# Den Europæiske Unions C 8E/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2010.008.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 8E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang14. januar 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2010.008.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 8E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang14. januar 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 23 til 25 september 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 309 E af 4.12.2008. |
| | |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 23. september 2008 |
| 2010/C 008E/01 | Opfølgning af Monterreykonferencen 2002 om udviklingsfinansieringEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterreykonferencen af 2002 om finansiering af udvikling (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Resultattavlen for det indre markedEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om resultattavlen for det indre marked (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | Forbedring af læreruddannelsens kvalitetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | Bolognaprocessen og studerendes mobilitetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om Bolognaprocessen og studerendes mobilitet (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | Tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelseEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelse (2008/2096(INI)) | 22 |
| BILAG TIL BESLUTNINGEN: DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Hedgefonde og private equityEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om hedgefonde og private equity (2007/2238(INI)) | 26 |
| BILAG TIL BESLUTNINGEN: DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Gennemsigtighed hos institutionelle investorerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om gennemsigtighed hos institutionelle investorer (2007/2239(INI)) | 34 |
| BILAG TIL BESLUTNINGEN: DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET I DE ØNSKEDE FORSLAG | 38 |
| 2010/C 008E/08 | Borgernes andragender i 2007Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2007 (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Landbrug i bjergområderEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om situationen og perspektiverne for landbrug i bjergområder (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | Europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismenEuropa-Parlamentets erklæring om udnævnelse af den 23. august til europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismen | 57 |
| | Onsdag, den 24. september 2008 |
| 2010/C 008E/11 | Digitaliseringsdividenden i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Den internationale overenskomst om tropisk træEuropa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om den internationale overenskomst om tropisk træ (ITTA) 2006 | 66 |
| 2010/C 008E/13 | Forberedelsen af topmødet EU/IndienEuropa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om forberedelsen af topmødet mellem EU og Indien den 29. september 2008 i Marseille | 69 |
| | Torsdag, den 25. september 2008 |
| 2010/C 008E/14 | Ikkekommerciel lokalradio og -tv i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om ikkekommerciel lokalradio og -tv i Europa (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | Årlig drøftelse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der i 2007 er gjort med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | Koncentration og pluralisme i medierne i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om mediekoncentration og -pluralisme i Den Europæiske Union (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | Håndtering af energipriserneEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om tackling af energipriserne | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedmeEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsrettighederEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet | 105 |
| | |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 24. september 2008 |
| 2010/C 008E/20 | Ændring af forretningsordenens artikel 121Europa-Parlamentets afgørelse af 24. september 2008 om ændring af artikel 121 i Europa-Parlamentets forretningsorden om indbringelse af sager for Domstolen (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 23. september 2008 |
| 2010/C 008E/21 | Fællesskabsstatistik over handelen med tredjelande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 (KOM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 | 111 |
| 2010/C 008E/22 | Beskyttelse af vilde dyr og planter (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (KOM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | Statistisk registrering af vejgodstrafikken (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 om statistisk registrering af vejgodstrafikken, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 om statistisk registrering af vejgodstrafikken, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen | 121 |
| 2010/C 008E/24 | Det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) (KOM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) | 122 |
| 2010/C 008E/25 | Privilegier og immuniteter *Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (KOM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | Ændringsbudget nr. 6/2008 — forvaltningsorganerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | Ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen | 125 |
| 2010/C 008E/28 | Affaldsstatistik (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2150/2002 om affaldsstatistik, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2150/2002 om affaldsstatistik, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF, som ændret ved afgørelse 2006/512/EF, af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 (KOM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 | 127 |
| 2010/C 008E/30 | Udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) (KOM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | Farvestoffer til lægemidler (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om stoffer, der må tilsættes lægemidler med henblik på farvning af disse (omarbejdning) (KOM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) (KOM(2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | Teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) (KOM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) (KOM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | Bekæmpelse af terrorisme *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Rådets rammeafgørelse om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA om bekæmpelse af terrorisme (KOM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | Beskyttelse af personoplysninger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om udkast til Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | Onsdag, den 24. september 2008 |
| 2010/C 008E/37 | Overgang til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets afgørelse om overgang fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | Overgang til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets forordning om overgang fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | Trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet | 153 |
| 2010/C 008E/40 | Undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren og om ændring af direktiv 1999/35/EF og 2002/59/EF (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren og om ændring af Rådets direktiv 1999/35/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF | 171 |
| BILAG IUNDERSØGELSESRAPPORTENS INDHOLD | 185 |
| BILAG IIANMELDELSESDATA FOR ULYKKER ELLER HÆNDELSER TIL SØS | 187 |
| 2010/C 008E/41 | Transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer | 188 |
| BILAG IBESTEMMELSER I ATHENKONVENTIONEN ANGÅENDE TRANSPORT AF PASSAGERER OG DERES BAGAGE TIL SØS, SOM ER RELEVANTE MED HENBLIK PÅ ANVENDELSEN AF DENNE FORORDNING | 193 |
| BILAG TIL ATHENKONVENTIONENCERTIFIKAT OM FORSIKRING ELLER ANDEN ØKONOMISK SIKKERHED FOR ERSTATNINGSANSVAR VED PASSAGERERS DØD OG TILSKADEKOMST | 205 |
| BILAG IIUDDRAG AF IMO'S FORBEHOLD OG RETNINGSLINJER FOR GENNEMFØRELSE AF ATHENKONVENTIONEN, SOM FASTLAGT AF DEN INTERNATIONALE SØFARTSORGANISATIONS JURIDISKE KOMITÉ DEN 19. OKTOBER 2006 | 206 |
| 2010/C 008E/42 | Havnestatskontrol (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om havnestatskontrol (omarbejdning) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om havnestatskontrol (omarbejdning) | 214 |
| BILAG IELEMENTER I FÆLLESSKABETS ORDNING FOR HAVNESTATSINSPEKTION | 236 |
| BILAG IIUDFORMNING AF SKIBETS RISIKOPROFIL | 240 |
| BILAG IIIANMELDELSE | 241 |
| BILAG IVLISTE OVER CERTIFIKATER OG DOKUMENTER | 241 |
| BILAG VEKSEMPLER PÅ BEGRUNDET MISTANKE | 244 |
| BILAG VIPROCEDURER FOR KONTROL MED SKIBE | 245 |
| BILAG VIIUDVIDET INSPEKTION AF SKIBE | 246 |
| BILAG VIIIBESTEMMELSER VEDRØRENDE ADGANGSFORBUD TIL OG ANKERPLADSER HAVNE I FÆLLESSKABET | 247 |
| BILAG IXINSPEKTIONSRAPPORT | 248 |
| BILAG XKRITERIER FOR TILBAGEHOLDELSE AF ET SKIB | 249 |
| BILAG XISKIBSINSPEKTØRERS MINIMUMSKVALIFIKATIONER | 254 |
| BILAG XII | 255 |
| BILAG XIIIOFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER VEDRØRENDE INSPEKTIONER, TILBAGEHOLDELSER OG ADGANGSFORBUD I MEDLEMSSTATERNES HAVNE | 256 |
| BILAG XIVOPLYSNINGER, DER FREMSENDES I FORBINDELSE MED OVERVÅGNING AF GENNEMFØRELSEN | 257 |
| BILAG XV | 258 |
| BILAG XVI | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Inspektion og syn af skibe og søfartsmyndighedens aktiviteter (direktiv) (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (omarbejdning) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (omarbejdning) | 261 |
| BILAG I | 273 |
| BILAG IISAMMENLIGNINGSTABEL | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Inspektion og syn af skibe (forordning) (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdning) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdning) | 276 |
| BILAG IMINIMUMSKRAV TIL ORGANISATIONER | 286 |
| BILAG IISAMMENLIGNINGSTABEL | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (KOM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester | 292 |
| BILAG | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation (KOM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (BERT) | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektroniske kommunikationsnet og tjenester, beskyttelse af privatlivets fred og forbrugerbeskyttelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde (KOM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde | 360 |
| BILAG IBESKRIVELSE AF FACILITETER OG TJENESTER NÆVNT I ARTIKEL 10 (KONTROL MED UDGIFTER), ARTIKEL 29 (SUPPLERENDE FACILITETER) OG ARTIKEL 30 (FORANSTALTNINGER FOR AT LETTE UDBYDERSKIFT) | 390 |
| BILAG IIINFORMATION, DER SKAL OFFENTLIGGØRES I HENHOLD TIL ARTIKEL 21 (TRANSPARENS OG OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER) | 392 |
| BILAG IIIPARAMETRE FOR TJENESTEKVALITET | 393 |
| 2010/C 008E/48 | Den internationale overenskomst om tropisk træ *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | Torsdag, den 25. september 2008 |
| 2010/C 008E/49 | Merværdiafgift med hensyn til behandlingen af forsikringstjenester og finansielle tjenester *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. september 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem med hensyn til behandlingen af forsikringstjenester og finansielle tjenester (KOM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS)) | 396 |

Informationsnummer

Indhold

Side

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 23 til 25 september 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 309 E af 4.12.2008.

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 23. september 2008

2010/C 008E/01

Opfølgning af Monterreykonferencen 2002 om udviklingsfinansieringEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterreykonferencen af 2002 om finansiering af udvikling (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Resultattavlen for det indre markedEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om resultattavlen for det indre marked (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

Forbedring af læreruddannelsens kvalitetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

Bolognaprocessen og studerendes mobilitetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om Bolognaprocessen og studerendes mobilitet (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

Tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelseEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelse (2008/2096(INI))

22

BILAG TIL BESLUTNINGEN: DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

24

2010/C 008E/06

Hedgefonde og private equityEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om hedgefonde og private equity (2007/2238(INI))

26

BILAG TIL BESLUTNINGEN: DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

31

2010/C 008E/07

Gennemsigtighed hos institutionelle investorerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om gennemsigtighed hos institutionelle investorer (2007/2239(INI))

34

BILAG TIL BESLUTNINGEN: DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET I DE ØNSKEDE FORSLAG

38

2010/C 008E/08

Borgernes andragender i 2007Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2007 (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Landbrug i bjergområderEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om situationen og perspektiverne for landbrug i bjergområder (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

Europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismenEuropa-Parlamentets erklæring om udnævnelse af den 23. august til europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismen

57

Onsdag, den 24. september 2008

2010/C 008E/11

Digitaliseringsdividenden i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Den internationale overenskomst om tropisk træEuropa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om den internationale overenskomst om tropisk træ (ITTA) 2006

66

2010/C 008E/13

Forberedelsen af topmødet EU/IndienEuropa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om forberedelsen af topmødet mellem EU og Indien den 29. september 2008 i Marseille

69

Torsdag, den 25. september 2008

2010/C 008E/14

Ikkekommerciel lokalradio og -tv i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om ikkekommerciel lokalradio og -tv i Europa (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

Årlig drøftelse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der i 2007 er gjort med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

79

2010/C 008E/16

Koncentration og pluralisme i medierne i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om mediekoncentration og -pluralisme i Den Europæiske Union (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

Håndtering af energipriserneEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om tackling af energipriserne

94

2010/C 008E/18

Hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedmeEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsrettighederEuropa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet

105

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 24. september 2008

2010/C 008E/20

Ændring af forretningsordenens artikel 121Europa-Parlamentets afgørelse af 24. september 2008 om ændring af artikel 121 i Europa-Parlamentets forretningsorden om indbringelse af sager for Domstolen (2007/2266(REG))

108

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 23. september 2008

2010/C 008E/21

Fællesskabsstatistik over handelen med tredjelande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 (KOM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1172/95

111

2010/C 008E/22

Beskyttelse af vilde dyr og planter (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (KOM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

Statistisk registrering af vejgodstrafikken (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 om statistisk registrering af vejgodstrafikken, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 om statistisk registrering af vejgodstrafikken, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

121

2010/C 008E/24

Det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) (KOM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009)

122

2010/C 008E/25

Privilegier og immuniteter *Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (KOM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

Ændringsbudget nr. 6/2008 — forvaltningsorganerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

Ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

125

2010/C 008E/28

Affaldsstatistik (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2150/2002 om affaldsstatistik, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2150/2002 om affaldsstatistik, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

126

2010/C 008E/29

Tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF, som ændret ved afgørelse 2006/512/EF, af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 (KOM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2

127

2010/C 008E/30

Udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) (KOM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning)

128

2010/C 008E/31

Farvestoffer til lægemidler (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om stoffer, der må tilsættes lægemidler med henblik på farvning af disse (omarbejdning) (KOM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) (KOM(2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning)

130

2010/C 008E/33

Teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) (KOM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning)

131

2010/C 008E/34

Ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) (KOM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning)

132

2010/C 008E/35

Bekæmpelse af terrorisme *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Rådets rammeafgørelse om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA om bekæmpelse af terrorisme (KOM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

Beskyttelse af personoplysninger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om udkast til Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS))

138

Onsdag, den 24. september 2008

2010/C 008E/37

Overgang til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets afgørelse om overgang fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

Overgang til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets forordning om overgang fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

Trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet

153

2010/C 008E/40

Undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren og om ændring af direktiv 1999/35/EF og 2002/59/EF (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren og om ændring af Rådets direktiv 1999/35/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF

171

BILAG IUNDERSØGELSESRAPPORTENS INDHOLD

185

BILAG IIANMELDELSESDATA FOR ULYKKER ELLER HÆNDELSER TIL SØS

187

2010/C 008E/41

Transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer

188

BILAG IBESTEMMELSER I ATHENKONVENTIONEN ANGÅENDE TRANSPORT AF PASSAGERER OG DERES BAGAGE TIL SØS, SOM ER RELEVANTE MED HENBLIK PÅ ANVENDELSEN AF DENNE FORORDNING

193

BILAG TIL ATHENKONVENTIONENCERTIFIKAT OM FORSIKRING ELLER ANDEN ØKONOMISK SIKKERHED FOR ERSTATNINGSANSVAR VED PASSAGERERS DØD OG TILSKADEKOMST

205

BILAG IIUDDRAG AF IMO'S FORBEHOLD OG RETNINGSLINJER FOR GENNEMFØRELSE AF ATHENKONVENTIONEN, SOM FASTLAGT AF DEN INTERNATIONALE SØFARTSORGANISATIONS JURIDISKE KOMITÉ DEN 19. OKTOBER 2006

206

2010/C 008E/42

Havnestatskontrol (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om havnestatskontrol (omarbejdning) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om havnestatskontrol (omarbejdning)

214

BILAG IELEMENTER I FÆLLESSKABETS ORDNING FOR HAVNESTATSINSPEKTION

236

BILAG IIUDFORMNING AF SKIBETS RISIKOPROFIL

240

BILAG IIIANMELDELSE

241

BILAG IVLISTE OVER CERTIFIKATER OG DOKUMENTER

241

BILAG VEKSEMPLER PÅ BEGRUNDET MISTANKE

244

BILAG VIPROCEDURER FOR KONTROL MED SKIBE

245

BILAG VIIUDVIDET INSPEKTION AF SKIBE

246

BILAG VIIIBESTEMMELSER VEDRØRENDE ADGANGSFORBUD TIL OG ANKERPLADSER HAVNE I FÆLLESSKABET

247

BILAG IXINSPEKTIONSRAPPORT

248

BILAG XKRITERIER FOR TILBAGEHOLDELSE AF ET SKIB

249

BILAG XISKIBSINSPEKTØRERS MINIMUMSKVALIFIKATIONER

254

BILAG XII

255

BILAG XIIIOFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER VEDRØRENDE INSPEKTIONER, TILBAGEHOLDELSER OG ADGANGSFORBUD I MEDLEMSSTATERNES HAVNE

256

BILAG XIVOPLYSNINGER, DER FREMSENDES I FORBINDELSE MED OVERVÅGNING AF GENNEMFØRELSEN

257

BILAG XV

258

BILAG XVI

258

2010/C 008E/43

Inspektion og syn af skibe og søfartsmyndighedens aktiviteter (direktiv) (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (omarbejdning) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (omarbejdning)

261

BILAG I

273

BILAG IISAMMENLIGNINGSTABEL

273

2010/C 008E/44

Inspektion og syn af skibe (forordning) (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdning) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdning)

276

BILAG IMINIMUMSKRAV TIL ORGANISATIONER

286

BILAG IISAMMENLIGNINGSTABEL

289

2010/C 008E/45

Elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (KOM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

292

BILAG

334

2010/C 008E/46

Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation (KOM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)

338

2010/C 008E/47

Elektroniske kommunikationsnet og tjenester, beskyttelse af privatlivets fred og forbrugerbeskyttelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde (KOM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde

360

BILAG IBESKRIVELSE AF FACILITETER OG TJENESTER NÆVNT I ARTIKEL 10 (KONTROL MED UDGIFTER), ARTIKEL 29 (SUPPLERENDE FACILITETER) OG ARTIKEL 30 (FORANSTALTNINGER FOR AT LETTE UDBYDERSKIFT)

390

BILAG IIINFORMATION, DER SKAL OFFENTLIGGØRES I HENHOLD TIL ARTIKEL 21 (TRANSPARENS OG OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER)

392

BILAG IIIPARAMETRE FOR TJENESTEKVALITET

393

2010/C 008E/48

Den internationale overenskomst om tropisk træ *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS))

393

Torsdag, den 25. september 2008

2010/C 008E/49

Merværdiafgift med hensyn til behandlingen af forsikringstjenester og finansielle tjenester *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. september 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem med hensyn til behandlingen af forsikringstjenester og finansielle tjenester (KOM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS))

396

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 23 til 25 september 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 309 E af 4.12.2008.

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 23. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/1

---

Tirsdag, den 23. september 2008Opfølgning af Monterreykonferencen 2002 om udviklingsfinansiering

P6_TA(2008)0420

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterreykonferencen af 2002 om finansiering af udvikling (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Europa-Parlamentet,

der henviser til Monterreykonsenssussen, som blev vedtaget af De Forenede Nationers (FN) internationale konference om finansiering af udvikling i Monterrey, Mexico, den 18.-22. marts 2002 (Monterrey Konferencen),

der henviser til de forpligtelser, som medlemsstaterne tilsluttede sig ved Det Europæiske Råd i Barcelona den 14. marts 2002 (Barcelona-forpligtelserne),

der henviser til Parlamentets beslutning af 25. april 2002 om finansiering af udviklingsbistand (1),

der henviser til Parlamentets beslutning af 7. februar 2002 om finansiering af udviklingsbistand (2),

der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Parlamentet og Kommissionen, om EU's udviklingspolitik: den europæiske konsensus om udvikling (3), som blev undertegnet den 20. december 2005,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. april 2008 med titlen »EU som global udviklingspartner — om en fremskyndet opfyldelse af millenniumudviklingsmålene« (KOM(2008)0177),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. april 2007 med titlen »Indfri EU's løfter vedrørende udviklingsfinansiering« (KOM(2007)0164),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2006 med titlen »Udviklingsfinansiering og bistandseffektivitet — Udfordringer i forbindelse med optrapning af EU-bistanden 2006-2010« (KOM(2006)0085),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005 med titlen »Hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene — Udviklingsfinansiering og udviklingsbistandens nyttevirkning« (KOM(2005)0133),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2004 med titlen »Gennemførelse af Monterrey-konsensussen i praksis: Den Europæiske Unions bidrag« (KOM(2004)0150),

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. marts 2002 om den internationale konference om finansiering af udvikling (Monterrey, Mexico, 18.-22. marts 2002),

der henviser til millenniumudviklingsmålene, som blev vedtaget på FN's millenniumtopmøde i New York den 6.-8. september 2000 og bekræftet ved efterfølgende FN-konferencer, navnlig på Monterreykonferencen,

der henviser til Det Europæiske Råd i Göteborg den 15. og 16. juni 2001, hvor medlemsstaterne forpligtede sig til at opfylde FN's mål for statslig udviklingsbistand (ODA) på 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2006 med titlen »Mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand« (KOM(2006)0087),

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgningen på Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivisering (4),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0310/2008),

| A. | der henviser til, at FN for anden gang i historien afholder en international konference om finansiering af udvikling, som vil blive afholdt i Doha fra 29. november til 2. december 2008, med det formål at samle stats- og regeringscheferne og ikke kun udviklingsministre, men også finansministre såvel som repræsentanter for internationale finansielle organisationer, det private bank- og erhvervsliv og civilsamfundet med henblik på at evaluere fremskridtet siden Monterrey Konferencen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN for anden gang i historien afholder en international konference om finansiering af udvikling, som vil blive afholdt i Doha fra 29. november til 2. december 2008, med det formål at samle stats- og regeringscheferne og ikke kun udviklingsministre, men også finansministre såvel som repræsentanter for internationale finansielle organisationer, det private bank- og erhvervsliv og civilsamfundet med henblik på at evaluere fremskridtet siden Monterrey Konferencen,

| B. | der henviser til, at der er behov for stærkt øget finansiering, hvis millenniumudviklingsmålene skal nås, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er behov for stærkt øget finansiering, hvis millenniumudviklingsmålene skal nås,

| C. | der henviser til, at finansiering af udvikling bør betragtes som den mest omkostningseffektive reaktion på de globale udviklingsbehov og global usikkerhed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at finansiering af udvikling bør betragtes som den mest omkostningseffektive reaktion på de globale udviklingsbehov og global usikkerhed,

| D. | der henviser til, at behovet for tilstrækkelige, forudsigelige og bæredygtige finansielle midler er større end nogensinde før, især hvad angår udviklingslandenes særlige sårbarhed over for de udfordringer, der er opstået i forbindelse med klimaændringerne og følgerne heraf, herunder naturkatastrofer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at behovet for tilstrækkelige, forudsigelige og bæredygtige finansielle midler er større end nogensinde før, især hvad angår udviklingslandenes særlige sårbarhed over for de udfordringer, der er opstået i forbindelse med klimaændringerne og følgerne heraf, herunder naturkatastrofer,

| E. | der henviser til, at EU er verdens største bistandsdonor, en vigtig deltager i de internationale finansielle institutioner og udviklingslandenes vigtigste handelspartner, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU er verdens største bistandsdonor, en vigtig deltager i de internationale finansielle institutioner og udviklingslandenes vigtigste handelspartner,

| F. | der henviser til, at EU har forpligtet sig til at overholde en ufravigelig tidsramme for at opfylde målsætningen om 0,56 % af BNI inden 2010 og målsætningen om 0,7 % af BNI inden 2015, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU har forpligtet sig til at overholde en ufravigelig tidsramme for at opfylde målsætningen om 0,56 % af BNI inden 2010 og målsætningen om 0,7 % af BNI inden 2015,

| G. | der henviser til, at hvis den nuværende udvikling i medlemsstaternes statslige udviklingsbistand fortsætter, vil visse medlemsstater ikke kunne opfylde de målsætninger, som de er forpligtet til, om 0,51 % for EU-15, (dvs. medlemsstater, som var en del af EU inden udvidelsen i 2004) og om 0,17 % for EU-12 (dvs. medlemsstater, som tiltrådte EU den 1. maj 2004 og den 1. januar 2007) af BNI, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hvis den nuværende udvikling i medlemsstaternes statslige udviklingsbistand fortsætter, vil visse medlemsstater ikke kunne opfylde de målsætninger, som de er forpligtet til, om 0,51 % for EU-15, (dvs. medlemsstater, som var en del af EU inden udvidelsen i 2004) og om 0,17 % for EU-12 (dvs. medlemsstater, som tiltrådte EU den 1. maj 2004 og den 1. januar 2007) af BNI,

| H. | der henviser til, at den programmerbare bistand til Afrika fortsat stiger på trods af den generelle nedgang i den statslige udviklingsbistand i 2007, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den programmerbare bistand til Afrika fortsat stiger på trods af den generelle nedgang i den statslige udviklingsbistand i 2007,

| I. | der henviser til, at der i de seneste år er opstået væsentlige nye udviklingsmæssige udfordringer, herunder klimaændringer, strukturelle ændringer på råvaremarkederne og navnlig på fødevare- og oliemarkedet og en afgørende ny udvikling i syd-syd-samarbejdet, som omfatter kinesisk støtte til infrastrukturer i Afrika og långivning fra Den Brasilianske Udviklingsbank (BNDES) til lande i Latinamerika, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i de seneste år er opstået væsentlige nye udviklingsmæssige udfordringer, herunder klimaændringer, strukturelle ændringer på råvaremarkederne og navnlig på fødevare- og oliemarkedet og en afgørende ny udvikling i syd-syd-samarbejdet, som omfatter kinesisk støtte til infrastrukturer i Afrika og långivning fra Den Brasilianske Udviklingsbank (BNDES) til lande i Latinamerika,

| J. | der henviser til, at finansielle tjenesteydelser ikke er tilstrækkeligt udviklede i mange udviklingslande, hvilket skyldes mange faktorer, bl. a. restriktioner i udbuddet af tjenesteydelser og manglende retssikkerhed og ejendomsrettigheder, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at finansielle tjenesteydelser ikke er tilstrækkeligt udviklede i mange udviklingslande, hvilket skyldes mange faktorer, bl. a. restriktioner i udbuddet af tjenesteydelser og manglende retssikkerhed og ejendomsrettigheder,

| 1. | bekræfter på ny sin tilslutning til udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og opfyldelse af millenniumudviklingsmålene som de eneste metoder til sikring af social retfærdighed og forbedret livskvalitet for de henved en milliard mennesker i verden, som lever i yderste fattigdom, hvilket defineres som en indkomst på mindre end en USD om dagen; |
| --- | --- |

1.

bekræfter på ny sin tilslutning til udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og opfyldelse af millenniumudviklingsmålene som de eneste metoder til sikring af social retfærdighed og forbedret livskvalitet for de henved en milliard mennesker i verden, som lever i yderste fattigdom, hvilket defineres som en indkomst på mindre end en USD om dagen;

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage en tydelig sondring mellem udgifter til udvikling og udgifter til udenrigspolitiske interesser og understreger i den forbindelse, at den statslige udviklingsbistand bør overholde de bistandskriterier, der er fastlagt af Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), og OECD/DAC's anbefalinger om afkobling af den statslige udviklingsbistand; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaterne til at foretage en tydelig sondring mellem udgifter til udvikling og udgifter til udenrigspolitiske interesser og understreger i den forbindelse, at den statslige udviklingsbistand bør overholde de bistandskriterier, der er fastlagt af Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), og OECD/DAC's anbefalinger om afkobling af den statslige udviklingsbistand;

| 3. | understreger EU's absolutte behov for at sigte efter det højeste koordineringsniveau med henblik på at opnå sammenhæng med Fællesskabets politik på andre områder (miljø, migration, menneskerettigheder, landbrug osv.) og undgå dobbeltarbejde og aktiviteter, der ikke hænger sammen; |
| --- | --- |

3.

understreger EU's absolutte behov for at sigte efter det højeste koordineringsniveau med henblik på at opnå sammenhæng med Fællesskabets politik på andre områder (miljø, migration, menneskerettigheder, landbrug osv.) og undgå dobbeltarbejde og aktiviteter, der ikke hænger sammen;

| 4. | minder om, at de øjeblikkelige og nødvendige handlinger, EU er nødt til at foretage for at håndtere de dramatiske konsekvenser af fødevareprisernes himmelflugt i udviklingslandene, ikke bør forstås og gennemføres som en del af den økonomiske indsats i overensstemmelse med Monterreykonsensussen; ser derfor frem til et konkret forslag fra Kommissionen vedrørende brugen af katastrofemidler; |
| --- | --- |

4.

minder om, at de øjeblikkelige og nødvendige handlinger, EU er nødt til at foretage for at håndtere de dramatiske konsekvenser af fødevareprisernes himmelflugt i udviklingslandene, ikke bør forstås og gennemføres som en del af den økonomiske indsats i overensstemmelse med Monterreykonsensussen; ser derfor frem til et konkret forslag fra Kommissionen vedrørende brugen af katastrofemidler;

| 5. | understreger, at den overdrevne og uforholdsmæssige administrative byrde i nogle partnerlande forringer effekten af udviklingsbistanden; frygter risikoen for, at denne byrde sætter opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene over styr; |
| --- | --- |

5.

understreger, at den overdrevne og uforholdsmæssige administrative byrde i nogle partnerlande forringer effekten af udviklingsbistanden; frygter risikoen for, at denne byrde sætter opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene over styr;

| 6. | bemærker, at det fortsat er nødvendigt for EU at finde den rette balance mellem to modstridende strategier for udviklingsbistand: på den ene side at stole på, at partnerlandene tildeler tilstrækkelige midler, og at hjælpe deres myndigheder med at udvikle de korrekte værktøjer til anvendelsen af disse midler, på den anden side at øremærke den økonomiske bistand med henblik på at undgå misbrug og ineffektiv fordeling af hjælpen; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at det fortsat er nødvendigt for EU at finde den rette balance mellem to modstridende strategier for udviklingsbistand: på den ene side at stole på, at partnerlandene tildeler tilstrækkelige midler, og at hjælpe deres myndigheder med at udvikle de korrekte værktøjer til anvendelsen af disse midler, på den anden side at øremærke den økonomiske bistand med henblik på at undgå misbrug og ineffektiv fordeling af hjælpen;

Omfanget af statslig udviklingsbistand

| 7. | påpeger, at EU med næsten 60 % af den samlede statslige udviklingsbistand er verdens største donor af udviklingsbistand; bifalder, at EU's andel er steget gennem årene, men anmoder ikke desto mindre Kommissionen om at fremskaffe tydelige og gennemsigtige data om den del af EU-budgettet, der er afsat til EU's udviklingsbistand med henblik på at foretage en vurdering af alle de europæiske donorers opfølgning på Monterreykonsensussen; udtrykker samtidig sin beklagelse over, at niveauet for EU's økonomiske bidrag til udviklingslande ikke er tilstrækkeligt synligt, og anmoder Kommissionen om at udvikle passende og målrettede kommunikations- og informationsværktøjer med henblik på at øge synligheden af EU's udviklingsbistand; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at EU med næsten 60 % af den samlede statslige udviklingsbistand er verdens største donor af udviklingsbistand; bifalder, at EU's andel er steget gennem årene, men anmoder ikke desto mindre Kommissionen om at fremskaffe tydelige og gennemsigtige data om den del af EU-budgettet, der er afsat til EU's udviklingsbistand med henblik på at foretage en vurdering af alle de europæiske donorers opfølgning på Monterreykonsensussen; udtrykker samtidig sin beklagelse over, at niveauet for EU's økonomiske bidrag til udviklingslande ikke er tilstrækkeligt synligt, og anmoder Kommissionen om at udvikle passende og målrettede kommunikations- og informationsværktøjer med henblik på at øge synligheden af EU's udviklingsbistand;

| 8. | glæder sig over, at EU nåede den bindende målsætning for statslig udviklingsbistand — et EU-gennemsnit på 0,39 % af BNI i 2006, men bemærker den foruroligende nedgang i EU-bistanden i 2007 fra 47,7 mia. EUR i 2006 (0,41 % af den samlede BNI i EU) til 46,1 mia. EUR i 2007 (0,38 % af den samlede BNI i EU) og opfordrer medlemsstaterne til at øge omfanget af den statslige udviklingsbistand med henblik på at opfylde den lovede målsætning om 0,56 % af BNI i 2010; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at EU nåede den bindende målsætning for statslig udviklingsbistand — et EU-gennemsnit på 0,39 % af BNI i 2006, men bemærker den foruroligende nedgang i EU-bistanden i 2007 fra 47,7 mia. EUR i 2006 (0,41 % af den samlede BNI i EU) til 46,1 mia. EUR i 2007 (0,38 % af den samlede BNI i EU) og opfordrer medlemsstaterne til at øge omfanget af den statslige udviklingsbistand med henblik på at opfylde den lovede målsætning om 0,56 % af BNI i 2010;

| 9. | insisterer på at, medlemsstaternes annoncerede statslige udviklingsbistand ikke endnu en gang må nedsættes; påpeger, at EU vil afsætte 75 mia. EUR mindre end lovet for perioden 2005-2010, hvis den nuværende udvikling fortsætter; |
| --- | --- |

9.

insisterer på at, medlemsstaternes annoncerede statslige udviklingsbistand ikke endnu en gang må nedsættes; påpeger, at EU vil afsætte 75 mia. EUR mindre end lovet for perioden 2005-2010, hvis den nuværende udvikling fortsætter;

| 10. | udtrykker alvorlig bekymring over, at de fleste medlemsstater (18 ud af 27, navnlig Letland, Italien, Portugal, Grækenland og Den Tjekkiske Republik) ikke var i stand til at øge den statslige udviklingsbistand fra 2006 til 2007, og at der endog skete en drastisk nedgang på over 10 % i visse lande, heriblandt Belgien, Frankrig og Det Forenede Kongerige; opfordrer medlemslandene til at opfylde de målsætninger for statslig udviklingsbistand, som de har givet tilsagn om; bemærker med tilfredshed, at nogle medlemsstater (Danmark, Irland, Luxembourg, Spanien, Sverige og Nederlandene) helt sikkert vil opfylde sine 2010-målsætninger for statslig udviklingsbistand og er overbevist om, at disse medlemsstater vil fastholde de høje niveauer for statslig udviklingsbistand; |
| --- | --- |

10.

udtrykker alvorlig bekymring over, at de fleste medlemsstater (18 ud af 27, navnlig Letland, Italien, Portugal, Grækenland og Den Tjekkiske Republik) ikke var i stand til at øge den statslige udviklingsbistand fra 2006 til 2007, og at der endog skete en drastisk nedgang på over 10 % i visse lande, heriblandt Belgien, Frankrig og Det Forenede Kongerige; opfordrer medlemslandene til at opfylde de målsætninger for statslig udviklingsbistand, som de har givet tilsagn om; bemærker med tilfredshed, at nogle medlemsstater (Danmark, Irland, Luxembourg, Spanien, Sverige og Nederlandene) helt sikkert vil opfylde sine 2010-målsætninger for statslig udviklingsbistand og er overbevist om, at disse medlemsstater vil fastholde de høje niveauer for statslig udviklingsbistand;

| 11. | bifalder Kommissionens faste beslutning om at koncentrere indsatsen om såvel kvantiteten som kvaliteten af medlemsstaternes udviklingsbistand; støtter kraftigt advarslen mod de potentielt yderst negative konsekvenser, hvis medlemsstaterne undlader at opfylde deres økonomiske forpligtelser; anmoder Kommissionen om at bruge sin ekspertise og autoritet til at overtale andre offentlige og private donorer til at indfri deres økonomiske løfter; |
| --- | --- |

11.

bifalder Kommissionens faste beslutning om at koncentrere indsatsen om såvel kvantiteten som kvaliteten af medlemsstaternes udviklingsbistand; støtter kraftigt advarslen mod de potentielt yderst negative konsekvenser, hvis medlemsstaterne undlader at opfylde deres økonomiske forpligtelser; anmoder Kommissionen om at bruge sin ekspertise og autoritet til at overtale andre offentlige og private donorer til at indfri deres økonomiske løfter;

| 12. | er yderst bekymret over, at flere medlemsstater udsætter forhøjelsen af den statslige udviklingsbistand, hvilket har medført et nettotab for udviklingslandene på mere end 17 mia. EUR; |
| --- | --- |

12.

er yderst bekymret over, at flere medlemsstater udsætter forhøjelsen af den statslige udviklingsbistand, hvilket har medført et nettotab for udviklingslandene på mere end 17 mia. EUR;

| 13. | glæder sig over, at flere af medlemsstaterne har valgt at udarbejde bindende flerårige tidsplaner for forhøjelsen af den statslige udviklingsstøtte for at opfylde FN's målsætning om 0,7 % inden 2015; anmoder medlemsstater, der endnu ikke har fremlagt flerårige tidsplaner, om at gøre det så hurtigt som muligt; understreger, at medlemsstaterne bør vedtage disse tidsplaner inden den ovennævnte opfølgning af den internationale konference om finansiering af udvikling, som skal afholdes i Doha og at de bør opfylde deres forpligtelser; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over, at flere af medlemsstaterne har valgt at udarbejde bindende flerårige tidsplaner for forhøjelsen af den statslige udviklingsstøtte for at opfylde FN's målsætning om 0,7 % inden 2015; anmoder medlemsstater, der endnu ikke har fremlagt flerårige tidsplaner, om at gøre det så hurtigt som muligt; understreger, at medlemsstaterne bør vedtage disse tidsplaner inden den ovennævnte opfølgning af den internationale konference om finansiering af udvikling, som skal afholdes i Doha og at de bør opfylde deres forpligtelser;

| 14. | bemærker, at nedgangen i det annoncerede bistandsniveau i 2007 i nogle tilfælde skyldes den kunstige oppustning af tallene i 2006 pga. gældslempelse; opfordrer medlemsstaterne til at øge niveauet for statslig udviklingsbistand på en bæredygtig måde ved at fokusere på tal, der ikke omfatter gældslempelser; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at nedgangen i det annoncerede bistandsniveau i 2007 i nogle tilfælde skyldes den kunstige oppustning af tallene i 2006 pga. gældslempelse; opfordrer medlemsstaterne til at øge niveauet for statslig udviklingsbistand på en bæredygtig måde ved at fokusere på tal, der ikke omfatter gældslempelser;

| 15. | mener, at diskrepansen mellem de hyppige løfter om øget finansiel bistand og de væsentligt lavere beløb, som faktisk udbetales, er fuldstændig uacceptabel, og er bekymret over, at visse medlemsstater udviser bistandstræthed; |
| --- | --- |

15.

mener, at diskrepansen mellem de hyppige løfter om øget finansiel bistand og de væsentligt lavere beløb, som faktisk udbetales, er fuldstændig uacceptabel, og er bekymret over, at visse medlemsstater udviser bistandstræthed;

| 16. | understreger, at det er afgørende, at beslutninger om, hvor stor den statslige udviklingsbistand skal være, og hvad den skal bruges til, træffes i samråd med partnerregeringer, nationale parlamenter og civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det er afgørende, at beslutninger om, hvor stor den statslige udviklingsbistand skal være, og hvad den skal bruges til, træffes i samråd med partnerregeringer, nationale parlamenter og civilsamfundsorganisationer;

De finansielle strømmes hastighed, fleksibilitet, forudsigelighed og bæredygtighed

| 17. | understreger, at bistand skal foreligge rettidigt og udtrykker utilfredshed med, at denne proces ofte forsinkes ubegrundet; |
| --- | --- |

17.

understreger, at bistand skal foreligge rettidigt og udtrykker utilfredshed med, at denne proces ofte forsinkes ubegrundet;

| 18. | understreger vigtigheden af at afbalancere behovet for fleksibilitet i forbindelse med betaling af midler, hvilket muliggør reaktioner på skiftende omstændigheder, som f.eks. stigende fødevarepriser, og behovet for forudsigelig finansiering, der gør det muligt for partnerlandene at planlægge en bæredygtig udvikling samt tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer; |
| --- | --- |

18.

understreger vigtigheden af at afbalancere behovet for fleksibilitet i forbindelse med betaling af midler, hvilket muliggør reaktioner på skiftende omstændigheder, som f.eks. stigende fødevarepriser, og behovet for forudsigelig finansiering, der gør det muligt for partnerlandene at planlægge en bæredygtig udvikling samt tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer;

| 19. | opfordrer kraftigt til, at principperne for ansvarlig långivning og finansiering overholdes nøje for at gøre långivningen og finansieringen mere bæredygtig, hvad angår økonomisk og miljømæssig udvikling i overensstemmelse med Ækvatorprincipperne; opfordrer Kommissionen til at deltage i udarbejdelsen af sådanne principper og i internationale fora slå til lyd for bindende foranstaltninger, der kan garantere, at princippernes omsættes i praksis på en sådan måde, at de kommer til at omfatte nye udviklingsaktører fra private og offentlige sektorer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer kraftigt til, at principperne for ansvarlig långivning og finansiering overholdes nøje for at gøre långivningen og finansieringen mere bæredygtig, hvad angår økonomisk og miljømæssig udvikling i overensstemmelse med Ækvatorprincipperne; opfordrer Kommissionen til at deltage i udarbejdelsen af sådanne principper og i internationale fora slå til lyd for bindende foranstaltninger, der kan garantere, at princippernes omsættes i praksis på en sådan måde, at de kommer til at omfatte nye udviklingsaktører fra private og offentlige sektorer;

Gæld og kapitalflugt

| 20. | tilslutter sig fuldt ud udviklingslandenes bestræbelser på at fastholde en langsigtet gældsbæredygtighed og på at gennemføre gældsinitiativet for højtforgældede lande (HIPC), som er af afgørende betydning for at opfylde millenniumudviklingsmålene; finder det dog beklageligt, at planerne om gældslempelse ikke omfatter en lang række lande, der er så forgældede, at de har vanskeligt ved at opfylde millenniumudviklingsmålene; understreger behovet for en international debat om udvidelsen af de internationale foranstaltninger til en række forgældede lande, der for øjeblikket er udelukket fra HIPC; |
| --- | --- |

20.

tilslutter sig fuldt ud udviklingslandenes bestræbelser på at fastholde en langsigtet gældsbæredygtighed og på at gennemføre gældsinitiativet for højtforgældede lande (HIPC), som er af afgørende betydning for at opfylde millenniumudviklingsmålene; finder det dog beklageligt, at planerne om gældslempelse ikke omfatter en lang række lande, der er så forgældede, at de har vanskeligt ved at opfylde millenniumudviklingsmålene; understreger behovet for en international debat om udvidelsen af de internationale foranstaltninger til en række forgældede lande, der for øjeblikket er udelukket fra HIPC;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sætte fokus på »odiøs« og ulovlig gæld, dvs. gæld, der er opstået ved uansvarlig, egennyttig, hensynsløs og urimelig långivning, og på principperne for ansvarlig finansiering under de bilaterale og multilaterale forhandlinger om gældslettelse; glæder sig over Kommissionens opfordring til indførelse af foranstaltninger, der skal begrænse kommercielle kreditorers og vulturefunds' ret til tilbagebetaling i forbindelse med retssager; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at sætte fokus på »odiøs« og ulovlig gæld, dvs. gæld, der er opstået ved uansvarlig, egennyttig, hensynsløs og urimelig långivning, og på principperne for ansvarlig finansiering under de bilaterale og multilaterale forhandlinger om gældslettelse; glæder sig over Kommissionens opfordring til indførelse af foranstaltninger, der skal begrænse kommercielle kreditorers og vulturefunds' ret til tilbagebetaling i forbindelse med retssager;

| 22. | opfordrer alle medlemsstater til at overholde rammen for gældsbæredygtighed og til at sørge for, at den videreudvikles og tager hensyn til det enkelte lands interne gæld og finansielle krav; opfordrer alle medlemsstater til at anerkende, at långiverne ikke kun er forpligtet til at overholde bæredygtighedsrammen, men også skal:






  — | tage højde for lånerlandenes sårbarhed over for eksterne chok og gøre det muligt at indstille eller lette tilbagebetalingen i sådanne tilfælde |
| --- | --- | --- |

22.

opfordrer alle medlemsstater til at overholde rammen for gældsbæredygtighed og til at sørge for, at den videreudvikles og tager hensyn til det enkelte lands interne gæld og finansielle krav; opfordrer alle medlemsstater til at anerkende, at långiverne ikke kun er forpligtet til at overholde bæredygtighedsrammen, men også skal:

—

tage højde for lånerlandenes sårbarhed over for eksterne chok og gøre det muligt at indstille eller lette tilbagebetalingen i sådanne tilfælde

| — | indsætte gennemsigtighedskrav for begge parter i låneaftaler |
| --- | --- |

—

indsætte gennemsigtighedskrav for begge parter i låneaftaler

| — | være mere opmærksom på, at låntagningen ikke må føre til overtrædelse af menneskerettigheder eller øget korruption; |
| --- | --- |

—

være mere opmærksom på, at låntagningen ikke må føre til overtrædelse af menneskerettigheder eller øget korruption;

| 23. | tilskynder EU til at støtte internationale bestræbelser på at fastlægge internationale insolvensprocedurer i en eller anden form eller en retfærdig og gennemsigtig voldgiftsprocedure, så det bliver muligt at håndtere enhver fremtidig gældskrise effektivt og hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

23.

tilskynder EU til at støtte internationale bestræbelser på at fastlægge internationale insolvensprocedurer i en eller anden form eller en retfærdig og gennemsigtig voldgiftsprocedure, så det bliver muligt at håndtere enhver fremtidig gældskrise effektivt og hensigtsmæssigt;

| 24. | beklager, at Kommissionen ikke lægger større vægt på, at udviklingen finansieres med interne ressourcer, som kan medføre øget selvstændighed for udviklingslandene; opfordrer medlemsstaterne til at deltage aktivt i gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) og til at arbejde for, at det styrkes; opfordrer Kommissionen til at anmode IASB (International Accounting Standards Board) om, at der i tilknytning til disse internationale regnskabsstandarder også stilles krav om, at landene underretter hinanden om multinationale selskabers aktiviteter i alle sektorer; |
| --- | --- |

24.

beklager, at Kommissionen ikke lægger større vægt på, at udviklingen finansieres med interne ressourcer, som kan medføre øget selvstændighed for udviklingslandene; opfordrer medlemsstaterne til at deltage aktivt i gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) og til at arbejde for, at det styrkes; opfordrer Kommissionen til at anmode IASB (International Accounting Standards Board) om, at der i tilknytning til disse internationale regnskabsstandarder også stilles krav om, at landene underretter hinanden om multinationale selskabers aktiviteter i alle sektorer;

| 25. | beklager, at Kommissionens meddelelsespakke om bistandseffektivitet(KOM(2008)0177) ikke nævner kapitalflugt som en risikofaktor for udviklingslandenes økonomier; påpeger, at kapitalflugt gør alvorlig skade på udviklingen af bæredygtige økonomiske systemer i udviklingslandene, og gør opmærksom på, at skatteunddragelse hvert år koster udviklingslandene mere, end de modtager i form af statslig udviklingsbistand; opfordrer Kommissionen til at inddrage foranstaltninger til forebyggelse af kapitalflugt i sine politikker i overensstemmelse med Monterreykonsensussen, herunder en redelig analyse af årsagerne til kapitalflugt med henblik på at udrydde skattely, som også findes i EU eller opererer i tæt forbindelse med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

25.

beklager, at Kommissionens meddelelsespakke om bistandseffektivitet(KOM(2008)0177) ikke nævner kapitalflugt som en risikofaktor for udviklingslandenes økonomier; påpeger, at kapitalflugt gør alvorlig skade på udviklingen af bæredygtige økonomiske systemer i udviklingslandene, og gør opmærksom på, at skatteunddragelse hvert år koster udviklingslandene mere, end de modtager i form af statslig udviklingsbistand; opfordrer Kommissionen til at inddrage foranstaltninger til forebyggelse af kapitalflugt i sine politikker i overensstemmelse med Monterreykonsensussen, herunder en redelig analyse af årsagerne til kapitalflugt med henblik på at udrydde skattely, som også findes i EU eller opererer i tæt forbindelse med medlemsstaterne;

| 26. | bemærker navnlig, at den ulovlige del af denne kapitalflugt ifølge Verdensbanken beløber sig til mellem 1 000 og 1 600 mia. USD hvert år, hvoraf halvdelen stammer fra udviklingslandene; støtter de internationale bestræbelser på at fastfryse og generhverve stjålne aktiver og anmoder medlemsstaterne om at ratificere FN's konvention mod korruption, hvis de endnu ikke har gjort det; beklager det faktum, at der ikke er udfoldet tilsvarende bestræbelser på at bekæmpe skatteunddragelse, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den globale udbredelse af princippet om automatisk udveksling af skatteoplysninger, anmode om, at det adfærdskodeks for skatteunddragelse, som Det Økonomiske og Sociale Råd under De Forenede Nationer (FN ECOSOC) er i færd med at udarbejde, knyttes som bilag til Dohaerklæringen, og støtte, at FN's FN's ekspertudvalg om internationalt skattesamarbejde omdannes til et egentligt mellemstatsligt organ, der tildeles yderligere ressourcer for sammen med OECD at kunne varetage den internationale bekæmpelse af skatteunddragelse; |
| --- | --- |

26.

bemærker navnlig, at den ulovlige del af denne kapitalflugt ifølge Verdensbanken beløber sig til mellem 1 000 og 1 600 mia. USD hvert år, hvoraf halvdelen stammer fra udviklingslandene; støtter de internationale bestræbelser på at fastfryse og generhverve stjålne aktiver og anmoder medlemsstaterne om at ratificere FN's konvention mod korruption, hvis de endnu ikke har gjort det; beklager det faktum, at der ikke er udfoldet tilsvarende bestræbelser på at bekæmpe skatteunddragelse, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den globale udbredelse af princippet om automatisk udveksling af skatteoplysninger, anmode om, at det adfærdskodeks for skatteunddragelse, som Det Økonomiske og Sociale Råd under De Forenede Nationer (FN ECOSOC) er i færd med at udarbejde, knyttes som bilag til Dohaerklæringen, og støtte, at FN's FN's ekspertudvalg om internationalt skattesamarbejde omdannes til et egentligt mellemstatsligt organ, der tildeles yderligere ressourcer for sammen med OECD at kunne varetage den internationale bekæmpelse af skatteunddragelse;

