhodnega signala. EPA in Evropska komisija izpostavljata, da je pomembno uporabljati točne/umerjene video vnose med preskušanjem načina delovanja, in spodbujata izvajalce preskusov, da uporabijo vhode HDMI, kadar koli je mogoče.

| 2. | Dejanski faktor moči: zaradi večje ozaveščenosti o pomembnosti kakovosti moči morajo partnerji označiti dejanski faktor moči svojih prikazovalnikov med meritvami v načinu delovanja. |
| --- | --- |

2.

Dejanski faktor moči: zaradi večje ozaveščenosti o pomembnosti kakovosti moči morajo partnerji označiti dejanski faktor moči svojih prikazovalnikov med meritvami v načinu delovanja.

| 3. | Uporaba preskusnih gradiv za preskušanje: za merjenje povprečne porabe energije v načinu delovanja morajo partnerji meriti ‚Po_broadcast‘ (povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih), kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin.‘ |
| --- | --- |

3.

Uporaba preskusnih gradiv za preskušanje: za merjenje povprečne porabe energije v načinu delovanja morajo partnerji meriti ‚Po_broadcast‘ (povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih), kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin.‘

| 4. | Preskušanje s tovarniškimi privzetimi nastavitvami: pri merjenju porabe energije velikih prikazovalnikov v načinu delovanja EPA in Evropsko komisijo zanima zlasti zajemanje porabe energije izdelkov, kot so dobavljeni iz tovarne. Prilagoditve slike, ki jih je treba izvesti pred preskusom porabe energije v načinu delovanja, je treba izvesti v skladu z oddelkom 11.4.8, ‚Prilagoditve slike‘, če je to ustrezno.
  V oddelku 11.4.8 je navedeno: ‚Ostrina in svetlost televizijskega sprejemnika ter osvetlitev ozadja, če obstaja, se nastavijo, kot jih je tovarniško prilagodil proizvajalec za končnega uporabnika. Če je treba način nastavitve izbrati ob prvem vklopu, se izbere ‚standardni način‘ ali enakovreden način. Če ‚standardni način‘ ali enakovreden način ne obstaja, se izbere prvi način s seznama v zaslonskem meniju. Način, uporabljen med preskusom, se opiše v poročilu. ‚Standardni način‘ je opredeljen kot ‚način, ki ga priporoča proizvajalec za splošno domačo uporabo‘ ‘.
  Za izdelke, ki so dobavljeni z obveznim menijem, iz katerega je treba ob prvem vklopu izbrati način, v katerem bo izdelek deloval, je v oddelku 11.4.8 navedeno, da je treba preskušanje izvesti v ‚standardnem načinu‘.
  Informacije, da izdelek izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR v posebni nastavitvi in da je to nastavitev, s katero bo dosežen prihranek energije, bodo vključene v embalažo izdelka in objavljene na spletni strani partnerja, kjer so navedene informacije o modelu. |
| --- | --- |

4.

Preskušanje s tovarniškimi privzetimi nastavitvami: pri merjenju porabe energije velikih prikazovalnikov v načinu delovanja EPA in Evropsko komisijo zanima zlasti zajemanje porabe energije izdelkov, kot so dobavljeni iz tovarne. Prilagoditve slike, ki jih je treba izvesti pred preskusom porabe energije v načinu delovanja, je treba izvesti v skladu z oddelkom 11.4.8, ‚Prilagoditve slike‘, če je to ustrezno.

V oddelku 11.4.8 je navedeno: ‚Ostrina in svetlost televizijskega sprejemnika ter osvetlitev ozadja, če obstaja, se nastavijo, kot jih je tovarniško prilagodil proizvajalec za končnega uporabnika. Če je treba način nastavitve izbrati ob prvem vklopu, se izbere ‚standardni način‘ ali enakovreden način. Če ‚standardni način‘ ali enakovreden način ne obstaja, se izbere prvi način s seznama v zaslonskem meniju. Način, uporabljen med preskusom, se opiše v poročilu. ‚Standardni način‘ je opredeljen kot ‚način, ki ga priporoča proizvajalec za splošno domačo uporabo‘ ‘.