Innovative finansieringsmekanismer

| 27. | glæder sig over medlemsstaternes forslag til innovative finansieringsmekanismer og opfordrer Kommissionen til at undersøge dem i henhold til følgende kriterier: om de er nemme at gennemføre, holdbarheden, additionalitet, transaktionsomkostninger og effektivitet; efterlyser finansielle mekanismer og instrumenter, som giver nye muligheder for finansiering, og som ikke sætter de finansielle strømme på spil; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over medlemsstaternes forslag til innovative finansieringsmekanismer og opfordrer Kommissionen til at undersøge dem i henhold til følgende kriterier: om de er nemme at gennemføre, holdbarheden, additionalitet, transaktionsomkostninger og effektivitet; efterlyser finansielle mekanismer og instrumenter, som giver nye muligheder for finansiering, og som ikke sætter de finansielle strømme på spil;

| 28. | opfordrer til, at der oprettes finansielle mekanismer og instrumenter, der omfatter foranstaltninger til brug af private midler, som det fremgår af Monterreykonsensussen, og til indførelse af kreditgarantier; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til, at der oprettes finansielle mekanismer og instrumenter, der omfatter foranstaltninger til brug af private midler, som det fremgår af Monterreykonsensussen, og til indførelse af kreditgarantier;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at afsætte langt flere midler til foranstaltninger til tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer i udviklingslandene, navnlig som led i Den Globale Klimaalliance; understreger det akutte behov for finansiering ud over den nuværende statslige udviklingsbistand, eftersom den statslig udviklingsbistand alene er utilstrækkelig til finansieringen af foranstaltninger til tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer i udviklingslandene; understreger, at der straks skal udvikles innovative finansieringsmekanismer til dette formål, som f.eks. afgifter på luftfart og oliehandel samt øremærkning af auktionsindtægterne fra EU's emissionshandelsordning; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at afsætte langt flere midler til foranstaltninger til tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer i udviklingslandene, navnlig som led i Den Globale Klimaalliance; understreger det akutte behov for finansiering ud over den nuværende statslige udviklingsbistand, eftersom den statslig udviklingsbistand alene er utilstrækkelig til finansieringen af foranstaltninger til tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer i udviklingslandene; understreger, at der straks skal udvikles innovative finansieringsmekanismer til dette formål, som f.eks. afgifter på luftfart og oliehandel samt øremærkning af auktionsindtægterne fra EU's emissionshandelsordning;

| 30. | glæder sig over Kommissionens forslag om, at der oprettes en global klimafinansieringsmekanisme baseret på princippet om forhåndstildeling af støtte til finansiering af afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indgå væsentlige finansielle forpligtelser, for at forslaget kan gennemføres så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over Kommissionens forslag om, at der oprettes en global klimafinansieringsmekanisme baseret på princippet om forhåndstildeling af støtte til finansiering af afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indgå væsentlige finansielle forpligtelser, for at forslaget kan gennemføres så hurtigt som muligt;

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øremærke mindst 25 % af de fremtidige auktionsindtægter i forbindelse med EU's emissionshandelsordning til finansiering af foranstaltninger til tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer i udviklingslandene; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øremærke mindst 25 % af de fremtidige auktionsindtægter i forbindelse med EU's emissionshandelsordning til finansiering af foranstaltninger til tilpasning til og afhjælpning af klimaændringer i udviklingslandene;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at udvikle muligheder for mindre erhvervsdrivende og landmænd at få adgang til finansiering med henblik på at øge fødevareproduktionen og tilvejebringe en bæredygtig løsning på fødevarekrisen; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at udvikle muligheder for mindre erhvervsdrivende og landmænd at få adgang til finansiering med henblik på at øge fødevareproduktionen og tilvejebringe en bæredygtig løsning på fødevarekrisen;

| 33. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at undersøge mulighederne for straks at oprette en garantifond til støtte for mikrokreditordninger og risikostyringsinstrumenter, som er indrettet efter behovene hos de lokale fødevareproducenter i de fattigste udviklingslande; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at undersøge mulighederne for straks at oprette en garantifond til støtte for mikrokreditordninger og risikostyringsinstrumenter, som er indrettet efter behovene hos de lokale fødevareproducenter i de fattigste udviklingslande;

| 34. | bifalder FN's forslag om, at der oprettes en multidonorfond for ligestilling, der skal forvaltes af De Forenede Nationers Udviklingsfond for Kvinder (UNIFEM), med henblik på at fremme og finansiere ligestillingspolitikker i udviklingslandene; tilskynder Rådet og Kommissionen til at undersøge og tilslutte sig dette internationale initiativ; |
| --- | --- |

34.

bifalder FN's forslag om, at der oprettes en multidonorfond for ligestilling, der skal forvaltes af De Forenede Nationers Udviklingsfond for Kvinder (UNIFEM), med henblik på at fremme og finansiere ligestillingspolitikker i udviklingslandene; tilskynder Rådet og Kommissionen til at undersøge og tilslutte sig dette internationale initiativ;

| 35. | tilskynder til, at bestræbelserne på at stimulere udviklingen af finansielle tjenesteydelser fordobles, eftersom banksektoren har potentialet til at frigøre lokale udviklingsmidler, og en stabil sektor for finansielle tjenesteydelser er det bedste middel til bekæmpelse af kapitalflugt; |
| --- | --- |

35.

tilskynder til, at bestræbelserne på at stimulere udviklingen af finansielle tjenesteydelser fordobles, eftersom banksektoren har potentialet til at frigøre lokale udviklingsmidler, og en stabil sektor for finansielle tjenesteydelser er det bedste middel til bekæmpelse af kapitalflugt;

| 36. | opfordrer alle aktører til at erkende, at naturressourcerne udgør et enormt indtægtspotentiale; finder det i denne forbindelse vigtigt, at der er gennemsigtighed inden for ressourceindustrierne; mener, at EITI og Kimberleyprocessen går i den rigtige retning, men at der bør gøres meget mere for at tilskynde til gennemsigtig forvaltning af ressourceindustrierne og deres indtægter; |
| --- | --- |

36.

opfordrer alle aktører til at erkende, at naturressourcerne udgør et enormt indtægtspotentiale; finder det i denne forbindelse vigtigt, at der er gennemsigtighed inden for ressourceindustrierne; mener, at EITI og Kimberleyprocessen går i den rigtige retning, men at der bør gøres meget mere for at tilskynde til gennemsigtig forvaltning af ressourceindustrierne og deres indtægter;

Reform af de internationale systemer

| 37. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at medtage Den Europæiske Udviklingsfond i EU's budget ved midtvejsrevisionen i 2008/2009 for at øge den demokratiske legitimitet for en betydningsfuld del af EU's udviklingspolitik og budget; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at medtage Den Europæiske Udviklingsfond i EU's budget ved midtvejsrevisionen i 2008/2009 for at øge den demokratiske legitimitet for en betydningsfuld del af EU's udviklingspolitik og budget;

| 38. | bemærker, at det første skridt til at sikre udviklingslandene en bedre repræsentation i Den Internationale Valutafond (IMF) blev taget i april 2008; beklager, at stemmerettighederne i IMF stadig tildeles på grundlag af velstand; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå ind for, at der træffes beslutning med dobbelt flertal (aktionærer/stater) i IMF, som er den institution, der skal sikre den internationale finansielle stabilitet; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at det første skridt til at sikre udviklingslandene en bedre repræsentation i Den Internationale Valutafond (IMF) blev taget i april 2008; beklager, at stemmerettighederne i IMF stadig tildeles på grundlag af velstand; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå ind for, at der træffes beslutning med dobbelt flertal (aktionærer/stater) i IMF, som er den institution, der skal sikre den internationale finansielle stabilitet;

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte den ovennævnte internationale konference om finansiering af udvikling, som skal afholdes i Doha, som en mulighed for at præsentere en fælles EU-holdning til udvikling med det formål at opfylde millenniumudviklingsmålene gennem en bæredygtig strategi; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte den ovennævnte internationale konference om finansiering af udvikling, som skal afholdes i Doha, som en mulighed for at præsentere en fælles EU-holdning til udvikling med det formål at opfylde millenniumudviklingsmålene gennem en bæredygtig strategi;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte en hurtig og ambitiøs reform af Verdensbanken, så de parter, der er mest direkte berørt af dens programmer, repræsenteres bedre; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte en hurtig og ambitiøs reform af Verdensbanken, så de parter, der er mest direkte berørt af dens programmer, repræsenteres bedre;

*

* *

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, FN's generalsekretær og lederne af Verdenshandelsorganisationen, IMF, Verdensbankgruppen og FN ECOSOC. |
| --- | --- |

41.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, FN's generalsekretær og lederne af Verdenshandelsorganisationen, IMF, Verdensbankgruppen og FN ECOSOC.

---

(1)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 164.

(2)  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 315.

(3)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/7

---

Tirsdag, den 23. september 2008Resultattavlen for det indre marked

P6_TA(2008)0421

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om resultattavlen for det indre marked (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Europa-Parlamentet,

der henviser til resultattavlen for det indre marked nr. 16 a af 14. februar 2008 (SEK(2008)0076),

der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om det indre marked — bekæmpelse af barrierer og ineffektivitet ved bedre gennemførelse og håndhævelse (1),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2007»Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (KOM(2007)0724),

der henviser til den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (2),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. januar 2008»Anden strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union« (KOM(2008)0032),

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007 i Bruxelles, som gav sin tilslutning til handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i EU, fastlagde et EU-mål på en 25 % reduktion af de administrative byrder og opfordrede medlemsstaterne til at fastlægge tilsvarende mål på nationalt plan,

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 20. november 2007»Den nye metode til overvågning af produkt- og sektormarkeder: resultaterne af den første sektorundersøgelse — ledsagedokument til meddelelse fra Kommissionen Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (SEK(2007)1517),

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 20. november 2007»Redskaber til en ajourført politik for det indre marked — ledsagedokument til meddelelse fra Kommissionen Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (SEK(2007)1518),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2008»Overvågning af det indre markeds konsekvenser for forbrugerne: Scoreboard for forbrugermarkederne« (KOM(2008)0031),

der henviser til konklusionerne fra Rådet møde (konkurrenceevne — det indre marked, industri og forskning) den 25. februar 2008 om 2007 et indre marked for Europa i det 21. århundrede,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0272/2008),

| A. | der henviser til, at det glæder sig over offentliggørelsen af resultattavlen for det indre marked, som bidrager til at formindske forsinkelserne i gennemførelsen i national ret, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det glæder sig over offentliggørelsen af resultattavlen for det indre marked, som bidrager til at formindske forsinkelserne i gennemførelsen i national ret,

| B. | der henviser til, at alle medlemsstater er retligt forpligtet til at gennemføre alle direktiver om det indre marked i deres nationale lovgivning inden for de foreskrevne tidsfrister, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at alle medlemsstater er retligt forpligtet til at gennemføre alle direktiver om det indre marked i deres nationale lovgivning inden for de foreskrevne tidsfrister,

| C. | der henviser til, at resultattavlen hovedsagelig sigter mod at tilskynde medlemsstaterne til at sikre en rettidig gennemførelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at resultattavlen hovedsagelig sigter mod at tilskynde medlemsstaterne til at sikre en rettidig gennemførelse,

| D. | der henviser til, at det nuværende underskud på 1,2 % er større end det fremtidige mål på 1,0 %, som blev aftalt af stats- og regeringscheferne i 2007, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det nuværende underskud på 1,2 % er større end det fremtidige mål på 1,0 %, som blev aftalt af stats- og regeringscheferne i 2007,

| E. | der henviser til, at fragmenteringsfaktoren er på 8 %, hvilket betyder, at 124 direktiver ikke er blevet gennemført i mindst én medlemsstat, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fragmenteringsfaktoren er på 8 %, hvilket betyder, at 124 direktiver ikke er blevet gennemført i mindst én medlemsstat,

| F. | der henviser til, at der er forskel på gennemførselsgraden, der er registreret i de forskellige medlemsstater, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er forskel på gennemførselsgraden, der er registreret i de forskellige medlemsstater,

| G. | der henviser til, at et direktiv måske ikke er helt så effektivt, selv om det er blevet hurtigt og ordentligt gennemført, navnlig når dets gennemførelse medfører situationer med manglende retssikkerhed, der fører til retssager for De Europæiske Fællesskabers Domstol, og som vanskeliggør det indre markeds effektive funktion, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et direktiv måske ikke er helt så effektivt, selv om det er blevet hurtigt og ordentligt gennemført, navnlig når dets gennemførelse medfører situationer med manglende retssikkerhed, der fører til retssager for De Europæiske Fællesskabers Domstol, og som vanskeliggør det indre markeds effektive funktion,

| H. | der henviser til, at antallet af verserende overtrædelsesprocedurer stadig er meget højt, og at et stort antal af disse overtrædelser vedrører manglende eller ukorrekt gennemførelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at antallet af verserende overtrædelsesprocedurer stadig er meget højt, og at et stort antal af disse overtrædelser vedrører manglende eller ukorrekt gennemførelse,

| I. | der henviser til, at der kan opnås en uretfærdig fordel ved at undgå visse direktiver samt manglende eller ukorrekt gennemførelse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der kan opnås en uretfærdig fordel ved at undgå visse direktiver samt manglende eller ukorrekt gennemførelse,

| J. | der henviser til, at gennemførelsen af direktiverne for det indre marked er væsentlig for virkeliggørelsen af Lissabondagsordenen og Göteborgdagsordenen for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at gennemførelsen af direktiverne for det indre marked er væsentlig for virkeliggørelsen af Lissabondagsordenen og Göteborgdagsordenen for bæredygtig udvikling,

| K. | der henviser til, at den gennemsnitlige periode, før en overtrædelsesprocedure indbringes for De Europæiske Fællesskabers Domstol, er over 20 måneder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den gennemsnitlige periode, før en overtrædelsesprocedure indbringes for De Europæiske Fællesskabers Domstol, er over 20 måneder,

| L. | der henviser til, at nogle medlemsstater ikke overholder afgørelserne fra De Europæiske Fællesskabers Domstol i overtrædelsessager, hvilket yderligere skader det indre markeds funktion, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at nogle medlemsstater ikke overholder afgørelserne fra De Europæiske Fællesskabers Domstol i overtrædelsessager, hvilket yderligere skader det indre markeds funktion,

| M. | der henviser til, at den administrative byrde i medlemsstaterne er for belastende, hvilket er et resultat af både national lovgivning og fællesskabslovgivning, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den administrative byrde i medlemsstaterne er for belastende, hvilket er et resultat af både national lovgivning og fællesskabslovgivning,

Gennemførelse — grundlaget for det indre marked

| 1. | understreger, at en rettidig gennemførelse, korrekt gennemførelse og korrekt anvendelse af direktiverne om det indre marked er en forudsætning for, at det indre marked kan fungere effektivt, og ligeledes har følger for konkurrenceevnen og den økonomiske og samfundsmæssige balance inden for EU; |
| --- | --- |

1.

understreger, at en rettidig gennemførelse, korrekt gennemførelse og korrekt anvendelse af direktiverne om det indre marked er en forudsætning for, at det indre marked kan fungere effektivt, og ligeledes har følger for konkurrenceevnen og den økonomiske og samfundsmæssige balance inden for EU;

| 2. | understreger vigtigheden af at forstå det indre marked som sit eget på nationalt, regionalt og lokalt plan; understreger Kommissionens rolle i forbindelse med at etablere samarbejder i den hermed forbundne politiske beslutningsproces med dette formål for øje; |
| --- | --- |

2.

understreger vigtigheden af at forstå det indre marked som sit eget på nationalt, regionalt og lokalt plan; understreger Kommissionens rolle i forbindelse med at etablere samarbejder i den hermed forbundne politiske beslutningsproces med dette formål for øje;

| 3. | erindrer om, at målet for gennemførelsesunderskuddet er sat til 1,0 % fra 2009; opfordrer medlemsstaterne til at handle aktivt for at nå dette mål; |
| --- | --- |

3.

erindrer om, at målet for gennemførelsesunderskuddet er sat til 1,0 % fra 2009; opfordrer medlemsstaterne til at handle aktivt for at nå dette mål;

| 4. | opfordrer medlemsstater med et særligt stort underskud til at gribe til umiddelbar handling og Kommissionen til at arbejde tæt sammen med disse lande med henblik på at forbedre situationen; bemærker, at nogle medlemsstater har bevist, at det er muligt at nedbringe underskuddet betydeligt ganske hurtigt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstater med et særligt stort underskud til at gribe til umiddelbar handling og Kommissionen til at arbejde tæt sammen med disse lande med henblik på at forbedre situationen; bemærker, at nogle medlemsstater har bevist, at det er muligt at nedbringe underskuddet betydeligt ganske hurtigt;

| 5. | erindrer om, at problemet med den høje fragmenteringsfaktor hurtigt skal løses af både medlemsstaterne og Kommissionen; |
| --- | --- |

5.

erindrer om, at problemet med den høje fragmenteringsfaktor hurtigt skal løses af både medlemsstaterne og Kommissionen;

| 6. | beklager, at medlemsstaterne undertiden tilføjer yderligere krav, når de gennemfører direktiver i den nationale lovgivning; mener, at denne overregulering vanskeliggør det indre markeds effektive funktion, |
| --- | --- |

6.

beklager, at medlemsstaterne undertiden tilføjer yderligere krav, når de gennemfører direktiver i den nationale lovgivning; mener, at denne overregulering vanskeliggør det indre markeds effektive funktion,

| 7. | indtager den holdning, at et stærkt, åbent og konkurrencedygtigt indre marked er en vigtig del af Europas svar på globaliseringens udfordringer ved at fremme det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne, styrker incitamenterne for udenlandske investeringer og sikrer forbrugernes rettigheder i Europa; der bør derfor tages hensyn til den eksterne dimension, når Kommissionen træffer nye initiativer vedrørende det indre marked; |
| --- | --- |

7.

indtager den holdning, at et stærkt, åbent og konkurrencedygtigt indre marked er en vigtig del af Europas svar på globaliseringens udfordringer ved at fremme det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne, styrker incitamenterne for udenlandske investeringer og sikrer forbrugernes rettigheder i Europa; der bør derfor tages hensyn til den eksterne dimension, når Kommissionen træffer nye initiativer vedrørende det indre marked;

| 8. | erindrer om, at der på et åbent og konkurrencedygtigt indre marked er der brug for mere målrettede og stringente værktøjer for at forbedre bekæmpelsen af forfalskning og piratkopiering; |
| --- | --- |

8.

erindrer om, at der på et åbent og konkurrencedygtigt indre marked er der brug for mere målrettede og stringente værktøjer for at forbedre bekæmpelsen af forfalskning og piratkopiering;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at sikre en korrekt gennemførelse og anvendelse af direktiverne for det indre marked gennem brug af eksisterende retningslinjer og bedste praksis; opfordrer til udvikling af mere nøjagtige værktøjer til løsning af problemet med underskuddet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at sikre en korrekt gennemførelse og anvendelse af direktiverne for det indre marked gennem brug af eksisterende retningslinjer og bedste praksis; opfordrer til udvikling af mere nøjagtige værktøjer til løsning af problemet med underskuddet;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde processen for løsning af tvister på et tidligt tidspunkt og at prioritere de overtrædelsessager, der har de alvorligste følger for de europæiske borgere; opfordrer samtidig Kommissionen til at fremlægge en oversigt over overtrædelsessager, som er indbragt for De Europæiske Fællesskabers Domstol, for at formidle detaljerende oplysninger om alvoren af den pågældende forseelse; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde processen for løsning af tvister på et tidligt tidspunkt og at prioritere de overtrædelsessager, der har de alvorligste følger for de europæiske borgere; opfordrer samtidig Kommissionen til at fremlægge en oversigt over overtrædelsessager, som er indbragt for De Europæiske Fællesskabers Domstol, for at formidle detaljerende oplysninger om alvoren af den pågældende forseelse;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser i overensstemmelse med afgørelserne fra De Europæiske Fællesskabers Domstol; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser i overensstemmelse med afgørelserne fra De Europæiske Fællesskabers Domstol;

Udvikling af resultattavlen som et politisk værktøj

| 12. | indtager den holdning, at mens resultattavlen hovedsagelig skal anvendes til at fremme en rettidig og korrekt gennemførelse, bør den videreudvikles som et værktøj, der kan hjælpe de politiske beslutningstagere med at identificere hindringer og barrierer og sætte fokus på, hvor der er behov for nye initiativer; opfordrer Kommissionen til at udvide og uddybe de oplysninger og indikatorer, der er medtaget på resultattavlen, navnlig kvaliteten, arbejdstagernes sociale forhold og indvirkningen på miljøet og klimaændringerne; |
| --- | --- |

12.

indtager den holdning, at mens resultattavlen hovedsagelig skal anvendes til at fremme en rettidig og korrekt gennemførelse, bør den videreudvikles som et værktøj, der kan hjælpe de politiske beslutningstagere med at identificere hindringer og barrierer og sætte fokus på, hvor der er behov for nye initiativer; opfordrer Kommissionen til at udvide og uddybe de oplysninger og indikatorer, der er medtaget på resultattavlen, navnlig kvaliteten, arbejdstagernes sociale forhold og indvirkningen på miljøet og klimaændringerne;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at medtage en let forståelig sammenfatning i de fremtidige resultattavler, for at øge adgangen for borgere og andre interessenter; opfordrer relevante EU-organer og nationale organer til at offentliggøre deres resultattavler på deres hjemmeside og til at øge bestræbelserne på at fremme resultattavlerne i medierne; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at medtage en let forståelig sammenfatning i de fremtidige resultattavler, for at øge adgangen for borgere og andre interessenter; opfordrer relevante EU-organer og nationale organer til at offentliggøre deres resultattavler på deres hjemmeside og til at øge bestræbelserne på at fremme resultattavlerne i medierne;

| 14. | beklager, at resultattavlen ikke omfatter oplysninger om, hvilke direktiver der ikke er blevet omsat; indtager den holdning, at visse direktiver, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (3), er vigtigere for, at det indre marked kan fungere effektivt, end andre; opfordrer Kommissionen til at overveje indikatorer, der bedre afspejler direktivernes relative betydning for erhvervslivet og borgerne inden for forskellige sektorer; indtager den holdning, at konsekvensvurderinger foretaget af Kommissionen kan være relevante i denne forbindelse; |
| --- | --- |

14.

beklager, at resultattavlen ikke omfatter oplysninger om, hvilke direktiver der ikke er blevet omsat; indtager den holdning, at visse direktiver, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (3), er vigtigere for, at det indre marked kan fungere effektivt, end andre; opfordrer Kommissionen til at overveje indikatorer, der bedre afspejler direktivernes relative betydning for erhvervslivet og borgerne inden for forskellige sektorer; indtager den holdning, at konsekvensvurderinger foretaget af Kommissionen kan være relevante i denne forbindelse;

| 15. | erindrer om, at kvaliteten af fællesskabslovgivningen og dens gennemførelse er af stor betydning for det indre markeds korrekte funktion, samt at antallet af sager for De Europæiske Fællesskabers Domstol vedrørende uklare bestemmelser og ukorrekt gennemførelse af sekundær lovgivning viser, at det er nødvendigt at udarbejde fællesskabslovgivningen mere præcist; opfordrer derfor Kommissionen til at indføje indikatorer på resultattavlen vedrørende antallet af sager for De Europæiske Fællesskabers Domstol vedrørende kvaliteten af afledt net såvel som en ukorrekt gennemførelse deraf; |
| --- | --- |

15.

erindrer om, at kvaliteten af fællesskabslovgivningen og dens gennemførelse er af stor betydning for det indre markeds korrekte funktion, samt at antallet af sager for De Europæiske Fællesskabers Domstol vedrørende uklare bestemmelser og ukorrekt gennemførelse af sekundær lovgivning viser, at det er nødvendigt at udarbejde fællesskabslovgivningen mere præcist; opfordrer derfor Kommissionen til at indføje indikatorer på resultattavlen vedrørende antallet af sager for De Europæiske Fællesskabers Domstol vedrørende kvaliteten af afledt net såvel som en ukorrekt gennemførelse deraf;

| 16. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at indføre en mere systematisk fremgangsmåde ved overvågningen af funktionen på centrale markeder for varer og tjenesteydelser med henblik på at opdage markedssvigt og fremme mere effektive politiske instrumenter; opfordrer derfor til medtagelse af mere sektorspecifikke og medlemsstats-specifikke oplysninger på resultattavlen samt til medtagelse af mere nøjagtige oplysninger; opfordrer ligeledes til medtagelse af indikatorer, der vedrører de grænseoverskridende aspekter af offentlige indkøb; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over Kommissionens hensigt om at indføre en mere systematisk fremgangsmåde ved overvågningen af funktionen på centrale markeder for varer og tjenesteydelser med henblik på at opdage markedssvigt og fremme mere effektive politiske instrumenter; opfordrer derfor til medtagelse af mere sektorspecifikke og medlemsstats-specifikke oplysninger på resultattavlen samt til medtagelse af mere nøjagtige oplysninger; opfordrer ligeledes til medtagelse af indikatorer, der vedrører de grænseoverskridende aspekter af offentlige indkøb;

| 17. | opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med stk. 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning at sikre, at alle dens direktivforslag indeholder en specifik bestemmelse, der kræver, at medlemsstaterne opretter en oversigt, der illustrerer det indbyrdes forhold mellem den pågældende lov og gennemførelsesforanstaltningerne, og videresender disse oversigter til Kommissionen; beklager i denne forbindelse, at medlemsstaterne udvander Kommissionens og Parlamentets indsats vedrørende gennemsigtighed ved at modsætte sig bestemmelsen eller gøre den til en ikkebindende betragtning; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med stk. 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning at sikre, at alle dens direktivforslag indeholder en specifik bestemmelse, der kræver, at medlemsstaterne opretter en oversigt, der illustrerer det indbyrdes forhold mellem den pågældende lov og gennemførelsesforanstaltningerne, og videresender disse oversigter til Kommissionen; beklager i denne forbindelse, at medlemsstaterne udvander Kommissionens og Parlamentets indsats vedrørende gennemsigtighed ved at modsætte sig bestemmelsen eller gøre den til en ikkebindende betragtning;

| 18. | anser gennemførelsen af Lissabondagsordenen og Göteborgdagsordenen for bæredygtig udvikling for at være en politisk prioritering og understreger navnlig betydningen af at gennemføre de direktiver, der er nødvendige for at opnå dette; opfordrer Rådet til at give spørgsmål vedrørende det indre marked en central rolle i den reviderede strategi efter 2010; |
| --- | --- |

18.

anser gennemførelsen af Lissabondagsordenen og Göteborgdagsordenen for bæredygtig udvikling for at være en politisk prioritering og understreger navnlig betydningen af at gennemføre de direktiver, der er nødvendige for at opnå dette; opfordrer Rådet til at give spørgsmål vedrørende det indre marked en central rolle i den reviderede strategi efter 2010;

| 19. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at udvikle instrumenter, der forbedrer politikken og værktøjerne for det indre marked ved at gøre politikken for det indre marked mere veldokumenteret, målrettet, decentral og tilgængelig og forbedre formidlingen af den; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Kommissionens hensigt om at udvikle instrumenter, der forbedrer politikken og værktøjerne for det indre marked ved at gøre politikken for det indre marked mere veldokumenteret, målrettet, decentral og tilgængelig og forbedre formidlingen af den;

| 20. | opfordrer Kommissionen til gennem sektorundersøgelser, erhvervsundersøgelser, forbrugerundersøgelser eller med andre metoder at evaluere kvaliteten og konsekvensen af gennemførelsen i medlemsstaterne for at sikre, at lovgivningen fungerer effektivt; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til gennem sektorundersøgelser, erhvervsundersøgelser, forbrugerundersøgelser eller med andre metoder at evaluere kvaliteten og konsekvensen af gennemførelsen i medlemsstaterne for at sikre, at lovgivningen fungerer effektivt;

| 21. | understreger, at en forsinket og ukorrekt gennemførelse fratager forbrugerne og virksomhederne deres rettigheder, skader den europæiske økonomi og undergraver tilliden til det indre marked; opfordrer Kommissionen til at udvikle indikatorer til måling af de udgifter, som borgerne og erhvervslivet påføres som følge af forsinket og ukorrekt omsætning, og opfordrer Kommissionen til også at udvikle indikatorer, der afspejler forholdet mellem gennemførelsesresultaterne og overtrædelsesprocedurerne, der indbringes mod medlemsstaterne; |
| --- | --- |

21.

understreger, at en forsinket og ukorrekt gennemførelse fratager forbrugerne og virksomhederne deres rettigheder, skader den europæiske økonomi og undergraver tilliden til det indre marked; opfordrer Kommissionen til at udvikle indikatorer til måling af de udgifter, som borgerne og erhvervslivet påføres som følge af forsinket og ukorrekt omsætning, og opfordrer Kommissionen til også at udvikle indikatorer, der afspejler forholdet mellem gennemførelsesresultaterne og overtrædelsesprocedurerne, der indbringes mod medlemsstaterne;

| 22. | ser positivt på Kommissionens hensigt om at fremsætte yderligere initiativer til bedre lovgivning, navnlig om at forbedre konsekvensanalyser og mindske den administrative byrde, da dette vil bidrage til det indre markeds mere effektive funktion; indtager den holdning, at arbejdet på disse områder hænger sammen, og at det bør gribes an på en konsekvent måde; |
| --- | --- |

22.

ser positivt på Kommissionens hensigt om at fremsætte yderligere initiativer til bedre lovgivning, navnlig om at forbedre konsekvensanalyser og mindske den administrative byrde, da dette vil bidrage til det indre markeds mere effektive funktion; indtager den holdning, at arbejdet på disse områder hænger sammen, og at det bør gribes an på en konsekvent måde;

| 23. | ser positivt på målet om at mindske den administrative byrde i EU med 25 % i 2012; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at nå dette mål; indtager den holdning, at resultattavlen bør måle indsatsen og fremskridtene i forbindelse hermed i medlemsstaterne og i Fællesskabet; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at inkludere et kapitel i resultattavlen om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

23.

ser positivt på målet om at mindske den administrative byrde i EU med 25 % i 2012; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at nå dette mål; indtager den holdning, at resultattavlen bør måle indsatsen og fremskridtene i forbindelse hermed i medlemsstaterne og i Fællesskabet; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at inkludere et kapitel i resultattavlen om dette spørgsmål;

| 24. | beklager, at borgerne stadig står over for mange forhindringer i forbindelse med den frie bevægelighed inden for det indre marked; bemærker i denne forbindelse, at 15 % af SOLVIT-sagerne, der blev behandlet i 2007, drejede sig om personers frie bevægelighed og EU-borgerskab; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at øge indsatsen for at sikre personers frie bevægelighed; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at oprette one-stop-shops for at hjælpe personer med alle retlige og praktiske spørgsmål, når de flytter inden for det indre marked; opfordrer også Kommissionen til at udvikle indikatorer, der skal medtages i resultattavlen, som måler hindringer for personers frie bevægelighed; |
| --- | --- |

24.

beklager, at borgerne stadig står over for mange forhindringer i forbindelse med den frie bevægelighed inden for det indre marked; bemærker i denne forbindelse, at 15 % af SOLVIT-sagerne, der blev behandlet i 2007, drejede sig om personers frie bevægelighed og EU-borgerskab; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at øge indsatsen for at sikre personers frie bevægelighed; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at oprette one-stop-shops for at hjælpe personer med alle retlige og praktiske spørgsmål, når de flytter inden for det indre marked; opfordrer også Kommissionen til at udvikle indikatorer, der skal medtages i resultattavlen, som måler hindringer for personers frie bevægelighed;

| 25. | gentager målsætningen om at få lovgivningen for det indre marked til at fungere bedre; indtager den holdning, at en forbedret gennemførelse også afhænger af udviklingen af et praktisk samarbejde og partnerskab mellem myndighederne; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til yderligere at udvikle ordninger til udveksling af bedste praksis; understreger, at der på grund af antallet af myndigheder på lokalt, regionalt og nationalt plan er behov for aktivt at fremme, støtte og forenkle samarbejdet mellem myndighederne; påpeger, at informationssystemet for det indre marked har potentialet til at spille en vigtig rolle i denne henseende; |
| --- | --- |

25.

gentager målsætningen om at få lovgivningen for det indre marked til at fungere bedre; indtager den holdning, at en forbedret gennemførelse også afhænger af udviklingen af et praktisk samarbejde og partnerskab mellem myndighederne; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til yderligere at udvikle ordninger til udveksling af bedste praksis; understreger, at der på grund af antallet af myndigheder på lokalt, regionalt og nationalt plan er behov for aktivt at fremme, støtte og forenkle samarbejdet mellem myndighederne; påpeger, at informationssystemet for det indre marked har potentialet til at spille en vigtig rolle i denne henseende;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette nationale kontorer for det indre marked, der skal fremme koordineringen, forenklingen og den politiske synlighed for at få det indre marked til at fungere; understreger, at sådanne kontorer bør placeres i allerede eksisterende enheder, som f.eks. de nationale kontaktpunkter; opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne til at sikre forbedret praktisk viden om EU-lovgivningen på alle niveauer i de nationale administrationer for at sikre, at borgere og virksomheder ikke udsættes for unødvendige byrder og hindringer, der beror på manglende forståelse af reglerne; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne til at oprette nationale kontorer for det indre marked, der skal fremme koordineringen, forenklingen og den politiske synlighed for at få det indre marked til at fungere; understreger, at sådanne kontorer bør placeres i allerede eksisterende enheder, som f.eks. de nationale kontaktpunkter; opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne til at sikre forbedret praktisk viden om EU-lovgivningen på alle niveauer i de nationale administrationer for at sikre, at borgere og virksomheder ikke udsættes for unødvendige byrder og hindringer, der beror på manglende forståelse af reglerne;

| 27. | glæder sig over Kommissionens arbejde med at etablere partnerskaber med medlemsstaterne i gennemførelsesprocessen gennem arbejdsgrupper, netværk inden for bestemte sektorer, møder med nationale eksperter og gennemførelsesretningslinjer; mener, at Kommissionens arbejde med gennemførelsen af direktiv 2006/123/EF vil vise sig at være en succes, der skal gentages på et senere tidspunkt; understreger, at Parlamentet bør informeres løbende om gennemførelsesprocesserne; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over Kommissionens arbejde med at etablere partnerskaber med medlemsstaterne i gennemførelsesprocessen gennem arbejdsgrupper, netværk inden for bestemte sektorer, møder med nationale eksperter og gennemførelsesretningslinjer; mener, at Kommissionens arbejde med gennemførelsen af direktiv 2006/123/EF vil vise sig at være en succes, der skal gentages på et senere tidspunkt; understreger, at Parlamentet bør informeres løbende om gennemførelsesprocesserne;

| 28. | fremhæver, at problemer med gennemførelsen ofte konstateres gennem SOLVIT-netværket; bemærker med bekymring, at SOLVIT-centrene ofte er underbemandede, og at den gennemsnitlige behandlingstid for en sag ofte er over 10 uger; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at SOLVIT-centrene er korrekt bemandede, og opfordrer Kommissionen til at forbedre den administrative effektivitet med henblik på at nedbringe behandlingstiden betydeligt; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at fremme SOLVIT-netværkets ydelser gennem passende informationskanaler for at øge borgerne og virksomhedernes kendskab til SOLVIT; |
| --- | --- |

28.

fremhæver, at problemer med gennemførelsen ofte konstateres gennem SOLVIT-netværket; bemærker med bekymring, at SOLVIT-centrene ofte er underbemandede, og at den gennemsnitlige behandlingstid for en sag ofte er over 10 uger; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at SOLVIT-centrene er korrekt bemandede, og opfordrer Kommissionen til at forbedre den administrative effektivitet med henblik på at nedbringe behandlingstiden betydeligt; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at fremme SOLVIT-netværkets ydelser gennem passende informationskanaler for at øge borgerne og virksomhedernes kendskab til SOLVIT;

| 29. | ser positivt på Kommissionens hensigt om at forbedre filtreringen af forespørgsler og klager fra virksomheder og borgere gennem SOLVIT og andre bistandstjenester for det indre marked for at sikre, at de med det samme henvises til den rette myndighed, uanset hvilket netværk, de går igennem først; understreger, at erfaringerne fra SOLVIT bør indgå i medlemsstaternes og EU's politiske beslutninger, hvilket medfører strukturelle eller forskriftsmæssige ændringer, hvor disse er nødvendige; |
| --- | --- |

29.

ser positivt på Kommissionens hensigt om at forbedre filtreringen af forespørgsler og klager fra virksomheder og borgere gennem SOLVIT og andre bistandstjenester for det indre marked for at sikre, at de med det samme henvises til den rette myndighed, uanset hvilket netværk, de går igennem først; understreger, at erfaringerne fra SOLVIT bør indgå i medlemsstaternes og EU's politiske beslutninger, hvilket medfører strukturelle eller forskriftsmæssige ændringer, hvor disse er nødvendige;

| 30. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Parlamentet og Rådsformandskabet at afholde et årligt forum for det indre marked med deltagelse af medlemsstater og andre interessenter med henblik på at skabe et tydeligere engagement i korrekt og rettidig gennemførelse samt for at skabe en ramme for benchmarking og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Parlamentet og Rådsformandskabet at afholde et årligt forum for det indre marked med deltagelse af medlemsstater og andre interessenter med henblik på at skabe et tydeligere engagement i korrekt og rettidig gennemførelse samt for at skabe en ramme for benchmarking og udveksling af bedste praksis;

| 31. | opfordrer Rådet til at give spørgsmål om det indre marked højere prioritet, enten ved at oprette en ny sammensætning af Rådet, der behandler disse spørgsmål, eller ved at give dem højeste prioritering på dagsordenen for det eksisterende Råd (konkurrenceevne); |
| --- | --- |

31.

opfordrer Rådet til at give spørgsmål om det indre marked højere prioritet, enten ved at oprette en ny sammensætning af Rådet, der behandler disse spørgsmål, eller ved at give dem højeste prioritering på dagsordenen for det eksisterende Råd (konkurrenceevne);

| 32. | erindrer om sin ovennævnte beslutning om det indre marked, hvori det opfordrede Kommissionen til at udarbejde en test for det indre marked; opfordrer Kommissionen til at skride til handling for at indføre en sådan test; |
| --- | --- |

32.

erindrer om sin ovennævnte beslutning om det indre marked, hvori det opfordrede Kommissionen til at udarbejde en test for det indre marked; opfordrer Kommissionen til at skride til handling for at indføre en sådan test;

Resultattavler for det indre marked og forbrugermarkeder

| 33. | mener, at resultattavlen for det indre marked og for forbrugermarkederne begge bidrager til at fremme et forbedret indre marked til gavn for borgerne og forbrugerne; |
| --- | --- |

33.

mener, at resultattavlen for det indre marked og for forbrugermarkederne begge bidrager til at fremme et forbedret indre marked til gavn for borgerne og forbrugerne;

| 34. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at sikre bedre kommunikation om det indre marked og indtager det synspunkt, at de to resultattavler er vigtige skridt i denne retning; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens hensigt om at sikre bedre kommunikation om det indre marked og indtager det synspunkt, at de to resultattavler er vigtige skridt i denne retning;

| 35. | understreger, at selv om de to resultattavler hænger sammen, og det er vigtigt at fremme en sammenhængende udvikling af dem, har de imidlertid forskellige målgrupper og bør derfor holdes adskilte med forskellige sæt af indikatorer; |
| --- | --- |

35.

understreger, at selv om de to resultattavler hænger sammen, og det er vigtigt at fremme en sammenhængende udvikling af dem, har de imidlertid forskellige målgrupper og bør derfor holdes adskilte med forskellige sæt af indikatorer;

| 36. | indtager den holdning, at der regelmæssigt bør foretages en revision af de anvendte indikatorer samt af forholdet mellem de to resultattavler for at tilpasse dem til udviklingen på det indre marked; |
| --- | --- |

36.

indtager den holdning, at der regelmæssigt bør foretages en revision af de anvendte indikatorer samt af forholdet mellem de to resultattavler for at tilpasse dem til udviklingen på det indre marked;

*

* *

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 80.

(2)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

(3)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/12

---

Tirsdag, den 23. september 2008Forbedring af læreruddannelsens kvalitet

P6_TA(2008)0422

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 3, stk. 1, litra q), artikel 149 og 150,

der henviser til Kommissionens meddelelse om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (KOM(2007)0392) og til de relaterede arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2007)0931) og SEK(2007)0933),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (1), som indeholder den særlige målsætning at styrke læreruddannelsens kvalitet og europæiske dimension (artikel 17, stk. 2, litra e),

der henviser til de otte vigtige færdigheder udlagt i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring — en europæisk referenceramme (2),

der henviser til den tiårige arbejdsplan om uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, med specifik henvisning til mål 1.1 Forbedring af uddannelse og erhvervsuddannelse for lærere og undervisere (3) såvel som til de efterfølgende fælles foreløbige rapporter om de fremskridt, der er gjort mod arbejdsplanens gennemførelse,

der henviser til Den Europæiske Unions politik om flersprogethed og til rapporten fra Kommissionens gruppe på højt niveau om flersprogethed (2007),

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000,

der henviser til formandskabets konklusioner for Det Europæiske Råds møde i Barcelona i marts 2002, som vedtog konkrete mål for en forbedring af medlemsstaternes uddannelsessystemer, herunder en forbedret uddannelse af lærere og undervisere,

der henviser til Rådets konklusioner af 5. maj 2003 om referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet (benchmarks) (4),

der henviser til konklusionerne vedtaget på samlingen i Rådet (uddannelse, ungdom og kultur) den 15.-16. november 2007 og i særdeleshed til konklusionerne vedrørende læreruddannelse (5),

der henviser til OECD's treårige PISA-undersøgelser (Programme for International Student Assessment) og til OECD-rapporten »Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers« (2005),

der henviser til rapporten »How the world's best performing school systems come out on top« (McKinsey & Co, september 2007),

der henviser til Europa-Parlamentets i februar 2007 offentliggjorte rapport med titlen »Den nuværende situation og fremtidsudsigterne for fysisk uddannelse i Den Europæiske Union«,

der henviser til sin beslutning af 13. november 2007 om sportens rolle i forhold til uddannelse (6),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0304/2008),

| A. | der henviser til, at uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet har mangfoldige fordele ud over jobskabelse og fremme af konkurrenceevne og er vigtige bestanddele i livslang læring, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet har mangfoldige fordele ud over jobskabelse og fremme af konkurrenceevne og er vigtige bestanddele i livslang læring,

| B. | der henviser til nødvendigheden af at uddanne personer, der er selvstændige, veluddannede og engagerede i et samfund præget af samhørighed, og til, at undervisningens kvalitet er en kritisk faktor for EU's sociale og økonomiske samhørighed såvel som jobskabelsen, konkurrenceevnen og vækstpotentialen i en globaliseret verden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til nødvendigheden af at uddanne personer, der er selvstændige, veluddannede og engagerede i et samfund præget af samhørighed, og til, at undervisningens kvalitet er en kritisk faktor for EU's sociale og økonomiske samhørighed såvel som jobskabelsen, konkurrenceevnen og vækstpotentialen i en globaliseret verden,

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Socialfond kan spille en vigtig rolle i udvikling af uddannelse og efter- og videreuddannelse, der således kan bidrage til en bedre læreruddannelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Socialfond kan spille en vigtig rolle i udvikling af uddannelse og efter- og videreuddannelse, der således kan bidrage til en bedre læreruddannelse,

| D. | der henviser til, at kvaliteten af læreruddannelsen i praksis afspejles i undervisningen og har direkte indflydelse ikke alene på elevernes vidensniveau men også på dannelsen af deres personlighed, navnlig i de første år af deres skolegang, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvaliteten af læreruddannelsen i praksis afspejles i undervisningen og har direkte indflydelse ikke alene på elevernes vidensniveau men også på dannelsen af deres personlighed, navnlig i de første år af deres skolegang,

| E. | der henviser til, at undervisningspersonalet står over for stadig større udfordringer i takt med, at undervisningsmiljøerne bliver mere komplekse og heterogene; der henviser til, at disse udfordringer omfatter fremskridt i informations- og kommunikationsteknologier, ændrede social- og familiestrukturer og den stigende alsidighed i sammensætningen af elever i mange skoler som følge af den øgede indvandring og fremvæksten af multikulturelle samfund, skolernes øgede uafhængighed, som medfører en forøgelse af undervisernes opgaver, samt nødvendigheden af at ofre større opmærksomhed på de enkelte elevers læringsbehov; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at undervisningspersonalet står over for stadig større udfordringer i takt med, at undervisningsmiljøerne bliver mere komplekse og heterogene; der henviser til, at disse udfordringer omfatter fremskridt i informations- og kommunikationsteknologier, ændrede social- og familiestrukturer og den stigende alsidighed i sammensætningen af elever i mange skoler som følge af den øgede indvandring og fremvæksten af multikulturelle samfund, skolernes øgede uafhængighed, som medfører en forøgelse af undervisernes opgaver, samt nødvendigheden af at ofre større opmærksomhed på de enkelte elevers læringsbehov;

| F. | der henviser til, at der er en klar og positiv sammenhæng mellem læreruddannelser af høj kvalitet og elevernes opnåelse af gode resultater, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er en klar og positiv sammenhæng mellem læreruddannelser af høj kvalitet og elevernes opnåelse af gode resultater,

| G. | der henviser til, at der i betragtning af det stigende informationsudbud i forbindelse med den konstant fremadskridende digitalisering må ske en udvikling af kapaciteten til at udnytte medierne og deres indhold effektivt og svarende til den enkeltes mål og behov, og at medieuddannelse er en form for pædagogisk tilgang til medier, der skal gøre brugere i stand til at udvikle en kritisk og velovervejet tilgang i forbindelse med brugen af samtlige medier, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i betragtning af det stigende informationsudbud i forbindelse med den konstant fremadskridende digitalisering må ske en udvikling af kapaciteten til at udnytte medierne og deres indhold effektivt og svarende til den enkeltes mål og behov, og at medieuddannelse er en form for pædagogisk tilgang til medier, der skal gøre brugere i stand til at udvikle en kritisk og velovervejet tilgang i forbindelse med brugen af samtlige medier,

| H. | der henviser til, at over 80 % af grundskolelærerne og 97 % af børnehaveklasselærerne i EU er kvinder, mens andelen af kvindelige lærere på de ældre klassetrin kun er på 60 %, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at over 80 % af grundskolelærerne og 97 % af børnehaveklasselærerne i EU er kvinder, mens andelen af kvindelige lærere på de ældre klassetrin kun er på 60 %,

| I. | der henviser til, at kvaliteten af læreruddannelse kan påvirke antallet af elever, der forlader skolen tidligt, og ældre studerendes læsefærdigheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kvaliteten af læreruddannelse kan påvirke antallet af elever, der forlader skolen tidligt, og ældre studerendes læsefærdigheder,

| J. | der henviser til, at førskole- og grundskoleuddannelserne har en afgørende betydning for børns senere uddannelsesmæssige resultater, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at førskole- og grundskoleuddannelserne har en afgørende betydning for børns senere uddannelsesmæssige resultater,

| K. | der henviser til, at selv om der er mere end 27 forskellige læreruddannelsessystemer i hele EU, er udfordringerne, som lærere står overfor, grundlæggende ens i alle medlemsstater, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at selv om der er mere end 27 forskellige læreruddannelsessystemer i hele EU, er udfordringerne, som lærere står overfor, grundlæggende ens i alle medlemsstater,

| L. | der henviser til, at det er et kald at være lærer, og at et højt niveau af tilfredshed i arbejdet er afgørende for at kunne holde på gode lærere, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er et kald at være lærer, og at et højt niveau af tilfredshed i arbejdet er afgørende for at kunne holde på gode lærere,

| M. | der henviser til, at det ikke ville være rimeligt udelukkende at tillægge lærerne ansvaret for deres uddannelsesmæssige aktivitet; der henviser til, at det skal understreges, at læreres evne til at tilbyde alle deres elever en god uddannelse, skabe et klima, hvor alle kan leve sammen samt begrænse voldelig adfærd, er nært forbundet med de vilkår, som de underviser under, de forhåndenværende hjælpemidler, antallet af elever med indlæringsvanskeligheder i de enkelte klasser, det sociale og kulturelle miljø i skolerne, samarbejde fra familiernes side og den sociale støtte, der modtages; der henviser til, at niveauet for lærernes engagement i stor udstrækning afhænger af samfundets engagement på uddannelsesområdet, og begge faktorer samvirker til gavn for en bedre undervisning, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det ikke ville være rimeligt udelukkende at tillægge lærerne ansvaret for deres uddannelsesmæssige aktivitet; der henviser til, at det skal understreges, at læreres evne til at tilbyde alle deres elever en god uddannelse, skabe et klima, hvor alle kan leve sammen samt begrænse voldelig adfærd, er nært forbundet med de vilkår, som de underviser under, de forhåndenværende hjælpemidler, antallet af elever med indlæringsvanskeligheder i de enkelte klasser, det sociale og kulturelle miljø i skolerne, samarbejde fra familiernes side og den sociale støtte, der modtages; der henviser til, at niveauet for lærernes engagement i stor udstrækning afhænger af samfundets engagement på uddannelsesområdet, og begge faktorer samvirker til gavn for en bedre undervisning,

| N. | der henviser til, at der bør gøres enhver mulig bestræbelse på at sikre, at alle lærere føler, at de tilhører et respekteret og værdsat erhverv, idet en stor del af den professionelle identitet afhænger af samfundets syn på det pågældende erhverv, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der bør gøres enhver mulig bestræbelse på at sikre, at alle lærere føler, at de tilhører et respekteret og værdsat erhverv, idet en stor del af den professionelle identitet afhænger af samfundets syn på det pågældende erhverv,

| O. | der henviser til, at for at rekruttere de bedste folk til lærerstanden er det nødvendigt at tilbyde dem den sociale anerkendelse, status og løn, der svarer til deres kvalifikationer og færdigheder, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at for at rekruttere de bedste folk til lærerstanden er det nødvendigt at tilbyde dem den sociale anerkendelse, status og løn, der svarer til deres kvalifikationer og færdigheder,

| P. | der henviser til, at lærere har en vigtig social og udviklende rolle, der strækker sig ud over traditionelle emner, og at de kan udfylde en vigtig funktion som rollemodeller, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at lærere har en vigtig social og udviklende rolle, der strækker sig ud over traditionelle emner, og at de kan udfylde en vigtig funktion som rollemodeller,

| Q. | der henviser til målet om »lige muligheder for alle« i henhold til EF-traktaten, navnlig i artikel 13, om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til målet om »lige muligheder for alle« i henhold til EF-traktaten, navnlig i artikel 13, om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering,

| R. | der henviser til, at skolernes kvalitet i stor udstrækning afhænger af deres selvstændighed med hensyn til planlægning og forvaltning, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at skolernes kvalitet i stor udstrækning afhænger af deres selvstændighed med hensyn til planlægning og forvaltning,

| S. | der henviser til, at passende faglige kvalifikationer for idrætslærere spiller en meget væsentlig rolle for børns kropslige og mentale udvikling og med hensyn til at tilskynde dem til en sund livsstil, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at passende faglige kvalifikationer for idrætslærere spiller en meget væsentlig rolle for børns kropslige og mentale udvikling og med hensyn til at tilskynde dem til en sund livsstil,

| 1. | er helt enig i den konklusion, at en højnelse af læreruddannelsens kvalitet fører til en afgørende forbedring i elevernes resultater; |
| --- | --- |

1.

er helt enig i den konklusion, at en højnelse af læreruddannelsens kvalitet fører til en afgørende forbedring i elevernes resultater;

| 2. | mener, at mere og bedre læreruddannelse af høj kvalitet i kombination med politikker for rekruttering af de bedst egnede kandidater bør være nøgleprioriteter for alle undervisningsministerier; |
| --- | --- |

2.

mener, at mere og bedre læreruddannelse af høj kvalitet i kombination med politikker for rekruttering af de bedst egnede kandidater bør være nøgleprioriteter for alle undervisningsministerier;

| 3. | mener, at ekstra midler til uddannelsesområdet bør målrettes mod de områder, der bidrager til den størst mulige forbedring af elevernes resultater; |
| --- | --- |

3.

mener, at ekstra midler til uddannelsesområdet bør målrettes mod de områder, der bidrager til den størst mulige forbedring af elevernes resultater;

| 4. | understreger, at medlemsstaterne skal prioritere og afsætte flere midler til uddannelse af lærere for at gøre afgørende fremskridt i opnåelsen af Lissabonstrategiens mål for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, navnlig styrke uddannelsens kvalitet og styrke livslang læring i hele EU; |
| --- | --- |

4.

understreger, at medlemsstaterne skal prioritere og afsætte flere midler til uddannelse af lærere for at gøre afgørende fremskridt i opnåelsen af Lissabonstrategiens mål for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, navnlig styrke uddannelsens kvalitet og styrke livslang læring i hele EU;

| 5. | opfordrer kraftigt til fremme af kontinuerlig og sammenhængende faglig udvikling for lærere gennem hele deres karriere; anbefaler, at alle lærere regelmæssigt gives akademiske, arbejdsmæssige og finansielle muligheder, herunder statsstipendier, med henblik på at opdatere deres færdigheder og kompetencer såvel som deres pædagogiske viden; mener, at disse uddannelsesmuligheder bør struktureres på en sådan måde, at kvalifikationerne anerkendes i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

5.

opfordrer kraftigt til fremme af kontinuerlig og sammenhængende faglig udvikling for lærere gennem hele deres karriere; anbefaler, at alle lærere regelmæssigt gives akademiske, arbejdsmæssige og finansielle muligheder, herunder statsstipendier, med henblik på at opdatere deres færdigheder og kompetencer såvel som deres pædagogiske viden; mener, at disse uddannelsesmuligheder bør struktureres på en sådan måde, at kvalifikationerne anerkendes i alle medlemsstater;

| 6. | understreger behovet for øget transnational dialog og udveksling af erfaringer, navnlig hvad angår tilrådighedsstillelsen og effektiviteten af fortsat faglig uddannelse for lærere på førskole-, grundskole-, og gymnasieniveau; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for øget transnational dialog og udveksling af erfaringer, navnlig hvad angår tilrådighedsstillelsen og effektiviteten af fortsat faglig uddannelse for lærere på førskole-, grundskole-, og gymnasieniveau;

| 7. | opfordrer indtrængende til, at nye læreres første indføring i jobbet gives særlig opmærksomhed; opfordrer til udvikling af støttenetværk og mentorprogrammer, hvor lærere med dokumenteret erfaring og kompetence kan spille en afgørende rolle i deres nye kollegers uddannelse ved at formidle viden, der er erhvervet i løbet af en vellykket karriere, fremme teamlæring og bidrage til at løse problemet med frafaldsprocenten blandt nyansatte; mener, at lærere kan bidrage til at forbedre en skoles resultater og generelle uddannelsesmiljø ved at arbejde og studere sammen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende til, at nye læreres første indføring i jobbet gives særlig opmærksomhed; opfordrer til udvikling af støttenetværk og mentorprogrammer, hvor lærere med dokumenteret erfaring og kompetence kan spille en afgørende rolle i deres nye kollegers uddannelse ved at formidle viden, der er erhvervet i løbet af en vellykket karriere, fremme teamlæring og bidrage til at løse problemet med frafaldsprocenten blandt nyansatte; mener, at lærere kan bidrage til at forbedre en skoles resultater og generelle uddannelsesmiljø ved at arbejde og studere sammen;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at sammensætningen af lærerstyrken på alle uddannelsesniveauer afspejler samfundets sociale og kulturelle alsidighed, men at fokus dog skal forblive på at ansætte og fastholde de bedste lærere, navnlig ved at gøre lærererhvervet tilstrækkelig attraktivt; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at sammensætningen af lærerstyrken på alle uddannelsesniveauer afspejler samfundets sociale og kulturelle alsidighed, men at fokus dog skal forblive på at ansætte og fastholde de bedste lærere, navnlig ved at gøre lærererhvervet tilstrækkelig attraktivt;

| 9. | understreger den nære sammenhæng mellem at sikre, at lærerfaget er attraktivt og tilfredsstillende med gode karrieremuligheder, og at det er muligt at ansætte motiverede og velkvalificerede kandidater og fagfolk; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe yderligere foranstaltninger for at fremme lærerfaget som et karrierevalg for de bedst kvalificerede; |
| --- | --- |

9.

understreger den nære sammenhæng mellem at sikre, at lærerfaget er attraktivt og tilfredsstillende med gode karrieremuligheder, og at det er muligt at ansætte motiverede og velkvalificerede kandidater og fagfolk; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe yderligere foranstaltninger for at fremme lærerfaget som et karrierevalg for de bedst kvalificerede;

| 10. | understreger den særlige vigtighed af en ligestillingspolitik; understreger ligeledes betydningen af at sikre, at førskole- og grundskolelærere er kvalificerede, og at de får social og faglig støtte i det omfang, som svarer til deres ansvar; |
| --- | --- |

10.

understreger den særlige vigtighed af en ligestillingspolitik; understreger ligeledes betydningen af at sikre, at førskole- og grundskolelærere er kvalificerede, og at de får social og faglig støtte i det omfang, som svarer til deres ansvar;

| 11. | anerkender vigtigheden af lærernes løbende deltagelse i arbejds- og diskussionsgrupper i forbindelse med deres undervisningsaktivitet; mener, at dette arbejde bør bakkes op af vejledere og uddannelsesmyndigheder; mener, at deltagelse i aktiviteter med kritiske overvejelser vedrørende undervisningsprocessen automatisk vil resultere i en større interesse for lærernes arbejde og derved forbedre deres resultater; |
| --- | --- |

11.

anerkender vigtigheden af lærernes løbende deltagelse i arbejds- og diskussionsgrupper i forbindelse med deres undervisningsaktivitet; mener, at dette arbejde bør bakkes op af vejledere og uddannelsesmyndigheder; mener, at deltagelse i aktiviteter med kritiske overvejelser vedrørende undervisningsprocessen automatisk vil resultere i en større interesse for lærernes arbejde og derved forbedre deres resultater;

| 12. | fastholder, at skolen spiller en vigtig rolle, såvel hvad angår børns sociale liv og læringsliv, som med hensyn til at give dem viden og færdigheder til at deltage i et demokratisk samfund; understreger vigtigheden af at inddrage kvalificerede, kompetente og erfarne lærere i udformningen af effektive pædagogiske uddannelsesmetoder for lærere; |
| --- | --- |

12.

fastholder, at skolen spiller en vigtig rolle, såvel hvad angår børns sociale liv og læringsliv, som med hensyn til at give dem viden og færdigheder til at deltage i et demokratisk samfund; understreger vigtigheden af at inddrage kvalificerede, kompetente og erfarne lærere i udformningen af effektive pædagogiske uddannelsesmetoder for lærere;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at kun tilstrækkeligt kvalificerede idrætslærere kan undervise i idræt i det offentlige uddannelsessystem; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at kun tilstrækkeligt kvalificerede idrætslærere kan undervise i idræt i det offentlige uddannelsessystem;

| 14. | understreger de markante forskelle, der er mellem læreres gennemsnitslønninger, ikke kun mellem forskellige medlemsstater, men også i forhold til de gennemsnitlige indkomster i medlemslandene og BNP per capita; mener, at lærere skal drage fordel af gode lønpakker, der afspejler deres betydning for samfundet, og at man løser problemet med de dygtigste læreres »hjerneflugt« til job i det private erhvervsliv med bedre løn, især inden for videnskab og teknologi; |
| --- | --- |

14.

understreger de markante forskelle, der er mellem læreres gennemsnitslønninger, ikke kun mellem forskellige medlemsstater, men også i forhold til de gennemsnitlige indkomster i medlemslandene og BNP per capita; mener, at lærere skal drage fordel af gode lønpakker, der afspejler deres betydning for samfundet, og at man løser problemet med de dygtigste læreres »hjerneflugt« til job i det private erhvervsliv med bedre løn, især inden for videnskab og teknologi;

| 15. | understreger, at lærere skal udstyres bedre til at opfylde de nye krav, der stilles; erkender de udfordringer, som lærere står over for som et resultat af fremskridt inden for informations- og kommunikationsteknologier, men også de muligheder, som disse fremskridt giver; opfordrer til prioritering af kurser i informations- og kommunikationsteknologi under grund- og efteruddannelserne for at sikre, at lærerne har opdateret viden om ny teknologisk udvikling og dens anvendelse i en uddannelsessammenhæng, og at de har de nødvendige færdigheder for at benytte denne viden i klasseværelset; |
| --- | --- |

15.

understreger, at lærere skal udstyres bedre til at opfylde de nye krav, der stilles; erkender de udfordringer, som lærere står over for som et resultat af fremskridt inden for informations- og kommunikationsteknologier, men også de muligheder, som disse fremskridt giver; opfordrer til prioritering af kurser i informations- og kommunikationsteknologi under grund- og efteruddannelserne for at sikre, at lærerne har opdateret viden om ny teknologisk udvikling og dens anvendelse i en uddannelsessammenhæng, og at de har de nødvendige færdigheder for at benytte denne viden i klasseværelset;

| 16. | mener, at uddannelsen bl.a. bør have til formål at udstyre lærerne med den innovative ramme, der er nødvendig for at integrere miljøaspektet i deres aktiviteter og i de nye fagområder; går ind for lokale seminarer, der tager sigte på at opfylde de behov, der er konstateret i konkrete sammenhænge, og kurser, der er henvendt til personalet i en given institution med henblik på at gennemføre konkrete projekter, der tager hensyn til deres behov og konkrete sammenhænge; |
| --- | --- |

16.

mener, at uddannelsen bl.a. bør have til formål at udstyre lærerne med den innovative ramme, der er nødvendig for at integrere miljøaspektet i deres aktiviteter og i de nye fagområder; går ind for lokale seminarer, der tager sigte på at opfylde de behov, der er konstateret i konkrete sammenhænge, og kurser, der er henvendt til personalet i en given institution med henblik på at gennemføre konkrete projekter, der tager hensyn til deres behov og konkrete sammenhænge;

| 17. | understreger, at lærernes mobilitet, bedre samarbejde og teamwork kan forbedre læringsmetodernes kreativitet og innovation og vil lette den indlæring, der er baseret på bedste praksis; |
| --- | --- |

17.

understreger, at lærernes mobilitet, bedre samarbejde og teamwork kan forbedre læringsmetodernes kreativitet og innovation og vil lette den indlæring, der er baseret på bedste praksis;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at øge de økonomiske ressourcer til at støtte læreruddannelse gennem programmet for livslang læring, og især lærerudveksling mellem skoler i nabolande og -regioner; understreger, at mobilitet styrker spredningen af idéer og bedste praksis inden for undervisning og fremmer kvalifikationer i fremmedsprog såvel som viden om andre kulturer; understreger, at lærere skal drage fordel af bedre sproglæringsfaciliteter igennem hele deres karrierer, hvilket blandt andet vil maksimere de muligheder, der tilbydes gennem EU-mobilitetsprogrammerne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at øge de økonomiske ressourcer til at støtte læreruddannelse gennem programmet for livslang læring, og især lærerudveksling mellem skoler i nabolande og -regioner; understreger, at mobilitet styrker spredningen af idéer og bedste praksis inden for undervisning og fremmer kvalifikationer i fremmedsprog såvel som viden om andre kulturer; understreger, at lærere skal drage fordel af bedre sproglæringsfaciliteter igennem hele deres karrierer, hvilket blandt andet vil maksimere de muligheder, der tilbydes gennem EU-mobilitetsprogrammerne;

| 19. | opfordrer til, at medieundersøgelser prioriteres højt i forbindelse med læreruddannelse, og at de eksisterende mediepædagogiske moduler gøres til en vigtig del af den grundlæggende læreruddannelse; |
| --- | --- |

19.

opfordrer til, at medieundersøgelser prioriteres højt i forbindelse med læreruddannelse, og at de eksisterende mediepædagogiske moduler gøres til en vigtig del af den grundlæggende læreruddannelse;

| 20. | understreger den afgørende rolle, som Comenius og Comenius-Regio-skolepartnerskaber spiller i forbindelse med lærernes mobilitet; |
| --- | --- |

20.

understreger den afgørende rolle, som Comenius og Comenius-Regio-skolepartnerskaber spiller i forbindelse med lærernes mobilitet;

| 21. | går kraftigt ind for, at børn lærer fremmedsprog fra en meget tidlig alder, og at sprogundervisning inkluderes i alle læseplaner for grundskoler; understreger, at tilstrækkelig investering i ansættelse og uddannelse af fremmedsprogslærere er afgørende for at nå dette mål; |
| --- | --- |

21.

går kraftigt ind for, at børn lærer fremmedsprog fra en meget tidlig alder, og at sprogundervisning inkluderes i alle læseplaner for grundskoler; understreger, at tilstrækkelig investering i ansættelse og uddannelse af fremmedsprogslærere er afgørende for at nå dette mål;

| 22. | understreger, at enhver lærer bør være rollemodel, hvad angår beherskelse af hans eller hendes eget modersmål, eftersom dette er et afgørende redskab for korrekt formidling og letter elevernes indlæring af de øvrige fag, mens de udvikler deres evne til at kommunikere, en faktor, der har stadig stigende betydning inden for adskillige erhvervsaktiviteter; |
| --- | --- |

22.

understreger, at enhver lærer bør være rollemodel, hvad angår beherskelse af hans eller hendes eget modersmål, eftersom dette er et afgørende redskab for korrekt formidling og letter elevernes indlæring af de øvrige fag, mens de udvikler deres evne til at kommunikere, en faktor, der har stadig stigende betydning inden for adskillige erhvervsaktiviteter;

| 23. | understreger nødvendigheden af, at lærere i samtlige medlemsstater har grundigt kendskab til mindst et fremmedsprog; |
| --- | --- |

23.

understreger nødvendigheden af, at lærere i samtlige medlemsstater har grundigt kendskab til mindst et fremmedsprog;

| 24. | opfordrer til, at mediekompetence ikke alene fremmes som led i læreruddannelsen på, efter og uden for skolen ved hjælp af medieuddannelse og livslang læring i et samarbejde mellem de offentlige myndigheder og den private sektor; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at mediekompetence ikke alene fremmes som led i læreruddannelsen på, efter og uden for skolen ved hjælp af medieuddannelse og livslang læring i et samarbejde mellem de offentlige myndigheder og den private sektor;

| 25. | understreger, at der ikke findes nogen erstatning for den tid, lærere bruger i klasseværelset sammen med eleverne, og er bekymret over, at den stigende administrationsbyrde og forøgelsen af papirarbejde kan være med til at reducere denne tid samt den tid, der bruges på forberedelse af undervisning; |
| --- | --- |

25.

understreger, at der ikke findes nogen erstatning for den tid, lærere bruger i klasseværelset sammen med eleverne, og er bekymret over, at den stigende administrationsbyrde og forøgelsen af papirarbejde kan være med til at reducere denne tid samt den tid, der bruges på forberedelse af undervisning;

| 26. | opfordrer til, at medborgerkundskab bliver et obligatorisk fag både i læreruddannelsen og i skolen, så lærere og elever får den viden om borgerlige rettigheder og pligter samt rettigheder og pligter i forbindelse med Unionen, som kræves for at kunne vurdere aktuelle politiske og sociale situationer og processer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at medborgerkundskab bliver et obligatorisk fag både i læreruddannelsen og i skolen, så lærere og elever får den viden om borgerlige rettigheder og pligter samt rettigheder og pligter i forbindelse med Unionen, som kræves for at kunne vurdere aktuelle politiske og sociale situationer og processer;

| 27. | mener, at hver skole har et unikt forhold til lokalsamfundet, og at skoleledere bør have større muligheder for at træffe beslutninger, så de kan imødekomme de undervisningsmæssige udfordringer og krav fra deres miljø i samarbejde med forældre og interessenter fra lokalsamfundet; understreger, at lærererhvervet på baggrund af tilføjelsen af en yderst sammensat indvandrerbefolkning bør gøres specifikt bevidst om interkulturelle spørgsmål og processer — ikke kun inden for skolerne, men også i forhold til elevernes familier og lokalsamfundene, hvor mangfoldigheden blomstrer; |
| --- | --- |

27.

mener, at hver skole har et unikt forhold til lokalsamfundet, og at skoleledere bør have større muligheder for at træffe beslutninger, så de kan imødekomme de undervisningsmæssige udfordringer og krav fra deres miljø i samarbejde med forældre og interessenter fra lokalsamfundet; understreger, at lærererhvervet på baggrund af tilføjelsen af en yderst sammensat indvandrerbefolkning bør gøres specifikt bevidst om interkulturelle spørgsmål og processer — ikke kun inden for skolerne, men også i forhold til elevernes familier og lokalsamfundene, hvor mangfoldigheden blomstrer;

| 28. | understreger Comenius-programmets yderst gunstige indvirkning på lærerne og dets betydning for de mindre samfund, navnlig i socialt og økonomisk forfordelte områder, idet det fremmer inklusion og øger bevidstheden om den europæiske dimension inden for uddannelse; |
| --- | --- |

28.

understreger Comenius-programmets yderst gunstige indvirkning på lærerne og dets betydning for de mindre samfund, navnlig i socialt og økonomisk forfordelte områder, idet det fremmer inklusion og øger bevidstheden om den europæiske dimension inden for uddannelse;

| 29. | glæder sig over medlemsstaternes aftale om at samarbejde for at forbedre koordineringen af læreruddannelsespolitikker, især gennem den åbne koordineringsmetode; opfordrer indtrængende til, at medlemsstaterne bruger denne mulighed for at lære af hinanden, og anmoder om, at blive hørt om tidsplanen og udviklingerne på dette område; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over medlemsstaternes aftale om at samarbejde for at forbedre koordineringen af læreruddannelsespolitikker, især gennem den åbne koordineringsmetode; opfordrer indtrængende til, at medlemsstaterne bruger denne mulighed for at lære af hinanden, og anmoder om, at blive hørt om tidsplanen og udviklingerne på dette område;

| 30. | understreger behovet for bedre statistikker om læreruddannelse i hele EU for at fremme informationsdeling, øget samarbejde og udveksling af bedste praksis; foreslår, at medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen indfører systemer, der sikrer, at sammenlignelige data om uddannelse af lærere til førskoler, grundskoler og de højere klasser er let tilgængelige; |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for bedre statistikker om læreruddannelse i hele EU for at fremme informationsdeling, øget samarbejde og udveksling af bedste praksis; foreslår, at medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen indfører systemer, der sikrer, at sammenlignelige data om uddannelse af lærere til førskoler, grundskoler og de højere klasser er let tilgængelige;

| 31. | mener, at forudsætningen for at begrænse volden i skolerne er at opnå et tættere samarbejde mellem de ansvarlige lærere og forældrene og skabe de fornødne værktøjer og procedurer til at håndtere fænomenet effektivt; |
| --- | --- |

31.

mener, at forudsætningen for at begrænse volden i skolerne er at opnå et tættere samarbejde mellem de ansvarlige lærere og forældrene og skabe de fornødne værktøjer og procedurer til at håndtere fænomenet effektivt;

| 32. | understreger betydningen af en ligestillingsbevidst pædagogisk udformning af undervisningen, og understreger vigtigheden af ligestillingsaspektet i læreruddannelsen; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af en ligestillingsbevidst pædagogisk udformning af undervisningen, og understreger vigtigheden af ligestillingsaspektet i læreruddannelsen;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at formidle modeller for bedste praksis fra de medlemsstater, der forbedrer de almindelige færdigheder, man skal bruge i livet, gennem skoleprojekter, f. eks. sund ernæring og sport, husholdningskundskab og styring af privatøkonomien; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at formidle modeller for bedste praksis fra de medlemsstater, der forbedrer de almindelige færdigheder, man skal bruge i livet, gennem skoleprojekter, f. eks. sund ernæring og sport, husholdningskundskab og styring af privatøkonomien;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere konfliktløsningsprogrammer i læreruddannelsen, så lærere kan lære nye strategier til at løse alle former for konflikter i klasseværelset og ligeledes håndtere vold og aggressioner; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at integrere konfliktløsningsprogrammer i læreruddannelsen, så lærere kan lære nye strategier til at løse alle former for konflikter i klasseværelset og ligeledes håndtere vold og aggressioner;

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere basisviden om Den Europæiske Union, dens institutioner og deres arbejde i læreruddannelsen og arrangere praktikbesøg for lærerpraktikanter i EU-institutionerne; |
| --- | --- |

35.

opfordrer medlemsstaterne til at integrere basisviden om Den Europæiske Union, dens institutioner og deres arbejde i læreruddannelsen og arrangere praktikbesøg for lærerpraktikanter i EU-institutionerne;

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, OECD, Unesco og Europarådet. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, OECD, Unesco og Europarådet.

---

(1)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 45.

(2)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3)  EFT C 142 af 14.6.2002, s. 7.

(4)  EUT C 134 af 7.6.2003, s. 3.

(5)  EUT C 300 af 12.12.2007, s. 6.

(6)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/18

---

Tirsdag, den 23. september 2008Bolognaprocessen og studerendes mobilitet

P6_TA(2008)0423

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om Bolognaprocessen og studerendes mobilitet (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 149 og 150,

der henviser til Kommissionens meddelelse »Virkeliggørelse af universiteternes moderniseringsdagsorden for uddannelse, forskning og innovation« (KOM(2006)0208),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres« (KOM(2005)0152),

der henviser til rapporten »Focus on the structure of higher education in Europe 2006/07 — National trends in the Bologna Process«, (Eurydice, Kommissionen, 2007),

der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen fra marts 2007 om »Perceptions of Higher Education Reforms«,

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen vedtaget den 25. september 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse og udvikling af statistikker over uddannelse og livslang læring (1),

der henviser til Rådets resolution af 23. november 2007 om modernisering af universiteterne med henblik på Europas konkurrenceevne i en global vidensøkonomi,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 13. og 14. marts 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0302/2008),

| A. | der henviser til, at Bolognaprocessens mål er at skabe et europæisk område for videregående uddannelse inden 2010, inklusive reformer af de videregående uddannelser, afskaffelse af de fortsatte hindringer for studerendes og læreres mobilitet og en forbedring af de videregående uddannelsers kvalitet, tiltrækningskraft og konkurrenceevne i Europa, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bolognaprocessens mål er at skabe et europæisk område for videregående uddannelse inden 2010, inklusive reformer af de videregående uddannelser, afskaffelse af de fortsatte hindringer for studerendes og læreres mobilitet og en forbedring af de videregående uddannelsers kvalitet, tiltrækningskraft og konkurrenceevne i Europa,

| B. | der henviser til, at studerendes mobilitet og kvaliteten af uddannelserne fortsat bør være et af de grundlæggende elementer i Bolognaprocessen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at studerendes mobilitet og kvaliteten af uddannelserne fortsat bør være et af de grundlæggende elementer i Bolognaprocessen,

| C. | der henviser til, at mobilitet danner nye kulturelle, sociale og akademiske værdier, skaber muligheder for personlig udvikling og for forbedrede akademiske standarder samt beskæftigelsesmuligheder på nationalt og internationalt niveau, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mobilitet danner nye kulturelle, sociale og akademiske værdier, skaber muligheder for personlig udvikling og for forbedrede akademiske standarder samt beskæftigelsesmuligheder på nationalt og internationalt niveau,

| D. | der henviser til, at mobilitet stadig er uden for mange studerendes, forskeres og andre ansattes rækkevidde, navnlig i de nyere medlemsstater, hovedsagelig på grund af utilstrækkelige tilskud; der henviser til, at hindringerne er velkendte og er blevet påpeget gentagne gange af mange af de parter, som er involveret i debatten, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mobilitet stadig er uden for mange studerendes, forskeres og andre ansattes rækkevidde, navnlig i de nyere medlemsstater, hovedsagelig på grund af utilstrækkelige tilskud; der henviser til, at hindringerne er velkendte og er blevet påpeget gentagne gange af mange af de parter, som er involveret i debatten,

| E. | der henviser til, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod en passende finansiering af studerendes udgifter til undervisning, leveomkostninger og mobilitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod en passende finansiering af studerendes udgifter til undervisning, leveomkostninger og mobilitet,

| F. | der henviser til, at Parlamentet har haft studerendes mobilitet som en konstant budgetprioritet og har bestræbt sig på at sikre et passende finansieringsniveau for fællesskabsprogrammer om uddannelse; der endvidere henviser til, at Parlamentets faste holdning til dette spørgsmål, på trods af Rådets nedskæringer i Kommissionens forslag, medførte større bevillinger til programmet for livslang læring og Erasmus Mundus-programmet, som blev forhandlet under den flerårige finansielle ramme 2007-2013 og i de seneste budgetprocedurer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet har haft studerendes mobilitet som en konstant budgetprioritet og har bestræbt sig på at sikre et passende finansieringsniveau for fællesskabsprogrammer om uddannelse; der endvidere henviser til, at Parlamentets faste holdning til dette spørgsmål, på trods af Rådets nedskæringer i Kommissionens forslag, medførte større bevillinger til programmet for livslang læring og Erasmus Mundus-programmet, som blev forhandlet under den flerårige finansielle ramme 2007-2013 og i de seneste budgetprocedurer,

| G. | der henviser til, at der er behov for pålidelige statistiske data om studerendes mobilitet med henblik på at overvåge, sammenligne og evaluere samt udvikle passende politikker og foranstaltninger, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er behov for pålidelige statistiske data om studerendes mobilitet med henblik på at overvåge, sammenligne og evaluere samt udvikle passende politikker og foranstaltninger,

| H. | der henviser til, at anerkendelse af formel og uformel uddannelse er en hjørnesten i strategien for livslang læring, og at betydningen af voksenuddannelse i denne proces også bør anerkendes, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at anerkendelse af formel og uformel uddannelse er en hjørnesten i strategien for livslang læring, og at betydningen af voksenuddannelse i denne proces også bør anerkendes,

| I. | der henviser til, at ønsket om at rejse til udlandet ikke bør hindres af administrative, økonomiske eller sproglige barrierer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ønsket om at rejse til udlandet ikke bør hindres af administrative, økonomiske eller sproglige barrierer,

| J. | der henviser til, at mobilitet fremmer indlæringen af fremmedsprog og forbedrer kommunikationsevnerne generelt, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mobilitet fremmer indlæringen af fremmedsprog og forbedrer kommunikationsevnerne generelt,

| K. | der henviser til, at det haster med at reformere og modernisere universiteternes kvalitet, studiestruktur, innovation og fleksibilitet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det haster med at reformere og modernisere universiteternes kvalitet, studiestruktur, innovation og fleksibilitet,

| L. | der henviser til, at undervisningens kvalitet er lige så vigtig som forskningens kvalitet, og at denne bør reformeres og moderniseres i hele Den Europæiske Union, og at disse to dimensioner er tæt forbundne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at undervisningens kvalitet er lige så vigtig som forskningens kvalitet, og at denne bør reformeres og moderniseres i hele Den Europæiske Union, og at disse to dimensioner er tæt forbundne,

| M. | der henviser til, at de forskellige nationale anerkendelsesprocedurer udgør en betydelig hindring for ligebehandling af studerende og for fremskridt på det europæiske område for videregående uddannelse og på det europæiske arbejdsmarked, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de forskellige nationale anerkendelsesprocedurer udgør en betydelig hindring for ligebehandling af studerende og for fremskridt på det europæiske område for videregående uddannelse og på det europæiske arbejdsmarked,

| N. | der henviser til, at mobilitet kan begrænses af manglen på fuld og reel anerkendelse af de kurser, som den studerende har fulgt, samt manglende overensstemmelse mellem de tildelte karakterer, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mobilitet kan begrænses af manglen på fuld og reel anerkendelse af de kurser, som den studerende har fulgt, samt manglende overensstemmelse mellem de tildelte karakterer,

| O. | der henviser til, at det haster med at gennemføre, koordinere og fremme en sammenhængende tilgang i alle lande, som har undertegnet Bolognaerklæringen, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det haster med at gennemføre, koordinere og fremme en sammenhængende tilgang i alle lande, som har undertegnet Bolognaerklæringen,

| P. | der henviser til, at Bolognaprocessen skal skabe en ny progressiv uddannelsesmodel, som garanterer adgang til uddannelse for alle, og hvis hovedformål er formidling af viden og værdier, og hvormed der skabes et bæredygtigt samfund for fremtiden, som er selvbevidst og uden sociale spændinger, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Bolognaprocessen skal skabe en ny progressiv uddannelsesmodel, som garanterer adgang til uddannelse for alle, og hvis hovedformål er formidling af viden og værdier, og hvormed der skabes et bæredygtigt samfund for fremtiden, som er selvbevidst og uden sociale spændinger,

| 1. | mener, at en forøgelse af studerendes mobilitet og kvaliteten af de forskellige uddannelsessystemer bør være en prioritet som led i omformuleringen af hovedmålene med Bolognaprocessen efter 2010; |
| --- | --- |

1.

mener, at en forøgelse af studerendes mobilitet og kvaliteten af de forskellige uddannelsessystemer bør være en prioritet som led i omformuleringen af hovedmålene med Bolognaprocessen efter 2010;

| 2. | fremhæver, at der må gennemføres tiltag inden for forskellige politikområder med henblik på at opnå en øget mobilitet blandt studerende; fremhæver, at flere aspekter vedrørende mobilitet rækker ud over området for videregående uddannelser og vedrører områderne for sociale anliggender, økonomi, indvandring og visapolitik; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at der må gennemføres tiltag inden for forskellige politikområder med henblik på at opnå en øget mobilitet blandt studerende; fremhæver, at flere aspekter vedrørende mobilitet rækker ud over området for videregående uddannelser og vedrører områderne for sociale anliggender, økonomi, indvandring og visapolitik;

| 3. | glæder sig over medlemsstaternes indsats inden for rammerne af mellemstatsligt samarbejde med henblik på at forbedre uddannelsernes kvalitet og konkurrenceevne i EU, navnlig gennem øget mobilitet, der skal garantere anerkendelse af kvalifikationer og kvalitetssikring, især i lyset af det begrænsede råderum, som skyldes den snævre margen i udgiftsområde 1a i den finansielle ramme; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over medlemsstaternes indsats inden for rammerne af mellemstatsligt samarbejde med henblik på at forbedre uddannelsernes kvalitet og konkurrenceevne i EU, navnlig gennem øget mobilitet, der skal garantere anerkendelse af kvalifikationer og kvalitetssikring, især i lyset af det begrænsede råderum, som skyldes den snævre margen i udgiftsområde 1a i den finansielle ramme;

| 4. | er overbevist om, at høringsmetoden blandt alle de involverede parter, bør fortsætte: institutioner og studenterrepræsentanter bør arbejde tæt sammen for at fjerne de sidste hindringer for mobilitet og problemer i forbindelse med kvaliteten og gennemførelsen af Bolognaprocessen; |
| --- | --- |

4.

er overbevist om, at høringsmetoden blandt alle de involverede parter, bør fortsætte: institutioner og studenterrepræsentanter bør arbejde tæt sammen for at fjerne de sidste hindringer for mobilitet og problemer i forbindelse med kvaliteten og gennemførelsen af Bolognaprocessen;

| 5. | påpeger, at der ved gennemførelsen af Bolognaprocessen bør rettes særlig opmærksomhed mod et tæt og intensivt samarbejde og koordination med det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at der ved gennemførelsen af Bolognaprocessen bør rettes særlig opmærksomhed mod et tæt og intensivt samarbejde og koordination med det europæiske forskningsrum;

Studerendes mobilitet: kvalitet og effektivitet

| 6. | understreger det presserende behov for sammenlignelig og pålidelig statistik om studerendes mobilitet og deres socioøkonomiske baggrund, såsom fælles indikatorer, kriterier og benchmarks, for at overvinde den nuværende mangel på data og fremme udvekslingen af god praksis; |
| --- | --- |

6.

understreger det presserende behov for sammenlignelig og pålidelig statistik om studerendes mobilitet og deres socioøkonomiske baggrund, såsom fælles indikatorer, kriterier og benchmarks, for at overvinde den nuværende mangel på data og fremme udvekslingen af god praksis;

| 7. | opfordrer universiteter til at forbedre og forenkle den information, som gives online og offline både til indrejsende og udrejsende studerende; opfordrer universiteter og de nationale Erasmus-kontorer til at samarbejde med studenterorganisationer med henblik på at stille al den nødvendige information til rådighed i god tid; opfordrer universiteterne til at støtte de studerendes rettigheder i henhold til de forpligtelser, de har indgået ved at undertegne Erasmus Universitetschartret; |
| --- | --- |

7.

opfordrer universiteter til at forbedre og forenkle den information, som gives online og offline både til indrejsende og udrejsende studerende; opfordrer universiteter og de nationale Erasmus-kontorer til at samarbejde med studenterorganisationer med henblik på at stille al den nødvendige information til rådighed i god tid; opfordrer universiteterne til at støtte de studerendes rettigheder i henhold til de forpligtelser, de har indgået ved at undertegne Erasmus Universitetschartret;

| 8. | fremhæver, at det er nødvendigt, at der opretholdes et afbalanceret forhold mellem mobiliteten for studerende og for forskere for at opfylde Bolognaprocessens mål; understreger det ubalancerede forhold i den nuværende udvikling, navnlig den ringe mobilitet til de medlemsstater, som tiltrådte EU i 2004 og 2007; |
| --- | --- |

8.

fremhæver, at det er nødvendigt, at der opretholdes et afbalanceret forhold mellem mobiliteten for studerende og for forskere for at opfylde Bolognaprocessens mål; understreger det ubalancerede forhold i den nuværende udvikling, navnlig den ringe mobilitet til de medlemsstater, som tiltrådte EU i 2004 og 2007;

| 9. | påpeger betydningen af mentorordninger for den sociale, kulturelle og sproglige integration af indrejsende studerende; |
| --- | --- |

9.

påpeger betydningen af mentorordninger for den sociale, kulturelle og sproglige integration af indrejsende studerende;

| 10. | fremhæver, at en forbedret beherskelse af sprog udgør en betydelig fordel for de studerende og er en af grundene til de studerendes mobilitet, samt at det er afgørende, at der tilbydes intensive sprogkurser til indrejsende studerende før og/eller i løbet af Erasmus-opholdet; |
| --- | --- |

10.

fremhæver, at en forbedret beherskelse af sprog udgør en betydelig fordel for de studerende og er en af grundene til de studerendes mobilitet, samt at det er afgørende, at der tilbydes intensive sprogkurser til indrejsende studerende før og/eller i løbet af Erasmus-opholdet;

Reform af de videregående uddannelser og modernisering af universiteterne: kvalitet, innovation og fleksibilitet

| 11. | opfordrer universiteterne i Unionen til at gennemføre en innovativ, vidtrækkende og metodisk reform af læseplanerne, da et ambitiøst indhold af høj kvalitet og en omstrukturering af tilrettelæggelsen er altafgørende for de studerendes mobilitet og for en større fleksibilitet; opfordrer til, at der indføres en særlig studieperiode til mobilitet i alle meritgivende uddannelser, så der åbnes mulighed for, at studerende kan rejse til udlandet; |
| --- | --- |

11.

opfordrer universiteterne i Unionen til at gennemføre en innovativ, vidtrækkende og metodisk reform af læseplanerne, da et ambitiøst indhold af høj kvalitet og en omstrukturering af tilrettelæggelsen er altafgørende for de studerendes mobilitet og for en større fleksibilitet; opfordrer til, at der indføres en særlig studieperiode til mobilitet i alle meritgivende uddannelser, så der åbnes mulighed for, at studerende kan rejse til udlandet;

| 12. | opfordrer til, at der lægges vægt på behovet for fælles europæiske programmer på ph.d.-niveau, som vil fremme ph.d.-studerendes mobilitet og danne ramme for en europæisk ph.d.-grad; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at der lægges vægt på behovet for fælles europæiske programmer på ph.d.-niveau, som vil fremme ph.d.-studerendes mobilitet og danne ramme for en europæisk ph.d.-grad;

| 13. | fremhæver den vigtige rolle, som undervisningens kvalitet spiller, idet udviklingen og efteruddannelsen af kvalificerede lærere i hele uddannelsessektoren er altafgørende for dens tiltrækningskraft og effektivitet samt for gennemførelsen af Bolognaprocessens mål; |
| --- | --- |

13.

fremhæver den vigtige rolle, som undervisningens kvalitet spiller, idet udviklingen og efteruddannelsen af kvalificerede lærere i hele uddannelsessektoren er altafgørende for dens tiltrækningskraft og effektivitet samt for gennemførelsen af Bolognaprocessens mål;

| 14. | minder om behovet for en øget tværnational dialog og udveksling af informationer og erfaringer med henblik på at fremme konvergens mellem læreruddannelserne, herunder grundskolelæreruddannelserne, og betydningen af fortsat faglig udvikling; |
| --- | --- |

14.

minder om behovet for en øget tværnational dialog og udveksling af informationer og erfaringer med henblik på at fremme konvergens mellem læreruddannelserne, herunder grundskolelæreruddannelserne, og betydningen af fortsat faglig udvikling;

Finansiering og investering i studerendes mobilitet og den sociale dimension

| 15. | opfordrer til, at der gives særlig hjælp til studerende fra samfundets dårligt stillede grupper, som f.eks. anvisning af billige og anstændige boliger idet yderligere støtte ofte er nødvendig efter ankomsten; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at der gives særlig hjælp til studerende fra samfundets dårligt stillede grupper, som f.eks. anvisning af billige og anstændige boliger idet yderligere støtte ofte er nødvendig efter ankomsten;

| 16. | foreslår, at der indføres et fælles europæisk studiekort med henblik på at lette mobiliteten og give de studerende mulighed for at få prisnedslag i forbindelse med bolig og leveomkostninger; |
| --- | --- |

16.

foreslår, at der indføres et fælles europæisk studiekort med henblik på at lette mobiliteten og give de studerende mulighed for at få prisnedslag i forbindelse med bolig og leveomkostninger;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne og de kompetente myndigheder til at sikre en lige adgang for alle til mobilitet gennem enkle, fleksible og gennemsigtige procedurer for tildeling af tilskud og gennem yderligere økonomisk støtte til dyre destinationer og til studerende, som måtte have behov herfor; mener, at det er afgørende, at dette tilskud udbetales inden de studerendes udrejse, for at undgå at de pålægges en alt for stor økonomisk byrde; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne og de kompetente myndigheder til at sikre en lige adgang for alle til mobilitet gennem enkle, fleksible og gennemsigtige procedurer for tildeling af tilskud og gennem yderligere økonomisk støtte til dyre destinationer og til studerende, som måtte have behov herfor; mener, at det er afgørende, at dette tilskud udbetales inden de studerendes udrejse, for at undgå at de pålægges en alt for stor økonomisk byrde;

| 18. | glæder sig over, at en styrkelse af finansieringsrammen for uddannelsesprogrammerne kan komme i betragtning i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i den erklæring, der er tilknyttet den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning, med forbehold for resultaterne af overvågningen og evalueringen af programmet; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over, at en styrkelse af finansieringsrammen for uddannelsesprogrammerne kan komme i betragtning i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i den erklæring, der er tilknyttet den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning, med forbehold for resultaterne af overvågningen og evalueringen af programmet;

| 19. | påpeger, at nye finansieringsmidler i forbindelse med studerendes mobilitet, såsom rentefrie lån og lån, der kan overføres, bør indføres og fremmes; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at nye finansieringsmidler i forbindelse med studerendes mobilitet, såsom rentefrie lån og lån, der kan overføres, bør indføres og fremmes;

| 20. | opfordrer de europæiske universiteter til at samarbejde med den private sektor (f.eks. finansielle eller kommercielle organisationer såsom handelskamre) for at finde nye effektive mekanismer til samfinansiering af studerendes mobilitet på hvert niveau (bachelor/master/ph.d.) og dermed forbedre uddannelsessystemernes kvalitet; |
| --- | --- |

20.

opfordrer de europæiske universiteter til at samarbejde med den private sektor (f.eks. finansielle eller kommercielle organisationer såsom handelskamre) for at finde nye effektive mekanismer til samfinansiering af studerendes mobilitet på hvert niveau (bachelor/master/ph.d.) og dermed forbedre uddannelsessystemernes kvalitet;

| 21. | foreslår en frugtbar dialog og en tovejsudveksling mellem virksomheder og universiteter med henblik på at etablere innovative partnerskaber og udvikle nye samarbejdsmuligheder; |
| --- | --- |

21.

foreslår en frugtbar dialog og en tovejsudveksling mellem virksomheder og universiteter med henblik på at etablere innovative partnerskaber og udvikle nye samarbejdsmuligheder;

Kvalitet og fuld anerkendelse af eksamensbeviser

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med gennemførelsen af de europæiske referencerammer (Bolognareferencerammen for kvalifikationer, den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring, de europæiske standarder og retningslinier for kvalitetssikring samt Lissabonkonventionen om anerkendelse af videregående uddannelser) for at skabe et europæisk område for videregående uddannelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med gennemførelsen af de europæiske referencerammer (Bolognareferencerammen for kvalifikationer, den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring, de europæiske standarder og retningslinier for kvalitetssikring samt Lissabonkonventionen om anerkendelse af videregående uddannelser) for at skabe et europæisk område for videregående uddannelse;

| 23. | fremhæver dermed det pressende behov for at gennemføre det omfattende, ensartede og effektive meritoverføringssystem ECTS, så studerendes og forskeres kvalifikationer nemt kan overføres i hele Europa takket være et ensartet fælles regelsæt; |
| --- | --- |

23.

fremhæver dermed det pressende behov for at gennemføre det omfattende, ensartede og effektive meritoverføringssystem ECTS, så studerendes og forskeres kvalifikationer nemt kan overføres i hele Europa takket være et ensartet fælles regelsæt;

| 24. | fremhæver, at trecyklussystemet (bachelor/master/ph. d.) kan blive mere fleksibelt, især ved at anvende 4 + 1- i stedet for 3 + 2-ordninger i forbindelse med den første og den anden cyklus; bemærker, at dette på nogle studieretninger ville være mere hensigtsmæssigt for at sikre en større mobilitet og bedre beskæftigelsesmuligheder for kandidaterne; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at trecyklussystemet (bachelor/master/ph. d.) kan blive mere fleksibelt, især ved at anvende 4 + 1- i stedet for 3 + 2-ordninger i forbindelse med den første og den anden cyklus; bemærker, at dette på nogle studieretninger ville være mere hensigtsmæssigt for at sikre en større mobilitet og bedre beskæftigelsesmuligheder for kandidaterne;

| 25. | påpeger, at praktikophold og andre formelle og uformelle erfaringer med mobilitet, som anerkendes af universiteterne, bør godskrives med ECTS og anerkendes som en integreret del af studieplanerne; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at praktikophold og andre formelle og uformelle erfaringer med mobilitet, som anerkendes af universiteterne, bør godskrives med ECTS og anerkendes som en integreret del af studieplanerne;

Gennemførelse af Bolognaprocessen i alle de berørte lande

| 26. | opfordrer medlemsstaternes kompetente myndigheder og de europæiske universiteter til at tilskynde til og støtte udvekslingen af bedste praksis og opmærksomhedsskabende initiativer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaternes kompetente myndigheder og de europæiske universiteter til at tilskynde til og støtte udvekslingen af bedste praksis og opmærksomhedsskabende initiativer;

| 27. | henstiller til medlemsstaterne at lette visaprocedurer og begrænse de administrative omkostninger i forbindelse med mobilitet for studerende, særligt fra de østeuropæiske medlemsstater og kandidatlandene i henhold til EU-direktiverne om visa; |
| --- | --- |

27.

henstiller til medlemsstaterne at lette visaprocedurer og begrænse de administrative omkostninger i forbindelse med mobilitet for studerende, særligt fra de østeuropæiske medlemsstater og kandidatlandene i henhold til EU-direktiverne om visa;

*

* *

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 219 E af 20.8.2008, s. 68.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/22

---

Tirsdag, den 23. september 2008Tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelse

P6_TA(2008)0424

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelse (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (1), som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF (2) (herefter samlet benævnt »komitologiafgørelsen«),

der henviser til Erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende Rådets afgørelse af 17. juli 2006 om ændring af afgørelse 1999/468/EF om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2006/512/EF) (3),

der henviser til aftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen om procedurerne for gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF (4),

der henviser til artikel 192, stk. 2, og artikel 202 i EF-traktaten,

der henviser til artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse 1999/468/EF om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF (5),

der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0345/2008),

| A. | der henviser til, at det af hensyn til lovgivningens kvalitet i stigende grad er nødvendigt, at Kommissionen får tillagt beføjelse til at udarbejde de ikke-væsentlige og mere tekniske aspekter af lovgivningen samt dennes hurtige tilpasning til tekniske fremskridt og økonomiske ændringer; der henviser til, at en sådan delegering af beføjelser bør gøres lettere ved at give lovgiveren de institutionelle midler til at kontrollere udøvelsen af disse beføjelser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det af hensyn til lovgivningens kvalitet i stigende grad er nødvendigt, at Kommissionen får tillagt beføjelse til at udarbejde de ikke-væsentlige og mere tekniske aspekter af lovgivningen samt dennes hurtige tilpasning til tekniske fremskridt og økonomiske ændringer; der henviser til, at en sådan delegering af beføjelser bør gøres lettere ved at give lovgiveren de institutionelle midler til at kontrollere udøvelsen af disse beføjelser,

| B. | der henviser til, at EU-lovgiveren indtil nu ikke havde andet valg end at anvende den gældende EF-traktats artikel 202 til at delegere sådanne beføjelser; der henviser til, at det ikke har været tilfredsstillende at anvende denne bestemmelse, eftersom der her henvises til Kommissionens gennemførelsesbeføjelser og de kontrolprocedurer, som disse beføjelser underkastes, samt at disse procedurer vedtages enstemmigt af Rådet efter blot en høring af Parlamentet; der henviser til, at disse kontrolprocedurer hovedsageligt er baseret på arbejdet i udvalg sammensat af tjenestemænd fra medlemsstaterne, og at Parlamentet var udelukket fra alle sådanne procedurer indtil vedtagelsen af Rådets afgørelse af 28. juni 1999, som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU-lovgiveren indtil nu ikke havde andet valg end at anvende den gældende EF-traktats artikel 202 til at delegere sådanne beføjelser; der henviser til, at det ikke har været tilfredsstillende at anvende denne bestemmelse, eftersom der her henvises til Kommissionens gennemførelsesbeføjelser og de kontrolprocedurer, som disse beføjelser underkastes, samt at disse procedurer vedtages enstemmigt af Rådet efter blot en høring af Parlamentet; der henviser til, at disse kontrolprocedurer hovedsageligt er baseret på arbejdet i udvalg sammensat af tjenestemænd fra medlemsstaterne, og at Parlamentet var udelukket fra alle sådanne procedurer indtil vedtagelsen af Rådets afgørelse af 28. juni 1999, som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF,

| C. | der henviser til, at der i artikel 2, stk. 2, i komitologiafgørelsen indføres foranstaltninger, når der i en basisretsakt, som er vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, indgår bestemmelser om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i retsakten, herunder ved at lade nogle af disse bestemmelser udgå eller ved at supplere med nye ikke-væsentlige bestemmelser; der henviser til, at det er EU-lovgiverens opgave fra sag til sag at definere, hvilke væsentlige bestemmelser i den enkelte retsakt der alene kan ændres ved en lovgivningsprocedure, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der i artikel 2, stk. 2, i komitologiafgørelsen indføres foranstaltninger, når der i en basisretsakt, som er vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, indgår bestemmelser om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i retsakten, herunder ved at lade nogle af disse bestemmelser udgå eller ved at supplere med nye ikke-væsentlige bestemmelser; der henviser til, at det er EU-lovgiverens opgave fra sag til sag at definere, hvilke væsentlige bestemmelser i den enkelte retsakt der alene kan ændres ved en lovgivningsprocedure,

| D. | der henviser til, at de såkaldte »kvasi-lovgivningsmæssige« foranstaltninger med komitologiafgørelsen underlægges forskriftsproceduren med kontrol, hvor Parlamentet er fuldt inddraget i kontrollen af disse foranstaltninger og kan modsætte sig udkast til foranstaltninger forslået af Kommissionen, som går ud over de i basisretsakten fastsatte gennemførelsesbeføjelser, eller udkast, som ikke er forenelige med målet med eller indholdet af basisretsakten, eller som ikke respekterer subsidiaritetsprincippet eller proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de såkaldte »kvasi-lovgivningsmæssige« foranstaltninger med komitologiafgørelsen underlægges forskriftsproceduren med kontrol, hvor Parlamentet er fuldt inddraget i kontrollen af disse foranstaltninger og kan modsætte sig udkast til foranstaltninger forslået af Kommissionen, som går ud over de i basisretsakten fastsatte gennemførelsesbeføjelser, eller udkast, som ikke er forenelige med målet med eller indholdet af basisretsakten, eller som ikke respekterer subsidiaritetsprincippet eller proportionalitetsprincippet,

| E. | der henviser til, at den nye procedure garanterer demokratisk kontrol med gennemførelsesforanstaltningerne, når disse har kvasi-lovgivningsmæssig karakter, idet begge medlovgivere, Parlamentet og Rådet, stilles på lige fod, hvorved der gøres en ende på et af de alvorligste aspekter ved EU's demokratiske underskud; der henviser til, at komitologiafgørelsen åbner mulighed for, at Kommissionen tillægges beføjelser til at tage sig af de mest tekniske aspekter ved lovgivningen og dennes tilpasning, hvorved lovgiveren kan koncentrere sig om de væsentligste aspekter og om at forbedre fællesskabslovgivningens kvalitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nye procedure garanterer demokratisk kontrol med gennemførelsesforanstaltningerne, når disse har kvasi-lovgivningsmæssig karakter, idet begge medlovgivere, Parlamentet og Rådet, stilles på lige fod, hvorved der gøres en ende på et af de alvorligste aspekter ved EU's demokratiske underskud; der henviser til, at komitologiafgørelsen åbner mulighed for, at Kommissionen tillægges beføjelser til at tage sig af de mest tekniske aspekter ved lovgivningen og dennes tilpasning, hvorved lovgiveren kan koncentrere sig om de væsentligste aspekter og om at forbedre fællesskabslovgivningens kvalitet,

| F. | der henviser til, at den nye forskriftsprocedure med kontrol ikke er frivillig, men obligatorisk, når gennemførelsesforanstaltningerne har den i artikel 2, stk. 2, i komitologiafgørelsen præciserede karakter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nye forskriftsprocedure med kontrol ikke er frivillig, men obligatorisk, når gennemførelsesforanstaltningerne har den i artikel 2, stk. 2, i komitologiafgørelsen præciserede karakter,

| G. | der henviser til, at den igangværende tilpasning af fællesskabsretten til komitologiafgørelsen endnu ikke er færdiggjort, da der endnu findes retsakter, der indeholder bestemmelser om gennemførelsesforanstaltninger, for hvilke den nye forskriftsprocedure med kontrol bør anvendes, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den igangværende tilpasning af fællesskabsretten til komitologiafgørelsen endnu ikke er færdiggjort, da der endnu findes retsakter, der indeholder bestemmelser om gennemførelsesforanstaltninger, for hvilke den nye forskriftsprocedure med kontrol bør anvendes,

| H. | der henviser til, at det ikke blot er gennemførelsesforanstaltninger, som tidligere var underlagt forskriftsproceduren, men også visse af de foranstaltninger, der var underlagt forvaltnings- eller høringsproceduren, som vil kunne falde ind under de i artikel 2, stk. 2, i komitologiafgørelsen fastsatte krav, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det ikke blot er gennemførelsesforanstaltninger, som tidligere var underlagt forskriftsproceduren, men også visse af de foranstaltninger, der var underlagt forvaltnings- eller høringsproceduren, som vil kunne falde ind under de i artikel 2, stk. 2, i komitologiafgørelsen fastsatte krav,

| I. | der henviser til, at der med Lissabontraktaten indføres et normhierarki og skabes begrebet »delegerede retsakter«, når Kommissionen i en »lovgivningsmæssig retsakt (får) delegeret beføjelse til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt«; der henviser til, at Lissabontraktaten ligeledes behandler gennemførelsesretsakter på en ny måde og navnlig fastlægger, at den fælles beslutningsprocedure mellem Parlamentet og Rådet skal benyttes som procedure ved vedtagelsen af den forordning, der fastsætter bestemmelserne for medlemsstaternes kontrol over gennemførelsesretsakterne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der med Lissabontraktaten indføres et normhierarki og skabes begrebet »delegerede retsakter«, når Kommissionen i en »lovgivningsmæssig retsakt (får) delegeret beføjelse til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt«; der henviser til, at Lissabontraktaten ligeledes behandler gennemførelsesretsakter på en ny måde og navnlig fastlægger, at den fælles beslutningsprocedure mellem Parlamentet og Rådet skal benyttes som procedure ved vedtagelsen af den forordning, der fastsætter bestemmelserne for medlemsstaternes kontrol over gennemførelsesretsakterne,

| J. | der henviser til, at implementeringen af de tilsvarende bestemmelser i Lissabontraktaten vil kræve en intens og kompleks interinstitutionel forhandling, og at den nuværende tilpasningsproces derfor bør fuldføres så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder før Lissabontraktatens ikrafttræden, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at implementeringen af de tilsvarende bestemmelser i Lissabontraktaten vil kræve en intens og kompleks interinstitutionel forhandling, og at den nuværende tilpasningsproces derfor bør fuldføres så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder før Lissabontraktatens ikrafttræden,

| K. | der henviser til, at det efter Lissabontraktatens eventuelle ikrafttræden vil blive nødvendigt at gå videre med en ny — og mere kompleks — tilpasning af EU-regelværket til bestemmelserne i artikel 290 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde om delegering af retsakter; der henviser til, at selv om definitionen af udtrykket »delegeret retsakt« i Lissabontraktaten ligner begrebet en »kvasi-lovgivningsmæssig« foranstaltning, som indgår i komitologiafgørelsen, er de to begrebet ikke identiske, og de procedureordninger, der er fastlagt i disse to instrumenter, er helt forskellige; som følge heraf kan den igangværende tilpasning ikke anses for at udgøre en nøje præcedens for fremtiden, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det efter Lissabontraktatens eventuelle ikrafttræden vil blive nødvendigt at gå videre med en ny — og mere kompleks — tilpasning af EU-regelværket til bestemmelserne i artikel 290 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde om delegering af retsakter; der henviser til, at selv om definitionen af udtrykket »delegeret retsakt« i Lissabontraktaten ligner begrebet en »kvasi-lovgivningsmæssig« foranstaltning, som indgår i komitologiafgørelsen, er de to begrebet ikke identiske, og de procedureordninger, der er fastlagt i disse to instrumenter, er helt forskellige; som følge heraf kan den igangværende tilpasning ikke anses for at udgøre en nøje præcedens for fremtiden,

| L. | der med samme begrundelse henviser til, at resultaterne af den igangværende tilpasning for så vidt angår den enkelte retsakt ikke kan anses som en præcedens for fremtiden, |
| --- | --- |

L.

der med samme begrundelse henviser til, at resultaterne af den igangværende tilpasning for så vidt angår den enkelte retsakt ikke kan anses som en præcedens for fremtiden,

| M. | der henviser til det nyttige i, at institutionerne enes om en standardformulering for delegerede retsakter, som Kommissionen regelmæssigt kan medtage i udkastet til retsakt, selvom det vil stå lovgiverne frit for at ændre den; der henviser til nødvendigheden af at benytte den fælles beslutningsprocedure til at vedtage den retsakt, som fastsætter bestemmelserne for medlemsstaternes kontrol med gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

M.

der henviser til det nyttige i, at institutionerne enes om en standardformulering for delegerede retsakter, som Kommissionen regelmæssigt kan medtage i udkastet til retsakt, selvom det vil stå lovgiverne frit for at ændre den; der henviser til nødvendigheden af at benytte den fælles beslutningsprocedure til at vedtage den retsakt, som fastsætter bestemmelserne for medlemsstaternes kontrol med gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

| 1. | anmoder Kommissionen om på grundlag af de relevante artikler i EF-traktaten at forelægge Parlamentet forslag til retsakter til afslutning af komitologitilpasningen; opfordrer til, at disse forslag udarbejdes på basis af interinstitutionelle drøftelser og med henblik på især at behandle den i bilaget hertil anførte liste over retsakter; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om på grundlag af de relevante artikler i EF-traktaten at forelægge Parlamentet forslag til retsakter til afslutning af komitologitilpasningen; opfordrer til, at disse forslag udarbejdes på basis af interinstitutionelle drøftelser og med henblik på især at behandle den i bilaget hertil anførte liste over retsakter;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at forelægge de forslag til retsakter, der modsvarer formålet at bringe de resterende retsakter i overensstemmelse med komitologiafgørelen, især dem, der er opført på listen i bilaget hertil; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at forelægge de forslag til retsakter, der modsvarer formålet at bringe de resterende retsakter i overensstemmelse med komitologiafgørelen, især dem, der er opført på listen i bilaget hertil;

| 3. | anmoder Kommissionen om, såfremt den igangværende tilpasningsprocedure ikke afsluttes inden Lissabontraktatens ikrafttræden, at fremlægge de forslag til relevant lovgivning, der er nødvendige for at tilpasse de retsakter, som på det tidspunkt endnu ikke er blevet tilpasset, til den i artikel 290 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte nye ordning; |
| --- | --- |

3.

anmoder Kommissionen om, såfremt den igangværende tilpasningsprocedure ikke afsluttes inden Lissabontraktatens ikrafttræden, at fremlægge de forslag til relevant lovgivning, der er nødvendige for at tilpasse de retsakter, som på det tidspunkt endnu ikke er blevet tilpasset, til den i artikel 290 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte nye ordning;

| 4. | anmoder Kommissionen om under alle omstændigheder efter Lissabontraktatens ikrafttræden at fremlægge de relevante lovgivningsforslag, der er nødvendige for at tilpasse hele EU-regelværket til denne nye ordning; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om under alle omstændigheder efter Lissabontraktatens ikrafttræden at fremlægge de relevante lovgivningsforslag, der er nødvendige for at tilpasse hele EU-regelværket til denne nye ordning;

| 5. | anmoder Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge udkastet til det forslag til forordning, som i overensstemmelse med artikel 291, stk. 3, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde på forhånd fastsætter de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge udkastet til det forslag til forordning, som i overensstemmelse med artikel 291, stk. 3, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde på forhånd fastsætter de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser;

| 6. | anmoder om, at Europa-Parlamentet tildeles yderligere ressourcer til alle komitologiprocedurerne, ikke blot i den nuværende overgangsperiode, men også som forberedelse til Lissabontraktatens eventuelle ikrafttræden, med henblik på at sikre at enhver komitologiprocedure mellem de tre institutioner fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

6.

anmoder om, at Europa-Parlamentet tildeles yderligere ressourcer til alle komitologiprocedurerne, ikke blot i den nuværende overgangsperiode, men også som forberedelse til Lissabontraktatens eventuelle ikrafttræden, med henblik på at sikre at enhver komitologiprocedure mellem de tre institutioner fungerer tilfredsstillende;

| 7. | bekræfter, at disse anmodninger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

7.

bekræfter, at disse anmodninger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og den medfølgende liste til Kommissionen, Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og den medfølgende liste til Kommissionen, Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(2)  EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

(3)  EUT C 255 af 21.10.2006, s. 1.

(4)  EUT C 143 af 10.6.2008, s. 1.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0189.

---

Tirsdag, den 23. september 2008BILAG TIL BESLUTNINGEN:

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Parlamentet anmoder Kommissionen om at forelægge de forslag til retsakter, som modsvarer en tilpasning af de resterende retsakter i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999, som ændret ved afgørelse 2006/512/EF, herunder især følgende:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/15/EF af 10. april 2000 om ændring af Rådets direktiv 64/432/EØF om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/15/EF af 10. april 2000 om ændring af Rådets direktiv 64/432/EØF om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF af 22. maj 2000 om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til fremdrift af landbrugs- og skovbrugstraktorer og om ændring af Rådets direktiv 74/150/EØF (2) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF af 22. maj 2000 om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til fremdrift af landbrugs- og skovbrugstraktorer og om ændring af Rådets direktiv 74/150/EØF (2)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (3) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (3)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/43/EF af 27. juni 2001 om ændring af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (4) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/43/EF af 27. juni 2001 om ændring af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (4)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF af 23. juli 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/53/EF om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet, samt af direktiv 70/524/EØF, 96/25/EF og 1999/29/EF vedrørende foder (5) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF af 23. juli 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/53/EF om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet, samt af direktiv 70/524/EØF, 96/25/EF og 1999/29/EF vedrørende foder (5)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (6) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (6)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF af 21. oktober 2002 om ændring af Rådets direktiv 90/425/EØF og 92/118/EØF for så vidt angår sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter (7) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF af 21. oktober 2002 om ændring af Rådets direktiv 90/425/EØF og 92/118/EØF for så vidt angår sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter (7)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/3/EF af 11. februar 2004 om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF og 80/1268/EØF for så vidt angår måling af N1-køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (8) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/3/EF af 11. februar 2004 om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF og 80/1268/EØF for så vidt angår måling af N1-køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (8)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af 21. april 2004 om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (9) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af 21. april 2004 om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (9)

| — | Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2005/33/EF af 6. juli 2005 om ændring af direktiv 1999/32/EF med hensyn til svovlindholdet i skibsbrændstoffer (10) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2005/33/EF af 6. juli 2005 om ændring af direktiv 1999/32/EF med hensyn til svovlindholdet i skibsbrændstoffer (10)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/64/EF af 26. oktober 2005 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til genbrugelighed, genvindelighed og nyttiggørelsesmuligheder og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (11) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/64/EF af 26. oktober 2005 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til genbrugelighed, genvindelighed og nyttiggørelsesmuligheder og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (11)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/40/EF af 17. maj 2006 om emissioner fra luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (12) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/40/EF af 17. maj 2006 om emissioner fra luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (12)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (13) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (13)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (14). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (14).

---

(1)  EFT L 105 af 3.5.2000, s. 34.

(2)  EFT L 173 af 12.7.2000, s. 1.

(3)  EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1.

(4)  EFT L 211 af 4.8.2001, s. 25.

(5)  EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55.

(6)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

(7)  EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14.

(8)  EUT L 49 af 19.2.2004, s. 36.

(9)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33.

(10)  EUT L 191 af 22.7.2005, s. 59.

(11)  EUT L 310 af 25.11.2005, s. 10.

(12)  EFT L 161 af 14.6.2006, s. 12.

(13)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25.

(14)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/26

---

Tirsdag, den 23. september 2008Hedgefonde og private equity

P6_TA(2008)0425

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om hedgefonde og private equity (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (1),

der henviser til Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer (2),

der henviser til Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber (3),

der henviser til Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (4),

der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (5),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/65/EF af 27. september 2001 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF og 86/635/EØF for så vidt angår værdiansættelsesregler for visse selskabsformers samt bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (6),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/107/EF af 21. januar 2002 om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) med henblik på en regulering af forvaltningsselskaber og forenklede prospekter (7),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF af 21. januar 2002 om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) med hensyn til investeringsinstitutters investeringer (8),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne (9),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (10),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed (11) (pensionsfondsdirektivet),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF, 86/635/EØF og 91/674/EØF om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (12),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (13),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (14),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (15),

der henviser til Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (16) (MiFID-gennemførelsesdirektivet),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (17),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser (18),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (19),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdning) (20) (direktivet om kapitalkrav),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF af 14. juni 2006 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (omarbejdning) (21) (direktivet om kravene til kapitalgrundlag),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/36/EF af 11. juli 2007 om udøvelse af visse aktionærrettigheder i børsnoterede selskaber (22),

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 21. april 2008 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (KOM(2008)0119) (Solvens II-forslag),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. december 2007 om fjernelse af hindringerne for venturekapitalfondes investeringer på tværs af grænserne (KOM(2007)0853),

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2004 om fremtiden for hedge funds og derivater (23),

der henviser til sine beslutninger af 27. april 2006 (24) om kapitalforvaltning og 13. december 2007 om Kapitalforvaltning II (25),

der henviser til sin beslutning af 11. juli 2007 om politikken for finansielle tjenesteydelser (2005-2010) — hvidbog (26), og navnlig punkt 19,

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (afsnittet om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker): Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010) (27),

der henviser til Den Internationale Børstilsynsorganisations mål og principper for værdipapirregulering fra 2003, der bl. a. dækker principperne for markedsføring af kollektive investeringsordninger, herunder hedgefonde,

der henviser til en undersøgelse fra Europa-Parlamentets Afdeling for Økonomisk og Videnskabelig Politik om Hedge Funds: Transparency and Conflict of Interest, der blev offentliggjort i december 2007,

der henviser til de standarder for bedste praksis, der blev offentliggjort af Hedgefond-arbejdsgruppen den 22. januar 2008, og den efterfølgende oprettelse af et tilsyn for hedgefond-standarder, der skal overvåge disse standarder,

der henviser til EF-traktatens artikel 192, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0338/2008),

| A. | der henviser til, at der for øjeblikket findes national lovgivning og EU-lovgivning, som direkte, men ikke udelukkende, vedrører hedgefonde og private equity, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der for øjeblikket findes national lovgivning og EU-lovgivning, som direkte, men ikke udelukkende, vedrører hedgefonde og private equity,

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen skal sikre, at denne lovgivning gennemføres og anvendes på en konsekvent måde; der henviser til, at enhver yderligere ændring af den eksisterende lovgivning bør gøres til genstand for en egentlig costbenefitanalyse og ikke må være diskriminerende, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen skal sikre, at denne lovgivning gennemføres og anvendes på en konsekvent måde; der henviser til, at enhver yderligere ændring af den eksisterende lovgivning bør gøres til genstand for en egentlig costbenefitanalyse og ikke må være diskriminerende,

| C. | der henviser til, at Kommissionen ikke har reageret positivt på Parlamentets tidligere anmodninger, herunder anmodningerne i ovennævnte beslutninger af 15. januar 2004, 27. april 2006, 11. juli 2007 og 13. december 2007, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen ikke har reageret positivt på Parlamentets tidligere anmodninger, herunder anmodningerne i ovennævnte beslutninger af 15. januar 2004, 27. april 2006, 11. juli 2007 og 13. december 2007,

| D. | der henviser til, at hedgefonde og private equity har meget forskellige karakteristika, og at der ikke findes en entydig definition af disse, men at de begge er investeringsinstrumenter, der snarere anvendes af professionelle investorer end af privatkunder; der henviser til, at de ikke bør behandles som en enkelt kategori på området for produktspecifik lovgivning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at hedgefonde og private equity har meget forskellige karakteristika, og at der ikke findes en entydig definition af disse, men at de begge er investeringsinstrumenter, der snarere anvendes af professionelle investorer end af privatkunder; der henviser til, at de ikke bør behandles som en enkelt kategori på området for produktspecifik lovgivning,

| E. | der henviser til, at hedgefonde og private equity er alternative investeringsinstrumenter med en voksende betydning, som ikke blot udgør en betydelig og stadig større del af de samlede forvaltede aktiver, men også forbedrer finansmarkedernes effektivitet ved at skabe nye investeringsmuligheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hedgefonde og private equity er alternative investeringsinstrumenter med en voksende betydning, som ikke blot udgør en betydelig og stadig større del af de samlede forvaltede aktiver, men også forbedrer finansmarkedernes effektivitet ved at skabe nye investeringsmuligheder,

| F. | der henviser til, at flere globale, europæiske og nationale institutioner længe inden den aktuelle finansielle krise analyserede potentielle problemer i forbindelse med hedgefonde og private equity vedrørende den finansielle stabilitet, normer for risikostyring, for stor gæld (lånefinansiering) og værdiansættelsen af illikvide og komplekse finansielle instrumenter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at flere globale, europæiske og nationale institutioner længe inden den aktuelle finansielle krise analyserede potentielle problemer i forbindelse med hedgefonde og private equity vedrørende den finansielle stabilitet, normer for risikostyring, for stor gæld (lånefinansiering) og værdiansættelsen af illikvide og komplekse finansielle instrumenter,

| G. | der henviser til, at den analyse, der blev udarbejdet af Forummet for Finansiel Stabilitet i 2007, konkluderede, at den bedste metode til løsning af problemer med finansiel stabilitet var et udvidet tilsyn med samtlige aktører, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den analyse, der blev udarbejdet af Forummet for Finansiel Stabilitet i 2007, konkluderede, at den bedste metode til løsning af problemer med finansiel stabilitet var et udvidet tilsyn med samtlige aktører,

| H. | der henviser til, at Den Internationale Valutafond (IMF) i sin rapport fra 2007 om global finansiel stabilitet fastslog, at der var tale om en kollektiv mangel på evne til at vurdere omfanget af låntagningen i en lang række institutioner — banker, monolineselskaber, statsstøttede organer, hedgefonde og den tilhørende risiko for en uordnet afvikling, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Internationale Valutafond (IMF) i sin rapport fra 2007 om global finansiel stabilitet fastslog, at der var tale om en kollektiv mangel på evne til at vurdere omfanget af låntagningen i en lang række institutioner — banker, monolineselskaber, statsstøttede organer, hedgefonde og den tilhørende risiko for en uordnet afvikling,

| I. | der henviser til, at en realisering af Lissabon-dagsordenen kræver langsigtede investeringer i vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en realisering af Lissabon-dagsordenen kræver langsigtede investeringer i vækst og beskæftigelse,

| J. | der henviser til, at sådanne langsigtede investeringer kræver velfungerende finansielle markeder i EU og globalt, som bidrager til realøkonomien, hvilket kun kan opnås ved at sikre, at der i EU findes en konkurrencedygtig og innovativ finansiel sektor, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at sådanne langsigtede investeringer kræver velfungerende finansielle markeder i EU og globalt, som bidrager til realøkonomien, hvilket kun kan opnås ved at sikre, at der i EU findes en konkurrencedygtig og innovativ finansiel sektor,

| K. | der henviser til, at hedgefonde og private equity i mange tilfælde skaber likviditet, markedsspredning og markedseffektivitet ved at skabe efterspørgsel efter innovative produkter og gavner prisfastsættelsen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at hedgefonde og private equity i mange tilfælde skaber likviditet, markedsspredning og markedseffektivitet ved at skabe efterspørgsel efter innovative produkter og gavner prisfastsættelsen,

| L. | der henviser til, at finansiel stabilitet desuden forudsætter et bedre samarbejde på tilsynsområdet, også globalt, hvilket nødvendigvis med tiden vil kræve kontinuerlige forbedringer af EU's nuværende tilsynsordninger, indbefattet regelmæssig udveksling af information og større gennemsigtighed hos de institutionelle investorer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at finansiel stabilitet desuden forudsætter et bedre samarbejde på tilsynsområdet, også globalt, hvilket nødvendigvis med tiden vil kræve kontinuerlige forbedringer af EU's nuværende tilsynsordninger, indbefattet regelmæssig udveksling af information og større gennemsigtighed hos de institutionelle investorer,

| M. | der henviser til, at Kommissionen bør undersøge mulighederne for at indføre bestemmelser for offshore-markedsaktørerne på globalt plan, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen bør undersøge mulighederne for at indføre bestemmelser for offshore-markedsaktørerne på globalt plan,

| N. | der henviser til, at et hensigtsmæssigt niveau for gennemsigtighed over for investorer og tilsynsmyndigheder er afgørende for at sikre velfungerende og stabile finansielle markeder samt fremme konkurrencen mellem markedsaktører og produkter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et hensigtsmæssigt niveau for gennemsigtighed over for investorer og tilsynsmyndigheder er afgørende for at sikre velfungerende og stabile finansielle markeder samt fremme konkurrencen mellem markedsaktører og produkter,

| O. | der henviser til, at Kommissionen bør overvåge og analysere, hvilke virkninger hedgefondes og private equitys transaktioner har, ligesom den bør overveje at foreslå et direktiv om minimumsregler for åbenhed om finansieringen af investeringer i fremtiden, risikomanagement, vurderingsmetoder, ledernes kvalifikationer og eventuelle interessekonflikter samt åbenhed om ejerskabsstrukturer og registrering af hedgefonde, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen bør overvåge og analysere, hvilke virkninger hedgefondes og private equitys transaktioner har, ligesom den bør overveje at foreslå et direktiv om minimumsregler for åbenhed om finansieringen af investeringer i fremtiden, risikomanagement, vurderingsmetoder, ledernes kvalifikationer og eventuelle interessekonflikter samt åbenhed om ejerskabsstrukturer og registrering af hedgefonde,

| P. | der henviser til, at de kompetente tilsynsmyndigheder skal have adgang til oplysninger om engagementer og låntagning i hedgefonde for at imødekomme behovet for overvågning af markedsaktiviteterne, uden at det indebærer for store byrder, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de kompetente tilsynsmyndigheder skal have adgang til oplysninger om engagementer og låntagning i hedgefonde for at imødekomme behovet for overvågning af markedsaktiviteterne, uden at det indebærer for store byrder,

| Q. | der henviser til, at fondssektoren for at indføre større gennemsigtighed forventes at videreudvikle og offentliggøre bindende bestemmelser om virksomhedsledelsen (Corporate Governance); der henviser til, at der er behov for en forbedring af kontrolmekanismerne, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at fondssektoren for at indføre større gennemsigtighed forventes at videreudvikle og offentliggøre bindende bestemmelser om virksomhedsledelsen (Corporate Governance); der henviser til, at der er behov for en forbedring af kontrolmekanismerne,

| R. | der henviser til, at medlemsstaterne ved hjælp af bedste praksis bør sikre, at de ansattes optjente arbejdsmarkedsrelaterede pensioner sikres mod konkurser, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at medlemsstaterne ved hjælp af bedste praksis bør sikre, at de ansattes optjente arbejdsmarkedsrelaterede pensioner sikres mod konkurser,

| S. | der henviser til, at Kommissionen i definitionen af forsigtighedsprincippet — i de tilfælde, hvor princippet er indarbejdet i den eksisterende fællesskabslovgivning — bør overveje at medtage et krav til investorerne om, at de skal kontrollere, at de alternative investeringsfonde, som de investerer i, er i overensstemmelse med den relevante lovgivning og sektorens standarder for bedste praksis, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen i definitionen af forsigtighedsprincippet — i de tilfælde, hvor princippet er indarbejdet i den eksisterende fællesskabslovgivning — bør overveje at medtage et krav til investorerne om, at de skal kontrollere, at de alternative investeringsfonde, som de investerer i, er i overensstemmelse med den relevante lovgivning og sektorens standarder for bedste praksis,

| T. | der henviser til, at den nuværende mangfoldighed af definitionen af private investeringer i medlemsstaterne udgør en hindring for det indre marked og skaber et incitament til at udbrede højrisikoprodukter på detailmarkedet, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den nuværende mangfoldighed af definitionen af private investeringer i medlemsstaterne udgør en hindring for det indre marked og skaber et incitament til at udbrede højrisikoprodukter på detailmarkedet,

| U. | der henviser til, at der bør oprettes et fælles websted for adfærdskodekser med et register over dem, som følger adfærdskodeksen, deres åbenhed og redegørelser for fravigelser; der bemærker, at grundene til fravigelser også kan være et læringsredskab; der henviser til, at dette websted bør indføres i EU og fremmes internationalt, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der bør oprettes et fælles websted for adfærdskodekser med et register over dem, som følger adfærdskodeksen, deres åbenhed og redegørelser for fravigelser; der bemærker, at grundene til fravigelser også kan være et læringsredskab; der henviser til, at dette websted bør indføres i EU og fremmes internationalt,

| V. | der henviser til, at IMF i sin rapport fra april 2008 om global finansiel stabilitet fastslog, at markedet for virksomhedsgældsbeviser (»corporate debt«) synes at være sårbart, eftersom misligholdelsesgraden vil stige på grund af såvel makroøkonomiske som strukturelle faktorer, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at IMF i sin rapport fra april 2008 om global finansiel stabilitet fastslog, at markedet for virksomhedsgældsbeviser (»corporate debt«) synes at være sårbart, eftersom misligholdelsesgraden vil stige på grund af såvel makroøkonomiske som strukturelle faktorer,

| W. | der henviser til, at den seneste stigning i omfanget af private equity-transaktioner har medført en betydelig stigning i antallet af ansatte, hvis job i sidste ende styres af equity-fonde, og at der derfor bør tages behørigt hensyn til eksisterende national arbejdsmarkedsret samt Fællesskabets arbejdsmarkedslovgivning (navnlig direktiv 2001/23/EF), der blev udformet, da situationen var en anden; der henviser til, at EF-bestemmelserne skal anvendes på en ikkediskriminatorisk måde på grundlag af en rimelig og passende behandling af alle økonomiske aktører med et ensartet ansvar over for arbejdstagerne, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den seneste stigning i omfanget af private equity-transaktioner har medført en betydelig stigning i antallet af ansatte, hvis job i sidste ende styres af equity-fonde, og at der derfor bør tages behørigt hensyn til eksisterende national arbejdsmarkedsret samt Fællesskabets arbejdsmarkedslovgivning (navnlig direktiv 2001/23/EF), der blev udformet, da situationen var en anden; der henviser til, at EF-bestemmelserne skal anvendes på en ikkediskriminatorisk måde på grundlag af en rimelig og passende behandling af alle økonomiske aktører med et ensartet ansvar over for arbejdstagerne,

| X. | der henviser til, at hedgefonde og private equitys, som ejer og kontrollerer virksomheder, i mange retssystemer ikke optræder som arbejdsgivere og derfor ikke er underlagt de juridiske forpligtelser, der gælder for arbejdsgivere, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at hedgefonde og private equitys, som ejer og kontrollerer virksomheder, i mange retssystemer ikke optræder som arbejdsgivere og derfor ikke er underlagt de juridiske forpligtelser, der gælder for arbejdsgivere,

| Y. | der henviser til, at i tilfælde af for stor gæld har virksomhederne en højere risikoprofil, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at i tilfælde af for stor gæld har virksomhederne en højere risikoprofil,

| Z. | der henviser til, at der, som det også er tilfældet i andre enheder, kan opstå en lang række interessekonflikter enten som følge af private equity-fondes eller hedgefondes forretningsmodel eller som følge af forholdet mellem disse selskaber og andre aktører på de finansielle markeder; der henviser til, at bestræbelser på at forbedre den eksisterende EU-lovgivning ikke alene skal begrænses til hedgefonde og private equity, ligesom de skal være i overensstemmelse med Den Internationale Børstilsynsorganisations principper for kollektive investeringsordningers og formidleres håndtering af interessekonflikter, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at der, som det også er tilfældet i andre enheder, kan opstå en lang række interessekonflikter enten som følge af private equity-fondes eller hedgefondes forretningsmodel eller som følge af forholdet mellem disse selskaber og andre aktører på de finansielle markeder; der henviser til, at bestræbelser på at forbedre den eksisterende EU-lovgivning ikke alene skal begrænses til hedgefonde og private equity, ligesom de skal være i overensstemmelse med Den Internationale Børstilsynsorganisations principper for kollektive investeringsordningers og formidleres håndtering af interessekonflikter,

| AA. | der henviser til, at aflønningssystemerne for forvalterne af hedgefonde og private equity kan skabe uhensigtsmæssige incitamenter, der medfører uansvarlig risikotagning, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at aflønningssystemerne for forvalterne af hedgefonde og private equity kan skabe uhensigtsmæssige incitamenter, der medfører uansvarlig risikotagning,

| AB. | der henviser til, at hedgefonde var blandt de investorer i komplekse strukturerede produkter, der var omfattet af krisen i kreditsektoren, og dermed led tab på linje med andre investorer, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at hedgefonde var blandt de investorer i komplekse strukturerede produkter, der var omfattet af krisen i kreditsektoren, og dermed led tab på linje med andre investorer,

| AC. | der henviser til, at der for at minimere risikoen for fremtidige finansielle kriser og i lyset af det intensive samspil på tværs af markederne og mellem markedets aktører og i lyset af målet om ensartede konkurrencevilkår på tværs af grænserne og mellem regulerede og ikke-regulerede markedsdeltagere er flere initiativer undervejs i EU og på globalt plan, inklusive en gennemgang af direktiverne om kapitalkrav og kapitaltilstrækkelighedskrav samt et forslag til et direktiv om kreditvurderingsbureauer, for at sikre en mere sammenhængende og harmoniseret lovgivning, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der for at minimere risikoen for fremtidige finansielle kriser og i lyset af det intensive samspil på tværs af markederne og mellem markedets aktører og i lyset af målet om ensartede konkurrencevilkår på tværs af grænserne og mellem regulerede og ikke-regulerede markedsdeltagere er flere initiativer undervejs i EU og på globalt plan, inklusive en gennemgang af direktiverne om kapitalkrav og kapitaltilstrækkelighedskrav samt et forslag til et direktiv om kreditvurderingsbureauer, for at sikre en mere sammenhængende og harmoniseret lovgivning,

| AD. | der henviser til, at en principbaseret lovgivning vil være egnet til at regulere finansmarkederne, da denne form for lovgivning bedre end produktspecifik lovgivning kan følge med udviklinger på markedet, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at en principbaseret lovgivning vil være egnet til at regulere finansmarkederne, da denne form for lovgivning bedre end produktspecifik lovgivning kan følge med udviklinger på markedet,

| AE. | der henviser til, at der er behov for en indsats på EU plan på grundlag af nedenstående syv principper for de finansielle institutioner og markeder:






  — | lovgivningsmæssigt anvendelsesområde: de gældende fællesskabsbestemmelser bør gennemgås med henblik på at fastslå ethvert hul i lovgivningen; der bør foretages en gennemgang af særlige nationale bestemmelser, ligesom en harmonisering bør fremmes, f.eks. gennem paneler med deltagelse af tilsynsførende eller på anden måde; der bør tilstræbes ækvivalens og samarbejde på internationalt niveau; |
| --- | --- | --- |

AE.

der henviser til, at der er behov for en indsats på EU plan på grundlag af nedenstående syv principper for de finansielle institutioner og markeder:

—

lovgivningsmæssigt anvendelsesområde: de gældende fællesskabsbestemmelser bør gennemgås med henblik på at fastslå ethvert hul i lovgivningen; der bør foretages en gennemgang af særlige nationale bestemmelser, ligesom en harmonisering bør fremmes, f.eks. gennem paneler med deltagelse af tilsynsførende eller på anden måde; der bør tilstræbes ækvivalens og samarbejde på internationalt niveau;

| — | kapital: kravene til egenkapital bør være bindende for alle finansielle institutioner og afspejle den risiko, der er forbundet med virksomhedens art, graden af eksponering og risikokontrol; det bør overvejes at indføre længere perioder for likviditet; |
| --- | --- |

—

kapital: kravene til egenkapital bør være bindende for alle finansielle institutioner og afspejle den risiko, der er forbundet med virksomhedens art, graden af eksponering og risikokontrol; det bør overvejes at indføre længere perioder for likviditet;

| — | initiativtagning og formidling: for at sikre en bedre sammenhæng mellem investorernes og initiativtagernes interesser bør sidstnævnte i almindelighed have en eksponering for deres sikrede produkter ved at opretholde en repræsentativ andel i låneprodukterne; eksponeringen bør optræde på det niveau for andele, som ophavsmændene har i låneprodukterne; som alternativ til eksponering bør andre foranstaltninger med henblik på at skabe sammenhæng mellem investorers og initiativtagernes interesser undersøges; |
| --- | --- |

—

initiativtagning og formidling: for at sikre en bedre sammenhæng mellem investorernes og initiativtagernes interesser bør sidstnævnte i almindelighed have en eksponering for deres sikrede produkter ved at opretholde en repræsentativ andel i låneprodukterne; eksponeringen bør optræde på det niveau for andele, som ophavsmændene har i låneprodukterne; som alternativ til eksponering bør andre foranstaltninger med henblik på at skabe sammenhæng mellem investorers og initiativtagernes interesser undersøges;

| — | regnskabsførelse: det bør overvejes at indføre en udjævningsteknik til at modvirke konjunkturfremmende virkninger af teknikken med bogføring til dagsværdi; |
| --- | --- |

—

regnskabsførelse: det bør overvejes at indføre en udjævningsteknik til at modvirke konjunkturfremmende virkninger af teknikken med bogføring til dagsværdi;

| — | kreditvurdering: kreditvurderingsbureauer bør indføre adfærdskodekser for gennemsigtighed i forhåndsantagelser, produktkompleksitet og forretningspraksis med henblik på at øge gennemsigtigheden og forståelsen af kreditvurderingsmarkedet; interessekonflikter bør forvaltes og uopfordret kreditvurdering opføres i en særskilt kategori og ikke benyttes som forretningsmæssigt pressionsmiddel; |
| --- | --- |

—

kreditvurdering: kreditvurderingsbureauer bør indføre adfærdskodekser for gennemsigtighed i forhåndsantagelser, produktkompleksitet og forretningspraksis med henblik på at øge gennemsigtigheden og forståelsen af kreditvurderingsmarkedet; interessekonflikter bør forvaltes og uopfordret kreditvurdering opføres i en særskilt kategori og ikke benyttes som forretningsmæssigt pressionsmiddel;

| — | handel med derivater: en åben og gennemsigtig handel med derivater bør støttes, enten på børsen eller på anden måde; |
| --- | --- |

—

handel med derivater: en åben og gennemsigtig handel med derivater bør støttes, enten på børsen eller på anden måde;

| — | langsigtede investeringer: bonus-ordninger bør gøres afhængige af langfristede resultater og afspejle såvel tab som gevinster, |
| --- | --- |

—

langsigtede investeringer: bonus-ordninger bør gøres afhængige af langfristede resultater og afspejle såvel tab som gevinster,

| AF. | der henviser til, at en sådan indsats ville skabe et retsgrundlag, der universelt og omfattende ville dække alle finansielle institutter over en vis størrelse, og inddrage både internationale tilsyns- samt forskriftsmæssige praksis; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at en sådan indsats ville skabe et retsgrundlag, der universelt og omfattende ville dække alle finansielle institutter over en vis størrelse, og inddrage både internationale tilsyns- samt forskriftsmæssige praksis;

| 1. | anmoder Kommissionen om på grundlag af EF-traktatens artikel 44, artikel 47, stk. 2, eller artikel 95 inden udgangen af 2008 at fremsætte forslag til retsakt eller retsakter om hedgefonde, private equity og alle andre relevante aktører i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om på grundlag af EF-traktatens artikel 44, artikel 47, stk. 2, eller artikel 95 inden udgangen af 2008 at fremsætte forslag til retsakt eller retsakter om hedgefonde, private equity og alle andre relevante aktører i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget;

| 2. | konstaterer, at disse henstillinger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at disse henstillinger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder;

| 3. | mener, at de finansielle konsekvenser af det eller de forslag, der anmodes om, bør dækkes af EU-budgetbevillinger; |
| --- | --- |

3.

mener, at de finansielle konsekvenser af det eller de forslag, der anmodes om, bør dækkes af EU-budgetbevillinger;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1.

(2)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

(3)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1.

(4)  EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1.

(5)  EFT L 82 af 22.3.2001, s. 16.

(6)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 28.

(7)  EFT L 41 af 13.2.2002, s. 20.

(8)  EFT L 41 af 13.2.2002, s. 35.

(9)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 16.

(10)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

(11)  EUT L 235 af 23.9.2003, s. 10.

(12)  EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16.

(13)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

(14)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 12.

(15)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

(16)  EUT L 241 af 2.9.2006, s. 26.

(17)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

(18)  EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9.

(19)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

(20)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1.

(21)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201.

(22)  EUT L 184 af 14.7.2007, s. 17.

(23)  EUT C 92 E af 16.4.2004, s. 407.

(24)  EUT C 296 E af 6.12.2006, s. 257.

(25)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0627.

(26)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 392.

(27)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0058.

---

Tirsdag, den 23. september 2008BILAG TIL BESLUTNINGEN:

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Henstilling 1 om finansiel stabilitet og foranstaltninger til bedre fungerende finansielle markeder

Europa-Parlamentet mener, at formålet med den retsakt, som vedtages, bør være at regulere følgende:

Kapitalkrav — Investeringsselskaber, herunder interessentselskaber og kommanditselskaber, forsikringsselskaber, kreditinstitutter, traditionelle fonde (som investeringsinstitutter og pensionsordninger) skal opfylde kapitalkrav. Kommissionen bør sikre, at hensigtsmæssige kapitalkrav er risikobaserede og ikke enhedsbaserede for alle finansielle investeringsvirksomheder. Tilsynsmyndigheder kan tage hensyn til overholdelse af adfærdskodekser. Disse kapitalkrav bør dog ikke være yderligere krav til allerede eksisterende regler og under ingen omstændigheder betragtes som en garanti i tilfælde af fallerede fonde.

Initiativtagere og sikrede lån — Kommissionens forslag om kapitalkrav bør indeholde krav om, at initiativtagerne skal besidde dele af sikrede lån i deres regnskaber eller stille kapitalkrav til initiativtageren beregnet ud fra formodningen om, at han besidder disse andele eller råder over andre midler til at tilnærme investorernes og initiativtagernes interesser.

EU-tilsyn med kreditvurderingsbureauerne — Kommissionen bør etablere en mekanisme for EU's gennemgang af kreditvurderingsbureauerne, deres fremgangsmåder og overholdelse af reglerne med forpligtelser over for eksisterende organer såsom Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) for at fremme konkurrencen og styrke konkurrencen og lette adgangen til markedet for kreditevaluering.

Værdiansættelse — Kommissionen bør indføre principbaserede lovbestemmelser om værdiansættelsen af illikvide finansielle instrumenter i overensstemmelse med det arbejde, der udføres i kompetente internationale organer for at sikre en bedre beskyttelse og stabiliteten på finansmarkederne under hensyntagen til de forskellige initiativer om værdiansættelse, der på nuværende tidspunkt findes i EU og i den øvrige verden, og til den bedste fremgangsmåde til at forbedre værdiansættelsen.

Mæglere — Kravet om gennemsigtighed for alle institutioner, som yder mæglertjenester, bør øges i overensstemmelse med kompleksiteten og uigennemsigtigheden i strukturen eller arten af de eksponeringer, som deres transaktioner med hedgefonde og private equity-fonde eksponerer dem for.

Venturekapital og sektoren for små og mellemstore virksomheder — Kommissionen bør snarest fremlægge forslag til lovgivning om harmoniserede EU- rammebestemmelser for venturekapital og private fondes investeringer på tværs af grænserne, herunder foreslå lovgivning med henblik på at skabe harmoniserede rammer i hele EU for venturekapital og dermed sikre adgang på tværs af grænserne til sådan kapital for SMV-sektoren i overensstemmelse med Lissabon-dagsordenen. Forslaget bør være i overensstemmelse med principperne for god lovgivning og forebygge yderligere retlige, fiskale og administrative komplekse forhold i EU.

Henstilling 2 om gennemsigtighedsforanstaltninger

Europa-Parlamentet mener, at formålet med den retsakt, som vedtages, bør være at regulere følgende:

Ordning for private investeringer — Kommissionen bør forelægge et lovgivningsmæssig forslag til oprettelse af en europæisk ordning for private investeringer, der muliggør grænseoverskridende spredning af alternative investeringsprodukter til egnede grupper af professionelle investorer. Forslaget bør, når det er relevant, fastsætte følgende principper for åbenhed over for investorer og de relevante offentlige myndigheder:

| — | generel investeringsstrategi og gebyrpolitik |
| --- | --- |

—

generel investeringsstrategi og gebyrpolitik

| — | lånefinansiering/gældseksponering, ordning for risikoforvaltning, risikostyringssystem og metoder til porteføljeværdiansættelse |
| --- | --- |

—

lånefinansiering/gældseksponering, ordning for risikoforvaltning, risikostyringssystem og metoder til porteføljeværdiansættelse

| — | oprindelsen af og omfanget af midlerne, også af intern oprindelse |
| --- | --- |

—

oprindelsen af og omfanget af midlerne, også af intern oprindelse

| — | bestemmelser om fuld åbenhed for højtstående og ledende ansattes aflønningsordninger, herunder aktieoptioner |
| --- | --- |

—

bestemmelser om fuld åbenhed for højtstående og ledende ansattes aflønningsordninger, herunder aktieoptioner

| — | registrering og identificering af aktionærer ud over en vis andel. |
| --- | --- |

—

registrering og identificering af aktionærer ud over en vis andel.

Investorer — Kommissionen udarbejder i samarbejde med tilsynsmyndighederne bestemmelser for at sikre klare oplysninger og formidling af relevant materiale og information til investorerne.

Private equity og beskyttelse af medarbejdere — Kommissionen bør sikre, at der med direktiv 2001/23/EF altid ydes samme beskyttelse af medarbejdere, herunder retten til at modtage oplysninger og blive hørt, når kontrollen med den pågældende virksomhed eller aktivitet overføres som følge af en private equity- eller hedgefund-transaktion.

Pensionsordninger — Stadig flere pensionsfonde og forsikringsselskaber har siden midten af 1990'erne investeret i hedgefonde og private equity, og en konkurs ville have negative konsekvenser for de pensionsrettigheder, medlemmerne af de pågældende pensionsordninger har; Kommissionen bør i forbindelse med revisionen af direktiv 2003/41/EF sikre, at de ansatte eller personalets repræsentanter direkte eller via bestyrelsen orienteres om, hvordan deres pensionsindbetalinger investeres og med hvilken risiko.

Henstilling 3 om foranstaltninger vedrørende for stor gæld

Europa-Parlamentet mener, at formålet med den retsakt, som vedtages, bør være at regulere følgende:

Lånefinansiering for private equity — Kommissionen bør samtidig med revisionen af direktiv 77/91/EØF om kapital sikre, at ændringerne er i overensstemmelse med følgende grundlæggende principper. Kapital besiddes i forhold til risiko, der er en begrundet formodning om, at låntagningens niveau er holdbart for såvel private equity-fonde/virksomheder og for målvirksomheden, ligesom der ikke må være nogen urimelig forskelsbehandling af bestemte investorer eller mellem forskellige investeringsfonde eller -instrumenter, der anvender en lignende strategi.

Kapitalforringelse — Kommissionen bør, når det er nødvendigt, foreslå supplerende regler på EU- niveau med udgangspunkt i en gennemgang af eksisterende lovgivningsmuligheder på nationalt niveau og EU- niveau for at undgå urimelig selskabstømning i målvirksomheder.

Henstilling 4 om foranstaltninger vedrørende interessekonflikter

Europa-Parlamentet mener, at formålet med den retsakt, som vedtages, bør være at regulere følgende:

Kommissionen bør indføre regler, der sikrer en effektiv adskillelse mellem de tjenester, som investeringsvirksomheder tilbyder deres kunder (som f. eks. mægling). Europa-Parlamentet gentager, at alle tilpasninger bør gælde for alle finansielle institutioner og dermed være uden forskelsbehandling. Som anbefalet af Den Internationale Børstilsynsorganisation bør kreditinstitutter, som tilbyder en bred vifte af finansielle tjenester, have strategier og fremgangsmåder, bl.a. fyldestgørende oplysninger, på virksomheds- eller gruppeniveau, så den er i stand til at identificere, evaluere og udvikle hensigtsmæssige midler til at løse konflikter eller potentielle konflikter.

Kreditvurderingsbureauer — Kreditvurderingsbureauerne skal have pligt til at yde bedre information og indstille eller begrænse asymmetrisk information og usikkerhed og orientere om de interessekonflikter, de er involveret i, uden at det ødelægger deres finansieringssystem, der er transaktionsorienteret. Bureauerne skal være forpligtede til at adskille deres kreditvurderingsaktiviteter fra alle deres øvrige tjenester (f. eks. rådgivning om transaktionernes udformning), som de yder i forbindelse med deres forpligtelser eller de enheder, de foretager vurderinger af.

Markedsadgang og koncentration — Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence bør indlede en generel undersøgelse om virkningerne af markedskoncentration og af tilstedeværelsen af markedsdominerende aktører inden for sektoren for finansielle tjenester, uanset om der er tale om ulovlig markedskoncentration eller et behov for at fjerne hindringerne for nytilkomne aktører og for at afskaffe lovgivning, der er til fordel for de etablerede aktører og de eksisterende markedsstrukturer, når konkurrencen er begrænset.