Za izdelke, ki so dobavljeni z obveznim menijem, iz katerega je treba ob prvem vklopu izbrati način, v katerem bo izdelek deloval, je v oddelku 11.4.8 navedeno, da je treba preskušanje izvesti v ‚standardnem načinu‘.

Informacije, da izdelek izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR v posebni nastavitvi in da je to nastavitev, s katero bo dosežen prihranek energije, bodo vključene v embalažo izdelka in objavljene na spletni strani partnerja, kjer so navedene informacije o modelu.

| 5. | Preskušanje prikazovalnikov s samodejnim prilagajanjem osvetlitve: pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način:






  (a) | Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja. |
| --- | --- | --- |

5.

Preskušanje prikazovalnikov s samodejnim prilagajanjem osvetlitve: pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način:

(a)

Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

| (b) | Porabo energije pri dobri osvetlitvi okolja v načinu delovanja, Ph, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin‘. |
| --- | --- |

(b)

Porabo energije pri dobri osvetlitvi okolja v načinu delovanja, Ph, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin‘.

| (c) | Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja. |
| --- | --- |

(c)

Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

| (d) | Porabo energije pri slabi osvetlitvi okolja v načinu delovanja, Pl, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin‘. |
| --- | --- |

(d)

Porabo energije pri slabi osvetlitvi okolja v načinu delovanja, Pl, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin‘.

| (e) | Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7. |
| --- | --- |

(e)

Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7.

B.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

C.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

| 1. | Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. |
| --- | --- |

1.

Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

| 2. | Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. |
| --- | --- |

2.

Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

| 3. | Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). |
| --- | --- |

3.

Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

| 4. | Sporočanje rezultatov: Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek. |
| --- | --- |

4.

Sporočanje rezultatov: Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.

3.   Merjenje svetilnosti

Ko je preskus v skladu s standardom IEC izveden in poraba energije zabeležena, tehnik izmeri svetilnost izdelka po spodaj navedeni metodologiji. Upoštevajte, da tehnik ne sme spremeniti nastavitev izdelka, ki so bile nastavljene med preskusom porabe energije.

| 1. | Z uporabo statične preskusne slike z video signalom s tremi stolpci (LTL), navedene v oddelku 11.5 standarda IEC 62087, izmerite središčno in osno svetilnost prikazovalnika v skladu s standardom za meritve prikazovalnikov z ravnimi zasloni VESA, različica 2.0, oddelek 301-2H. |
| --- | --- |

1.

Z uporabo statične preskusne slike z video signalom s tremi stolpci (LTL), navedene v oddelku 11.5 standarda IEC 62087, izmerite središčno in osno svetilnost prikazovalnika v skladu s standardom za meritve prikazovalnikov z ravnimi zasloni VESA, različica 2.0, oddelek 301-2H.

| 2. | Prek orodja OPS poročajte o izmerjeni vrednosti svetilnosti v kandelah na kvadratni meter (cd/m2), zaokroženih na najbližje celo število. |
| --- | --- |

2.

Prek orodja OPS poročajte o izmerjeni vrednosti svetilnosti v kandelah na kvadratni meter (cd/m2), zaokroženih na najbližje celo število.

| 3. | Vse meritve svetilnosti je treba izvesti v skladu z zgoraj navedenimi preskusnimi pogoji za velike prikazovalnike. Merjenje svetilnosti je treba izvesti zlasti pri nastavitvah prikazovalnika, s katerimi je dobavljen iz tovarne. Pri izdelkih z obveznim menijem je treba meritve izvesti v standardnem ali domačem načinu. |
| --- | --- |

3.

Vse meritve svetilnosti je treba izvesti v skladu z zgoraj navedenimi preskusnimi pogoji za velike prikazovalnike. Merjenje svetilnosti je treba izvesti zlasti pri nastavitvah prikazovalnika, s katerimi je dobavljen iz tovarne. Pri izdelkih z obveznim menijem je treba meritve izvesti v standardnem ali domačem načinu.