Henstilling 5 om den eksisterende lovgivning om finansielle tjenester

Europa-Parlamentet mener, at formålet med den retsakt, som vedtages, bør være at regulere følgende:

Kommissionen bør gennemgå alle eksisterende fællesskabsbestemmelser, for at fastslå, om der findes huller med hensyn til hedgefonde og private equity og med udgangspunkt i denne forelægge et forslag eller flere til lovgivning for Europa-Parlamentet om ændring af de eksisterende direktiver for at indføre en bedre regulering af hedgefonde, private equity og andre relevante aktører. De foreslåede bestemmelser skal fortolkes efter deres formål.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/34

---

Tirsdag, den 23. september 2008Gennemsigtighed hos institutionelle investorer

P6_TA(2008)0426

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om gennemsigtighed hos institutionelle investorer (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (1),

der henviser til Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer (2),

der henviser til Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber (3),

der henviser til Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (4),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (5),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/65/EF af 27. september 2001 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF og 86/635/EØF for så vidt angår værdiansættelsesregler for visse selskabsformers samt bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (6),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/107/EF af 21. januar 2002 om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) med henblik på en regulering af administrationsselskaber og forenklede prospekter (7),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF af 21. januar 2002 om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter), med hensyn til investeringsinstitutters investeringer (8),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne (9),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (10),

der henviser til Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (11),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om ændring af direktiv 78/660/EØF, 83/349/EØF, 86/635/EØF og 91/674/EØF om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (12),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (13),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (14),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (15),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (16) (gennemsigtighedsdirektivet),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser (17),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (18),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (19),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF af 14. juni 2006 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (20),

der henviser til Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (21) (gennemførelsesdirektivet til MiFID),

der henviser til Kommissionens direktiv 2007/16/EF af 19. marts 2007 om gennemførelse af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) med hensyn til afklaring af bestemte definitioner (22),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/36/EF af 11. juli 2007 om udøvelse af visse aktionærrettigheder i børsnoterede selskaber (23),

der henviser til sin holdning af 25. september 2003 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om investeringsservice og regulerede markeder (24),

der henviser til undersøgelsen om hedgefonde: Gennemsigtighed og interessekonflikter, som er udarbejdet af Økonomi- og Valutaudvalget (25),

der henviser til EF-traktatens artikel 192, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0296/2008),

| A. | der henviser til, at alternative investeringsinstrumenter såsom hedgefonde og private equity giver kapitalforvaltere nye muligheder for diversificering, øger markedets likviditet, tilbyder investorerne udsigt til større afkast, bidrager til prisfastsættelsesprocessen, risikospredning og finansiel integration og forbedrer markedets effektivitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alternative investeringsinstrumenter såsom hedgefonde og private equity giver kapitalforvaltere nye muligheder for diversificering, øger markedets likviditet, tilbyder investorerne udsigt til større afkast, bidrager til prisfastsættelsesprocessen, risikospredning og finansiel integration og forbedrer markedets effektivitet,

| B. | der henviser til, at hedgefonde og private equity er forskelligartede investeringsinstrumenter, som er forskellige med hensyn til investeringens art og investeringsstrategien; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hedgefonde og private equity er forskelligartede investeringsinstrumenter, som er forskellige med hensyn til investeringens art og investeringsstrategien;

| C. | der henviser til, at EU-baserede hedgefonde og private equity har brug for lovgivningsmæssige rammer, som tager hensyn til deres innovative strategier for at sikre, at de fortsat er konkurrencedygtige på internationalt plan, og samtidig afbøder virkningerne af en eventuel dårlig markedsdynamik; der henviser til, at der er risiko for, at produktspecifik lovgivning kunne være for ufleksibel og kvæle innovationen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU-baserede hedgefonde og private equity har brug for lovgivningsmæssige rammer, som tager hensyn til deres innovative strategier for at sikre, at de fortsat er konkurrencedygtige på internationalt plan, og samtidig afbøder virkningerne af en eventuel dårlig markedsdynamik; der henviser til, at der er risiko for, at produktspecifik lovgivning kunne være for ufleksibel og kvæle innovationen,

| D. | der henviser til, at hedgefonde og private equity, der har deres administrationsselskab placeret i EU, skal overholde nuværende og fremtidig fællesskabslovgivning; der henviser til, at enheder med hjemsted uden for EU også skal overholde denne lovgivning inden for rammerne af visse aktiviteter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at hedgefonde og private equity, der har deres administrationsselskab placeret i EU, skal overholde nuværende og fremtidig fællesskabslovgivning; der henviser til, at enheder med hjemsted uden for EU også skal overholde denne lovgivning inden for rammerne af visse aktiviteter,

| E. | der henviser til, at hedgefonde med hjemsted EU, hedgefondforvaltere og private equity er underkastet gældende lovgivning, navnlig vedrørende markedsmisbrug, og at de er reguleret af lovgivning indirekte via modparter, og når der sælges investeringer i tilknytning til regulerede produkter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hedgefonde med hjemsted EU, hedgefondforvaltere og private equity er underkastet gældende lovgivning, navnlig vedrørende markedsmisbrug, og at de er reguleret af lovgivning indirekte via modparter, og når der sælges investeringer i tilknytning til regulerede produkter;

| F. | der henviser til, at hedgefonde og private equity i nogle medlemsstater er underlagt nationale reguleringsordninger og forskelligartet gennemførelse af eksisterende EU-direktiver, og at forskellige nationale ordninger indebærer en risiko for fragmentering af regelsættene i det indre marked, hvilket kunne hæmme udviklingen af sådanne aktiviteter på tværs af grænserne i Europa, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at hedgefonde og private equity i nogle medlemsstater er underlagt nationale reguleringsordninger og forskelligartet gennemførelse af eksisterende EU-direktiver, og at forskellige nationale ordninger indebærer en risiko for fragmentering af regelsættene i det indre marked, hvilket kunne hæmme udviklingen af sådanne aktiviteter på tværs af grænserne i Europa,

| G. | der henviser til, at direktiver synes at være de mest velegnede instrumenter til behandling af eventuelle spørgsmål i tilknytning til hedgefonde og private equity; der henviser til, at en analyse og vurdering af virkningerne på hedgefonde og private equity af lovgivning, der allerede er trådt i kraft i medlemsstaterne og i EU, bør gå forud for ethvert direktiv om gennemsigtighed; der henviser til, at en sådan lovgivning bør være udgangspunktet for en harmonisering, og henviser til, at eksisterende forordninger muligvis bør tilpasses, men bør undgå ændringer, som ville medføre uberettigede forskelle, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at direktiver synes at være de mest velegnede instrumenter til behandling af eventuelle spørgsmål i tilknytning til hedgefonde og private equity; der henviser til, at en analyse og vurdering af virkningerne på hedgefonde og private equity af lovgivning, der allerede er trådt i kraft i medlemsstaterne og i EU, bør gå forud for ethvert direktiv om gennemsigtighed; der henviser til, at en sådan lovgivning bør være udgangspunktet for en harmonisering, og henviser til, at eksisterende forordninger muligvis bør tilpasses, men bør undgå ændringer, som ville medføre uberettigede forskelle,

| H. | der henviser til, at det erkendes, at et af de vigtigste spørgsmål er behovet for og analyse af gennemsigtighed og de tilfælde, hvor det kan forbedres; der henviser til, at der er flere aspekter ved gennemsigtighed, som f. eks. gennemsigtighed for hedgefonde og — i givet fald — private equity i forhold til såvel de selskaber, i hvilke de køber eller ejer aktier, som til mæglere, institutionelle investorer som pensionsfonde eller banker, detailinvestorer, forretningspartnere, regulerende myndigheder og andre myndigheder; der henviser til, at et af de største problemer i forbindelse med gennemsigtighed findes i forholdet mellem hedgefonde og — i givet fald — private equity på den ene side og de selskaber, i hvilke de erhverver eller ejer aktier, på den anden side, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det erkendes, at et af de vigtigste spørgsmål er behovet for og analyse af gennemsigtighed og de tilfælde, hvor det kan forbedres; der henviser til, at der er flere aspekter ved gennemsigtighed, som f. eks. gennemsigtighed for hedgefonde og — i givet fald — private equity i forhold til såvel de selskaber, i hvilke de køber eller ejer aktier, som til mæglere, institutionelle investorer som pensionsfonde eller banker, detailinvestorer, forretningspartnere, regulerende myndigheder og andre myndigheder; der henviser til, at et af de største problemer i forbindelse med gennemsigtighed findes i forholdet mellem hedgefonde og — i givet fald — private equity på den ene side og de selskaber, i hvilke de erhverver eller ejer aktier, på den anden side,

| I. | der henviser til erfaringerne fra USA, hvor konkurrenter har brugt lovgivningen om aktindsigt til at få detaljerede oplysninger om fondsinvesteringer på et niveau, der var beregnet for investorerne, hvilket har skadet såvel investorerne som fonden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til erfaringerne fra USA, hvor konkurrenter har brugt lovgivningen om aktindsigt til at få detaljerede oplysninger om fondsinvesteringer på et niveau, der var beregnet for investorerne, hvilket har skadet såvel investorerne som fonden;

| J. | der henviser til, at en inkonsekvent gennemførelse af gennemsigtighedsdirektivet har ført til forskellige niveauer af gennemsigtighed i EU og store omkostninger for investorerne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en inkonsekvent gennemførelse af gennemsigtighedsdirektivet har ført til forskellige niveauer af gennemsigtighed i EU og store omkostninger for investorerne,

| K. | der henviser til, at gennemsigtighed er en afgørende betingelse for investorers tillid til og forståelse af komplekse finansielle produkter og derfor bidrager til de finansielle markeders optimale funktion og stabilitet; der henviser til, at gennemsigtighed er en hjælp til rettidig omhu, ikke en erstatning for den, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at gennemsigtighed er en afgørende betingelse for investorers tillid til og forståelse af komplekse finansielle produkter og derfor bidrager til de finansielle markeders optimale funktion og stabilitet; der henviser til, at gennemsigtighed er en hjælp til rettidig omhu, ikke en erstatning for den,

| L. | der henviser til, at den aktuelle subprime-krise ikke primært kan tilskrives en enkelt sektor — i betragtning af, at det vil tage tid fuldt ud at forstå de samlede årsager til og følger af denne krise, og der henviser til de mange grunde til den, herunder:






  — | kreditvurderingsbureauer, især deres interessekonflikter, samt misforståelse af betydningen af kreditvurderinger |
| --- | --- | --- |

L.

der henviser til, at den aktuelle subprime-krise ikke primært kan tilskrives en enkelt sektor — i betragtning af, at det vil tage tid fuldt ud at forstå de samlede årsager til og følger af denne krise, og der henviser til de mange grunde til den, herunder:

—

kreditvurderingsbureauer, især deres interessekonflikter, samt misforståelse af betydningen af kreditvurderinger

| — | skødesløs udlånspraksis på det amerikanske boligmarked |
| --- | --- |

—

skødesløs udlånspraksis på det amerikanske boligmarked

| — | hurtig innovation inden for komplekse strukturerede produkter |
| --- | --- |

—

hurtig innovation inden for komplekse strukturerede produkter

| — | originate-to-distribute-modellen og den lange formidlingskæde |
| --- | --- |

—

originate-to-distribute-modellen og den lange formidlingskæde

| — | investorernes grådighed, idet de søger stadigt større afkast, samt en kortsigtet incitamentstruktur for så vidt angår vederlag |
| --- | --- |

—

investorernes grådighed, idet de søger stadigt større afkast, samt en kortsigtet incitamentstruktur for så vidt angår vederlag

| — | manglende overholdelse af processen med rettidig omhu |
| --- | --- |

—

manglende overholdelse af processen med rettidig omhu

| — | udstedelsen af værdipapirer og processen for kreditvurderingsinstitutter i forbindelse med komplekse produkter, hvilket resulterede i en for høj pris på disse produkter med hensyn til de underliggende aktiver |
| --- | --- |

—

udstedelsen af værdipapirer og processen for kreditvurderingsinstitutter i forbindelse med komplekse produkter, hvilket resulterede i en for høj pris på disse produkter med hensyn til de underliggende aktiver

| — | interessekonflikter i og manglende regulering af amerikanske investeringsbanker, |
| --- | --- |

—

interessekonflikter i og manglende regulering af amerikanske investeringsbanker,

| M. | der henviser til, at fællesskabsretten indeholder mekanismer såsom komitologiproceduren eller Lamfalussymetoden, som gør det muligt ved hjælp af gennemførelsesforanstaltninger at reagere fleksibelt på de skiftende forretningsmæssige betingelser; der henviser til, at dette system vil blive bedre med de delegerede retsakter under Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fællesskabsretten indeholder mekanismer såsom komitologiproceduren eller Lamfalussymetoden, som gør det muligt ved hjælp af gennemførelsesforanstaltninger at reagere fleksibelt på de skiftende forretningsmæssige betingelser; der henviser til, at dette system vil blive bedre med de delegerede retsakter under Lissabontraktaten,

| N. | der henviser til, at mange forskellige hedgefonde og private equity-initiativer og organisationer, såsom Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO), Den Internationale Valutafond (IMF), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), samt organer inden for sektoren, herunder organer med tilknytning til hedgefonde og private equity, har opstillet principper og kodekser for bedste praksis, der kan supplere og anvendes som model for EU-lovgivningen; der henviser til, at selskaber og erhvervssammenslutninger ud over at overholde EU-retten bør tilskyndes til at tilslutte sig disse kodekser i henhold til princippet om at »efterkomme eller redegøre«, og nærmere oplysninger om, hvorvidt der efterkommes eller redegøres, bør være offentligt tilgængelige og korrekt vurderet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mange forskellige hedgefonde og private equity-initiativer og organisationer, såsom Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO), Den Internationale Valutafond (IMF), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), samt organer inden for sektoren, herunder organer med tilknytning til hedgefonde og private equity, har opstillet principper og kodekser for bedste praksis, der kan supplere og anvendes som model for EU-lovgivningen; der henviser til, at selskaber og erhvervssammenslutninger ud over at overholde EU-retten bør tilskyndes til at tilslutte sig disse kodekser i henhold til princippet om at »efterkomme eller redegøre«, og nærmere oplysninger om, hvorvidt der efterkommes eller redegøres, bør være offentligt tilgængelige og korrekt vurderet,

| O. | der henviser til, at nogle over-the-counter-produkter (OTC-produkter) i højere grad bør handles gennem mere åbne eller gennemsigtige handelssystemer for at fremme en markedsbaseret værdiansættelse i størst muligt omfang og for at give et fingerpeg om potentielle ændringer i ejerforholdene; der henviser til, at et mere generelt OTC-clearingsystem er attraktivt, for så vidt angår tilsynsmyndighedernes mulighed for at få overblik og vurdere risici, men at det for at sikre ensartede spilleregler i global sammenhæng vil være nødvendigt at indføre enhver form for nyt system på internationalt plan, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nogle over-the-counter-produkter (OTC-produkter) i højere grad bør handles gennem mere åbne eller gennemsigtige handelssystemer for at fremme en markedsbaseret værdiansættelse i størst muligt omfang og for at give et fingerpeg om potentielle ændringer i ejerforholdene; der henviser til, at et mere generelt OTC-clearingsystem er attraktivt, for så vidt angår tilsynsmyndighedernes mulighed for at få overblik og vurdere risici, men at det for at sikre ensartede spilleregler i global sammenhæng vil være nødvendigt at indføre enhver form for nyt system på internationalt plan,

| P. | der henviser til, at overvågning og rapportering i hele branchen spiller en vigtig rolle for at imødegå offentlighedens bekymringer og for at forstå den økonomiske indvirkning af private equity, og at private og offentlige selskaber allerede i dag er underlagt et krav om at høre deres ansatte i spørgsmål, som berører deres interesser; der henviser til, at der ikke bør skabes ubalance mellem de forretningsoplysninger, som kræves af private aktieinvesteringsselskaber, og de oplysninger, der kræves af andre private selskaber; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at overvågning og rapportering i hele branchen spiller en vigtig rolle for at imødegå offentlighedens bekymringer og for at forstå den økonomiske indvirkning af private equity, og at private og offentlige selskaber allerede i dag er underlagt et krav om at høre deres ansatte i spørgsmål, som berører deres interesser; der henviser til, at der ikke bør skabes ubalance mellem de forretningsoplysninger, som kræves af private aktieinvesteringsselskaber, og de oplysninger, der kræves af andre private selskaber;

| Q. | der henviser til, at produktrelateret lovgivning tilsyneladende ikke er den rette form for lovgivning at anvende inden for denne innovative sektor, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at produktrelateret lovgivning tilsyneladende ikke er den rette form for lovgivning at anvende inden for denne innovative sektor,

| R. | der henviser til, at et »one-stop-shop«-websted for adfærdskodekser ville være nyttigt og burde etableres for Den Europæiske Union og fremmes på internationalt plan; der henviser til, at dette websted bør indeholde et register over de aktører på markedet, der overholder disse adfærdskodekser, samt deres offentliggørelser og forklaringer på manglende overholdelse; der henviser til, at årsager til manglende overholdelse også kan være et værktøj i læreprocessen, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at et »one-stop-shop«-websted for adfærdskodekser ville være nyttigt og burde etableres for Den Europæiske Union og fremmes på internationalt plan; der henviser til, at dette websted bør indeholde et register over de aktører på markedet, der overholder disse adfærdskodekser, samt deres offentliggørelser og forklaringer på manglende overholdelse; der henviser til, at årsager til manglende overholdelse også kan være et værktøj i læreprocessen,

| S. | der henviser til, at opmærksomhed henledes på behovet for at overvinde hindringer for grænseoverskridende distribution af alternative investeringer ved at etablere en europæisk privat investeringsordning for institutionelle investorer, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at opmærksomhed henledes på behovet for at overvinde hindringer for grænseoverskridende distribution af alternative investeringer ved at etablere en europæisk privat investeringsordning for institutionelle investorer,

| T. | der henviser til, at det i forbindelse med private equity bør kræves, at omkostningerne ved alle yderligere rapporteringskrav, navnlig når rapportering skal ske ofte, er velbegrundede og proportionelle i forhold til de fordele, der opnås herved; der henviser til, at der i enhver henseende er behov for at skabe bedre sammenhæng mellem aflønningspakker og langsigtede resultater, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det i forbindelse med private equity bør kræves, at omkostningerne ved alle yderligere rapporteringskrav, navnlig når rapportering skal ske ofte, er velbegrundede og proportionelle i forhold til de fordele, der opnås herved; der henviser til, at der i enhver henseende er behov for at skabe bedre sammenhæng mellem aflønningspakker og langsigtede resultater,

| U. | der henviser til, at der ikke er noget forslag under udarbejdelse på dette område, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der ikke er noget forslag under udarbejdelse på dette område,

| 1. | anmoder Kommissionen om, på grundlag af EF-traktatens artikel 44, artikel 47, stk. 2, eller artikel 95, afhængigt af emnet, at forelægge Parlamentet et eller flere forslag til retsakter om hedgefondes og private equitys gennemsigtighed; kræver, at dette eller disse forslag udarbejdes under hensyntagen til interinstitutionelle drøftelser og i overensstemmelse med nedenstående detaljerede henstillinger; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om, på grundlag af EF-traktatens artikel 44, artikel 47, stk. 2, eller artikel 95, afhængigt af emnet, at forelægge Parlamentet et eller flere forslag til retsakter om hedgefondes og private equitys gennemsigtighed; kræver, at dette eller disse forslag udarbejdes under hensyntagen til interinstitutionelle drøftelser og i overensstemmelse med nedenstående detaljerede henstillinger;

| 2. | bekræfter, at disse henstillinger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

2.

bekræfter, at disse henstillinger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder;

| 3. | finder, at de forslag, der anmodes om, er uden finansielle virkninger; |
| --- | --- |

3.

finder, at de forslag, der anmodes om, er uden finansielle virkninger;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1.

(2)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

(3)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1.

(4)  EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1.

(5)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(6)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 28.

(7)  EFT L 41 af 13.2.2002, s. 20.

(8)  EFT L 41 af 13.2.2002, s. 35.

(9)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 16.

(10)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

(11)  EUT L 157 af 26.6.2003, s. 38.

(12)  EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16.

(13)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

(14)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 12.

(15)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

(16)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

(17)  EFT L 79 af 24.3.2005, s. 9.

(18)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

(19)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1.

(20)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201.

(21)  EUT L 241 af 2.9.2006, s. 26.

(22)  EUT L 79 af 20.3.2007, s. 11.

(23)  EUT L 184 af 14.7.2007, s. 17.

(24)  EUT C 77 E af 26.3.2004, s. 329.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

Tirsdag, den 23. september 2008BILAG TIL BESLUTNINGEN:

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET I DE ØNSKEDE FORSLAG

Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om at foreslå et eller flere direktiver, der garanterer en fælles standard for gennemsigtighed og takler de nedenfor anførte spørgsmål om hedgefonde og private equity på en sådan måde, at direktiverne efter behov giver medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet til at omsætte EU-bestemmelserne til deres eksisterende selskabsretlige forhold; samtidig anmoder det Kommissionen om at tilskynde til forbedringer i gennemsigtigheden ved at støtte og overvåge udviklingen af den selvregulering, der allerede er indført af forvaltere af hedgefonde og private equity samt deres modparter, og at tilskynde medlemsstaterne til at støtte disse bestræbelser gennem dialog og udveksling af bedste praksis.

Europa-Parlamentet noterer sig, at der ikke findes nogen ensartet måde at offentliggøre oplysninger om statslige investeringsfonde på, og glæder sig over, at Den Internationale Valutafond har taget initiativ til at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde et forslag til en international adfærdskodeks for statslige investeringsfonde, og mener, at en sådan adfærdskodeks vil bidrage en del til at afmystificere de statslige investeringsfondes aktiviteter; det opfordrer Kommissionen til at deltage i den proces.

Hedgefonde og private equity

Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om at forelægge relevante forslag til retsakter ved at gennemgå eksisterende EU-lovgivning vedrørende de forskellige typer af investorer og modparter sammen med en konsekvensanalyse og med inddragelse af de berørte sektorer, til at undersøge muligheden for at differentiere mellem hedgefonde, private equity og andre investorer, og at tilpasse eller udarbejde regler om, at relevante og væsentlige oplysninger skal offentliggøres tydeligt og rettidigt for at fremme en beslutningstagning af høj kvalitet og en gennemsigtig kommunikation mellem investorer og selskabets ledelse samt mellem investorer og andre modparter; i de tilfælde, hvor forslag allerede eksisterer, bør de gennemføres i overensstemmelse hermed; det opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at øge synligheden og forståelsen af risikoen, som adskiller sig fra kreditværdighed; man bør være opmærksom på spørgsmålet om, hvorvidt eksisterende og fremtidige direktiver og gennemsigtighedsforanstaltninger ikke er undergravet af overdrevne ansvarsfraskrivelser i kontrakterne.

Den nye lovgivning bør kræve, at aktionæren meddeler udstederen, hvor stor en andel stemmerettigheder i udstederen denne besidder som følge af en erhvervelse eller afhændelse af aktier, hvis denne andel når op på, overstiger eller falder under specifikke tærskler, begyndende med 3 % i stedet for 5 %, som nævnt i direktiv 2004/109/EF; den bør også forpligte hedgefonde og private equity, for så vidt disse kategorier af investorer kan skelnes fra andre, til — både over for de selskaber, i hvilke de køber eller ejer aktier, og over for detailinvestorer og institutionelle investorer, mæglere og tilsynsførende — at orientere om og gøre rede for deres investeringspolitik og de dertil knyttede risici.

Disse forslag bør være baseret på en gennemgang af den eksisterende fællesskabslovgivning, som har til formål at kontrollere, i hvilket omfang de eksisterende gennemsigtighedsbestemmelser kan finde anvendelse på hedgefondes og private equitys specifikke situation.

Hvad angår de ovennævnte forslag til retsakter bør Kommissionen navnlig:

| — | undersøge muligheden for anvendelse af kontraktvilkår på alternative investeringer, som sikrer en klar information om og styring af risikoen, iværksættelse af foranstaltninger i tilfælde af overskridelse af tærskler, en klar beskrivelse af »lock-up₪-perioder og udtrykkelige betingelser for opsigelse og afslutning af kontrakten; |
| --- | --- |

—

undersøge muligheden for anvendelse af kontraktvilkår på alternative investeringer, som sikrer en klar information om og styring af risikoen, iværksættelse af foranstaltninger i tilfælde af overskridelse af tærskler, en klar beskrivelse af »lock-up₪-perioder og udtrykkelige betingelser for opsigelse og afslutning af kontrakten;

| — | undersøge spørgsmålet om hvidvaskning af penge i forbindelse med hedgefonde og private equity; |
| --- | --- |

—

undersøge spørgsmålet om hvidvaskning af penge i forbindelse med hedgefonde og private equity;

| — | undersøge mulighederne for harmonisering af regler og anbefalinger for hedge funds og — i givet fald — private equity, at registrere og identificere aktionærer ud over en vis andel, samt at oplyse om deres strategier og intentioner — under hensyn til, at overflødig information bør undgås; |
| --- | --- |

—

undersøge mulighederne for harmonisering af regler og anbefalinger for hedge funds og — i givet fald — private equity, at registrere og identificere aktionærer ud over en vis andel, samt at oplyse om deres strategier og intentioner — under hensyn til, at overflødig information bør undgås;

| — | undersøge behovet for at pålægge formidlere at give de oprindelige aktionærer mulighed for at deltage aktivt i afstemninger på aktionærernes generalforsamlinger — og måder at gennemføre dette på — og at sikre, at deres stemmeinstrukser bliver fulgt af fuldmægtige, samt sikre, at identificerede aktionærers afstemningspolitik bliver offentliggjort; |
| --- | --- |

—

undersøge behovet for at pålægge formidlere at give de oprindelige aktionærer mulighed for at deltage aktivt i afstemninger på aktionærernes generalforsamlinger — og måder at gennemføre dette på — og at sikre, at deres stemmeinstrukser bliver fulgt af fuldmægtige, samt sikre, at identificerede aktionærers afstemningspolitik bliver offentliggjort;

| — | sammen med sektoren indføre en kodeks for bedste praksis for, hvordan der kan genskabes balance i den nuværende struktur for selskabsledelse med henblik på at styrke et langsigtet perspektiv og søge at begrænse finansielle og andre incitamenter til kortsigtet overdreven risikotagning og uansvarlig adfærd; |
| --- | --- |

—

sammen med sektoren indføre en kodeks for bedste praksis for, hvordan der kan genskabes balance i den nuværende struktur for selskabsledelse med henblik på at styrke et langsigtet perspektiv og søge at begrænse finansielle og andre incitamenter til kortsigtet overdreven risikotagning og uansvarlig adfærd;

| — | indføre bestemmelser, der sikrer fuld gennemsigtighed for lederes godtgørelsesordninger, herunder aktieoptioner, via en formel godkendelse fra generalforsamlingen med deltagelse af selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

—

indføre bestemmelser, der sikrer fuld gennemsigtighed for lederes godtgørelsesordninger, herunder aktieoptioner, via en formel godkendelse fra generalforsamlingen med deltagelse af selskabets aktionærer.

Specifikt om hedgefonde

Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om at indføre bestemmelser, der øger gennemsigtigheden af stemmeafgivningsreglerne i forbindelse med hedgefonde, således forstået at fællesskabsreglernes adressater skal forvalte disse fonde; reglerne kunne desuden omfatte en EU-ordning for identifikation af aktionærer; hvis der allerede eksisterer forslag, bør de gennemføres i overensstemmelse hermed.

Hvad angår de(t) ovennævnte forslag til retsakter bør Kommissionen navnlig:

| — | undersøge virkningerne af værdipapirlångivning og stemmeafgivelse på grundlag af lånte aktier med henblik på bedre principper for regulering; |
| --- | --- |

—

undersøge virkningerne af værdipapirlångivning og stemmeafgivelse på grundlag af lånte aktier med henblik på bedre principper for regulering;

| — | undersøge, om informationskravene også bør gælde for samarbejdsaftaler mellem flere aktionærer og indirekte erhvervelse af stemmerettigheder gennem optionsordninger. |
| --- | --- |

—

undersøge, om informationskravene også bør gælde for samarbejdsaftaler mellem flere aktionærer og indirekte erhvervelse af stemmerettigheder gennem optionsordninger.

Specifikt om private equity

Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om at foreslå bestemmelser, der forbyder investorer at »udplyndre« selskaber (såkaldte selskabstømninger) og dermed misbruge deres finansielle indflydelse på en sådan måde, at det udelukkende er til skade for det erhvervede selskab på lang sigt uden at have positive virkninger for selskabets fremtid og arbejdstagernes, kreditorernes og forretningspartnernes interesse; endvidere bør Kommissionen undersøge mulighederne for fælles regler for at sikre, at kapitalen bevares i selskaberne; parallelt hermed opfordrer Europa-Parlamentet også Kommissionen til at undersøge, hvorvidt medlemsstaterne har iværksat foranstaltninger til at modvirke selskabstømning.

Med henblik på de ovennævnte lovgivningsmæssige forslag bør Kommissionen undersøge mulighederne for at takle de problemer, der opstår, når banker låner enorme beløb til erhververe, herunder private equity, og derpå fralægger sig ethvert ansvar, såvel hvad angår anvendelsen af de lånte penge som oprindelsen af de penge, der bruges til at betale lånet tilbage, i betragtning af, at disse punkter i sidste ende forbliver debitorens ansvar, og at kapitalkravene for sammenlignelige risici skal være den samme i hele det finansielle system.

Europa-Parlamentet anmoder også Kommissionen om at undersøge, om direktivet om overførsel af virksomheder (1) skal tilpasses til den specifikke situation for lånefinansierede overtagelser (leveraged buy-outs).

---

(1)  Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (EFT L 82 af 22.3.2001, s. 16).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/41

---

Tirsdag, den 23. september 2008Borgernes andragender i 2007

P6_TA(2008)0437

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2007 (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender, særlig sin beslutning af 21. juni 2007 om resultaterne af Udvalget for Andragenders undersøgelsesrejse til regionerne Andalusien, Valencia og Madrid (1),

der henviser til EF-traktatens artikel 21 og 194,

der henviser til forretningsordenens artikel 45 og artikel 192, stk. 6,

der henviser til betænkningen fra Udvalget for Andragender (A6-0336/2008),

| A. | anerkender den særlige betydning af proceduren for andragender, der giver enhver mulighed for at henlede Europa-Parlamentets opmærksomhed på konkrete spørgsmål, der vedrører den pågældende direkte og henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med, |
| --- | --- |

A.

anerkender den særlige betydning af proceduren for andragender, der giver enhver mulighed for at henlede Europa-Parlamentets opmærksomhed på konkrete spørgsmål, der vedrører den pågældende direkte og henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med,

| B. | der henviser til, at Udvalget for Andragender altid bør stræbe efter at øge sin effektivitet for bedre at kunne tjene de europæiske borgere og leve op til deres forventninger, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Udvalget for Andragender altid bør stræbe efter at øge sin effektivitet for bedre at kunne tjene de europæiske borgere og leve op til deres forventninger,

| C. | der henviser til, at borgerne på trods af betydelige fremskridt i udviklingen af Unionens strukturer og politikker i denne periode ofte er bevidste om mange mangler ved gennemførelsen af Unionens politikker og programmer, da disse berører dem direkte, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at borgerne på trods af betydelige fremskridt i udviklingen af Unionens strukturer og politikker i denne periode ofte er bevidste om mange mangler ved gennemførelsen af Unionens politikker og programmer, da disse berører dem direkte,

| D. | der henviser til, at EU-borgerne ifølge EF-traktaten har ret til at indgive andragender til Parlamentet, men at de ligeledes kan sende deres klager til andre EU-institutioner eller -organer, navnlig Kommissionen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU-borgerne ifølge EF-traktaten har ret til at indgive andragender til Parlamentet, men at de ligeledes kan sende deres klager til andre EU-institutioner eller -organer, navnlig Kommissionen,

| E. | der henviser til, at der fortsat er et væsentligt behov for foranstaltninger på nationalt plan til fremme af og oplysning om borgernes ret til at indgive andragender til Parlamentet med henblik på at vække borgernes interesse og især undgå forvirring omkring de forskellige klageprocedurer, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der fortsat er et væsentligt behov for foranstaltninger på nationalt plan til fremme af og oplysning om borgernes ret til at indgive andragender til Parlamentet med henblik på at vække borgernes interesse og især undgå forvirring omkring de forskellige klageprocedurer,

| F. | der henviser til, at det er medlemsstaternes ansvar at gennemføre Fællesskabets forordninger og direktiver, et ansvar som de kan uddelegere til regionale eller lokale politiske myndigheder afhængig af deres egne forfatningsmæssige ordninger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er medlemsstaternes ansvar at gennemføre Fællesskabets forordninger og direktiver, et ansvar som de kan uddelegere til regionale eller lokale politiske myndigheder afhængig af deres egne forfatningsmæssige ordninger,

| G. | der henviser til, at det er Parlamentets ret at udøve demokratisk opsyn og kontrol med Unionens politikker under hensyntagen til det vigtige nærhedsprincip for at sikre, at Unionens love gennemføres og forstås korrekt, og at de opfylder det formål, til hvilket de blev udformet, drøftet og vedtaget af Unionens kompetente institutioner, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er Parlamentets ret at udøve demokratisk opsyn og kontrol med Unionens politikker under hensyntagen til det vigtige nærhedsprincip for at sikre, at Unionens love gennemføres og forstås korrekt, og at de opfylder det formål, til hvilket de blev udformet, drøftet og vedtaget af Unionens kompetente institutioner,

| H. | der henviser til, at EU's borgere og indbyggere kan deltage aktivt i denne aktivitet ved at udøve deres ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet i vished om, at deres bekymringer vil blive behandlet og undersøgt af det korresponderende udvalg, og at de vil modtage et hensigtsmæssigt svar, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU's borgere og indbyggere kan deltage aktivt i denne aktivitet ved at udøve deres ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet i vished om, at deres bekymringer vil blive behandlet og undersøgt af det korresponderende udvalg, og at de vil modtage et hensigtsmæssigt svar,

| I. | der henviser til, at de eksisterende traktater allerede indeholder forpligtelser til at respektere menneskets værdighed, frihed, demokrati, retsstaten, menneskerettighederne, ligestilling og mindretalsrettigheder, som er kerneværdierne i det europæiske samfund; der henviser til, at de nye traktater om Den Europæiske Union og om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis alle 27 medlemsstater ratificerer, vil styrke dette yderligere ved at indarbejde chartret om grundlæggende rettigheder, fastsætte tiltrædelsen af den europæiske menneskerettighedskonvention og indføre et retsgrundlag for borgernes lovgivningsinitiativer samt en ordentlig forvaltningslovgivning for EU's institutioner, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de eksisterende traktater allerede indeholder forpligtelser til at respektere menneskets værdighed, frihed, demokrati, retsstaten, menneskerettighederne, ligestilling og mindretalsrettigheder, som er kerneværdierne i det europæiske samfund; der henviser til, at de nye traktater om Den Europæiske Union og om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis alle 27 medlemsstater ratificerer, vil styrke dette yderligere ved at indarbejde chartret om grundlæggende rettigheder, fastsætte tiltrædelsen af den europæiske menneskerettighedskonvention og indføre et retsgrundlag for borgernes lovgivningsinitiativer samt en ordentlig forvaltningslovgivning for EU's institutioner,

| J. | der henviser til, at artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union fastlægger procedurer, hvorefter Unionen kan træffe foranstaltninger for at modvirke en medlemsstats alvorlige og vedvarende overtrædelser af de i artikel 6 fastlagte principper, som Unionen hviler på, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union fastlægger procedurer, hvorefter Unionen kan træffe foranstaltninger for at modvirke en medlemsstats alvorlige og vedvarende overtrædelser af de i artikel 6 fastlagte principper, som Unionen hviler på,

| K. | der i denne forbindelse erindrer om, at EU's borgere jævnligt indgiver andragender til Parlamentet med henblik på erstatning, når de føler, at deres rettigheder som anerkendt i henhold til traktaterne er blevet krænket, og når de finder retsmidlerne uhensigtsmæssige, upraktiske, overdrevent langvarige og — som det ofte er tilfældet — dyre, |
| --- | --- |

K.

der i denne forbindelse erindrer om, at EU's borgere jævnligt indgiver andragender til Parlamentet med henblik på erstatning, når de føler, at deres rettigheder som anerkendt i henhold til traktaterne er blevet krænket, og når de finder retsmidlerne uhensigtsmæssige, upraktiske, overdrevent langvarige og — som det ofte er tilfældet — dyre,

| L. | der henviser til, at Udvalget for Andragender som det korresponderende udvalg har pligt til ikke kun at svare på individuelle andragender, men også til at forsøge at give bæredygtige løsninger på de bekymringer, som andragerne giver udtryk for; der henviser til, at dette udgør hovedmålet for udvalgets arbejde, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Udvalget for Andragender som det korresponderende udvalg har pligt til ikke kun at svare på individuelle andragender, men også til at forsøge at give bæredygtige løsninger på de bekymringer, som andragerne giver udtryk for; der henviser til, at dette udgør hovedmålet for udvalgets arbejde,

| M. | der henviser til, at løsningerne på andragernes bekymringer generelt findes som et resultat af et loyalt samarbejde mellem Udvalget for Andragender på den ene side og Kommissionen, medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder på den anden side, der tilsammen stiller udenretlige midler til rådighed, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at løsningerne på andragernes bekymringer generelt findes som et resultat af et loyalt samarbejde mellem Udvalget for Andragender på den ene side og Kommissionen, medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder på den anden side, der tilsammen stiller udenretlige midler til rådighed,

| N. | der imidlertid henviser til, at der ikke altid er en klar politisk vilje fra medlemsstaternes og de regionale eller lokale myndigheders side til at finde praktiske løsninger på andragernes problemer, |
| --- | --- |

N.

der imidlertid henviser til, at der ikke altid er en klar politisk vilje fra medlemsstaternes og de regionale eller lokale myndigheders side til at finde praktiske løsninger på andragernes problemer,

| O. | der endvidere henviser til, at andragere, selv om deres påstande ikke altid er velbegrundede, har ret til at forvente en forklaring og et begrundet svar fra det korresponderende udvalg, |
| --- | --- |

O.

der endvidere henviser til, at andragere, selv om deres påstande ikke altid er velbegrundede, har ret til at forvente en forklaring og et begrundet svar fra det korresponderende udvalg,

| P. | der henviser til, at bedre interinstitutionel koordinering bør sikre, at videresendelsen af andragender, der ikke opfylder betingelserne for behandling, til de nationale myndigheder, bliver mere effektiv, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at bedre interinstitutionel koordinering bør sikre, at videresendelsen af andragender, der ikke opfylder betingelserne for behandling, til de nationale myndigheder, bliver mere effektiv,

| Q. | der henviser til, at andragender ikke altid opfylder betingelserne, hvis de ikke henhører under EU's virksomhedsområde, og at proceduren for andragender ikke er en metode, som borgere skal anvende som middel til at anke afgørelser truffet af kompetente nationale retslige eller politiske myndigheder, som de eventuelt er uenige med, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at andragender ikke altid opfylder betingelserne, hvis de ikke henhører under EU's virksomhedsområde, og at proceduren for andragender ikke er en metode, som borgere skal anvende som middel til at anke afgørelser truffet af kompetente nationale retslige eller politiske myndigheder, som de eventuelt er uenige med,

| R. | der henviser til, at det er afgørende, at Parlamentet giver sig selv midler i form af effektiv myndighed, regler, procedurer og ressourcer for at kunne reagere effektivt og rettidigt på de modtagne andragender, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er afgørende, at Parlamentet giver sig selv midler i form af effektiv myndighed, regler, procedurer og ressourcer for at kunne reagere effektivt og rettidigt på de modtagne andragender,

| S. | der henviser til, at proceduren for andragender kan bidrage positivt til et bedre lovgivningsarbejde, navnlig ved at identificere områder, hvor andragere har påpeget, at den eksisterende EU-lovgivning er svag eller ineffektiv for så vidt angår den pågældende retsakts mål; der henviser til, at sådanne situationer kan afhjælpes ved at revidere de pågældende retsakter i samarbejde med det kompetente lovgivende udvalg og under dette udvalgs myndighed, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at proceduren for andragender kan bidrage positivt til et bedre lovgivningsarbejde, navnlig ved at identificere områder, hvor andragere har påpeget, at den eksisterende EU-lovgivning er svag eller ineffektiv for så vidt angår den pågældende retsakts mål; der henviser til, at sådanne situationer kan afhjælpes ved at revidere de pågældende retsakter i samarbejde med det kompetente lovgivende udvalg og under dette udvalgs myndighed,

| T. | der henviser til, at proceduren for andragender også bidrager væsentligt til at identificere tilfælde, hvor medlemsstater ikke anvender fællesskabslovgivningen korrekt, hvilket i en række tilfælde fører til, at Kommissionen indleder overtrædelsesprocedurer i henhold til EF-traktatens artikel 226, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at proceduren for andragender også bidrager væsentligt til at identificere tilfælde, hvor medlemsstater ikke anvender fællesskabslovgivningen korrekt, hvilket i en række tilfælde fører til, at Kommissionen indleder overtrædelsesprocedurer i henhold til EF-traktatens artikel 226,

| U. | der henviser til, at overtrædelsesproceduren er skabt til at sikre, at den pågældende medlemsstat overholder eksisterende fællesskabslovgivning, og endvidere afgøres af Kommissionen, idet der ikke er nogen bestemmelser om Parlamentets direkte inddragelse i denne proces; bemærker imidlertid, at ca. en tredjedel af overtrædelserne er relateret til spørgsmål, som andragere har indgivet til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at overtrædelsesproceduren er skabt til at sikre, at den pågældende medlemsstat overholder eksisterende fællesskabslovgivning, og endvidere afgøres af Kommissionen, idet der ikke er nogen bestemmelser om Parlamentets direkte inddragelse i denne proces; bemærker imidlertid, at ca. en tredjedel af overtrædelserne er relateret til spørgsmål, som andragere har indgivet til Europa-Parlamentet,

| V. | der henviser til, at en overtrædelsesprocedure, selv om den falder positivt ud, ikke nødvendigvis medfører erstatning i forbindelse med de konkrete spørgsmål, som individuelle andragere har rejst; der henviser til, at dette forhold svækker borgernes tillid til, at EU's institutioner er i stand til at leve op til deres forventninger, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en overtrædelsesprocedure, selv om den falder positivt ud, ikke nødvendigvis medfører erstatning i forbindelse med de konkrete spørgsmål, som individuelle andragere har rejst; der henviser til, at dette forhold svækker borgernes tillid til, at EU's institutioner er i stand til at leve op til deres forventninger,

| W. | der henviser til, at Parlamentet i 2007, da antallet af medlemmer af Udvalget for Andragender var steget fra 25 til 40, registrerede 1 506 andragender (hvilket udgjorde en stigning på 50 % sammenlignet med 2006) hvoraf 1 089 opfyldte betingelserne for behandling, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Parlamentet i 2007, da antallet af medlemmer af Udvalget for Andragender var steget fra 25 til 40, registrerede 1 506 andragender (hvilket udgjorde en stigning på 50 % sammenlignet med 2006) hvoraf 1 089 opfyldte betingelserne for behandling,

| X. | noterer, at 159 andragere i 2007 deltog i møder i Udvalget for Andragender foruden mange andre, der var til stede for at observere behandlingerne, |
| --- | --- |

X.

noterer, at 159 andragere i 2007 deltog i møder i Udvalget for Andragender foruden mange andre, der var til stede for at observere behandlingerne,

| Y. | der henviser til, at der blev organiseret seks undersøgelsesrejser i 2007 til Tyskland, Spanien, Irland, Polen, Frankrig og Cypern, der resulterede i beretninger og henstillinger, som efterfølgende blev sendt til alle interesserede parter og navnlig til andragerne, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der blev organiseret seks undersøgelsesrejser i 2007 til Tyskland, Spanien, Irland, Polen, Frankrig og Cypern, der resulterede i beretninger og henstillinger, som efterfølgende blev sendt til alle interesserede parter og navnlig til andragerne,

| Z. | der henviser til, at der blev afholdt ni møder i det stående udvalg, på hvilke over 500 individuelle andragender blev drøftet med værdifuld medvirken af repræsentanter fra Kommissionen, og alle andragerne blev underrettet om resultatet, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at der blev afholdt ni møder i det stående udvalg, på hvilke over 500 individuelle andragender blev drøftet med værdifuld medvirken af repræsentanter fra Kommissionen, og alle andragerne blev underrettet om resultatet,

| AA. | der henviser til, at de områder, der ifølge proceduren for andragender bekymrer EU's borgere mest, er koncentreret om følgende spørgsmål: miljøet og dets beskyttelse, herunder svagheden ved direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet, vandrammedirektivet, drikkevandsdirektivet, affaldsdirektiverne, habitatdirektivet, fugledirektivet, direktivet om hvidvaskning af penge og andre direktiver, og endvidere generelle bekymringer om forurening og klimaændringer, individuel og privat ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, fri bevægelighed og arbejdstageres rettigheder, herunder pensionsrettigheder og andre sociale bestemmelser, fri bevægelighed for varer og beskatning, anerkendelse af faglige kvalifikationer, etableringsfrihed og påstande om forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, køn eller tilhørsforhold til et mindretal, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at de områder, der ifølge proceduren for andragender bekymrer EU's borgere mest, er koncentreret om følgende spørgsmål: miljøet og dets beskyttelse, herunder svagheden ved direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet, vandrammedirektivet, drikkevandsdirektivet, affaldsdirektiverne, habitatdirektivet, fugledirektivet, direktivet om hvidvaskning af penge og andre direktiver, og endvidere generelle bekymringer om forurening og klimaændringer, individuel og privat ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, fri bevægelighed og arbejdstageres rettigheder, herunder pensionsrettigheder og andre sociale bestemmelser, fri bevægelighed for varer og beskatning, anerkendelse af faglige kvalifikationer, etableringsfrihed og påstande om forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, køn eller tilhørsforhold til et mindretal,

| AB. | der henviser til, at de områder, der var genstand for andragender og deres behandlingsforløb i 2007, omfattede større aktuelle emner som f. eks. klimaændringer, tab af biodiversitet, vandknaphed, regulering af finansielle tjenesteydelser og EU's energiforsyning, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at de områder, der var genstand for andragender og deres behandlingsforløb i 2007, omfattede større aktuelle emner som f. eks. klimaændringer, tab af biodiversitet, vandknaphed, regulering af finansielle tjenesteydelser og EU's energiforsyning,

| AC. | erindrer om de permanente og konstruktive forbindelser, der er skabt mellem Den Europæiske Ombudsmand, som har ansvaret for at undersøge borgernes klager over påstået dårlig administration i EU's institutioner, og Udvalget for Andragender, som jævnligt underretter Parlamentet om Ombudsmandens årsberetning eller om særberetninger — der er Ombudsmandens sidste handlemulighed, når hans henstillinger ikke følges — hvoraf der var en i 2007, |
| --- | --- |

AC.

erindrer om de permanente og konstruktive forbindelser, der er skabt mellem Den Europæiske Ombudsmand, som har ansvaret for at undersøge borgernes klager over påstået dårlig administration i EU's institutioner, og Udvalget for Andragender, som jævnligt underretter Parlamentet om Ombudsmandens årsberetning eller om særberetninger — der er Ombudsmandens sidste handlemulighed, når hans henstillinger ikke følges — hvoraf der var en i 2007,

| AD. | der henviser til, at en anmodning fra det korresponderende udvalg, der blev indgivet i juni 2005 om tilladelse til at udarbejde en betænkning om en særberetning fra Ombudsmanden til Parlamentet om dårlig administration i OLAF, blev afvist ved en afgørelse fra Formandskonferencen den 15. november 2007, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at en anmodning fra det korresponderende udvalg, der blev indgivet i juni 2005 om tilladelse til at udarbejde en betænkning om en særberetning fra Ombudsmanden til Parlamentet om dårlig administration i OLAF, blev afvist ved en afgørelse fra Formandskonferencen den 15. november 2007,

| AE. | erindrer om fremtidige udviklinger, som yderligere vil øge EU-borgernes inddragelse i EU's aktiviteter og arbejde, navnlig gennem indførelsen af »borgerinitiativet« som fastlagt i Lissabontraktaten, hvis denne bliver ratificeret af alle 27 medlemsstater, der vil give mindst en million enkeltpersoner fra et betydeligt antal medlemsstater mulighed for at opfordre til forslag til en ny retsakt, og for hvilket der må indføres specifikke procedurer, der omfatter Kommissionen, til hvilken sådanne initiativer først skal sendes, Parlamentet og Rådet, |
| --- | --- |

AE.

erindrer om fremtidige udviklinger, som yderligere vil øge EU-borgernes inddragelse i EU's aktiviteter og arbejde, navnlig gennem indførelsen af »borgerinitiativet« som fastlagt i Lissabontraktaten, hvis denne bliver ratificeret af alle 27 medlemsstater, der vil give mindst en million enkeltpersoner fra et betydeligt antal medlemsstater mulighed for at opfordre til forslag til en ny retsakt, og for hvilket der må indføres specifikke procedurer, der omfatter Kommissionen, til hvilken sådanne initiativer først skal sendes, Parlamentet og Rådet,

| AF. | der henviser til, at hvis Udvalget for Andragenders operationer er effektive og virkningsfulde, sender dette et klart signal til borgerne om, at der tages hånd om deres legitime bekymringer, og der skabes en reel forbindelse mellem borgerne og EU; der imidlertid henviser til, at hvis der opstår uacceptable forsinkelser, og medlemsstaterne er uvillige til at gennemføre de nødvendige anbefalinger i henhold til fællesskabslovgivningen, øger dette blot afstanden mellem EU og dets borgere og bekræfter i mange tilfælde deres holdning om, at der er et demokratisk underskud, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at hvis Udvalget for Andragenders operationer er effektive og virkningsfulde, sender dette et klart signal til borgerne om, at der tages hånd om deres legitime bekymringer, og der skabes en reel forbindelse mellem borgerne og EU; der imidlertid henviser til, at hvis der opstår uacceptable forsinkelser, og medlemsstaterne er uvillige til at gennemføre de nødvendige anbefalinger i henhold til fællesskabslovgivningen, øger dette blot afstanden mellem EU og dets borgere og bekræfter i mange tilfælde deres holdning om, at der er et demokratisk underskud,

| AG. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i løbet af 2007 kunne drage nytte af den væsentlige forbedring af databasen og styringsredskabet til e-andragender, der er udviklet af dets sekretariat i samarbejde med IT-tjenesten, og som giver alle medlemmer af udvalget og af politiske grupper direkte adgang til alle andragender og ledsagende oplysninger og dermed gør dem bedre i stand til at give andragerne en effektiv behandling, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i løbet af 2007 kunne drage nytte af den væsentlige forbedring af databasen og styringsredskabet til e-andragender, der er udviklet af dets sekretariat i samarbejde med IT-tjenesten, og som giver alle medlemmer af udvalget og af politiske grupper direkte adgang til alle andragender og ledsagende oplysninger og dermed gør dem bedre i stand til at give andragerne en effektiv behandling,

| AH. | bemærker imidlertid, at Parlamentet ikke har bevilget de ressourcer, der blev anmodet om i sidste års beslutning om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender, og som er nødvendige for at forbedre internetfaciliteterne til proceduren for andragender og til at gennemføre forretningsordenens artikel 192, stk. 2, der fastsætter oprettelsen af »et elektronisk register, hvori borgerne kan tilslutte sig andrageren, idet de sætter deres elektroniske underskrift på andragender, der er antaget til behandling og opført i registeret«, |
| --- | --- |

AH.

bemærker imidlertid, at Parlamentet ikke har bevilget de ressourcer, der blev anmodet om i sidste års beslutning om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender, og som er nødvendige for at forbedre internetfaciliteterne til proceduren for andragender og til at gennemføre forretningsordenens artikel 192, stk. 2, der fastsætter oprettelsen af »et elektronisk register, hvori borgerne kan tilslutte sig andrageren, idet de sætter deres elektroniske underskrift på andragender, der er antaget til behandling og opført i registeret«,

| AI. | der henviser til, at det er vigtigt for EU's borgere at være ordentligt oplyst om arbejdet i Udvalget for Andragender, eftersom de forbereder sig på at stemme om et nyt Parlament ved det næste valg til Europa-Parlamentet, der finder sted i juni 2009, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at det er vigtigt for EU's borgere at være ordentligt oplyst om arbejdet i Udvalget for Andragender, eftersom de forbereder sig på at stemme om et nyt Parlament ved det næste valg til Europa-Parlamentet, der finder sted i juni 2009,

| 1. | glæder sig over det tætte samarbejde mellem Udvalget for Andragender, Kommissionens tjenestegrene og Ombudsmanden og over det samarbejdsklima, der eksisterer mellem de institutioner, der søger at håndtere EU-borgernes bekymringer; mener dog bestemt, at der bør fokuseres på at gøre Udvalget for Andragender i stand til selv yderligere at øge sine egne uafhængige undersøgelsesfaciliteter, navnlig ved at styrke dets sekretariat og dets juridiske ekspertise; forpligter sig til yderligere at strømline de interne procedurer i Udvalget for Andragender med henblik på at lette processen for andragender yderligere, navnlig med hensyn til den tidsramme, inden for hvilken behandlingen af andragenderne afsluttes, deres opfyldelse af betingelserne for behandling, undersøgelse og opfølgning, afholdelsen af udvalgsmøder, samarbejde med andre parlamentariske udvalg, som måtte have interesse i eller kompetence i forbindelse med visse andragender, og udvalgsinitiativer, som f. eks. undersøgelsesrejser; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over det tætte samarbejde mellem Udvalget for Andragender, Kommissionens tjenestegrene og Ombudsmanden og over det samarbejdsklima, der eksisterer mellem de institutioner, der søger at håndtere EU-borgernes bekymringer; mener dog bestemt, at der bør fokuseres på at gøre Udvalget for Andragender i stand til selv yderligere at øge sine egne uafhængige undersøgelsesfaciliteter, navnlig ved at styrke dets sekretariat og dets juridiske ekspertise; forpligter sig til yderligere at strømline de interne procedurer i Udvalget for Andragender med henblik på at lette processen for andragender yderligere, navnlig med hensyn til den tidsramme, inden for hvilken behandlingen af andragenderne afsluttes, deres opfyldelse af betingelserne for behandling, undersøgelse og opfølgning, afholdelsen af udvalgsmøder, samarbejde med andre parlamentariske udvalg, som måtte have interesse i eller kompetence i forbindelse med visse andragender, og udvalgsinitiativer, som f. eks. undersøgelsesrejser;

| 2. | understreger, at chartret om grundlæggende rettigheder vil få retsvirkning, hvis Lissabontraktaten ratificeres fuldt ud, og at dette formelt vil knæsætte dets selvstændige bindende karakter, og påpeger nødvendigheden af at overveje konkrete foranstaltninger med henblik på at fastslå, hvilken indflydelse dette vil have på borgernes rettigheder og dermed på Udvalget for Andragenders arbejde og kompetence; |
| --- | --- |

2.

understreger, at chartret om grundlæggende rettigheder vil få retsvirkning, hvis Lissabontraktaten ratificeres fuldt ud, og at dette formelt vil knæsætte dets selvstændige bindende karakter, og påpeger nødvendigheden af at overveje konkrete foranstaltninger med henblik på at fastslå, hvilken indflydelse dette vil have på borgernes rettigheder og dermed på Udvalget for Andragenders arbejde og kompetence;

| 3. | gentager sin anmodning til generalsekretæren om hurtigst muligt at foretage en evaluering af »Borgernes Portal« på Parlamentets websted med henblik på at styrke portalens synlighed hvad angår retten til at indgive andragender og sikre, at borgerne kan sætte deres elektroniske underskrift for at tilslutte sig andragender som fastsat i forretningsordenens artikel 192, stk. 2; henstiller kraftigt til, at »Borgernes Portal« sikrer kompatibilitet med alle former for software til internetbrowsing for at give borgerne lige rettigheder i denne henseende; |
| --- | --- |

3.

gentager sin anmodning til generalsekretæren om hurtigst muligt at foretage en evaluering af »Borgernes Portal« på Parlamentets websted med henblik på at styrke portalens synlighed hvad angår retten til at indgive andragender og sikre, at borgerne kan sætte deres elektroniske underskrift for at tilslutte sig andragender som fastsat i forretningsordenens artikel 192, stk. 2; henstiller kraftigt til, at »Borgernes Portal« sikrer kompatibilitet med alle former for software til internetbrowsing for at give borgerne lige rettigheder i denne henseende;

| 4. | mener, at den nuværende procedure for registrering af andragender uretmæssigt forsinker deres undersøgelse, og er bekymret for, at dette kan opfattes som tegn på en vis mangel på sensibilitet over for andragere; henstiller derfor kraftigt til generalsekretæren om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at overføre registreringen af andragender fra Generaldirektoratet for Ledelsestjenesterne til det korresponderende udvalgs sekretariat; |
| --- | --- |

4.

mener, at den nuværende procedure for registrering af andragender uretmæssigt forsinker deres undersøgelse, og er bekymret for, at dette kan opfattes som tegn på en vis mangel på sensibilitet over for andragere; henstiller derfor kraftigt til generalsekretæren om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at overføre registreringen af andragender fra Generaldirektoratet for Ledelsestjenesterne til det korresponderende udvalgs sekretariat;

| 5. | opfordrer til, at der indledes forhandlinger mellem Parlamentet og Kommissionen med henblik på at sikre en bedre koordinering af deres arbejde med klager på en måde, der letter, forenkler og strømliner klageprocedurerne og gør dem mere gennemsigtige og effektive; opfordrer generalsekretæren til at melde tilbage til Udvalget for Andragender inden for seks måneder; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at der indledes forhandlinger mellem Parlamentet og Kommissionen med henblik på at sikre en bedre koordinering af deres arbejde med klager på en måde, der letter, forenkler og strømliner klageprocedurerne og gør dem mere gennemsigtige og effektive; opfordrer generalsekretæren til at melde tilbage til Udvalget for Andragender inden for seks måneder;

| 6. | støtter formaliseringen af en procedure, hvorefter andragender vedrørende det indre marked kan overføres til SOLVIT-nettet, med henblik på i betydelig grad at forkorte processen for andragender vedrørende spørgsmål om det indre marked, såsom afgifter på biler, anerkendelse af faglige kvalifikationer, opholdstilladelser, grænsekontrol og adgang til uddannelse, idet Parlamentets ret til at undersøge spørgsmålet, hvis SOLVIT ikke finder en tilfredsstillende løsning, bevares; |
| --- | --- |

6.

støtter formaliseringen af en procedure, hvorefter andragender vedrørende det indre marked kan overføres til SOLVIT-nettet, med henblik på i betydelig grad at forkorte processen for andragender vedrørende spørgsmål om det indre marked, såsom afgifter på biler, anerkendelse af faglige kvalifikationer, opholdstilladelser, grænsekontrol og adgang til uddannelse, idet Parlamentets ret til at undersøge spørgsmålet, hvis SOLVIT ikke finder en tilfredsstillende løsning, bevares;

| 7. | understreger behovet for, at Rådet og medlemsstaternes faste repræsentationer i højere grad involverer sig i Udvalget for Andragenders arbejde, og opfordrer dem til at øge deres tilstedeværelse og deltagelse i borgernes interesser; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for, at Rådet og medlemsstaternes faste repræsentationer i højere grad involverer sig i Udvalget for Andragenders arbejde, og opfordrer dem til at øge deres tilstedeværelse og deltagelse i borgernes interesser;

| 8. | mener, at i forbindelse med styrkelsen af Udvalget for Andragenders sekretariat og med udviklingen af systemet til indgivelse af e-andragender ville indførelsen af en it-facilitet for online sporing beregnet til andragerne hjælpe til at skabe en mere gennemsigtig og effektiv proces, bl. a. ved hjælp af regelmæssig opdatering af andragendernes status og anmodninger om yderligere oplysninger; bemærker, at en sådan foranstaltning i højere grad ville leve op til EU-borgernes forventninger og samtidig fremme en bedre varetagelse af Europa-Parlamentets og Udvalget for Andragenders institutionelle ansvar; |
| --- | --- |

8.

mener, at i forbindelse med styrkelsen af Udvalget for Andragenders sekretariat og med udviklingen af systemet til indgivelse af e-andragender ville indførelsen af en it-facilitet for online sporing beregnet til andragerne hjælpe til at skabe en mere gennemsigtig og effektiv proces, bl. a. ved hjælp af regelmæssig opdatering af andragendernes status og anmodninger om yderligere oplysninger; bemærker, at en sådan foranstaltning i højere grad ville leve op til EU-borgernes forventninger og samtidig fremme en bedre varetagelse af Europa-Parlamentets og Udvalget for Andragenders institutionelle ansvar;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at tage fuldt hensyn til Udvalget for Andragenders henstillinger, når den træffer afgørelse vedrørende indledningen af overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, og gentager sit krav om, at Kommissionen underretter Udvalget for Andragender direkte og officielt, når der indledes en overtrædelsesprocedure, der har forbindelse til et andragende, der er under behandling i udvalget; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at tage fuldt hensyn til Udvalget for Andragenders henstillinger, når den træffer afgørelse vedrørende indledningen af overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, og gentager sit krav om, at Kommissionen underretter Udvalget for Andragender direkte og officielt, når der indledes en overtrædelsesprocedure, der har forbindelse til et andragende, der er under behandling i udvalget;

| 10. | gentager i denne forbindelse Udvalget for Andragenders repræsentative art og den institutionelle rolle og pligt, som det har over for EU's borgere og indbyggere; |
| --- | --- |

10.

gentager i denne forbindelse Udvalget for Andragenders repræsentative art og den institutionelle rolle og pligt, som det har over for EU's borgere og indbyggere;

| 11. | udtrykker bekymring over den overdrevent lange tid, det tager for Kommissionen og Domstolen, hvis og når Domstolen er indblandet, at afslutte overtrædelsessager, og opfordrer — idet det anerkender, at dette ofte skyldes langsomme og ofte bevidste hindringer i de pågældende medlemsstaters administrationer — til at indføre strammere tidsfrister; udtrykker sin tvivl om effektiviteten af de såkaldte »horisontale overtrædelsesprocedurer«, som tager længere tid at afslutte; opfordrer til en evaluering af overtrædelsesproceduren med henblik på at sikre en større respekt for gennemførelsen af Fællesskabets retsakter; |
| --- | --- |

11.

udtrykker bekymring over den overdrevent lange tid, det tager for Kommissionen og Domstolen, hvis og når Domstolen er indblandet, at afslutte overtrædelsessager, og opfordrer — idet det anerkender, at dette ofte skyldes langsomme og ofte bevidste hindringer i de pågældende medlemsstaters administrationer — til at indføre strammere tidsfrister; udtrykker sin tvivl om effektiviteten af de såkaldte »horisontale overtrædelsesprocedurer«, som tager længere tid at afslutte; opfordrer til en evaluering af overtrædelsesproceduren med henblik på at sikre en større respekt for gennemførelsen af Fællesskabets retsakter;

| 12. | opfordrer de pågældende institutioner til at gøre bedre brug af denne procedure som et middel til at sikre fuld respekt for fællesskabslovgivningen og beklager dybt, at langsommeligheden af de anvendte procedurer og den hyppige uklarhed om, hvad der står på spil, fører til, at medlemsstaterne begår de facto-brud på fællesskabslovgivningen og derved ustraffet handler imod interesserne for direkte berørte lokale samfund, som har indgivet andragende til Parlamentet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer de pågældende institutioner til at gøre bedre brug af denne procedure som et middel til at sikre fuld respekt for fællesskabslovgivningen og beklager dybt, at langsommeligheden af de anvendte procedurer og den hyppige uklarhed om, hvad der står på spil, fører til, at medlemsstaterne begår de facto-brud på fællesskabslovgivningen og derved ustraffet handler imod interesserne for direkte berørte lokale samfund, som har indgivet andragende til Parlamentet;

| 13. | anser det for problematisk, at det nuværende system for kontrol med fællesskabslovgivningen giver medlemsstaterne mulighed for at udskyde overholdelsen, indtil en økonomisk sanktion er overhængende, og stadig undgå ansvaret for tidligere forsætlige krænkelser, og at borgerne tilsyneladende ofte savner passende adgang til retssystemet og instrumenter på nationalt niveau, selv når Domstolen har afgjort, at en medlemsstat ikke har overholdt borgernes rettigheder i henhold til fællesskabslovgivningen; |
| --- | --- |

13.

anser det for problematisk, at det nuværende system for kontrol med fællesskabslovgivningen giver medlemsstaterne mulighed for at udskyde overholdelsen, indtil en økonomisk sanktion er overhængende, og stadig undgå ansvaret for tidligere forsætlige krænkelser, og at borgerne tilsyneladende ofte savner passende adgang til retssystemet og instrumenter på nationalt niveau, selv når Domstolen har afgjort, at en medlemsstat ikke har overholdt borgernes rettigheder i henhold til fællesskabslovgivningen;

| 14. | anbefaler, at det prioriteres at sikre, at Udvalg for Andragender er effektivt og virkningsfuldt i alle aspekter af dets virksomhed fra start til slut, da dette udgør en reel og konkret forpligtelse over for EU's borgere og viser, at EU er villig og i stand til at tage hånd om deres legitime bekymringer; |
| --- | --- |

14.

anbefaler, at det prioriteres at sikre, at Udvalg for Andragender er effektivt og virkningsfuldt i alle aspekter af dets virksomhed fra start til slut, da dette udgør en reel og konkret forpligtelse over for EU's borgere og viser, at EU er villig og i stand til at tage hånd om deres legitime bekymringer;

| 15. | udtrykker sin bekymring og rystelse over beretninger fra andragere om, at de, selv når de har opnået støtte fra Udvalget for Andragender hvad angår indholdet af deres andragende, alt for ofte oplever stort besvær med at opnå kompensation fra de involverede myndigheder og nationale domstole; mener, at en sådan systematisk svaghed må undersøges yderligere, navnlig for så vidt de angår sektoren for finansielle tjenesteydelser, som i tilfældet med Undersøgelsesudvalgets resultater i forbindelse med krisen i Equitable Life, der var baseret på andragender modtaget af Parlamentet, og som der blev udarbejdet en beretning om i 2007; |
| --- | --- |

15.

udtrykker sin bekymring og rystelse over beretninger fra andragere om, at de, selv når de har opnået støtte fra Udvalget for Andragender hvad angår indholdet af deres andragende, alt for ofte oplever stort besvær med at opnå kompensation fra de involverede myndigheder og nationale domstole; mener, at en sådan systematisk svaghed må undersøges yderligere, navnlig for så vidt de angår sektoren for finansielle tjenesteydelser, som i tilfældet med Undersøgelsesudvalgets resultater i forbindelse med krisen i Equitable Life, der var baseret på andragender modtaget af Parlamentet, og som der blev udarbejdet en beretning om i 2007;

| 16. | glæder sig over, at Kommissionen og Domstolen i 2007 handlede hurtigt, herunder ved hjælp af et forbud, for at forhindre den truende ødelæggelse af et område i Rospuda-dalen, der er beskyttet under habitatdirektivet, på grund af Via Baltica-vejkorridoren, med hensyn til hvilken Udvalget for Andragender havde gennemført sin egen uafhængige undersøgelse og undersøgelsesrejse og givet specifikke anbefalinger; beklager, at der ikke var flere af den slags eksempler; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at Kommissionen og Domstolen i 2007 handlede hurtigt, herunder ved hjælp af et forbud, for at forhindre den truende ødelæggelse af et område i Rospuda-dalen, der er beskyttet under habitatdirektivet, på grund af Via Baltica-vejkorridoren, med hensyn til hvilken Udvalget for Andragender havde gennemført sin egen uafhængige undersøgelse og undersøgelsesrejse og givet specifikke anbefalinger; beklager, at der ikke var flere af den slags eksempler;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til, når den behandler andragender og klager vedrørende miljøpolitik — som er en af de mest udbredte bekymringer hos andragerne i EU — til i højere grad at være parat til at handle for at undgå brud på fællesskabslovgivningen; bemærker, at »forsigtighedsprincippet« ikke har tilstrækkelig praktisk retsvirkning og alt for ofte ignoreres af ansvarlige myndigheder i medlemsstater, som ikke desto mindre er forpligtet til at gennemføre EF-traktaten; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til, når den behandler andragender og klager vedrørende miljøpolitik — som er en af de mest udbredte bekymringer hos andragerne i EU — til i højere grad at være parat til at handle for at undgå brud på fællesskabslovgivningen; bemærker, at »forsigtighedsprincippet« ikke har tilstrækkelig praktisk retsvirkning og alt for ofte ignoreres af ansvarlige myndigheder i medlemsstater, som ikke desto mindre er forpligtet til at gennemføre EF-traktaten;

| 18. | beklager Kommissionens manglende støtte til Udvalget for Andragender, når der som et resultat af især undersøgelsesrejser opnås overbevisende dokumentation om manglende respekt for borgernes rettigheder som fastlagt i EF-traktaten eller manglende gennemførelse af lovgivningen, og opfordrer til, at der indføres nye procedurer, der giver Parlamentet mulighed for at bringe sådanne sager direkte for Domstolen; |
| --- | --- |

18.

beklager Kommissionens manglende støtte til Udvalget for Andragender, når der som et resultat af især undersøgelsesrejser opnås overbevisende dokumentation om manglende respekt for borgernes rettigheder som fastlagt i EF-traktaten eller manglende gennemførelse af lovgivningen, og opfordrer til, at der indføres nye procedurer, der giver Parlamentet mulighed for at bringe sådanne sager direkte for Domstolen;

| 19. | anerkender fuldt ud, at proceduren for andragender som anerkendt i traktaten imidlertid primært beskæftiger sig med opnåelsen af udenretlige midler og løsninger med hensyn til de problemer, som EU's borgere fremkommer med gennem den politiske proces, og glæder sig i denne forbindelse over, at der i mange tilfælde er opnået tilfredsstillende resultater; |
| --- | --- |

19.

anerkender fuldt ud, at proceduren for andragender som anerkendt i traktaten imidlertid primært beskæftiger sig med opnåelsen af udenretlige midler og løsninger med hensyn til de problemer, som EU's borgere fremkommer med gennem den politiske proces, og glæder sig i denne forbindelse over, at der i mange tilfælde er opnået tilfredsstillende resultater;

| 20. | erkender også, at der i mange tilfælde ikke kan findes tilfredsstillende løsninger for andragere på grund af svagheden i selve den gældende fællesskabslovgivning; |
| --- | --- |

20.

erkender også, at der i mange tilfælde ikke kan findes tilfredsstillende løsninger for andragere på grund af svagheden i selve den gældende fællesskabslovgivning;

| 21. | opfordrer det korresponderende lovgivende udvalg til, når det forbereder sig på og forhandler om nye eller reviderede retsakter, at tage nøje hensyn til de problemer, som indberettes gennem proceduren for andragender; |
| --- | --- |

21.

opfordrer det korresponderende lovgivende udvalg til, når det forbereder sig på og forhandler om nye eller reviderede retsakter, at tage nøje hensyn til de problemer, som indberettes gennem proceduren for andragender;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at beskæftige sig mere med anvendelsen af samhørighedsfonde i områder af EU, hvor infrastrukturprojekter har stor indvirkning på miljøet, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at EU's midler rettes mod bæredygtig udvikling til gavn for lokalsamfund, hvoraf stadig flere indgiver andragender til Parlamentet for at protestere over, at sådanne prioriteter ikke altid respekteres af regionale og lokale myndigheder; glæder sig over det arbejde, som Budgetkontroludvalget og Revisionsretten udfører i denne forbindelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at beskæftige sig mere med anvendelsen af samhørighedsfonde i områder af EU, hvor infrastrukturprojekter har stor indvirkning på miljøet, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at EU's midler rettes mod bæredygtig udvikling til gavn for lokalsamfund, hvoraf stadig flere indgiver andragender til Parlamentet for at protestere over, at sådanne prioriteter ikke altid respekteres af regionale og lokale myndigheder; glæder sig over det arbejde, som Budgetkontroludvalget og Revisionsretten udfører i denne forbindelse;

| 23. | bemærker, at et stigende antal af modtagne andragender, navnlig fra borgere fra de nye medlemsstater, omhandler spørgsmål om tilbagelevering af ejendom, selv om disse emner fortsat i væsentlig grad henhører under national kompetence; opfordrer indtrængende de berørte medlemsstater til at sikre, at deres love vedrørende ejendomsrettigheder, der er blevet til som følge af et ændret styre, er fuldt ud i overensstemmelse med EF-traktatens krav og med den europæiske menneskerettighedskonventions bestemmelser, som det også kræves ifølge EU-traktatens artikel 6 som ændret ved Lissabontraktaten; understreger, at modtagne andragender om dette emne ikke vedrører de ejendomsretlige ordninger, men retten til lovligt erhvervet ejendom; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at være særlig årvågen, ikke blot i dens samarbejde med nuværende medlemsstater, men også i dens forhandlinger med kandidatlande; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at et stigende antal af modtagne andragender, navnlig fra borgere fra de nye medlemsstater, omhandler spørgsmål om tilbagelevering af ejendom, selv om disse emner fortsat i væsentlig grad henhører under national kompetence; opfordrer indtrængende de berørte medlemsstater til at sikre, at deres love vedrørende ejendomsrettigheder, der er blevet til som følge af et ændret styre, er fuldt ud i overensstemmelse med EF-traktatens krav og med den europæiske menneskerettighedskonventions bestemmelser, som det også kræves ifølge EU-traktatens artikel 6 som ændret ved Lissabontraktaten; understreger, at modtagne andragender om dette emne ikke vedrører de ejendomsretlige ordninger, men retten til lovligt erhvervet ejendom; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at være særlig årvågen, ikke blot i dens samarbejde med nuværende medlemsstater, men også i dens forhandlinger med kandidatlande;

| 24. | bekræfter sin forpligtelse til at opretholde anerkendelsen af EU-borgernes rettigheder til deres lovligt erhvervede private ejendom og fordømmer alle forsøg på at fratage familier deres ejendom uden retfærdig rettergang, rimelig godtgørelse eller respekt for deres personlige integritet; bemærker en stigning i antallet af modtagne andragender om dette spørgsmål, navnlig vedrørende Spanien i 2007, og bemærker også beretningen og henstillingerne fra den undersøgelsesrejse, som Udvalget for Andragender foretog med henblik på at undersøge problemet for tredje gang; bemærker, at igangværende procedurer vedrørende direktiverne om offentlige udbud stadig er åbne; |
| --- | --- |

24.

bekræfter sin forpligtelse til at opretholde anerkendelsen af EU-borgernes rettigheder til deres lovligt erhvervede private ejendom og fordømmer alle forsøg på at fratage familier deres ejendom uden retfærdig rettergang, rimelig godtgørelse eller respekt for deres personlige integritet; bemærker en stigning i antallet af modtagne andragender om dette spørgsmål, navnlig vedrørende Spanien i 2007, og bemærker også beretningen og henstillingerne fra den undersøgelsesrejse, som Udvalget for Andragender foretog med henblik på at undersøge problemet for tredje gang; bemærker, at igangværende procedurer vedrørende direktiverne om offentlige udbud stadig er åbne;

| 25. | bemærker også den kritik, som Udvalget for Andragender rejste efter sin undersøgelsesrejse til Loiret i Frankrig i 2007, og anmoder især indtrængende de franske myndigheder til at handle beslutsomt for at sikre overholdelse af EU-direktiver, som risikerer at blive brudt, hvis visse planlagte projekter om etablering af broer over Loirefloden får lov til at blive gennemført, idet Loirefloddalen ikke kun er beskyttet under habitatdirektivets og fugledirektivets bestemmelser, men også er verdenskulturarv under UNESCO og en af Europas sidste tilbageværende systemer af vilde floder; |
| --- | --- |

25.

bemærker også den kritik, som Udvalget for Andragender rejste efter sin undersøgelsesrejse til Loiret i Frankrig i 2007, og anmoder især indtrængende de franske myndigheder til at handle beslutsomt for at sikre overholdelse af EU-direktiver, som risikerer at blive brudt, hvis visse planlagte projekter om etablering af broer over Loirefloden får lov til at blive gennemført, idet Loirefloddalen ikke kun er beskyttet under habitatdirektivets og fugledirektivets bestemmelser, men også er verdenskulturarv under UNESCO og en af Europas sidste tilbageværende systemer af vilde floder;

| 26. | udtrykker sin fortsatte bekymring over den manglende gennemførelse af drikkevandsdirektivets bestemmelser i Irland, den manglende vurdering forud for en beslutning fra 2007 om at fjerne et nationalt monument i Lismullen på ruten for M3-motorvejsprojektet i nærheden af Tara i County Meath, som medførte, at Kommissionen anlagde sag mod Irland ved Domstolen med den begrundelse, at Irlands bredere tilgang til fjernelse af nationale monumenter under forhold som i f. eks. Lismullen, ikke overholder kravene i direktiv 85/337/EØF (2) fuldt ud, og som førte til de problemer, som lokalsamfund i Limerick stod overfor, og til andre spørgsmål, der er rejst i betænkningen om undersøgelsesrejsen til Irland, som Udvalget for Andragender foretog i 2007; bemærker, at nogle af disse spørgsmål er genstand for igangværende overtrædelsesprocedurer; |
| --- | --- |

26.

udtrykker sin fortsatte bekymring over den manglende gennemførelse af drikkevandsdirektivets bestemmelser i Irland, den manglende vurdering forud for en beslutning fra 2007 om at fjerne et nationalt monument i Lismullen på ruten for M3-motorvejsprojektet i nærheden af Tara i County Meath, som medførte, at Kommissionen anlagde sag mod Irland ved Domstolen med den begrundelse, at Irlands bredere tilgang til fjernelse af nationale monumenter under forhold som i f. eks. Lismullen, ikke overholder kravene i direktiv 85/337/EØF (2) fuldt ud, og som førte til de problemer, som lokalsamfund i Limerick stod overfor, og til andre spørgsmål, der er rejst i betænkningen om undersøgelsesrejsen til Irland, som Udvalget for Andragender foretog i 2007; bemærker, at nogle af disse spørgsmål er genstand for igangværende overtrædelsesprocedurer;

| 27. | bemærker betænkningen til undersøgelsesrejsen til Polen, som gav henstillinger vedrørende beskyttelsen af Rospuda-dalen og den sidste urskov i Europa; opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at samarbejde med de polske myndigheder om alternative ruter for Via Baltica-vejnettet og -jernbanenettet som anbefalet i Udvalget om Andragenders betænkning; opfordrer også Kommissionen til at sikre, at der bliver stillet midler til rådighed for at lette presset på vejsystemet i Augustow på en måde, der sikrer beskyttelse af den lokale befolkning og bevarelse af miljøet i området; |
| --- | --- |

27.

bemærker betænkningen til undersøgelsesrejsen til Polen, som gav henstillinger vedrørende beskyttelsen af Rospuda-dalen og den sidste urskov i Europa; opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at samarbejde med de polske myndigheder om alternative ruter for Via Baltica-vejnettet og -jernbanenettet som anbefalet i Udvalget om Andragenders betænkning; opfordrer også Kommissionen til at sikre, at der bliver stillet midler til rådighed for at lette presset på vejsystemet i Augustow på en måde, der sikrer beskyttelse af den lokale befolkning og bevarelse af miljøet i området;

| 28. | bemærker undersøgelsesrejsen til Cypern i november 2007, som formanden og medlemmer af Udvalget for Andragender foretog; opfordrer indtrængende de involverede myndigheder til at fortsætte deres arbejde med at opnå en forhandlet løsning på de uafklarede spørgsmål, der bekymrer andragerne, navnlig hvad angår den afspærrede del af Famagusta, som bør gives tilbage til dens retmæssige ejere, og glæder sig over, at de to parter på Cypern fører dialog i et nyt forsøg på at løse problemet på Cypern; understreger desuden vigtigheden af en øjeblikkelig gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984), hvori forpligtelsen til tilbagelevering af Famagusta til de retmæssige indbyggere nævnes; |
| --- | --- |

28.

bemærker undersøgelsesrejsen til Cypern i november 2007, som formanden og medlemmer af Udvalget for Andragender foretog; opfordrer indtrængende de involverede myndigheder til at fortsætte deres arbejde med at opnå en forhandlet løsning på de uafklarede spørgsmål, der bekymrer andragerne, navnlig hvad angår den afspærrede del af Famagusta, som bør gives tilbage til dens retmæssige ejere, og glæder sig over, at de to parter på Cypern fører dialog i et nyt forsøg på at løse problemet på Cypern; understreger desuden vigtigheden af en øjeblikkelig gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984), hvori forpligtelsen til tilbagelevering af Famagusta til de retmæssige indbyggere nævnes;

| 29. | bemærker det stigende antal andragender og skrivelser, som Udvalget for Andragender har modtaget, vedrørende det mest følsomme spørgsmål om forældremyndighed, i hvilket det er yderst svært at handle, f.eks. i tilfælde af andragender vedrørende det tyske Jugendamt, på grund af domstolenes indblanding i mange tilfælde og på grund at det forhold, at det — bortset fra i tilfælde, hvor der er tale om forældre fra forskellige EU-lande — er svært at hævde kompetence for EU som sådan; |
| --- | --- |

29.

bemærker det stigende antal andragender og skrivelser, som Udvalget for Andragender har modtaget, vedrørende det mest følsomme spørgsmål om forældremyndighed, i hvilket det er yderst svært at handle, f.eks. i tilfælde af andragender vedrørende det tyske Jugendamt, på grund af domstolenes indblanding i mange tilfælde og på grund at det forhold, at det — bortset fra i tilfælde, hvor der er tale om forældre fra forskellige EU-lande — er svært at hævde kompetence for EU som sådan;

| 30. | noterer, at mange britiske andragere, som fik deres ejendom konfiskeret af de britiske toldmyndigheder, i 2007 stadig ikke havde fået erstatning, selv om Kommissionen afsluttede overtrædelsesprocedurer mod Det Forenede Kongerige for manglende overholdelse af EF-traktatens forpligtelse til at tillade varers frie bevægelighed; opfordrer indtrængende de britiske myndigheder til at fremkomme med en bæredygtig løsning, der omfatter betalingen af ex gratia-betalinger til andragere, der oplevede store økonomiske tab inden myndighederne reviderede deres praksis og, ifølge Kommissionen, begyndte at handle i overensstemmelse med de relevante direktiver; |
| --- | --- |

30.

noterer, at mange britiske andragere, som fik deres ejendom konfiskeret af de britiske toldmyndigheder, i 2007 stadig ikke havde fået erstatning, selv om Kommissionen afsluttede overtrædelsesprocedurer mod Det Forenede Kongerige for manglende overholdelse af EF-traktatens forpligtelse til at tillade varers frie bevægelighed; opfordrer indtrængende de britiske myndigheder til at fremkomme med en bæredygtig løsning, der omfatter betalingen af ex gratia-betalinger til andragere, der oplevede store økonomiske tab inden myndighederne reviderede deres praksis og, ifølge Kommissionen, begyndte at handle i overensstemmelse med de relevante direktiver;

| 31. | noterer også det forhold, at toldmyndighederne i Grækenland fortsætter med - alene som en ekstraordinær foranstaltning — at konfiskere biler, der tilhører græske statsborgere, som midlertidigt er i udlandet og vender tilbage til Grækenland med udenlandske nummerplader på deres biler, og hvoriblandt mange er blevet beskyldt for smugleri og ikke har fået en retfærdig rettergang, hvilket Udvalget for Andragender tidligere har underrettet Parlamentet om; opfordrer indtrængende de græske myndigheder til at yde godtgørelse til de andragere, der har været ofre for denne praksis; bemærker EF-Domstolens afgørelse af 7. juni 2007 i sag C-156/04, i hvilken de fleste af de forklaringer, de græske myndigheder anfører i sagen, anses for tilfredsstillende; glæder sig over gennemførelsen af ny lovgivning, som de græske myndigheder har vedtaget med henblik på at tage højde for de i den nævnte sag fremhævede mangler; |
| --- | --- |

31.

noterer også det forhold, at toldmyndighederne i Grækenland fortsætter med - alene som en ekstraordinær foranstaltning — at konfiskere biler, der tilhører græske statsborgere, som midlertidigt er i udlandet og vender tilbage til Grækenland med udenlandske nummerplader på deres biler, og hvoriblandt mange er blevet beskyldt for smugleri og ikke har fået en retfærdig rettergang, hvilket Udvalget for Andragender tidligere har underrettet Parlamentet om; opfordrer indtrængende de græske myndigheder til at yde godtgørelse til de andragere, der har været ofre for denne praksis; bemærker EF-Domstolens afgørelse af 7. juni 2007 i sag C-156/04, i hvilken de fleste af de forklaringer, de græske myndigheder anfører i sagen, anses for tilfredsstillende; glæder sig over gennemførelsen af ny lovgivning, som de græske myndigheder har vedtaget med henblik på at tage højde for de i den nævnte sag fremhævede mangler;

| 32. | beklager det forhold, at blandt de ældste udestående andragender, som der stadig arbejdes på, er sagen om »lettori«, fremmedsprogslærerne i Italien, fortsat uløst på trods af to afgørelser fra Domstolen og støtte fra Kommissionen og Udvalget for Andragender til deres sag og deres klagepunkter; opfordrer indtrængende de italienske myndigheder og de enkelte involverede universiteter, herunder bl. a. universiteterne i Genova, Padova og Napoli, til at handle for at gennemføre en retfærdig løsning for disse lovlige klager; |
| --- | --- |

32.

beklager det forhold, at blandt de ældste udestående andragender, som der stadig arbejdes på, er sagen om »lettori«, fremmedsprogslærerne i Italien, fortsat uløst på trods af to afgørelser fra Domstolen og støtte fra Kommissionen og Udvalget for Andragender til deres sag og deres klagepunkter; opfordrer indtrængende de italienske myndigheder og de enkelte involverede universiteter, herunder bl. a. universiteterne i Genova, Padova og Napoli, til at handle for at gennemføre en retfærdig løsning for disse lovlige klager;

| 33. | noterer, at de andragender, som Udvalget for Andragender behandlede i 2007, omfattede — selv om det oprindeligt var indgivet i 2006 — andragendet om et »fast hjemsted«, der blev støttet af 1,25 millioner EU-borgere, og som opfordrede til et »fast hjemsted« for Europa-Parlamentet i Bruxelles; bemærker, at formanden i 2007 sendte andragendet tilbage til Kommissionen, som efterfølgende opfordrede Parlamentet til at udtale sig om spørgsmålet, under hensyn til det forhold, at institutionens hjemsted reguleres af EF-traktatens bestemmelser, og at medlemsstaterne har ansvar for at træffe afgørelse om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

33.

noterer, at de andragender, som Udvalget for Andragender behandlede i 2007, omfattede — selv om det oprindeligt var indgivet i 2006 — andragendet om et »fast hjemsted«, der blev støttet af 1,25 millioner EU-borgere, og som opfordrede til et »fast hjemsted« for Europa-Parlamentet i Bruxelles; bemærker, at formanden i 2007 sendte andragendet tilbage til Kommissionen, som efterfølgende opfordrede Parlamentet til at udtale sig om spørgsmålet, under hensyn til det forhold, at institutionens hjemsted reguleres af EF-traktatens bestemmelser, og at medlemsstaterne har ansvar for at træffe afgørelse om dette spørgsmål;

| 34. | beslutter at revidere navnet på Udvalget for Andragender, som det oversættes til alle EU's officielle sprog, til næste valgperiode for at sikre, at navnet afspejler udvalgets karakter på en forståelig måde, hvilket tilsyneladende ikke er tilfældet på visse sprog i øjeblikket, og for at understrege det deltagelsesdemokratiske aspekt i retten til at indgive andragender; foreslår udtrykket »Udvalget for Borgerandragender«, som måske er lettere forståeligt; |
| --- | --- |

34.

beslutter at revidere navnet på Udvalget for Andragender, som det oversættes til alle EU's officielle sprog, til næste valgperiode for at sikre, at navnet afspejler udvalgets karakter på en forståelig måde, hvilket tilsyneladende ikke er tilfældet på visse sprog i øjeblikket, og for at understrege det deltagelsesdemokratiske aspekt i retten til at indgive andragender; foreslår udtrykket »Udvalget for Borgerandragender«, som måske er lettere forståeligt;

| 35. | er bekymret over antallet af modtagne andragender, der gør opmærksom på problemet med vælgerregistrering, som EU-borgere, der er bosat i udlandet eller har minoritetsstatus i en medlemsstat, oplever, og opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at være særligt opmærksomme på de faciliteter, der stilles til rådighed for alle EU-borgere og valgbare indbyggere i EU med henblik på at sikre deres fulde deltagelse i det næste valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

35.

er bekymret over antallet af modtagne andragender, der gør opmærksom på problemet med vælgerregistrering, som EU-borgere, der er bosat i udlandet eller har minoritetsstatus i en medlemsstat, oplever, og opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at være særligt opmærksomme på de faciliteter, der stilles til rådighed for alle EU-borgere og valgbare indbyggere i EU med henblik på at sikre deres fulde deltagelse i det næste valg til Europa-Parlamentet;

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer samt til medlemsstaternes parlamenter og disses udvalg for andragender samt til nationale ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer samt til medlemsstaternes parlamenter og disses udvalg for andragender samt til nationale ombudsmænd eller lignende kompetente organer.

---

(1)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 340.

(2)  Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/49

---

Tirsdag, den 23. september 2008Landbrug i bjergområder

P6_TA(2008)0438

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om situationen og perspektiverne for landbrug i bjergområder (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Europa-Parlamentet,

der henviser til sin beslutning af 6. september 2001 om 25 års anvendelse af fællesskabslovgivningen til fordel for bjergbønder (1),

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi (2),

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2008 om sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik (3),

der henviser til Regionsudvalgets initiativudtalelse »For en grønbog: Hen imod en bjergpolitik for EU: en europæisk vision for bjergområder« (4),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0327/2008),

| A. | der henviser til, at bjergområder udgør 40 % af Europas samlede areal, og at 19 % af borgerne i Europa er bosiddende i bjergområder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bjergområder udgør 40 % af Europas samlede areal, og at 19 % af borgerne i Europa er bosiddende i bjergområder,

| B. | der henviser til, at over 50 % af områderne i nogle medlemsstater som f. eks. Grækenland, Spanien, Italien, Østrig og Portugal er bjergområder, og at landbrugerne stadig spiller en væsentlig rolle for disse områder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at over 50 % af områderne i nogle medlemsstater som f. eks. Grækenland, Spanien, Italien, Østrig og Portugal er bjergområder, og at landbrugerne stadig spiller en væsentlig rolle for disse områder,

| C. | der henviser til, at bjergområder (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) er kulturlandskaber, der afspejler det harmoniske samspil mellem menneske og biosystemer, og tilhører naturarven, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at bjergområder (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) er kulturlandskaber, der afspejler det harmoniske samspil mellem menneske og biosystemer, og tilhører naturarven,

| D. | der henviser til, at bjergområderne lider alvorligt under konsekvenserne af klimaændringerne og ekstreme vejrforhold som f. eks. tørke og skovbrande, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bjergområderne lider alvorligt under konsekvenserne af klimaændringerne og ekstreme vejrforhold som f. eks. tørke og skovbrande,

| E. | der henviser til, at bjergområder ikke er nogen homogen landskabsform, men bl.a. omfatter forskellige bjergtyper og højdedrag (høje og middelhøje bjerge, gletsjere, uproduktive områder). |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bjergområder ikke er nogen homogen landskabsform, men bl.a. omfatter forskellige bjergtyper og højdedrag (høje og middelhøje bjerge, gletsjere, uproduktive områder).

| F. | der henviser til, at særlige faktorer (skrånende terræn, højdeforskelle, vanskelig tilgængelighed, vækstfaktorer, kortere vækstperioder, ringe jordbundskvalitet og særlige vejrforhold) gør, at bjergområder adskiller sig fra andre landskaber i Den Europæiske Union; der henviser til, at disse områder i flere henseender er »dårligt stillede« som følge af naturbetingede ulemper af permanent art, og til, at dette i nogle bjergområder medfører en gradvis ørkendannelse og forringelse af landbrugsproduktionen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at særlige faktorer (skrånende terræn, højdeforskelle, vanskelig tilgængelighed, vækstfaktorer, kortere vækstperioder, ringe jordbundskvalitet og særlige vejrforhold) gør, at bjergområder adskiller sig fra andre landskaber i Den Europæiske Union; der henviser til, at disse områder i flere henseender er »dårligt stillede« som følge af naturbetingede ulemper af permanent art, og til, at dette i nogle bjergområder medfører en gradvis ørkendannelse og forringelse af landbrugsproduktionen,

| G. | der henviser til, at bjergområderne (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) har et potentiale og kan tjene som model for tilvejebringelse af kvalitetsprodukter, tjenesteydelser af høj kvalitet og rekreationsområder, og at dette potentiale kun kan udnyttes på bæredygtig vis gennem en integreret og langsigtet anvendelse af ressourcer og traditioner, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at bjergområderne (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) har et potentiale og kan tjene som model for tilvejebringelse af kvalitetsprodukter, tjenesteydelser af høj kvalitet og rekreationsområder, og at dette potentiale kun kan udnyttes på bæredygtig vis gennem en integreret og langsigtet anvendelse af ressourcer og traditioner,

| H. | der henviser til, at der i bjergområderne fremstilles animalske produkter af særlig kvalitet, og at der ved produktionen sikres integreret og bæredygtig brug af naturressourcerne, græsgangene og de særligt tilpassede sorter af græsafgrøder samt af traditionel teknologi, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i bjergområderne fremstilles animalske produkter af særlig kvalitet, og at der ved produktionen sikres integreret og bæredygtig brug af naturressourcerne, græsgangene og de særligt tilpassede sorter af græsafgrøder samt af traditionel teknologi,

| I. | der henviser til, at bjergområder (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) er »multifunktionelle« levesteder, hvor erhvervs- og landbrugsvirksomhed udøves i et nært samspil med sociale, kulturelle og miljømæssige faktorer, og at det derfor er nødvendigt at støtte disse områder gennem bevilling af de fornødne ressourcer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at bjergområder (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) er »multifunktionelle« levesteder, hvor erhvervs- og landbrugsvirksomhed udøves i et nært samspil med sociale, kulturelle og miljømæssige faktorer, og at det derfor er nødvendigt at støtte disse områder gennem bevilling af de fornødne ressourcer,

| J. | der henviser til, at bjergområdernes økonomi på grund af permanente strukturelle underskud er særligt følsom over for den økonomiske udsving og på lang sigt er afhængig af diversificering og specialisering af produktionsprocesserne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at bjergområdernes økonomi på grund af permanente strukturelle underskud er særligt følsom over for den økonomiske udsving og på lang sigt er afhængig af diversificering og specialisering af produktionsprocesserne,

| K. | der henviser til, at der med konventionen om beskyttelse af alperne af 7. november 1991 (Alpekonventionen), og rammekonventionen om beskyttelse og bæredygtig udvikling af Karpaterne af 22. maj 2003 (Karpaterkonventionen) allerede findes europæiske retsinstrumenter til beskyttelse af visse bjergområder og dermed vigtige instrumenter til en integreret politik for bjergområder, men at disse endnu ikke er fuldt ratificeret og gennemført, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der med konventionen om beskyttelse af alperne af 7. november 1991 (Alpekonventionen), og rammekonventionen om beskyttelse og bæredygtig udvikling af Karpaterne af 22. maj 2003 (Karpaterkonventionen) allerede findes europæiske retsinstrumenter til beskyttelse af visse bjergområder og dermed vigtige instrumenter til en integreret politik for bjergområder, men at disse endnu ikke er fuldt ratificeret og gennemført,

| L. | der henviser til, at landbrug, skovbrug og udnyttelse af græsarealer i bjergområder, som kombinerer flere forskellige aktiviteter, er et eksempel på økologisk balance, som ikke bør lades ude af betragtning, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at landbrug, skovbrug og udnyttelse af græsarealer i bjergområder, som kombinerer flere forskellige aktiviteter, er et eksempel på økologisk balance, som ikke bør lades ude af betragtning,

| M. | der henviser til, at størstedelen af landbrugsbedrifterne i bjergområder er familievirksomheder med forhøjet økonomisk risiko, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at størstedelen af landbrugsbedrifterne i bjergområder er familievirksomheder med forhøjet økonomisk risiko,

| 1. | påpeger, at bjergområder (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) behandles meget forskelligt af medlemsstaterne, og at indsatsen ikke er præget af en helhedsstrategi, men helt er afpasset efter udviklingen i de enkelte sektorer, og at der ikke findes en integreret ramme på EU-plan (således som det for eksempel er tilfældet for havområder: KOM(2007)0574); |
| --- | --- |

1.

påpeger, at bjergområder (først og fremmest de høje og middelhøje bjerge) behandles meget forskelligt af medlemsstaterne, og at indsatsen ikke er præget af en helhedsstrategi, men helt er afpasset efter udviklingen i de enkelte sektorer, og at der ikke findes en integreret ramme på EU-plan (således som det for eksempel er tilfældet for havområder: KOM(2007)0574);

| 2. | understreger, at artikel 158 i EF-traktaten om samhørighedspolitikken, som ændret ved Lissabontraktaten, definerer bjergområder som områder, der lider af naturbetingede ulemper af permanent art, samtidig med at områdernes mangfoldighed anerkendes, og opfordrer til, at disse områder gøres til genstand for særlig opmærksomhed; beklager imidlertid, at Kommissionen endnu ikke har været i stand til at udarbejde en bred strategi, der skal yde støtte til bjergområder og andre områder, der lider af naturbetingede ulemper af permanent art, trods talrige anmodninger herom fra Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at artikel 158 i EF-traktaten om samhørighedspolitikken, som ændret ved Lissabontraktaten, definerer bjergområder som områder, der lider af naturbetingede ulemper af permanent art, samtidig med at områdernes mangfoldighed anerkendes, og opfordrer til, at disse områder gøres til genstand for særlig opmærksomhed; beklager imidlertid, at Kommissionen endnu ikke har været i stand til at udarbejde en bred strategi, der skal yde støtte til bjergområder og andre områder, der lider af naturbetingede ulemper af permanent art, trods talrige anmodninger herom fra Parlamentet;

| 3. | understreger behovet for god koordination af de forskellige fællesskabspolitikker, der sigter på at sikre en harmonisk udvikling, særlig for områder, som f.eks. bjergområder, der lider af naturbetingede ulemper af permanent art; mener i den forbindelse, at det er hensigtsmæssigt at adskille Fællesskabets samhørighedspolitik fra udvikling af landdistrikterne i den nuværende programmeringsperiode 2007-2013 (som følge af integrationen af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i den fælles landbrugspolitik); er af den opfattelse, at denne nye strategi skal overvåges nøje med henblik på at vurdere dens virkning på den regionale udvikling; |
| --- | --- |

3.

understreger behovet for god koordination af de forskellige fællesskabspolitikker, der sigter på at sikre en harmonisk udvikling, særlig for områder, som f.eks. bjergområder, der lider af naturbetingede ulemper af permanent art; mener i den forbindelse, at det er hensigtsmæssigt at adskille Fællesskabets samhørighedspolitik fra udvikling af landdistrikterne i den nuværende programmeringsperiode 2007-2013 (som følge af integrationen af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i den fælles landbrugspolitik); er af den opfattelse, at denne nye strategi skal overvåges nøje med henblik på at vurdere dens virkning på den regionale udvikling;

| 4. | påpeger, at bjergområder lider af ulemper, som gør det vanskeligere for landbruget at tilpasse sig konkurrencevilkårene og medfører ekstra omkostninger, således at landbruget ikke kan producere meget konkurrencedygtige produkter til lave priser; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at bjergområder lider af ulemper, som gør det vanskeligere for landbruget at tilpasse sig konkurrencevilkårene og medfører ekstra omkostninger, således at landbruget ikke kan producere meget konkurrencedygtige produkter til lave priser;

| 5. | foreslår, at Kommissionen i forbindelse med grønbogen om territorial samhørighed, som skal vedtages i efteråret 2008, og i overensstemmelse med målene for den territoriale dagsorden og Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv sammen med medlemsstaterne vedtager en territorial strategi til afhjælpning af problemerne i de forskellige bjergområder og fastsætter bestemmelser om sådanne foranstaltninger i den kommende lovpakke for strukturfondene; |
| --- | --- |

5.

foreslår, at Kommissionen i forbindelse med grønbogen om territorial samhørighed, som skal vedtages i efteråret 2008, og i overensstemmelse med målene for den territoriale dagsorden og Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv sammen med medlemsstaterne vedtager en territorial strategi til afhjælpning af problemerne i de forskellige bjergområder og fastsætter bestemmelser om sådanne foranstaltninger i den kommende lovpakke for strukturfondene;

| 6. | ønsker, at Kommissionen udarbejder en virkelig integreret EU-strategi for bjergområderne, og anser offentliggørelsen af en grønbog som et vigtigt første skridt i denne retning; opfordrer Kommissionen til at indlede en omfattende offentlig høring, der inddrager regionale og lokale myndigheder, socioøkonomiske og miljømæssige aktører samt nationale og europæiske sammenslutninger, der repræsenterer regionale myndigheder i bjergområder, med henblik på at få et bedre billede af situationen i disse områder; |
| --- | --- |

6.