---

(1)  Za prikazovalnike med 30 in 60 palci je treba pri oddaji izdelka za ugotovitev ustreznosti sporočiti ločljivost, vendar se pri izračunu porabe energije teh prikazovalnikov v načinu delovanja ločljivost ne upošteva.

1

(2)  Lastnosti atestiranih merilnikov so povzete po IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti.

2

(3)  Prav tam.

3

(4)  Ustrezne vrednosti za prikazovalnike s samo digitalnim vmesnikom, ki ustrezajo svetlosti slike (0 do 0,7 volta), so: 0 voltov (črna) = nastavitev 0, 0,1 volta (najtemnejši odtenek analogne sive) = 36 digitalna siva, 0,7 volta (popolnoma bela analogna) = 255 digitalna siva; upoštevajte, da bodo prihodnje specifikacije digitalnega vmesnika ta spekter morda razširile, v vsakem primeru pa 0 voltov vedno ustreza črni, najvišja vrednost pa beli, pri čemer 0,1 volta ustreza eni sedmini največje vrednosti.

4

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Skupni odbor EGP

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/41

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 245/09/COL

z dne 27. maja 2009

o domnevni nezakoniti državni pomoči podjetju NordBook AS (nekdanjemu podjetju Rotanor Bokproduksjon AS) (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (1) JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma ter Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti členov 5 in 24 Sporazuma ter Protokola 3 k Sporazumu,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

Z dopisom z dne 30. septembra 2005 (ev. št. 344941) je Advokatfirmaet Grenland v imenu Bokbinderiet Johnsen AS (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) vložil pritožbo zoper domnevno odobritev pomoči občine Skien podjetju Rotanor Bokproduksjon AS (v nadaljnjem besedilu: Rotanor).

Po navedbah pritožnika je občina Skien prek družbe z omejeno odgovornostjo Kontorbygg AS (v nadaljnjem besedilu: Kontorbygg), ki je v lasti občine Skien, odobrila državno pomoč s sklenitvijo dogovora o prodaji in ponovnem zakupu s podjetjem Rotanor.

Nadzorni organ je z dopisom z dne 31. januarja 2006 (ev. št. 353861) od norveških organov zahteval dodatne informacije.

Norveški organi so z dopisom Ministrstva za državno upravo in reforme z dne 13. marca 2006 (ev. št. 367150) odgovorili na zahtevo za informacije.

Nadzorni organ je z dopisom z dne 16. marca 2007 (ev. št. 409639) zahteval nadaljnje informacije glede štirih dodatnih točk. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 19. aprila 2007 (ev. št. 418736).

Ministrstvo za državno upravo in reforme je z dopisom z dne 11. marca 2008 Nadzorni organ obvestilo, da je okrajno sodišče v Nedre Telemarku 27. februarja 2008 uvedlo stečajni postopek zoper podjetje NordBook AS (nekdanje podjetje Rotanor Bokproduksjon AS, v nadaljnjem besedilu: NordBook) in 27. februarja 2008 imenovalo upravitelja stečajne mase (ev. št. 469070).

Nadzorni organ je z dopisom z dne 4. novembra 2008 (ev. št. 496785) norveškim organom poslal zahtevo za dodatne informacije o stečajni masi in stečajnem postopku. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 1. decembra 2008 (ev. št. 500279).

Nadzorni organ je z dopisom z dne 4. marca 2009 (ev. št. 511286) obvestil pritožnika, da namerava zadevo zaključiti. Pritožnik je odgovoril z dopisom z dne 30. marca 2009 (ev. št. 513907). Pritožnik je dodatne informacije predložil z dopisom z dne 23. aprila 2009 (ev. št. 516392).

2.   PREJEMNIK DOMNEVNE POMOČI

Rotanor je bilo hčerinsko podjetje danske družbe Nørhaven AS. Družba je bila ustanovljena jeseni 2000, ko je Nørhaven kupil družbo Kr. Johnsen Grafiske Senter AS in njeno ime spremenil v Rotanor. Družba je bila dejavna na trgu tiskanja in vezave knjig ter drugih publikacij in bila locirana v Skienu na Norveškem.