ønsker, at Kommissionen udarbejder en virkelig integreret EU-strategi for bjergområderne, og anser offentliggørelsen af en grønbog som et vigtigt første skridt i denne retning; opfordrer Kommissionen til at indlede en omfattende offentlig høring, der inddrager regionale og lokale myndigheder, socioøkonomiske og miljømæssige aktører samt nationale og europæiske sammenslutninger, der repræsenterer regionale myndigheder i bjergområder, med henblik på at få et bedre billede af situationen i disse områder;

| 7. | glæder sig over grønbogen om territorial samhørighed som udgangspunkt for, hvordan de forskellige geografiske områder i Den Europæiske Union bør behandles, og kræver i denne forbindelse en fælles landbrugspolitik i form af en første og anden søjle, så der tilsvarende kan udformes effektive økonomiske rammebetingelser med henblik på de internationale udfordringer i Den Europæiske Union, således at multifunktionelt landbrug i bjergområder kan blive rentabelt, hvilket også kræver instrumenter, der er tilknyttet produktionsfunktionen, herunder mælketransport; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over grønbogen om territorial samhørighed som udgangspunkt for, hvordan de forskellige geografiske områder i Den Europæiske Union bør behandles, og kræver i denne forbindelse en fælles landbrugspolitik i form af en første og anden søjle, så der tilsvarende kan udformes effektive økonomiske rammebetingelser med henblik på de internationale udfordringer i Den Europæiske Union, således at multifunktionelt landbrug i bjergområder kan blive rentabelt, hvilket også kræver instrumenter, der er tilknyttet produktionsfunktionen, herunder mælketransport;

| 8. | opfordrer samtidig Kommissionen til inden for rammerne af dens beføjelser at udarbejde en integreret EU-strategi for bæredygtig udvikling og anvendelse af ressourcer i bjergområder (EU-strategi for bjergområder) inden for seks måneder efter vedtagelsen af denne beslutning; kræver desuden, at der på grundlag heraf efter aftale med de regionale myndigheder og repræsentanter for civilsamfundet, der kender og repræsenterer de lokale forhold og behov på stedet (f.eks. hvad angår de forskellige bjergtyper) udarbejdes nationale handlingsprogrammer med konkrete gennemførelsesforanstaltninger under hensyntagen til allerede eksisterende regionale initiativer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer samtidig Kommissionen til inden for rammerne af dens beføjelser at udarbejde en integreret EU-strategi for bæredygtig udvikling og anvendelse af ressourcer i bjergområder (EU-strategi for bjergområder) inden for seks måneder efter vedtagelsen af denne beslutning; kræver desuden, at der på grundlag heraf efter aftale med de regionale myndigheder og repræsentanter for civilsamfundet, der kender og repræsenterer de lokale forhold og behov på stedet (f.eks. hvad angår de forskellige bjergtyper) udarbejdes nationale handlingsprogrammer med konkrete gennemførelsesforanstaltninger under hensyntagen til allerede eksisterende regionale initiativer;

| 9. | understreger, at afgrænsningen af bjergområderne er en vigtig forudsætning for målrettede foranstaltninger, navnlig for landbruget i bjergområder, samt at det er nødvendigt med en saglig korrekt differentiering af disse områder efter graden af naturbetingede ulemper, som medlemsstaterne i højere grad bør kontrollere på grundlag af den nuværende områdeinddeling; |
| --- | --- |

9.

understreger, at afgrænsningen af bjergområderne er en vigtig forudsætning for målrettede foranstaltninger, navnlig for landbruget i bjergområder, samt at det er nødvendigt med en saglig korrekt differentiering af disse områder efter graden af naturbetingede ulemper, som medlemsstaterne i højere grad bør kontrollere på grundlag af den nuværende områdeinddeling;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over EU-finansierede programmer og projekter, der er relevante for bjergområder, med henblik på at fremme videnoverførsel og innovation; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over EU-finansierede programmer og projekter, der er relevante for bjergområder, med henblik på at fremme videnoverførsel og innovation;

| 11. | opfordrer Kommissionen til som led i arbejdsprogrammet for observationscentret for EU's fysiske og funktionelle udvikling at være særligt opmærksom på situation i områder, der lider af permanente naturbetingede ulemper, f.eks. bjergområder; er af den opfattelse, at det er vigtigt at have et solidt og indgående kendskab til situationen i bjergområder for at kunne træffe differentierede foranstaltninger, som kan anvendes til bedre at løse problemerne i disse områder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til som led i arbejdsprogrammet for observationscentret for EU's fysiske og funktionelle udvikling at være særligt opmærksom på situation i områder, der lider af permanente naturbetingede ulemper, f.eks. bjergområder; er af den opfattelse, at det er vigtigt at have et solidt og indgående kendskab til situationen i bjergområder for at kunne træffe differentierede foranstaltninger, som kan anvendes til bedre at løse problemerne i disse områder;

| 12. | understreger, at landbruget i bjergområder spiller en vigtig rolle for produktionen, for bevarelse og anvendelse af landskabet og som multifunktionelt grundlag for andre erhvervsgrene og som et element, der har præget traditionelle kulturlandskaber og samfundsstrukturer; |
| --- | --- |

12.

understreger, at landbruget i bjergområder spiller en vigtig rolle for produktionen, for bevarelse og anvendelse af landskabet og som multifunktionelt grundlag for andre erhvervsgrene og som et element, der har præget traditionelle kulturlandskaber og samfundsstrukturer;

| 13. | er af den opfattelse, at mange bjergområder på grund af deres tiltrækning af turister er under pres for at blive urbaniseret og samtidig påtage sig ansvaret for beskyttelsen af det traditionelle landskab, der mister sin landbrugsmæssige karakter, skønhed og værdier, der er af stor betydning for økosystemet; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at mange bjergområder på grund af deres tiltrækning af turister er under pres for at blive urbaniseret og samtidig påtage sig ansvaret for beskyttelsen af det traditionelle landskab, der mister sin landbrugsmæssige karakter, skønhed og værdier, der er af stor betydning for økosystemet;

| 14. | fastholder, at landbrug i bjergområder (først og fremmest høje og middelhøje bjerge) på grund af naturgivne årsager og risici kræver en større indsats (bl.a. i form af en større arbejdsindsats og mere manuelt arbejde) og er forbundet med højere omkostninger (f.eks. på grund af nødvendigheden af specielle maskiner og de høje transportomkostninger); |
| --- | --- |

14.

fastholder, at landbrug i bjergområder (først og fremmest høje og middelhøje bjerge) på grund af naturgivne årsager og risici kræver en større indsats (bl.a. i form af en større arbejdsindsats og mere manuelt arbejde) og er forbundet med højere omkostninger (f.eks. på grund af nødvendigheden af specielle maskiner og de høje transportomkostninger);

| 15. | kræver, at der i fremtidige reformer af den fælles landbrugspolitik tages specifikt og større hensyn til bjerglandbrugets multifunktionalitet, idet rammedirektiverne for udvikling af landdistrikter og de nationale programmer tilpasses bjergbøndernes rolle, ikke blot som rene producenter, men som økonomiske banebrydere for andre sektorer, og der åbnes muligheder for synergetisk samarbejde (f.eks. finansiering af koncepter for grøn turisme, markedsføring af kvalitetsprodukter osv.); henviser især til nødvendigheden af økonomisk godtgørelse for økologisk landbrugsproduktion i bjergområder; |
| --- | --- |

15.

kræver, at der i fremtidige reformer af den fælles landbrugspolitik tages specifikt og større hensyn til bjerglandbrugets multifunktionalitet, idet rammedirektiverne for udvikling af landdistrikter og de nationale programmer tilpasses bjergbøndernes rolle, ikke blot som rene producenter, men som økonomiske banebrydere for andre sektorer, og der åbnes muligheder for synergetisk samarbejde (f.eks. finansiering af koncepter for grøn turisme, markedsføring af kvalitetsprodukter osv.); henviser især til nødvendigheden af økonomisk godtgørelse for økologisk landbrugsproduktion i bjergområder;

| 16. | påskønner bjergbøndernes arbejde; konstaterer, at betingelserne herfor (navnlig med hensyn til biindtægter, forening af familie- og arbejdsliv samt etablering af familie) ikke må vanskeliggøres gennem bureaukrati, men bør forbedres gennem samordnede sektorbestemte politikker; opfordrer Kommissionen og de ansvarlige udvalg (komitologi) til at revidere eksisterende og fremtidige bestemmelser (navnlig om registreringspligt) på grundlag af initiativet for bedre lovgivning og lette forvaltningsproceduren med henblik på en omfattende forenkling; |
| --- | --- |

16.

påskønner bjergbøndernes arbejde; konstaterer, at betingelserne herfor (navnlig med hensyn til biindtægter, forening af familie- og arbejdsliv samt etablering af familie) ikke må vanskeliggøres gennem bureaukrati, men bør forbedres gennem samordnede sektorbestemte politikker; opfordrer Kommissionen og de ansvarlige udvalg (komitologi) til at revidere eksisterende og fremtidige bestemmelser (navnlig om registreringspligt) på grundlag af initiativet for bedre lovgivning og lette forvaltningsproceduren med henblik på en omfattende forenkling;

| 17. | understreger, at udligningsstøtte i bjergområder (først og fremmest høje og middelhøje bjerge) også i fremtiden udelukkende skal anvendes til udligning af varige naturbetingede ulemper og yderligere omkostninger, som skyldes landbrugsproblemer, og at sådanne betalinger også er berettiget på lang sigt, da der ikke findes alternative produktionsmuligheder, og at en fuldstændig afkobling systematisk ville føre til en nedgang i aktiviteten, som vil ramme alle sektorer; understreger, at bjergområdernes behov ikke kan dækkes af støtten til udvikling af landdistrikter alene; |
| --- | --- |

17.

understreger, at udligningsstøtte i bjergområder (først og fremmest høje og middelhøje bjerge) også i fremtiden udelukkende skal anvendes til udligning af varige naturbetingede ulemper og yderligere omkostninger, som skyldes landbrugsproblemer, og at sådanne betalinger også er berettiget på lang sigt, da der ikke findes alternative produktionsmuligheder, og at en fuldstændig afkobling systematisk ville føre til en nedgang i aktiviteten, som vil ramme alle sektorer; understreger, at bjergområdernes behov ikke kan dækkes af støtten til udvikling af landdistrikter alene;

| 18. | kræver øget støtte til unge landbrugere og lige muligheder for kvinder og mænd (navnlig gennem familievenlige foranstaltninger, fuld- og deltidsordninger, forskellige former for løntilskud og bierhverv, forenelighed af familie- og arbejdsliv, mulighed for etablering af familie), som det betragter som afgørende faktorer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde initiativer med deltagelse af de berørte parter inden for rammerne af overvejelserne og projekterne om »flexicurity«; |
| --- | --- |

18.

kræver øget støtte til unge landbrugere og lige muligheder for kvinder og mænd (navnlig gennem familievenlige foranstaltninger, fuld- og deltidsordninger, forskellige former for løntilskud og bierhverv, forenelighed af familie- og arbejdsliv, mulighed for etablering af familie), som det betragter som afgørende faktorer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde initiativer med deltagelse af de berørte parter inden for rammerne af overvejelserne og projekterne om »flexicurity«;

| 19. | kræver bevaring af den demografiske ligevægt i disse områder, der ofte er udsat for problemer som følge af befolkningens afvandring fra landområderne; |
| --- | --- |

19.

kræver bevaring af den demografiske ligevægt i disse områder, der ofte er udsat for problemer som følge af befolkningens afvandring fra landområderne;

| 20. | er overbevist om den afgørende betydning af, at der opretholdes en tilstrækkelig befolkningstæthed i bjergområderne, og at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til at bekæmpe ørkendannelse og tiltrække nye befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

20.

er overbevist om den afgørende betydning af, at der opretholdes en tilstrækkelig befolkningstæthed i bjergområderne, og at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til at bekæmpe ørkendannelse og tiltrække nye befolkningsgrupper;

| 21. | understreger vigtigheden af at sikre et højt niveau for almene tjenesteydelser, at forbedre adgangen til og forbindelserne imellem bjergområderne og at tilvejebringe den fornødne infrastruktur, særlig hvad angår passager- og godstransport, uddannelse, videnbaseret økonomi og kommunikationsnet (herunder bredbånd) for at fremme forbindelserne med markeder i højlandet og byområder; opfordrer de kompetente myndigheder til at fremme offentlig-private partnerskaber til disse formål; |
| --- | --- |

21.

understreger vigtigheden af at sikre et højt niveau for almene tjenesteydelser, at forbedre adgangen til og forbindelserne imellem bjergområderne og at tilvejebringe den fornødne infrastruktur, særlig hvad angår passager- og godstransport, uddannelse, videnbaseret økonomi og kommunikationsnet (herunder bredbånd) for at fremme forbindelserne med markeder i højlandet og byområder; opfordrer de kompetente myndigheder til at fremme offentlig-private partnerskaber til disse formål;

| 22. | understreger, at producentsammenslutninger, landbrugskooperativer, kollektive markedsføringsinitiativer fra landbrugere og partnerskaber mellem flere sektorer, der skaber merværdi i området igennem en integreret udvikling (f.eks. Leader-grupper) og i overensstemmelse med strategierne for bæredygtigt landbrug, bidrager til en mere stabil og sikker landbrugsproduktion og derfor bør støttes i større udstrækning; |
| --- | --- |

22.

understreger, at producentsammenslutninger, landbrugskooperativer, kollektive markedsføringsinitiativer fra landbrugere og partnerskaber mellem flere sektorer, der skaber merværdi i området igennem en integreret udvikling (f.eks. Leader-grupper) og i overensstemmelse med strategierne for bæredygtigt landbrug, bidrager til en mere stabil og sikker landbrugsproduktion og derfor bør støttes i større udstrækning;

| 23. | kræver særlig økonomisk støtte til mælkesektoren (malkekvægsbedrifter og mejerier), der spiller en central rolle i bjergområder (først og fremmest høje og middelhøje bjerge), da der ikke findes alternative produktionsmuligheder; kræver som led i reformen af mælkekvoterne en strategi med en »blød landing« for bjergområderne og ledsagende foranstaltninger (særlige betalinger), der kan afbøde eventuelle negative virkninger, og som levner plads til at indføre tilpasningsprocesser, der bevarer grundlaget for landbruget; kræver, at der stilles supplerende midler til rådighed under første søjle, især i form af en malkekopræmie; |
| --- | --- |

23.

kræver særlig økonomisk støtte til mælkesektoren (malkekvægsbedrifter og mejerier), der spiller en central rolle i bjergområder (først og fremmest høje og middelhøje bjerge), da der ikke findes alternative produktionsmuligheder; kræver som led i reformen af mælkekvoterne en strategi med en »blød landing« for bjergområderne og ledsagende foranstaltninger (særlige betalinger), der kan afbøde eventuelle negative virkninger, og som levner plads til at indføre tilpasningsprocesser, der bevarer grundlaget for landbruget; kræver, at der stilles supplerende midler til rådighed under første søjle, især i form af en malkekopræmie;

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til med vægt på støtte til et bæredygtigt og tilpasset landbrug i bjergområderne at fastsætte supplerende støtte pr. hektar til økologisk landbrug og ekstensiv udnyttelse af græsarealer samt støtte til investeringer i anlæg, der sikrer dyrevelfærden; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne til med vægt på støtte til et bæredygtigt og tilpasset landbrug i bjergområderne at fastsætte supplerende støtte pr. hektar til økologisk landbrug og ekstensiv udnyttelse af græsarealer samt støtte til investeringer i anlæg, der sikrer dyrevelfærden;

| 25. | minder om, at virksomheder i bjergområder producerer kvalitetsprodukter ved at anvende traditionel viden og traditionelle produktionsmetoder på en moderne måde, at disse virksomheder er af afgørende betydning for beskæftigelsen, og at der derfor bør tages hensyn til dem i EU's støtteordninger; |
| --- | --- |

25.

minder om, at virksomheder i bjergområder producerer kvalitetsprodukter ved at anvende traditionel viden og traditionelle produktionsmetoder på en moderne måde, at disse virksomheder er af afgørende betydning for beskæftigelsen, og at der derfor bør tages hensyn til dem i EU's støtteordninger;

| 26. | kræver specielle støtteforanstaltninger på grund af de øgede omkostninger og arbejdstidsforbruget, navnlig i forbindelse med leveringen af mælk og mælkeprodukter til og fra dalene; gentager i denne sammenhæng kravet om oprettelse af en fond for udbetaling af malkekopræmier i bjergområder; |
| --- | --- |

26.

kræver specielle støtteforanstaltninger på grund af de øgede omkostninger og arbejdstidsforbruget, navnlig i forbindelse med leveringen af mælk og mælkeprodukter til og fra dalene; gentager i denne sammenhæng kravet om oprettelse af en fond for udbetaling af malkekopræmier i bjergområder;

| 27. | understreger, at typiske regionale og traditionelle (kvalitets)produkter er vigtige for mange sektorer; kræver, at der som led i EU-strategien for bjergområder fastlægges foranstaltninger for at beskytte og fremme disse produkter eller produktionsmetoderne og godkendelsen heraf (som f.eks. fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 af 20. marts 2006 om garanterede traditionelle specialiteter (5) og Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (6) og beskytte dem mod efterligninger; kræver, at der i EU's støtteprogrammer indføjes særlige bestemmelser for fødevarer af høj kvalitet (f. eks. alpe- og gårdoste og kvalitetskød); |
| --- | --- |

27.

understreger, at typiske regionale og traditionelle (kvalitets)produkter er vigtige for mange sektorer; kræver, at der som led i EU-strategien for bjergområder fastlægges foranstaltninger for at beskytte og fremme disse produkter eller produktionsmetoderne og godkendelsen heraf (som f.eks. fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 af 20. marts 2006 om garanterede traditionelle specialiteter (5) og Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (6) og beskytte dem mod efterligninger; kræver, at der i EU's støtteprogrammer indføjes særlige bestemmelser for fødevarer af høj kvalitet (f. eks. alpe- og gårdoste og kvalitetskød);

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte landbrugsproducentsammenslutninger og lokale fællesskaber ved at indføre regionale kvalitetsmærker som omhandlet i punkt 27; foreslår, at støtten ydes gennem forbedret information og en passende uddannelse af landbrugerne og de lokale fødevareforarbejdningsvirksomheder samt ved økonomisk støtte til etablering af lokale levnedsmiddelproducenter og påbegyndelse af afsætningsfremmende foranstaltninger; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte landbrugsproducentsammenslutninger og lokale fællesskaber ved at indføre regionale kvalitetsmærker som omhandlet i punkt 27; foreslår, at støtten ydes gennem forbedret information og en passende uddannelse af landbrugerne og de lokale fødevareforarbejdningsvirksomheder samt ved økonomisk støtte til etablering af lokale levnedsmiddelproducenter og påbegyndelse af afsætningsfremmende foranstaltninger;

| 29. | kræver, at der oprettes en fond til støtte for dårligt stillede områder, herunder bjergområder (f.eks. med midler fra anden søjle, der ikke er udnyttet på grund af manglende national samfinansiering); |
| --- | --- |

29.

kræver, at der oprettes en fond til støtte for dårligt stillede områder, herunder bjergområder (f.eks. med midler fra anden søjle, der ikke er udnyttet på grund af manglende national samfinansiering);

| 30. | kræver, at bjergområder sikres en målrettet speciel økonomisk støtte i overensstemmelse med artikel 69 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (7), og at de sikres en direkte og ubureaukratisk adgang hertil, samt at den øvre grænse for midler efter artikel 69 forhøjes til 20 %; |
| --- | --- |

30.

kræver, at bjergområder sikres en målrettet speciel økonomisk støtte i overensstemmelse med artikel 69 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (7), og at de sikres en direkte og ubureaukratisk adgang hertil, samt at den øvre grænse for midler efter artikel 69 forhøjes til 20 %;

| 31. | erindrer om, at bjergområderne gør det muligt at producere kvalitetsfødevarer og øge diversiteten for landbrugsprodukter på det europæiske marked, bevare visse dyre- og plantearter, fastholde traditioner og fremme industri- og turismevirksomhed samt bekæmpe klimaændringerne gennem beskyttelse af biodiversiteten og genindvinding af CO2 ved hjælp af permanente områder med eng og skov, og at bæredygtigt skovbrug vil gøre det muligt at producere energi på grundlag af træaffald; |
| --- | --- |

31.

erindrer om, at bjergområderne gør det muligt at producere kvalitetsfødevarer og øge diversiteten for landbrugsprodukter på det europæiske marked, bevare visse dyre- og plantearter, fastholde traditioner og fremme industri- og turismevirksomhed samt bekæmpe klimaændringerne gennem beskyttelse af biodiversiteten og genindvinding af CO2 ved hjælp af permanente områder med eng og skov, og at bæredygtigt skovbrug vil gøre det muligt at producere energi på grundlag af træaffald;

| 32. | kræver, at der ved udformningen af bestemmelser om dyresundhed, dyrevelfærd og avlsstøtte (avlsprogrammer, stambogsføring, produktionskontrol) tages hensyn til de særlige krav, der stilles til dem, der driver kvæg- og husdyrhold i bjergområder — især med de oprindelige racer, i betragtning af de risici og tvingende omstændigheder, de er udsat for; |
| --- | --- |

32.

kræver, at der ved udformningen af bestemmelser om dyresundhed, dyrevelfærd og avlsstøtte (avlsprogrammer, stambogsføring, produktionskontrol) tages hensyn til de særlige krav, der stilles til dem, der driver kvæg- og husdyrhold i bjergområder — især med de oprindelige racer, i betragtning af de risici og tvingende omstændigheder, de er udsat for;

| 33. | understreger kraftigt, at Kommissionens indsats som led i konkurrencepolitikken og den internationale handelspolitik har indflydelse på udviklingen i bjergområderne; anmoder i den forbindelse Kommissionen om at reagere mere præcist og målrettet på disse områders behov i forbindelse med fremtidige tilpasninger og navnlig under forhandlingerne inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen, hvad angår fleksibiliteten i forhold til bestemmelserne om statsstøtte og hvad angår hensynet til forsyningspligtydelser i konkurrencelovgivningen; |
| --- | --- |

33.

understreger kraftigt, at Kommissionens indsats som led i konkurrencepolitikken og den internationale handelspolitik har indflydelse på udviklingen i bjergområderne; anmoder i den forbindelse Kommissionen om at reagere mere præcist og målrettet på disse områders behov i forbindelse med fremtidige tilpasninger og navnlig under forhandlingerne inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen, hvad angår fleksibiliteten i forhold til bestemmelserne om statsstøtte og hvad angår hensynet til forsyningspligtydelser i konkurrencelovgivningen;

| 34. | kræver, at der tages særligt hensyn til kvægavlere i de bjergområder, der er ramt af skovbrande, da græsgangene i de pågældende områder kun kan benyttes i begrænset omfang og med største forsigtighed i de følgende fem år; |
| --- | --- |

34.

kræver, at der tages særligt hensyn til kvægavlere i de bjergområder, der er ramt af skovbrande, da græsgangene i de pågældende områder kun kan benyttes i begrænset omfang og med største forsigtighed i de følgende fem år;

| 35. | kræver, at der som led i »strategien« tages hensyn til bjergområdernes typiske landskabsformer (alpegræsgange, beskyttelsesskove, høje og middelhøje bjerge, enge, bjergområder med høj landskabsværdi) fastsættes såvel incitamenter for beskyttelse som principper for bæredygtig anvendelse af alpegræsgange, græsarealer, skove og andre dårligt stillede, følsomme arealer for at bevirke, at de udnyttes, genskabes og beskyttes mod erosion, samt at der foretages en rationel anvendelse af vand, og at uønskede fænomener (navnlig at græsningsarealerne ikke længere udnyttes og følgelig vender tilbage til naturtilstand) modvirkes; |
| --- | --- |

35.

kræver, at der som led i »strategien« tages hensyn til bjergområdernes typiske landskabsformer (alpegræsgange, beskyttelsesskove, høje og middelhøje bjerge, enge, bjergområder med høj landskabsværdi) fastsættes såvel incitamenter for beskyttelse som principper for bæredygtig anvendelse af alpegræsgange, græsarealer, skove og andre dårligt stillede, følsomme arealer for at bevirke, at de udnyttes, genskabes og beskyttes mod erosion, samt at der foretages en rationel anvendelse af vand, og at uønskede fænomener (navnlig at græsningsarealerne ikke længere udnyttes og følgelig vender tilbage til naturtilstand) modvirkes;

| 36. | understreger, at det med hensyn til bevarelsen af den biologiske mangfoldighed er nødvendigt at oprette databaser for at opbevare endogent genmateriale fra plante- og dyrearter, navnlig fra hjemlige avlsdyr og floraen i bjergområderne; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om og hvordan initiativet til en international handlingsplan kan iværksættes; |
| --- | --- |

36.

understreger, at det med hensyn til bevarelsen af den biologiske mangfoldighed er nødvendigt at oprette databaser for at opbevare endogent genmateriale fra plante- og dyrearter, navnlig fra hjemlige avlsdyr og floraen i bjergområderne; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om og hvordan initiativet til en international handlingsplan kan iværksættes;

| 37. | understreger, at der i nogle af bjergområderne i Den Europæiske Union, navnlig i de nye medlemsstater, er stigende risiko for affolkning og aftagende sociale aktiviteter blandt den derboende befolkning, og at disse områder endvidere er truet af tilbagegang eller endog indstilling af landbrugsdriften, hvilket sandsynligvis vil medføre ændringer i landskabet og økosystemet; |
| --- | --- |

37.

understreger, at der i nogle af bjergområderne i Den Europæiske Union, navnlig i de nye medlemsstater, er stigende risiko for affolkning og aftagende sociale aktiviteter blandt den derboende befolkning, og at disse områder endvidere er truet af tilbagegang eller endog indstilling af landbrugsdriften, hvilket sandsynligvis vil medføre ændringer i landskabet og økosystemet;

| 38. | understreger, at græsningspræmier har stor betydning for bevarelsen af landbrugsvirksomheden i bjergområder, og at de derfor bør opretholdes; |
| --- | --- |

38.

understreger, at græsningspræmier har stor betydning for bevarelsen af landbrugsvirksomheden i bjergområder, og at de derfor bør opretholdes;

| 39. | understreger vigtigheden af en langsigtet strategi for skovbruget, hvor der tages hensyn til konsekvenserne af klimaændringerne, skovbiotopens naturlige kredsløb og sammensætning og etableres ordninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriser, og udbetaling af erstatning for følgerne heraf (f.eks. efter storme og skovbrande) og incitamenter til integreret skovforvaltning; gør opmærksom på mulighederne for bæredygtig forarbejdning og udnyttelse af træ og træprodukter fra bjergområder på lokalt plan (som kvalitetsprodukter med lave transportomkostninger og dermed med CO2-besparelser, som byggematerialer og som andengenerationsbiobrændstoffer); |
| --- | --- |

39.

understreger vigtigheden af en langsigtet strategi for skovbruget, hvor der tages hensyn til konsekvenserne af klimaændringerne, skovbiotopens naturlige kredsløb og sammensætning og etableres ordninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriser, og udbetaling af erstatning for følgerne heraf (f.eks. efter storme og skovbrande) og incitamenter til integreret skovforvaltning; gør opmærksom på mulighederne for bæredygtig forarbejdning og udnyttelse af træ og træprodukter fra bjergområder på lokalt plan (som kvalitetsprodukter med lave transportomkostninger og dermed med CO2-besparelser, som byggematerialer og som andengenerationsbiobrændstoffer);

| 40. | understreger, hvor vigtigt det er at forvalte vandressourcerne i bjergområderne, og opfordrer Kommissionen til at tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at fremme solidariteten mellem brugere i alle led, bl. a. gennem passende støtte til bæredygtig anvendelse af vandressourcer i disse områder; |
| --- | --- |

40.

understreger, hvor vigtigt det er at forvalte vandressourcerne i bjergområderne, og opfordrer Kommissionen til at tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at fremme solidariteten mellem brugere i alle led, bl. a. gennem passende støtte til bæredygtig anvendelse af vandressourcer i disse områder;

| 41. | understreger, at bjergområder er særligt sårbare over for virkningerne af klimaændringer, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de ansvarlige regionale og lokale myndigheder til at fremme en omgående gennemførelse af foranstaltninger til beskyttelse mod naturkatastrofer, især skovbrande, i disse områder; |
| --- | --- |

41.

understreger, at bjergområder er særligt sårbare over for virkningerne af klimaændringer, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de ansvarlige regionale og lokale myndigheder til at fremme en omgående gennemførelse af foranstaltninger til beskyttelse mod naturkatastrofer, især skovbrande, i disse områder;

| 42. | påpeger, at der i bjergområder er behov for nye metoder til beskyttelse mod oversvømmelse (med vægt på forebyggelse af oversvømmelse), selv om landmænd og skovbrugere kan støtte foranstaltninger til forebyggelse af oversvømmelse ved hjælp af de direkte områderelaterede betalinger, de modtager under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

42.

påpeger, at der i bjergområder er behov for nye metoder til beskyttelse mod oversvømmelse (med vægt på forebyggelse af oversvømmelse), selv om landmænd og skovbrugere kan støtte foranstaltninger til forebyggelse af oversvømmelse ved hjælp af de direkte områderelaterede betalinger, de modtager under den fælles landbrugspolitik;

| 43. | påpeger, at der skal tilvejebringes grundig og omfattende beskyttelse mod erosion af jord og bygninger og bevarelse af grundvandsreservoirer som en integrerende del af landbrug og skovbrug med henblik på at minimere risikoen for oversvømmelse og jorderosion og forebygge tørke og skovbrande, men også med henblik på at øge forsyningen af grundvand og overfladevand i landdistrikterne; |
| --- | --- |

43.

påpeger, at der skal tilvejebringes grundig og omfattende beskyttelse mod erosion af jord og bygninger og bevarelse af grundvandsreservoirer som en integrerende del af landbrug og skovbrug med henblik på at minimere risikoen for oversvømmelse og jorderosion og forebygge tørke og skovbrande, men også med henblik på at øge forsyningen af grundvand og overfladevand i landdistrikterne;

| 44. | understreger, at det er særlig vigtigt at værne om løv- og nåleskove, da de har betydning for erhvervslivet, som rekreationsområder og som biotoper; understreger ligeledes, at ikke-bæredygtig udnyttelse af skovene medfører miljø- og sikkerhedsproblemer (sten- og jordskred), og at dette nødvendiggør modforanstaltninger; |
| --- | --- |

44.

understreger, at det er særlig vigtigt at værne om løv- og nåleskove, da de har betydning for erhvervslivet, som rekreationsområder og som biotoper; understreger ligeledes, at ikke-bæredygtig udnyttelse af skovene medfører miljø- og sikkerhedsproblemer (sten- og jordskred), og at dette nødvendiggør modforanstaltninger;

| 45. | henviser til forslaget i punkt 15 i sin ovennævnte beslutning af 16. februar 2006 om, at det bør tilstræbes at fremme adskillelsen af skov og græsningsarealer i bjergområder og — også af sikkerhedsmæssige årsager — at indføre pligt til at benytte vejene; |
| --- | --- |

45.

henviser til forslaget i punkt 15 i sin ovennævnte beslutning af 16. februar 2006 om, at det bør tilstræbes at fremme adskillelsen af skov og græsningsarealer i bjergområder og — også af sikkerhedsmæssige årsager — at indføre pligt til at benytte vejene;

| 46. | minder om, at bjerge udgør naturlige og ofte også nationale barrierer, og at det derfor er vigtigt at fremme grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde for at håndtere fælles problemer (f.eks. klimaændringer, dyresygdomme og tab af biodiversitet); |
| --- | --- |

46.

minder om, at bjerge udgør naturlige og ofte også nationale barrierer, og at det derfor er vigtigt at fremme grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde for at håndtere fælles problemer (f.eks. klimaændringer, dyresygdomme og tab af biodiversitet);

| 47. | glæder sig over indsatsen for en bæredygtig turisme og for en effektiv udnyttelse af de »erhvervsmæssige fordele«, som naturen rummer, gennem nye bæredygtige og også traditionelle fritids- og sportsaktiviteter under hensyntagen til disse områders særpræg; understreger desuden, at personer, der bruger naturen, kan bidrage til deres egen sundhed, samtidig med at de respekterer det naturlige miljø; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over indsatsen for en bæredygtig turisme og for en effektiv udnyttelse af de »erhvervsmæssige fordele«, som naturen rummer, gennem nye bæredygtige og også traditionelle fritids- og sportsaktiviteter under hensyntagen til disse områders særpræg; understreger desuden, at personer, der bruger naturen, kan bidrage til deres egen sundhed, samtidig med at de respekterer det naturlige miljø;

| 48. | opfordrer indtrængende til bedre koordination af udviklingen af landdistrikterne og strukturstøtte og udarbejdelsen af fælles programmer; |
| --- | --- |

48.

opfordrer indtrængende til bedre koordination af udviklingen af landdistrikterne og strukturstøtte og udarbejdelsen af fælles programmer;

| 49. | foreslår, at udviklingen af landdistrikterne og strukturstøtten kombineres, og at der udvikles integrerede programmer; |
| --- | --- |

49.

foreslår, at udviklingen af landdistrikterne og strukturstøtten kombineres, og at der udvikles integrerede programmer;

| 50. | understreger betydningen af at indføre en integreret tilgang for beslutningstagning og administrative procedurer, f. eks. regional planlægning, tilladelse til byggeprojekter og istandsættelse af boliger ved hjælp af miljø-, kulturarvs- og byplanlægningsmetoder med henblik på at sikre bæredygtig udvikling i bjergområder; anbefaler, at bjergområders potentiale udnyttes med henblik på at fremme en bred udvikling af turisme og anvendelsen af innovation i arealplanlægning; opfordrer med henblik herpå til iværksættelse af lokale og decentraliserede initiativer og samarbejde mellem bjergområder; |
| --- | --- |

50.

understreger betydningen af at indføre en integreret tilgang for beslutningstagning og administrative procedurer, f. eks. regional planlægning, tilladelse til byggeprojekter og istandsættelse af boliger ved hjælp af miljø-, kulturarvs- og byplanlægningsmetoder med henblik på at sikre bæredygtig udvikling i bjergområder; anbefaler, at bjergområders potentiale udnyttes med henblik på at fremme en bred udvikling af turisme og anvendelsen af innovation i arealplanlægning; opfordrer med henblik herpå til iværksættelse af lokale og decentraliserede initiativer og samarbejde mellem bjergområder;

| 51. | understreger, at arealer, der er uegnede til dyrkning og produktion, bl.a. skal anvendes til fremme af skovpleje, bæredygtig jagt og fiskeri, således at arealerne ikke vender tilbage til deres naturtilstand samt for at forebygge brandfare, erosion og tab af biodiversitet; |
| --- | --- |

51.

understreger, at arealer, der er uegnede til dyrkning og produktion, bl.a. skal anvendes til fremme af skovpleje, bæredygtig jagt og fiskeri, således at arealerne ikke vender tilbage til deres naturtilstand samt for at forebygge brandfare, erosion og tab af biodiversitet;

| 52. | fremhæver bjergområdernes (først og fremmest de høje og middelhøje bjerges) betydning for naturbeskyttelse, biologisk mangfoldighed og bevarelse af biotoper, men påpeger navnlig, at det er nødvendigt at bevare landbruget og skovbruget i »Natura 2000- områder« og naturreservater, og kræver en øget integration af disse områder gennem indførelse af en mindstenorm for økologiske udligningsarealer i landbrugsområder (eventuelt 5 %); |
| --- | --- |

52.

fremhæver bjergområdernes (først og fremmest de høje og middelhøje bjerges) betydning for naturbeskyttelse, biologisk mangfoldighed og bevarelse af biotoper, men påpeger navnlig, at det er nødvendigt at bevare landbruget og skovbruget i »Natura 2000- områder« og naturreservater, og kræver en øget integration af disse områder gennem indførelse af en mindstenorm for økologiske udligningsarealer i landbrugsområder (eventuelt 5 %);

| 53. | opfordrer Kommissionen til på bedst mulig måde at arbejde for, at bjergområder optages i verdensnaturarven, og at udnytte sine internationale muligheder for at beskytte bjergområderne; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til på bedst mulig måde at arbejde for, at bjergområder optages i verdensnaturarven, og at udnytte sine internationale muligheder for at beskytte bjergområderne;

| 54. | gør opmærksom på de enestående vandressourcer og kilder i bjergområder, der kan udnyttes bæredygtigt til naturlige vandingssystemer, som drikkevands- og energikilder og til spafaciliteter i forbindelse med turisme; understreger nødvendigheden af solidaritet mellem alle led i forvaltningen af disse ressourcer; understreger i denne forbindelse og for at forebygge eventuelle konflikter, at det er nødvendigt i samarbejde at udarbejde løsningsmodeller for udnyttelse af vandreserverne overalt i de berørte områder; |
| --- | --- |

54.

gør opmærksom på de enestående vandressourcer og kilder i bjergområder, der kan udnyttes bæredygtigt til naturlige vandingssystemer, som drikkevands- og energikilder og til spafaciliteter i forbindelse med turisme; understreger nødvendigheden af solidaritet mellem alle led i forvaltningen af disse ressourcer; understreger i denne forbindelse og for at forebygge eventuelle konflikter, at det er nødvendigt i samarbejde at udarbejde løsningsmodeller for udnyttelse af vandreserverne overalt i de berørte områder;

| 55. | opfordrer Kommissionen til i nært samarbejde med Alpekonventionens institutioner at fremme gennemførelsen af Alpekonventionens protokol om landbrug i bjergområder, på bedst mulig måde at støtte sammenkoblingen af landbruget i bjergområder med andre politikområder og i denne forbindelse at tage de nødvendige skridt, således at ratifikationen af de protokoller til Alpekonventionen, der endnu ikke hører til EU's regelværk, afsluttes, og Den Europæiske Union tiltræder Karpaterkonventionen som kontraherende part; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til i nært samarbejde med Alpekonventionens institutioner at fremme gennemførelsen af Alpekonventionens protokol om landbrug i bjergområder, på bedst mulig måde at støtte sammenkoblingen af landbruget i bjergområder med andre politikområder og i denne forbindelse at tage de nødvendige skridt, således at ratifikationen af de protokoller til Alpekonventionen, der endnu ikke hører til EU's regelværk, afsluttes, og Den Europæiske Union tiltræder Karpaterkonventionen som kontraherende part;

| 56. | fremhæver den betydning, som frivillige organisationer (navnlig inden for bjergredningstjenester, civilbeskyttelse og velgørenhed) har for leveringen af tjenesteydelser og for kultur- og naturarven i bjergene; |
| --- | --- |

56.

fremhæver den betydning, som frivillige organisationer (navnlig inden for bjergredningstjenester, civilbeskyttelse og velgørenhed) har for leveringen af tjenesteydelser og for kultur- og naturarven i bjergene;

| 57. | påskønner det arbejde, der udføres af organisationer og forskningsinstitutter, der engagerer sig i bjergområdernes forhold, og understreger, at man må udnytte deres ekspertise og motivation ved udarbejdelsen af EU-strategien og lignende foranstaltninger; |
| --- | --- |

57.

påskønner det arbejde, der udføres af organisationer og forskningsinstitutter, der engagerer sig i bjergområdernes forhold, og understreger, at man må udnytte deres ekspertise og motivation ved udarbejdelsen af EU-strategien og lignende foranstaltninger;

| 58. | henviser til, hvor vigtigt det er at fremme deltidsuddannelse og anden erhvervsuddannelse samt — også med henblik på diversificering af erhvervsmæssige kapaciteter og muligheder — initiativer og projekter inden for »livslang læring«; |
| --- | --- |

58.

henviser til, hvor vigtigt det er at fremme deltidsuddannelse og anden erhvervsuddannelse samt — også med henblik på diversificering af erhvervsmæssige kapaciteter og muligheder — initiativer og projekter inden for »livslang læring«;

| 59. | mener, at det er nødvendigt at investere i lokale erhvervsuddannelsescentre med undervisning i landbrugsøkonomi for bjergområder med henblik på at uddanne erhvervsdrivende til at forvalte aktiviteter i et bjergområde, beskytte jorden og udvikle landbrug; |
| --- | --- |

59.

mener, at det er nødvendigt at investere i lokale erhvervsuddannelsescentre med undervisning i landbrugsøkonomi for bjergområder med henblik på at uddanne erhvervsdrivende til at forvalte aktiviteter i et bjergområde, beskytte jorden og udvikle landbrug;

| 60. | kræver, at bevarelse af landskabet og udbygning og modernisering af infrastrukturerne i utilgængelige bjergområder gøres til genstand for særlig opmærksomhed, at der slås bro over informationskløften, og at resultaterne af forskningsrammeprogrammerne (f.eks. for e-Government) bliver gjort tilgængelige; |
| --- | --- |

60.

kræver, at bevarelse af landskabet og udbygning og modernisering af infrastrukturerne i utilgængelige bjergområder gøres til genstand for særlig opmærksomhed, at der slås bro over informationskløften, og at resultaterne af forskningsrammeprogrammerne (f.eks. for e-Government) bliver gjort tilgængelige;

| 61. | påpeger, at der er behov for effektive lokale tjenesteydelser med henblik på at undgå affolkning og opretholde konkurrenceevnen; kræver, at der ydes støtte til de lokale myndigheder, der varetager forsyningspligtydelser; |
| --- | --- |

61.

påpeger, at der er behov for effektive lokale tjenesteydelser med henblik på at undgå affolkning og opretholde konkurrenceevnen; kræver, at der ydes støtte til de lokale myndigheder, der varetager forsyningspligtydelser;

| 62. | understreger nødvendigheden af at satse på bæredygtige mobilitetsløsninger og en integreret tilgang til transnationale (transit, langdistancekorridorer) og lokale behov (f. eks. adgang til områder beliggende i meget forskellige højder og mobilitet i byerne); |
| --- | --- |

62.

understreger nødvendigheden af at satse på bæredygtige mobilitetsløsninger og en integreret tilgang til transnationale (transit, langdistancekorridorer) og lokale behov (f. eks. adgang til områder beliggende i meget forskellige højder og mobilitet i byerne);

| 63. | kræver, at der ydes støtte til bjergområderne i forbindelse med trafikplanlægning, støjbeskyttelse og bevarelse af landskaber, dvs. som grundlag for livskvalitet og bæredygtig turisme, ved hjælp af foranstaltninger efter princippet »væk fra vejene« (f. eks. styrkelse af de »følsomme zoner« i direktivet om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (8)); |
| --- | --- |

63.

kræver, at der ydes støtte til bjergområderne i forbindelse med trafikplanlægning, støjbeskyttelse og bevarelse af landskaber, dvs. som grundlag for livskvalitet og bæredygtig turisme, ved hjælp af foranstaltninger efter princippet »væk fra vejene« (f. eks. styrkelse af de »følsomme zoner« i direktivet om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (8));

| 64. | understreger den betydning, som »overgangsområderne« mellem lavland og bjergområder har, når det gælder adgang til private og offentlige infrastrukturfaciliteter og tjenesteydelser af høj kvalitet (f.eks. universiteter, lufthavne og hospitaler); kræver støtte til forbedring af adgangen til disse faciliteter, navnlig ved hjælp af offentlige transportmidler; |
| --- | --- |

64.

understreger den betydning, som »overgangsområderne« mellem lavland og bjergområder har, når det gælder adgang til private og offentlige infrastrukturfaciliteter og tjenesteydelser af høj kvalitet (f.eks. universiteter, lufthavne og hospitaler); kræver støtte til forbedring af adgangen til disse faciliteter, navnlig ved hjælp af offentlige transportmidler;

| 65. | understreger, at bjergområderne på grund af en intelligent udnyttelse af mange forskellige energikilder udgør »modeller« for diversificerede blandinger af energiformer, energieffektive byggeløsninger og andengenerationsbiobrændstoffer, og at forskning, der går i denne retning, bør støttes; understreger dog, at udviklingen af andengenerationsbiobrændstoffer ikke må føre til konkurrence mellem de områder, der er udlagt til råstofproduktion (brakjord, lavskov osv.), og de områder, der anvendes som græsningsarealer; |
| --- | --- |

65.

understreger, at bjergområderne på grund af en intelligent udnyttelse af mange forskellige energikilder udgør »modeller« for diversificerede blandinger af energiformer, energieffektive byggeløsninger og andengenerationsbiobrændstoffer, og at forskning, der går i denne retning, bør støttes; understreger dog, at udviklingen af andengenerationsbiobrændstoffer ikke må føre til konkurrence mellem de områder, der er udlagt til råstofproduktion (brakjord, lavskov osv.), og de områder, der anvendes som græsningsarealer;

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke strukturen og procedurerne for ydelse af økonomisk støtte til udviklingen af bjergområder og samtidig forenkle de administrative procedurer og adgangen til ressourcer, der skal støtte bevarelsen og den bæredygtige anvendelse af territoriale aktiver, dvs. kulturarven samt naturressourcer og menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

66.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke strukturen og procedurerne for ydelse af økonomisk støtte til udviklingen af bjergområder og samtidig forenkle de administrative procedurer og adgangen til ressourcer, der skal støtte bevarelsen og den bæredygtige anvendelse af territoriale aktiver, dvs. kulturarven samt naturressourcer og menneskelige ressourcer;

| 67. | er af den opfattelse, at der for at kunne bevare andre aktiviteter, f. eks. udnyttelse af biomasse og turisme i landdistrikterne, der øger indkomsten for lokale befolkningsgrupper, er behov for et bæredygtigt, moderniseret og multifunktionelt landbrug, og opfordrer Kommissionen og Rådet til i den fælles landbrugspolitik og i regionalpolitikken at tage særligt hensyn til behovene i bjergområder, herunder tilflytning af nye landbrugere, kompensation for ekstra udgifter i forbindelse med vanskelige adgangsforhold, f. eks. med hensyn til indsamling af mælk, bibeholdelse af tjenester i landdistrikter og udvikling af transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

67.

er af den opfattelse, at der for at kunne bevare andre aktiviteter, f. eks. udnyttelse af biomasse og turisme i landdistrikterne, der øger indkomsten for lokale befolkningsgrupper, er behov for et bæredygtigt, moderniseret og multifunktionelt landbrug, og opfordrer Kommissionen og Rådet til i den fælles landbrugspolitik og i regionalpolitikken at tage særligt hensyn til behovene i bjergområder, herunder tilflytning af nye landbrugere, kompensation for ekstra udgifter i forbindelse med vanskelige adgangsforhold, f. eks. med hensyn til indsamling af mælk, bibeholdelse af tjenester i landdistrikter og udvikling af transportinfrastruktur;

| 68. | henviser til, at bjergene og gletsjerne er sårbare over for klimaforandringerne på grund af deres topografiske særpræg og strukturelle ulemper, men også har potentiale som »forsøgslaboratorium« for innovative klimabeskyttelsesteknologier, der imiterer naturen; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en differentieret klimastrategi for bjergområder, hvor man tager udgangspunkt i allerede eksisterende viden (f.eks. Alpe- og Karpaterkonventionerne); kræver, at der forskes og træffes overgangsforanstaltninger på dette område; |
| --- | --- |

68.

henviser til, at bjergene og gletsjerne er sårbare over for klimaforandringerne på grund af deres topografiske særpræg og strukturelle ulemper, men også har potentiale som »forsøgslaboratorium« for innovative klimabeskyttelsesteknologier, der imiterer naturen; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en differentieret klimastrategi for bjergområder, hvor man tager udgangspunkt i allerede eksisterende viden (f.eks. Alpe- og Karpaterkonventionerne); kræver, at der forskes og træffes overgangsforanstaltninger på dette område;

| 69. | kræver, at bjergområderne og de ugunstigt stillede områder funktionelt samordnes med den fælles landbrugspolitik og anden søjle (udvikling af landdistrikter); |
| --- | --- |

69.

kræver, at bjergområderne og de ugunstigt stillede områder funktionelt samordnes med den fælles landbrugspolitik og anden søjle (udvikling af landdistrikter);

| 70. | understreger, at et bæredygtigt landbrug og udvikling af bjergområderne ikke kun er af betydning for befolkningen i disse særlige områder, men også for befolkningen i de tilgrænsende områder (f.eks. i lavlandet), og at EU-strategien for bjergområder også bør påvirke bæredygtigheden i disse områder, når det gælder vandforsyning, et stabilt miljø, biodiversitet, en afbalanceret befolkningsfordeling og kulturel mangfoldighed; opfordrer Kommissionen til ved fastlæggelsen af EU-strategien for bjergområder at undersøge, hvordan allerede eksisterende initiativer til integration af bjergområder og tilgrænsende områder med held kan indarbejdes i strategien; |
| --- | --- |

70.

understreger, at et bæredygtigt landbrug og udvikling af bjergområderne ikke kun er af betydning for befolkningen i disse særlige områder, men også for befolkningen i de tilgrænsende områder (f.eks. i lavlandet), og at EU-strategien for bjergområder også bør påvirke bæredygtigheden i disse områder, når det gælder vandforsyning, et stabilt miljø, biodiversitet, en afbalanceret befolkningsfordeling og kulturel mangfoldighed; opfordrer Kommissionen til ved fastlæggelsen af EU-strategien for bjergområder at undersøge, hvordan allerede eksisterende initiativer til integration af bjergområder og tilgrænsende områder med held kan indarbejdes i strategien;

| 71. | pålægger Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter at overvåge behandlingen af denne beslutning i Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

71.

pålægger Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter at overvåge behandlingen af denne beslutning i Rådet og Kommissionen;

| 72. | pålægger sin formand til at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

72.

pålægger sin formand til at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 354.

(2)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 413.

(3)  »Vedtagne te.kster«, P6_TA(2008)0093.

(4)  Regionsudvalget, 23-2008.

(5)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 1.