Aprila 2004 je podjetje Nørhaven prevzelo proizvodno enoto AiT AS v Gjøviku. Dejavnosti podjetij AiT in Rotanor so bile nato združene v Skienu v okviru nove družbe NordBook.

Okrajno sodišče v Nedre Telemarku je 27. februarja 2008 uvedlo stečajni postopek zoper NordBook in istega dne imenovalo upravitelja stečajne mase. Decembra 2008 je bil stečajni postopek skoraj zaključen. Vsa sredstva družbe bodo samostojno likvidirana. Nezavarovanim upnikom ne bodo izplačane dividende, družbe naslednice ne bo.

3.   OPIS DOMNEVNE DRŽAVNE POMOČI

Po navedbah pritožnika je bila domnevna državna pomoč dodeljena podjetju Rotanor v obliki ugodnega dogovora o prodaji in ponovnem zakupu z družbo Kontorbygg, ki je v lasti občine Skien. Pritožnik navaja, da ta sporazum ni bil sklenjen v skladu s tržnimi pogoji.

V skladu z informacijami, ki so jih predložili norveški organi, je podjetje Nørhaven nameravalo centralizirati svojo proizvodnjo bodisi v Skienu bodisi v Gjøviku ter začelo pogajanja z mestnima svetoma teh dveh občin. Občina Skien (v nadaljnjem besedilu: občina) je predlagala, da bo kupila nepremičnino Rødmyrlia 40 pod pogojem, da bo NordBook povratno zakupil nepremičnino za daljše obdobje z namenom nadaljnjega razvijanja svojih dejavnosti v Skienu. Mestni svet občine je 4. novembra 2004 sklenil, da bo podjetju Kontorbygg AS (v nadaljnjem besedilu: Kontorbygg) dodelil 40 milijonov NOK v obliki lastniškega kapitala za namene nakupa nepremičnine.

Da bi se določili tržna cena za stroške zakupa in prodajna vrednost nepremičnine, je občina najela sodnega cenilca nepremičnin. V poročilu cenilca z dne 18. junija 2004 je bila tržna cena nepremičnine Rødmyrlia 40 kot predmeta zakupa vključno z letnimi stroški ocenjena na 4 333 600 NOK na leto. Tržna cena nepremičnine kot predmeta prodaje je bila izračunana na podlagi letnih stroškov zakupa in ocenjena na 36 000 000 NOK.

Nepremičnino je kupilo podjetje Kontorbygg, in sicer za 34 465 000 NOK, kar znaša približno 96 % cene, ki jo je predlagal cenilec (36 000 000 NOK). Kontorbygg pa je podjetju Rotanor zaračunal samo letne stroške zakupa v višini 2 400 000 NOK, kar je znašalo 54 % cene, ki jo je predlagal cenilec (4 433 600 NOK). Ker so bile stavbe kupljene po ceni blizu ocenjene vrednosti, so bili stroški zakupa znatno nižji od stroškov, predlaganih v okviru ocene vrednosti, ki jo je zahtevala občina.

4.   OCENA

Na podlagi dejstva, da je bila prodajna cena blizu ocenjene vrednosti, medtem ko so bili stroški zakupa znatno nižji od ocenjene vrednosti, je zelo verjetno, da je bila dodeljena nezakonita državna pomoč.

Prejemnik domnevne pomoči, NordBook (nekdanje podjetje Rotanor), je prenehal obstajati in njegova sredstva bodo samostojno likvidirana med stečajnim postopkom, začetim februarja 2008.

Nadzorni organ obravnava NordBook kot neodvisno podjetje za namene uporabe pravil o državnih pomočeh. Domnevna pomoč je neposredno povezana z dejavnostmi podjetja NordBook na Norveškem, zlasti v prostorih v Skienu.

Ker bodo poleg tega sredstva podjetja NordBook samostojno likvidirana in ne bo družbe naslednice, Nadzorni organ ugotavlja, da če je bila podjetju NordBook (nekdanjemu podjetju Rotanor) dodeljena državna pomoč, ta pomoč nima več učinka izkrivljanja in ni koristila morebitnemu kupcu sredstev podjetja (4). Tudi če je bila dodeljena nezakonita pomoč, bi bila izterjava kakršne koli pomoči, dodeljene podjetju NordBook, nemogoča (5).

Podjetje je prenehalo opravljati vse gospodarske dejavnosti in ne bo imelo družbe naslednice. Pod temi pogoji odločba Nadzornega organa o opredelitvi zadevnih ukrepov kot pomoč in o njihovi združljivosti s Sporazumom EGP ne bi imela nobenega stvarnega učinka (6). Zato je nadaljevanje postopka iz dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču glede teh ukrepov brezpredmetno.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

Na podlagi zgoraj navedenega Nadzorni organ meni, da je postopek zoper podjetje NordBook brezpredmeten –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Postopek, sprožen v skladu s členom 10 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču glede domnevne nezakonite državne pomoči, dodeljene podjetju NordBook AS (nekdanji Rotanor), je zaključen.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 27. maja 2009

Za Nadzorni organ EFTE

Per SANDERUD

Predsednik

Kurt JAEGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Glej zadevo C-390/98, H.J. Banks & Co. Ltd proti The Coal Authority in Secretary of State for Trade and Industry, Recueil 2001, str. I-6117, točka 77, in zadevo C-277/00, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2004, str. I-3925, povzetek 5.

4

H.J. Banks & Co. Ltd proti The Coal Authority in Secretary of State for Trade and Industry

Nemčija proti Komisiji

(5)  Odločba Komisije 2008/141/ES o ukrepih pomoči Španije za IZAR, zadeva C 47/03 (UL L 44, 20.2.2008, str. 33) in Odločba Komisije 2006/238/ES glede ukrepa Francije za Mines de potasse d’Alsace, zadeva C 53/2000 (UL L 86, 24.3.2006, str. 20).

5

IZAR

Mines de potasse d’Alsace

(6)  Glej opombo 5.

6

---

Popravki

| 29.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/44

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritev izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu z žiti

(
  Uradni list Evropskih skupnosti L 147 z dne 30. junija 1995
  )

(Slovenska posebna izdaja, poglavje 03, zvezek 17, str. 442)

Stran 9, člen 5(3)(b):

besedilo:

| „(b) | jih spremlja pisno izražena obveza, da bo v zvezi z dodeljenimi količinami in v dveh dneh po prejemu obvestila o dodelitvi v skladu s členom 7(3) vložen zahtevek za vnaprejšnjo določitev izvoznega nadomestila, ali kjer je ustrezno, zahtevek za vnaprejšnjo določitev izvozne takse, enake razpisanemu znesku;“ |
| --- | --- |

„(b)

jih spremlja pisno izražena obveza, da bo v zvezi z dodeljenimi količinami in v dveh dneh po prejemu obvestila o dodelitvi v skladu s členom 7(3) vložen zahtevek za vnaprejšnjo določitev izvoznega nadomestila, ali kjer je ustrezno, zahtevek za vnaprejšnjo določitev izvozne takse, enake razpisanemu znesku;“

se glasi:

| „(b) | jih spremlja pisno izražena obveza, da bo v zvezi z dodeljenimi količinami in v dveh dneh po prejemu obvestila o dodelitvi v skladu s členom 7(3) vložen zahtevek za izvozno nadomestilo, ali kjer je ustrezno, zahtevek za izvozno nadomestilo z vnaprejšnjo določitvijo izvozne takse, enake razpisanemu znesku;“. |
| --- | --- |

„(b)

jih spremlja pisno izražena obveza, da bo v zvezi z dodeljenimi količinami in v dveh dneh po prejemu obvestila o dodelitvi v skladu s členom 7(3) vložen zahtevek za izvozno nadomestilo, ali kjer je ustrezno, zahtevek za izvozno nadomestilo z vnaprejšnjo določitvijo izvozne takse, enake razpisanemu znesku;“.

---