(6)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

(7)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/38/EF af 17. maj 2006 om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 8).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/57

---

Tirsdag, den 23. september 2008Europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismen

P6_TA(2008)0439

Europa-Parlamentets erklæring om udnævnelse af den 23. august til europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismen

2010/C 8 E/10

Europa-Parlamentet,

der henviser til De Forenede Nationers konvention om ophævelse af forældelsesfrister for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden,

der henviser til følgende artikler i Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder: Artikel 1: Pligt til at respektere menneskerettighederne, Artikel 2: Ret til livet, Artikel 3: Forbud mod tortur og Artikel 4: Forbud mod slaveri og tvangsarbejde,

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 1481 (2006) om behovet for international fordømmelse af forbrydelser begået af totalitære kommunistiske regimer,

der henviser til forretningsordenens artikel 116,

| A. | der henviser til, at Molotov-Ribbentrop-pagten af 23. august 1939 mellem Sovjetunionen og Tyskland inddelte Europa i to interessesfærer ved hjælp af hemmelige tillægsprotokoller, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Molotov-Ribbentrop-pagten af 23. august 1939 mellem Sovjetunionen og Tyskland inddelte Europa i to interessesfærer ved hjælp af hemmelige tillægsprotokoller,

| B. | der henviser til, at de massedeportationer, mord og slaveri, der fandt sted i forbindelse med voldshandlingerne under stalinismen og nazismen, falder ind under kategorien krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de massedeportationer, mord og slaveri, der fandt sted i forbindelse med voldshandlingerne under stalinismen og nazismen, falder ind under kategorien krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden,

| C. | der henviser til, at forældelsesfrister i henhold til folkeretten ikke finder anvendelse for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forældelsesfrister i henhold til folkeretten ikke finder anvendelse for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden,

| D. | der henviser til, at kendskabet til den sovjetiske ordens og besættelses indflydelse på og betydning for borgerne i de postkommunistiske stater er meget lille, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kendskabet til den sovjetiske ordens og besættelses indflydelse på og betydning for borgerne i de postkommunistiske stater er meget lille,

| E. | der henviser til, at det i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF af 12. december 2006 om programmet Europa for Borgerne til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (1), opfordrede til at støtte aktionen »aktiv europæisk erindring«, som skal forhindre gentagelser af nazismens og stalinismens forbrydelser, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF af 12. december 2006 om programmet Europa for Borgerne til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (1), opfordrede til at støtte aktionen »aktiv europæisk erindring«, som skal forhindre gentagelser af nazismens og stalinismens forbrydelser,

| 1. | foreslår, at den 23. august udnævnes til europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismen med henblik på at bevare mindet om ofrene for massedeportation og masseudryddelse og samtidig styrke demokratiets rodfæstelse og fremme fred og stabilitet på vores kontinent; |
| --- | --- |

1.

foreslår, at den 23. august udnævnes til europæisk dag til minde om ofrene for stalinismen og nazismen med henblik på at bevare mindet om ofrene for massedeportation og masseudryddelse og samtidig styrke demokratiets rodfæstelse og fremme fred og stabilitet på vores kontinent;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 32.

---

Underskrivere af erklæringen

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag, den 24. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/60

---

Onsdag, den 24. september 2008Digitaliseringsdividenden i Europa

P6_TA(2008)0451

Europa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2007»At drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv« (KOM(2007)0700) (Kommissionens meddelelse om en fælles strategi for anvendelsen af frekvensområdet),

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2007 om en europæisk frekvenspolitik (1),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. september 2005»Frekvenspolitiske prioriteter i EU inden overgangen til digital transmission set i sammenhæng med ITU's kommende regionale radiokommunikationskonference i 2006 (RRC-06)« (KOM(2005)0461),

der henviser til Frekvenspolitikgruppens udtalelse af 14. februar 2007 om frekvenspolitiske følger i EU af digitaliseringsdividenden,

der henviser til sin beslutning af 16. november 2005 om hurtigere overgang fra analog til digital radio/tv-spredning (2),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0305/2008),

| A. | der henviser til, at overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret tv inden udgangen af 2012 som følge af den digitale teknologis bedre sendeeffektivitet vil frigøre en betydelig mængde frekvenser i EU, hvilket muliggør en omfordeling af frekvenser og skaber nye muligheder for markedsvækst og flere tjenesteydelser af høj kvalitet til forbrugerne, der får flere valgmuligheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret tv inden udgangen af 2012 som følge af den digitale teknologis bedre sendeeffektivitet vil frigøre en betydelig mængde frekvenser i EU, hvilket muliggør en omfordeling af frekvenser og skaber nye muligheder for markedsvækst og flere tjenesteydelser af høj kvalitet til forbrugerne, der får flere valgmuligheder,

| B. | der henviser til, at fordelene ved radiofrekvensernes brug vil kunne udnyttes fuldt ud via en koordineret indsats på EU-plan for at sikre en optimal brug med hensyn til effektivitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fordelene ved radiofrekvensernes brug vil kunne udnyttes fuldt ud via en koordineret indsats på EU-plan for at sikre en optimal brug med hensyn til effektivitet,

| C. | der henviser til, at frekvensspektrum er afgørende for at kunne tilbyde en lang række tjenester og for udviklingen af teknologidrevne markeder, hvis værdi vurderes til at udgøre 2,2 % af EU's BNP, og at det derfor er en nøglefaktor for væksten, produktiviteten og udviklingen i EU's industri i overensstemmelse med Lissabonstrategien, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at frekvensspektrum er afgørende for at kunne tilbyde en lang række tjenester og for udviklingen af teknologidrevne markeder, hvis værdi vurderes til at udgøre 2,2 % af EU's BNP, og at det derfor er en nøglefaktor for væksten, produktiviteten og udviklingen i EU's industri i overensstemmelse med Lissabonstrategien,

| D. | der henviser til, at radiofrekvenser både er en begrænset ressource og et offentligt gode, og at en effektiv udnyttelse heraf er nødvendig for at sikre adgang til frekvensressourcerne for de forskellige interesserede parter, som vil udbyde tilknyttede tjenester, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at radiofrekvenser både er en begrænset ressource og et offentligt gode, og at en effektiv udnyttelse heraf er nødvendig for at sikre adgang til frekvensressourcerne for de forskellige interesserede parter, som vil udbyde tilknyttede tjenester,

| E. | der henviser til, at en stor del af radiofrekvenserne for øjeblikket anvendes til militære formål med analog teknologi, og at denne del ligeledes vil omfattes af den kraftige forøgelse af frekvenser, der er til rådighed for offentlig elektronisk kommunikation efter overgangen til digitalt tv, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en stor del af radiofrekvenserne for øjeblikket anvendes til militære formål med analog teknologi, og at denne del ligeledes vil omfattes af den kraftige forøgelse af frekvenser, der er til rådighed for offentlig elektronisk kommunikation efter overgangen til digitalt tv,

| F. | der henviser til, at medlemsstaterne ikke har en fælles tidsplan for overgangen til digitalt tv; der henviser til, at flere medlemsstaters planer for overgangen til digitalt tv befinder sig på et fremskredent stadium, mens overgangen i nogle få andre allerede har fundet sted, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medlemsstaterne ikke har en fælles tidsplan for overgangen til digitalt tv; der henviser til, at flere medlemsstaters planer for overgangen til digitalt tv befinder sig på et fremskredent stadium, mens overgangen i nogle få andre allerede har fundet sted,

| G. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse om en fælles strategi for anvendelsen af frekvensområdet er en integreret del af den pakke om elektronisk kommunikation, som Kommissionen vedtog i november 2007 i forbindelse med reformen af rammebestemmelserne for elektronisk kommunikation, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse om en fælles strategi for anvendelsen af frekvensområdet er en integreret del af den pakke om elektronisk kommunikation, som Kommissionen vedtog i november 2007 i forbindelse med reformen af rammebestemmelserne for elektronisk kommunikation,

| H. | der henviser til, at (om)fordelingen af sendefrekvenser til digitale radio- og tv-selskaber i øjeblikket pågår i mange medlemsstater, hvilket har den konsekvens, at disse frekvenser fordeles og dermed låses fast i mange år, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at (om)fordelingen af sendefrekvenser til digitale radio- og tv-selskaber i øjeblikket pågår i mange medlemsstater, hvilket har den konsekvens, at disse frekvenser fordeles og dermed låses fast i mange år,

| I. | der henviser til, at teknologisk neutralitet er nøglen til at fremme interoperabilitet og nødvendig for en mere fleksibel og gennemsigtig politik for overgangen til digital radio/tv-spredning, som tager hensyn til samfundets interesse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at teknologisk neutralitet er nøglen til at fremme interoperabilitet og nødvendig for en mere fleksibel og gennemsigtig politik for overgangen til digital radio/tv-spredning, som tager hensyn til samfundets interesse,

| J. | der henviser til, at Rådet har opfordret medlemsstaterne til så vidt muligt at gennemføre overgangen til digital radio/tv-spredning inden 2012, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet har opfordret medlemsstaterne til så vidt muligt at gennemføre overgangen til digital radio/tv-spredning inden 2012,

| K. | der henviser til, at alle medlemsstaterne har offentliggjort deres forslag, hvad angår overgangen til digital radio/tv-spredning, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at alle medlemsstaterne har offentliggjort deres forslag, hvad angår overgangen til digital radio/tv-spredning,

| 1. | erkender betydningen af i2010-initiativet, som indgår i den reviderede Lissabonstrategi, og lægger vægt på betydningen af en effektiv frekvensadgang og frekvensanvendelse for at opfylde Lissabonmålene; understreger i den forbindelse nødvendigheden af adgang til bredbåndstjenester for at overvinde den digitale kløft; |
| --- | --- |

1.

erkender betydningen af i2010-initiativet, som indgår i den reviderede Lissabonstrategi, og lægger vægt på betydningen af en effektiv frekvensadgang og frekvensanvendelse for at opfylde Lissabonmålene; understreger i den forbindelse nødvendigheden af adgang til bredbåndstjenester for at overvinde den digitale kløft;

| 2. | understreger behovet for overgangen til digitalt radio/tv-spredning, som sammen med udviklingen af nye informations- og kommunikationsteknologier og digitaliseringsdividenden vil bidrage til at bygge bro over den digitale kløft og opfylde Lissabonmålene; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for overgangen til digitalt radio/tv-spredning, som sammen med udviklingen af nye informations- og kommunikationsteknologier og digitaliseringsdividenden vil bidrage til at bygge bro over den digitale kløft og opfylde Lissabonmålene;

| 3. | bemærker afvigelserne i medlemsstaternes ordninger for fordeling og udnyttelse af frekvenser; bemærker, at disse forskelle kan virke som hindringer for opnåelsen af et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

3.

bemærker afvigelserne i medlemsstaternes ordninger for fordeling og udnyttelse af frekvenser; bemærker, at disse forskelle kan virke som hindringer for opnåelsen af et velfungerende indre marked;

| 4. | understreger, at størrelsen af digitaliseringsdividenden varierer fra medlemsstat til medlemsstat på grund af nationale omstændigheder, som afspejles i den nationale mediepolitik og audiovisuelle politik; |
| --- | --- |

4.

understreger, at størrelsen af digitaliseringsdividenden varierer fra medlemsstat til medlemsstat på grund af nationale omstændigheder, som afspejles i den nationale mediepolitik og audiovisuelle politik;

| 5. | erkender, at den øgede frekvenseffektivitet i forbindelse med jordbaseret digitalt tv bør gøre det muligt at omfordele en digitaliseringsdividende på ca. 100 MHz til mobile bredbåndstjenester og andre tjenester (f.eks. offentlige sikkerhedstjenester, radiofrekvensidentificering (RFID) og vejsikkerhedsapplikationer), samtidig med at det sikres, at radio/tv-spredningstjenesterne fortsat kan udvikle sig; |
| --- | --- |

5.

erkender, at den øgede frekvenseffektivitet i forbindelse med jordbaseret digitalt tv bør gøre det muligt at omfordele en digitaliseringsdividende på ca. 100 MHz til mobile bredbåndstjenester og andre tjenester (f.eks. offentlige sikkerhedstjenester, radiofrekvensidentificering (RFID) og vejsikkerhedsapplikationer), samtidig med at det sikres, at radio/tv-spredningstjenesterne fortsat kan udvikle sig;

| 6. | påpeger, at de fleste medlemsstater i dag halter bagefter andre udviklede lande med hensyn til investeringer i den nye generation af kommunikationsinfrastrukturer, og understreger, at det er afgørende for Den Europæiske Unions konkurrenceevne og samhørighed at opnå en førende stilling på den internationale arena inden for bredbånds- og internetudvikling, især med hensyn til udvikling af interaktive digitale platforme og indførelse af nye tjenester såsom e-handel, e-sundhed, e-undervisning og e-forvaltningstjenester; understreger, at der bør foretages yderligere investeringer på nationalt plan såvel som på EU-plan med henblik på at tilskynde til anvendelse af innovative produkter og tjenester; understreger, at bestræbelserne på at sikre adgang til bredbåndstjenester ikke kun bør koncentreres om digitaliseringsdividenden; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at de fleste medlemsstater i dag halter bagefter andre udviklede lande med hensyn til investeringer i den nye generation af kommunikationsinfrastrukturer, og understreger, at det er afgørende for Den Europæiske Unions konkurrenceevne og samhørighed at opnå en førende stilling på den internationale arena inden for bredbånds- og internetudvikling, især med hensyn til udvikling af interaktive digitale platforme og indførelse af nye tjenester såsom e-handel, e-sundhed, e-undervisning og e-forvaltningstjenester; understreger, at der bør foretages yderligere investeringer på nationalt plan såvel som på EU-plan med henblik på at tilskynde til anvendelse af innovative produkter og tjenester; understreger, at bestræbelserne på at sikre adgang til bredbåndstjenester ikke kun bør koncentreres om digitaliseringsdividenden;

| 7. | er overbevist om, at der som følge af en øget teknologisk konvergens snart kan tilbydes nye flersporspakker, der indeholder innovative teknologier og tjenester, og påpeger samtidig, at fremkomsten af sådanne tilbud i høj grad afhænger af, om der står værdifulde frekvenser samt nye interaktive teknologier til rådighed, der kan sikre uhindret interoperabilitet, forbindelsesetablering og dækning, som f.eks. mobile multimedieteknologier og trådløse bredbåndsadgangsteknologier; |
| --- | --- |

7.

er overbevist om, at der som følge af en øget teknologisk konvergens snart kan tilbydes nye flersporspakker, der indeholder innovative teknologier og tjenester, og påpeger samtidig, at fremkomsten af sådanne tilbud i høj grad afhænger af, om der står værdifulde frekvenser samt nye interaktive teknologier til rådighed, der kan sikre uhindret interoperabilitet, forbindelsesetablering og dækning, som f.eks. mobile multimedieteknologier og trådløse bredbåndsadgangsteknologier;

| 8. | bemærker, at den teknologiske konvergens er en realitet, som giver traditionelle tjenester nye midler og muligheder; fremhæver, at adgangen til dele af det frekvensområde, som tidligere har været forbeholdt radio/tv-spredning, kan gøre det muligt at skabe nye tjenester, forudsat at frekvensområdet forvaltes så effektivt som muligt for at undgå afbrydelser i leveringen af digitale radio- og tv-udsendelser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at den teknologiske konvergens er en realitet, som giver traditionelle tjenester nye midler og muligheder; fremhæver, at adgangen til dele af det frekvensområde, som tidligere har været forbeholdt radio/tv-spredning, kan gøre det muligt at skabe nye tjenester, forudsat at frekvensområdet forvaltes så effektivt som muligt for at undgå afbrydelser i leveringen af digitale radio- og tv-udsendelser af høj kvalitet;

| 9. | opfordrer til et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne for at opnå et effektivt, åbent og konkurrencedygtigt indre marked for elektronisk kommunikation, der gør det muligt at anvende nye netværksteknologier; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne for at opnå et effektivt, åbent og konkurrencedygtigt indre marked for elektronisk kommunikation, der gør det muligt at anvende nye netværksteknologier;

| 10. | understreger den strategiske betydning af et miljø i EU, hvor der er sikret mulighed for innovation, nye teknologier, nye tjenester og nye aktører med henblik på at forbedre den europæiske konkurrenceevne og samhørighed; understreger, at det er afgørende, at slutbrugere får valgfrihed med hensyn til produkter og tjenester for at opnå en dynamisk udvikling af markeder og teknologier i EU; |
| --- | --- |

10.

understreger den strategiske betydning af et miljø i EU, hvor der er sikret mulighed for innovation, nye teknologier, nye tjenester og nye aktører med henblik på at forbedre den europæiske konkurrenceevne og samhørighed; understreger, at det er afgørende, at slutbrugere får valgfrihed med hensyn til produkter og tjenester for at opnå en dynamisk udvikling af markeder og teknologier i EU;

| 11. | understreger, at digitaliseringsdividenden giver EU enestående muligheder for at udvikle nye tjenester, såsom mobilt tv og trådløs internetadgang, og stadig være førende på verdensplan inden for mobile multimedietjenester og samtidig bygge bro over den digitale kløft, idet der skabes nye muligheder for borgere, tjenester, medier og kulturel mangfoldighed i hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

11.

understreger, at digitaliseringsdividenden giver EU enestående muligheder for at udvikle nye tjenester, såsom mobilt tv og trådløs internetadgang, og stadig være førende på verdensplan inden for mobile multimedietjenester og samtidig bygge bro over den digitale kløft, idet der skabes nye muligheder for borgere, tjenester, medier og kulturel mangfoldighed i hele Den Europæiske Union;

| 12. | henstiller til medlemsstaterne — med fuld respekt for deres suverænitet — at undersøge konsekvenserne af overgangen til digitalt tv for de frekvenser, der anvendes til militære formål, og eventuelt omfordele en del af denne specifikke digitaliseringsdividende til nye civile anvendelser; |
| --- | --- |

12.

henstiller til medlemsstaterne — med fuld respekt for deres suverænitet — at undersøge konsekvenserne af overgangen til digitalt tv for de frekvenser, der anvendes til militære formål, og eventuelt omfordele en del af denne specifikke digitaliseringsdividende til nye civile anvendelser;

| 13. | erkender, at koordineringen på EU-plan ville tilskynde til udvikling, sætte yderligere gang i den digitale økonomi og give alle borgere økonomisk overkommelig og lige adgang til informationssamfundet; |
| --- | --- |

13.

erkender, at koordineringen på EU-plan ville tilskynde til udvikling, sætte yderligere gang i den digitale økonomi og give alle borgere økonomisk overkommelig og lige adgang til informationssamfundet;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at frigive deres digitaliseringsdividende så hurtigt som muligt, så Unionsborgerne kan nyde godt af udbredelsen af nye, innovative og konkurrencedygtige tjenester; understreger, at det med henblik herpå er nødvendigt, at medlemsstaterne samarbejder aktivt for at overvinde de eksisterende hindringer for en effektiv omfordeling af digitaliseringsdividenden på nationalt plan; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at frigive deres digitaliseringsdividende så hurtigt som muligt, så Unionsborgerne kan nyde godt af udbredelsen af nye, innovative og konkurrencedygtige tjenester; understreger, at det med henblik herpå er nødvendigt, at medlemsstaterne samarbejder aktivt for at overvinde de eksisterende hindringer for en effektiv omfordeling af digitaliseringsdividenden på nationalt plan;

| 15. | understreger, at radio- og tv-selskaberne er vigtige aktører i beskyttelsen af de pluralistiske og demokratiske principper, og er overbevist om, at de muligheder, som digitaliseringsdividenden rummer, sætter de offentlige og private radio- og tv-selskaber i stand til at tilbyde langt flere programmer af almen interesse — i henhold til national lovgivning — såsom fremme af den kulturelle og sproglige mangfoldighed; |
| --- | --- |

15.

understreger, at radio- og tv-selskaberne er vigtige aktører i beskyttelsen af de pluralistiske og demokratiske principper, og er overbevist om, at de muligheder, som digitaliseringsdividenden rummer, sætter de offentlige og private radio- og tv-selskaber i stand til at tilbyde langt flere programmer af almen interesse — i henhold til national lovgivning — såsom fremme af den kulturelle og sproglige mangfoldighed;

| 16. | mener, at digitaliseringsdividenden bør give mulighed for, at radio- og tv-selskaberne kan udvikle og udvide deres tjenester, samtidig med at der tages højde for andre mulige sociale, kulturelle og økonomiske anvendelser, som f.eks. nye og åbne bredbåndsteknologier og adgangstjenester, der er udformet til at overvinde den digitale kløft, mens der ikke må være hindringer for interoperabiliteten; |
| --- | --- |

16.

mener, at digitaliseringsdividenden bør give mulighed for, at radio- og tv-selskaberne kan udvikle og udvide deres tjenester, samtidig med at der tages højde for andre mulige sociale, kulturelle og økonomiske anvendelser, som f.eks. nye og åbne bredbåndsteknologier og adgangstjenester, der er udformet til at overvinde den digitale kløft, mens der ikke må være hindringer for interoperabiliteten;

| 17. | understreger de mulige fordele ved en koordineret strategi for anvendelsen af frekvensområdet i Den Europæiske Union i form af stordriftsfordele, udviklingen af interoperable trådløse tjenester og forhindring af fragmentering, som medfører, at denne knappe ressource ikke anvendes optimalt; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør finde en passende balance mellem fleksibilitet og harmonisering med henblik på at få størst mulig nytte af digitaliseringsdividenden, idet tættere koordinering og større fleksibilitet er nødvendige for en effektiv udnyttelse af frekvensbåndet; |
| --- | --- |

17.

understreger de mulige fordele ved en koordineret strategi for anvendelsen af frekvensområdet i Den Europæiske Union i form af stordriftsfordele, udviklingen af interoperable trådløse tjenester og forhindring af fragmentering, som medfører, at denne knappe ressource ikke anvendes optimalt; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør finde en passende balance mellem fleksibilitet og harmonisering med henblik på at få størst mulig nytte af digitaliseringsdividenden, idet tættere koordinering og større fleksibilitet er nødvendige for en effektiv udnyttelse af frekvensbåndet;

| 18. | påpeger, at der kan opnås en effektiv fordeling af digitaliseringsdividenden uden at lægge hindringer i vejen for de aktører, som for tiden har frekvenslicenser på ultrahøj-frekvensbåndet (UHF), og at man effektivt kan videreføre og udvide de nuværende radio- og tv-udsendelsestjenester og samtidig sikre, at nye mobile trådløse multimedie- og bredbåndsadgangsteknologier tildeles omfattende frekvensområderessourcer på UHF-båndet med henblik på at give Unionsborgerne nye interaktive tjenester; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at der kan opnås en effektiv fordeling af digitaliseringsdividenden uden at lægge hindringer i vejen for de aktører, som for tiden har frekvenslicenser på ultrahøj-frekvensbåndet (UHF), og at man effektivt kan videreføre og udvide de nuværende radio- og tv-udsendelsestjenester og samtidig sikre, at nye mobile trådløse multimedie- og bredbåndsadgangsteknologier tildeles omfattende frekvensområderessourcer på UHF-båndet med henblik på at give Unionsborgerne nye interaktive tjenester;

| 19. | mener, at medlemsstaterne i forbindelse med auktioner til fordeling af frekvenser bør vedtage en fælles strategi for betingelserne og bestemmelserne for auktionerne og fordelingen af de oparbejdede ressourcer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer herfor; |
| --- | --- |

19.

mener, at medlemsstaterne i forbindelse med auktioner til fordeling af frekvenser bør vedtage en fælles strategi for betingelserne og bestemmelserne for auktionerne og fordelingen af de oparbejdede ressourcer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer herfor;

| 20. | fremhæver, at hovedprincippet for fordeling af digitaliseringsdividenden bør være at tjene almenhedens interesse ved at sikre den bedste sociale, kulturelle og økonomiske værdi i form af et udvidet og geografisk bredere udbud af tjenester og digitalt indhold til borgerne og ikke alene maksimere de offentlige indkomster, samtidig med at rettighederne for de nuværende brugere af de audiovisuelle medietjenester beskyttes og den kulturelle og sproglige mangfoldighed afspejles; |
| --- | --- |

20.

fremhæver, at hovedprincippet for fordeling af digitaliseringsdividenden bør være at tjene almenhedens interesse ved at sikre den bedste sociale, kulturelle og økonomiske værdi i form af et udvidet og geografisk bredere udbud af tjenester og digitalt indhold til borgerne og ikke alene maksimere de offentlige indkomster, samtidig med at rettighederne for de nuværende brugere af de audiovisuelle medietjenester beskyttes og den kulturelle og sproglige mangfoldighed afspejles;

| 21. | understreger, at digitaliseringsdividenden er en enestående mulighed for Den Europæiske Union til at styrke sin rolle som førende på verdensplan inden for mobile multimedieteknologier og samtidig bygge bro over den digitale kløft med en øget strøm af information, viden og tjenester, der forbinder alle Unionsborgere med hinanden og skaber nye muligheder for medier, kultur og mangfoldighed i hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

21.

understreger, at digitaliseringsdividenden er en enestående mulighed for Den Europæiske Union til at styrke sin rolle som førende på verdensplan inden for mobile multimedieteknologier og samtidig bygge bro over den digitale kløft med en øget strøm af information, viden og tjenester, der forbinder alle Unionsborgere med hinanden og skaber nye muligheder for medier, kultur og mangfoldighed i hele Den Europæiske Union;

| 22. | understreger, at en mulig måde, hvorpå digitaliseringsdividenden kan hjælpe med at opfylde Lissabonmålsætningerne, er ved at øge borgernes og de økonomiske aktørers adgang til bredbånd i hele Den Europæiske Union, og dermed bekæmpe den digitale kløft ved at stille ydelser til rådighed for dårligt stillede, fjerntliggende områder og landområder og sikre universel dækning i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

22.

understreger, at en mulig måde, hvorpå digitaliseringsdividenden kan hjælpe med at opfylde Lissabonmålsætningerne, er ved at øge borgernes og de økonomiske aktørers adgang til bredbånd i hele Den Europæiske Union, og dermed bekæmpe den digitale kløft ved at stille ydelser til rådighed for dårligt stillede, fjerntliggende områder og landområder og sikre universel dækning i medlemsstaterne;

| 23. | beklager Unionsborgernes ulige adgang til digitale tjenester, navnlig hvad angår radio/tv-spredning; bemærker, at landområderne og områderne i den yderste periferi er særligt dårligt stillet (med hensyn til hurtighed, udvalg og kvalitet), når det gælder udbredelsen af digitale tjenester; opfordrer medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at sikre, at overgangen til digital radio/tv-spredning sker på en hurtig og retfærdig måde for alle deres borgere; |
| --- | --- |

23.

beklager Unionsborgernes ulige adgang til digitale tjenester, navnlig hvad angår radio/tv-spredning; bemærker, at landområderne og områderne i den yderste periferi er særligt dårligt stillet (med hensyn til hurtighed, udvalg og kvalitet), når det gælder udbredelsen af digitale tjenester; opfordrer medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at sikre, at overgangen til digital radio/tv-spredning sker på en hurtig og retfærdig måde for alle deres borgere;

| 24. | understreger, at den digitale kløft ikke kun er et problem i landområderne; gør opmærksom på, at det er vanskeligt at installere infrastruktur til nye netværk i visse ældre højhuse; understreger den fordel, som frekvenserne kan give, når det gælder om at overvinde den digitale kløft både i byen og på landet; |
| --- | --- |

24.

understreger, at den digitale kløft ikke kun er et problem i landområderne; gør opmærksom på, at det er vanskeligt at installere infrastruktur til nye netværk i visse ældre højhuse; understreger den fordel, som frekvenserne kan give, når det gælder om at overvinde den digitale kløft både i byen og på landet;

| 25. | understreger, at digitaliseringsdividenden kan bidrage til udviklingen af forbedrede sociale tjenesteydelser, såsom e-forvaltning, e-sundhed, e-erhvervsuddannelse og e-uddannelse, til borgerne, særligt til dem, som bor i ugunstigt stillede eller isolerede områder, såsom landområder og mindre udviklede områder og øer; |
| --- | --- |

25.

understreger, at digitaliseringsdividenden kan bidrage til udviklingen af forbedrede sociale tjenesteydelser, såsom e-forvaltning, e-sundhed, e-erhvervsuddannelse og e-uddannelse, til borgerne, særligt til dem, som bor i ugunstigt stillede eller isolerede områder, såsom landområder og mindre udviklede områder og øer;

| 26. | opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at intensivere foranstaltningerne for at give handicappede og ældre brugere samt dem med særlige sociale behov mulighed for at få det bedste udbytte af digitaliseringsdividenden; |
| --- | --- |

26.

opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at intensivere foranstaltningerne for at give handicappede og ældre brugere samt dem med særlige sociale behov mulighed for at få det bedste udbytte af digitaliseringsdividenden;

| 27. | bekræfter den samfundsmæssige værdi af offentlige sikkerhedstjenester og nødvendigheden af at medtage støtte til deres operationelle krav i de frekvensordninger, der følger af omlægningen af UHF-båndet, som skyldes overgangen fra analoge tjenester; |
| --- | --- |

27.

bekræfter den samfundsmæssige værdi af offentlige sikkerhedstjenester og nødvendigheden af at medtage støtte til deres operationelle krav i de frekvensordninger, der følger af omlægningen af UHF-båndet, som skyldes overgangen fra analoge tjenester;

| 28. | understreger, at hovedformålet med politikken for fuld udnyttelse af fordelene ved digitaliseringsdividenden i Europa er at sikre, at forbrugerne nyder godt af en meget bred vifte af tjenester af høj kvalitet, samtidig med at deres rettigheder respekteres fuldt ud, og idet der tages højde for nødvendigheden af at gøre effektiv brug af de frekvenser, som overgangen til digital radio/tv-spredning frigør; |
| --- | --- |

28.

understreger, at hovedformålet med politikken for fuld udnyttelse af fordelene ved digitaliseringsdividenden i Europa er at sikre, at forbrugerne nyder godt af en meget bred vifte af tjenester af høj kvalitet, samtidig med at deres rettigheder respekteres fuldt ud, og idet der tages højde for nødvendigheden af at gøre effektiv brug af de frekvenser, som overgangen til digital radio/tv-spredning frigør;

| 29. | understreger, at digitaliseringsdividenden skaber nye muligheder for audiovisuelle og mediepolitiske mål; er derfor overbevist om, at beslutninger om forvaltning af digitaliseringsdividenden bør fremme mål af almen interesse, der hænger sammen med den audiovisuelle politik og mediepolitikken, som f.eks. ytringsfriheden, mediepluralisme, kulturel og sproglig mangfoldighed samt mindreåriges rettigheder; |
| --- | --- |

29.

understreger, at digitaliseringsdividenden skaber nye muligheder for audiovisuelle og mediepolitiske mål; er derfor overbevist om, at beslutninger om forvaltning af digitaliseringsdividenden bør fremme mål af almen interesse, der hænger sammen med den audiovisuelle politik og mediepolitikken, som f.eks. ytringsfriheden, mediepluralisme, kulturel og sproglig mangfoldighed samt mindreåriges rettigheder;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at anerkende den sociale, kulturelle og økonomiske betydning af at tillade brugere uden licens at få adgang til dividenden, navnlig små og mellemstore virksomheder samt den sektor, der arbejder uden fortjeneste for øje, og dermed øge effektiviteten af frekvensudnyttelsen ved at samle brugere uden licens i det nuværende uudnyttede frekvensområde (white spaces); |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at anerkende den sociale, kulturelle og økonomiske betydning af at tillade brugere uden licens at få adgang til dividenden, navnlig små og mellemstore virksomheder samt den sektor, der arbejder uden fortjeneste for øje, og dermed øge effektiviteten af frekvensudnyttelsen ved at samle brugere uden licens i det nuværende uudnyttede frekvensområde (white spaces);

| 31. | opfordrer til, at der anvendes en trinvis fremgangsmåde på dette område; mener, at der skal tages hensyn til virkningen for mindre netværk, navnlig lokale trådløse netværk, som på nuværende tidspunkt ikke er underlagt licenskrav, og at universel adgang til bredbånd, navnlig i landdistrikter, bør fremmes; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til, at der anvendes en trinvis fremgangsmåde på dette område; mener, at der skal tages hensyn til virkningen for mindre netværk, navnlig lokale trådløse netværk, som på nuværende tidspunkt ikke er underlagt licenskrav, og at universel adgang til bredbånd, navnlig i landdistrikter, bør fremmes;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte forbedrede samarbejdsforanstaltninger mellem frekvensforvaltningsmyndighederne med henblik på at overveje områder, hvor ulicenseret frekvenstildeling (white space) ville gøre det muligt for nye teknologier og tjenester at opstå, hvilket ville fremme innovationen; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte forbedrede samarbejdsforanstaltninger mellem frekvensforvaltningsmyndighederne med henblik på at overveje områder, hvor ulicenseret frekvenstildeling (white space) ville gøre det muligt for nye teknologier og tjenester at opstå, hvilket ville fremme innovationen;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med fordelingen af white space at overveje behovet for at lade ikkekommercielle tjenesteudbydere, uddannelsestjenesteudbydere og lokalsamfund, der leverer public service-ydelser, få en ulicenseret åben adgang til frekvenserne; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med fordelingen af white space at overveje behovet for at lade ikkekommercielle tjenesteudbydere, uddannelsestjenesteudbydere og lokalsamfund, der leverer public service-ydelser, få en ulicenseret åben adgang til frekvenserne;

| 34. | understreger, at et af nøgleelementerne, når det gælder om at give ulicenserede brugere adgang til digitaliseringsdividenden, er at tage højde for behovene hos de samfundsgrupper, der er truet af udelukkelse, navnlig handicappede, ældre brugere og brugere med særlige sociale behov; |
| --- | --- |

34.

understreger, at et af nøgleelementerne, når det gælder om at give ulicenserede brugere adgang til digitaliseringsdividenden, er at tage højde for behovene hos de samfundsgrupper, der er truet af udelukkelse, navnlig handicappede, ældre brugere og brugere med særlige sociale behov;

| 35. | anerkender fordelen ved ny teknologi såsom WiFi og Bluetooth, der er opstået i det ulicenserede 2,4 GHz-bånd; anerkender, at særlige frekvenser er mest velegnede til særlige tjenester; mener, at fordelingen af et lille ulicenseret frekvensområde med andre lavere frekvenser kunne fremme en endnu større innovation af nye tjenester; |
| --- | --- |

35.

anerkender fordelen ved ny teknologi såsom WiFi og Bluetooth, der er opstået i det ulicenserede 2,4 GHz-bånd; anerkender, at særlige frekvenser er mest velegnede til særlige tjenester; mener, at fordelingen af et lille ulicenseret frekvensområde med andre lavere frekvenser kunne fremme en endnu større innovation af nye tjenester;

| 36. | lægger derfor vægt på, at frekvenserne fordeles på en gennemsigtig måde, som tager hensyn til enhver anvendelse af det nye frekvensbånd og deres nytte for samfundet; |
| --- | --- |

36.

lægger derfor vægt på, at frekvenserne fordeles på en gennemsigtig måde, som tager hensyn til enhver anvendelse af det nye frekvensbånd og deres nytte for samfundet;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage en nøje vurdering af den sociale og økonomiske værdi af enhver frekvens, der bliver frigjort i de kommende år som følge af overgangen fra analog til digital radio/tv-spredning; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at foretage en nøje vurdering af den sociale og økonomiske værdi af enhver frekvens, der bliver frigjort i de kommende år som følge af overgangen fra analog til digital radio/tv-spredning;

| 38. | anerkender betydningen af ITU's 2006 Genèveaftale (den regionale radiokommunikationskonference i 2006), de nationale planer for fordeling af frekvenser samt beslutningerne på den verdensomspændende radiokommunikationskonference i 2007 (WRC-07) for omorganiseringen af UHF-båndet; |
| --- | --- |

38.

anerkender betydningen af ITU's 2006 Genèveaftale (den regionale radiokommunikationskonference i 2006), de nationale planer for fordeling af frekvenser samt beslutningerne på den verdensomspændende radiokommunikationskonference i 2007 (WRC-07) for omorganiseringen af UHF-båndet;

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale strategier for digitaliseringsdividenden inden udgangen af 2009 ved at følge en fælles fremgangsmåde; henstiller til Kommissionen at støtte medlemsstaterne i udviklingen af deres nationale strategier for digitaliseringsdividenden og til at fremme bedste praksis på EU-plan; |
| --- | --- |

39.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale strategier for digitaliseringsdividenden inden udgangen af 2009 ved at følge en fælles fremgangsmåde; henstiller til Kommissionen at støtte medlemsstaterne i udviklingen af deres nationale strategier for digitaliseringsdividenden og til at fremme bedste praksis på EU-plan;

| 40. | understreger, at den forestående overgang til digital transmission i visse medlemsstater og forskellene mellem de nationale overgangsplaner kræver en umiddelbar reaktion på fællesskabsplan, som ikke kan udskydes til de reviderede direktiver træder i kraft; |
| --- | --- |

40.

understreger, at den forestående overgang til digital transmission i visse medlemsstater og forskellene mellem de nationale overgangsplaner kræver en umiddelbar reaktion på fællesskabsplan, som ikke kan udskydes til de reviderede direktiver træder i kraft;

| 41. | anerkender medlemsstaternes ret til at fastsætte anvendelsen af digitaliseringsdividenden, men bekræfter ligeledes, at en koordineret tilgang på fællesskabsplan højner værdien af dividenden betydeligt og er den mest effektive måde til at undgå skadelig interferens mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og tredjelande; |
| --- | --- |

41.

anerkender medlemsstaternes ret til at fastsætte anvendelsen af digitaliseringsdividenden, men bekræfter ligeledes, at en koordineret tilgang på fællesskabsplan højner værdien af dividenden betydeligt og er den mest effektive måde til at undgå skadelig interferens mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og tredjelande;

| 42. | gentager, at det er i Unionsborgernes interesse, at digitaliseringsdividenden forvaltes så virksomt og effektivt som muligt for at undgå afbrydelser i leveringen af digitale tv-programmer af høj kvalitet til et stadigt større antal borgere, og for at respektere forbrugernes rettigheder og interesser samt deres investeringer i udstyr; |
| --- | --- |

42.

gentager, at det er i Unionsborgernes interesse, at digitaliseringsdividenden forvaltes så virksomt og effektivt som muligt for at undgå afbrydelser i leveringen af digitale tv-programmer af høj kvalitet til et stadigt større antal borgere, og for at respektere forbrugernes rettigheder og interesser samt deres investeringer i udstyr;

| 43. | understreger, at medlemsstaterne kan overveje teknologineutrale auktioner for at fordele frekvenser, der er frigivet som følge af digitaliseringsdividenden, og for at gøre det muligt at handle med dem; mener imidlertid, at denne procedure bør være i fuld overensstemmelse med ITU's bestemmelser vedrørende radiokommunikation, den nationale frekvensplanlægning og nationale politiske målsætninger for at undgå skadelig interferens mellem leverede tjenester; advarer mod opsplitning af frekvensområder, der fører til, at knappe ressourcer ikke udnyttes optimalt; opfordrer Kommissionen til at sikre, at en fremtidig koordineret frekvensplan ikke vil skabe nye hindringer for fremtidig innovation; |
| --- | --- |

43.

understreger, at medlemsstaterne kan overveje teknologineutrale auktioner for at fordele frekvenser, der er frigivet som følge af digitaliseringsdividenden, og for at gøre det muligt at handle med dem; mener imidlertid, at denne procedure bør være i fuld overensstemmelse med ITU's bestemmelser vedrørende radiokommunikation, den nationale frekvensplanlægning og nationale politiske målsætninger for at undgå skadelig interferens mellem leverede tjenester; advarer mod opsplitning af frekvensområder, der fører til, at knappe ressourcer ikke udnyttes optimalt; opfordrer Kommissionen til at sikre, at en fremtidig koordineret frekvensplan ikke vil skabe nye hindringer for fremtidig innovation;

| 44. | støtter en fælles og afbalanceret tilgang til anvendelsen af digitaliseringsdividenden, som tillader både, at radio- og tv-selskaberne kan fortsætte med at tilbyde og udvide deres tjenester, og at elektroniske kommunikationsoperatører kan anvende denne ressource til at udbrede nye tjenester, som indebærer andre væsentlige sociale og økonomiske anvendelser, men understreger, at digitaliseringsdividenden under alle omstændigheder bør fordeles på et teknologineutralt grundlag; |
| --- | --- |

44.

støtter en fælles og afbalanceret tilgang til anvendelsen af digitaliseringsdividenden, som tillader både, at radio- og tv-selskaberne kan fortsætte med at tilbyde og udvide deres tjenester, og at elektroniske kommunikationsoperatører kan anvende denne ressource til at udbrede nye tjenester, som indebærer andre væsentlige sociale og økonomiske anvendelser, men understreger, at digitaliseringsdividenden under alle omstændigheder bør fordeles på et teknologineutralt grundlag;

| 45. | understreger, at frekvenspolitikken skal være dynamisk og give radio- og tv-selskaberne og kommunikationsoperatørerne mulighed for at anvende nye teknologier og udvikle nye tjenester, der gør det muligt for dem fortsat at spille en nøglerolle i forbindelse med opnåelsen af målsætningerne for kultur- og mediepolitikken, samtidig med at de leverer nye kommunikationstjenester af høj kvalitet; |
| --- | --- |

45.

understreger, at frekvenspolitikken skal være dynamisk og give radio- og tv-selskaberne og kommunikationsoperatørerne mulighed for at anvende nye teknologier og udvikle nye tjenester, der gør det muligt for dem fortsat at spille en nøglerolle i forbindelse med opnåelsen af målsætningerne for kultur- og mediepolitikken, samtidig med at de leverer nye kommunikationstjenester af høj kvalitet;

| 46. | fremhæver de mulige stordriftsfordele samt fordele i forbindelse med innovation, interoperabilitet og udbredelsen af fælleseuropæiske tjenester ved en mere sammenhængende og integreret frekvensplanlægning på fællesskabsplan; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen med henblik på at udpege fælles underfrekvensbånd til forskellige anvendelsesklynger inden for digitaliseringsdividenden, der kan harmoniseres på et teknologineutralt grundlag; |
| --- | --- |

46.

fremhæver de mulige stordriftsfordele samt fordele i forbindelse med innovation, interoperabilitet og udbredelsen af fælleseuropæiske tjenester ved en mere sammenhængende og integreret frekvensplanlægning på fællesskabsplan; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen med henblik på at udpege fælles underfrekvensbånd til forskellige anvendelsesklynger inden for digitaliseringsdividenden, der kan harmoniseres på et teknologineutralt grundlag;

| 47. | mener, at klynger på UHF-båndet bør baseres på en bottom-up-tilgang i overensstemmelse med de nationale markeders bestemmelser, samtidig med at man sikrer, at der finder en harmonisering på fællesskabsplan sted, når dette skaber en klar merværdi; |
| --- | --- |

47.

mener, at klynger på UHF-båndet bør baseres på en bottom-up-tilgang i overensstemmelse med de nationale markeders bestemmelser, samtidig med at man sikrer, at der finder en harmonisering på fællesskabsplan sted, når dette skaber en klar merværdi;

| 48. | støtter en koordineret tilgang på fællesskabsplan med henblik på at opnå en mere effektiv anvendelse af frekvensområdet samt lette fremkomsten af innovative og succesrige nationale, tværnationale og fælleseuropæiske tjenester på grundlag af forskellige klynger til envejs- eller tovejstjenester på UHF-båndet, og som samtidig tager højde dels for den mulige skadelige interferens, der opstår ved sameksistensen af forskellige netværkstyper på det samme frekvensbånd, dels for resultaterne af ITU's regionale radiokommunikationskonference i 2006 i Genève og WRC-07 samt for de gældende tilladelser; |
| --- | --- |

48.

støtter en koordineret tilgang på fællesskabsplan med henblik på at opnå en mere effektiv anvendelse af frekvensområdet samt lette fremkomsten af innovative og succesrige nationale, tværnationale og fælleseuropæiske tjenester på grundlag af forskellige klynger til envejs- eller tovejstjenester på UHF-båndet, og som samtidig tager højde dels for den mulige skadelige interferens, der opstår ved sameksistensen af forskellige netværkstyper på det samme frekvensbånd, dels for resultaterne af ITU's regionale radiokommunikationskonference i 2006 i Genève og WRC-07 samt for de gældende tilladelser;

| 49. | mener, at den del af de harmoniserede frekvenser på fællesskabsplan, der er forbeholdt nødtjenester, bør være i stand til at give adgang til kommende bredbåndsteknologier til fremskaffelse og transmission af information, der er nødvendig for at beskytte menneskers liv, ved hjælp af en mere effektiv reaktion fra nødtjenesternes side; |
| --- | --- |

49.

mener, at den del af de harmoniserede frekvenser på fællesskabsplan, der er forbeholdt nødtjenester, bør være i stand til at give adgang til kommende bredbåndsteknologier til fremskaffelse og transmission af information, der er nødvendig for at beskytte menneskers liv, ved hjælp af en mere effektiv reaktion fra nødtjenesternes side;

| 50. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at gennemføre passende tekniske og socioøkonomiske undersøgelser samt costbenefitanalyser med henblik på at fastsætte størrelsen og karakteren af de underfrekvensbånd, som kan koordineres og harmoniseres på fællesskabsplan; mener, at sådanne undersøgelser skal tage højde for, at dividenden ikke er statisk, men at den teknologiske udvikling er konstant, og at anvendelsen af ny teknologi bør gøre det muligt at bruge UHF-båndet til nye typer innovative, sociale, kulturelle og økonomiske tjenester, som rækker ud over radio/tv-spredning og trådløse bredbånd; opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne bidrager til sådanne undersøgelser med henblik på at udpege fælles frekvensbånd til klart afgrænsede og interoperable fælleseuropæiske tjenester, der kan harmoniseres på europæisk niveau, samt til fordeling af disse frekvensbånd; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at gennemføre passende tekniske og socioøkonomiske undersøgelser samt costbenefitanalyser med henblik på at fastsætte størrelsen og karakteren af de underfrekvensbånd, som kan koordineres og harmoniseres på fællesskabsplan; mener, at sådanne undersøgelser skal tage højde for, at dividenden ikke er statisk, men at den teknologiske udvikling er konstant, og at anvendelsen af ny teknologi bør gøre det muligt at bruge UHF-båndet til nye typer innovative, sociale, kulturelle og økonomiske tjenester, som rækker ud over radio/tv-spredning og trådløse bredbånd; opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne bidrager til sådanne undersøgelser med henblik på at udpege fælles frekvensbånd til klart afgrænsede og interoperable fælleseuropæiske tjenester, der kan harmoniseres på europæisk niveau, samt til fordeling af disse frekvensbånd;

| 51. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaternes nabolande, så de kan vedtage lignende frekvensplaner eller koordinere fordelingen af deres frekvenser med Den Europæiske Union for at undgå afbrydelser i telekommunikationsapplikationernes drift; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaternes nabolande, så de kan vedtage lignende frekvensplaner eller koordinere fordelingen af deres frekvenser med Den Europæiske Union for at undgå afbrydelser i telekommunikationsapplikationernes drift;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse af konflikterne mellem brugerne af open source software og certificeringsmyndighederne med hensyn til softwaredefinerede radioer; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse af konflikterne mellem brugerne af open source software og certificeringsmyndighederne med hensyn til softwaredefinerede radioer;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at foreslå tiltag med henblik på at reducere de juridiske forpligtelser i forbindelse med leveringen af trådløse netværk; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at foreslå tiltag med henblik på at reducere de juridiske forpligtelser i forbindelse med leveringen af trådløse netværk;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til bedre koordineringsforanstaltninger for anvendelsen af digitaliseringsdividenden på fællesskabsplan i henhold til de internationale aftaler om frekvensplaner, så snart ovennævnte undersøgelser er blevet gennemført, og både Frekvenspolitikgruppen og Den Europæiske Konference af Post — og Teleadministrationer er blevet hørt, og der er taget højde for nationale særtræk; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til bedre koordineringsforanstaltninger for anvendelsen af digitaliseringsdividenden på fællesskabsplan i henhold til de internationale aftaler om frekvensplaner, så snart ovennævnte undersøgelser er blevet gennemført, og både Frekvenspolitikgruppen og Den Europæiske Konference af Post — og Teleadministrationer er blevet hørt, og der er taget højde for nationale særtræk;

| 55. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

55.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 364.

(2)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 115.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/66

---

Onsdag, den 24. september 2008Den internationale overenskomst om tropisk træ

P6_TA(2008)0454

Europa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om den internationale overenskomst om tropisk træ (ITTA) 2006

2010/C 8 E/12

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets udkast til afgørelse (11964/2007),

der henviser til Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram 2008 (KOM(2007)0640),

der henviser til »Forest Products Annual Market Review« for 2006-2007 fra Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO),

der henviser til Sir Nicholas Sterns rapport »Review on the Economics of Climate Change«, der blev forelagt den 30. oktober 2006,

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2005 om Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at miljøbeskyttelseskrav bør integreres i udformningen og gennemførelsen af den fælles handelspolitik (traktatens artikel 6 og artikel 3, stk. 1, litra b), idet et af hovedmålene for Det Europæiske Fællesskabs miljøpolitik er fremme af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, herunder bevaring og bæredygtig udnyttelse af skovenes biologiske mangfoldighed på internationalt plan (traktatens artikel 174), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at miljøbeskyttelseskrav bør integreres i udformningen og gennemførelsen af den fælles handelspolitik (traktatens artikel 6 og artikel 3, stk. 1, litra b), idet et af hovedmålene for Det Europæiske Fællesskabs miljøpolitik er fremme af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, herunder bevaring og bæredygtig udnyttelse af skovenes biologiske mangfoldighed på internationalt plan (traktatens artikel 174),

| B. | der henviser til, at skovrydningen andrager omkring 13 mio. ha årligt, herunder 6 mio. ha naturskov, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at skovrydningen andrager omkring 13 mio. ha årligt, herunder 6 mio. ha naturskov,

| C. | der henviser til, at skovrydning skønnes at have forårsaget 20 % af drivhusgasemissionerne i 1990'erne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at skovrydning skønnes at have forårsaget 20 % af drivhusgasemissionerne i 1990'erne,

| D. | der henviser til, at det ifølge FAO's skøn på nuværende tidspunkt er mindre end 8 % af verdens skovarealer, der er miljømærket, mens mindre end 5 % af de tropiske skove forvaltes på bæredygtig vis, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det ifølge FAO's skøn på nuværende tidspunkt er mindre end 8 % af verdens skovarealer, der er miljømærket, mens mindre end 5 % af de tropiske skove forvaltes på bæredygtig vis,

| E. | der henviser til, at billig import af ulovligt fældet tømmer og skovbrugsprodukter sammen med manglende overholdelse af grundlæggende sociale og miljømæssige standarder destabiliserer de internationale markeder, begrænser de producerende landes skatteindtægter og truer arbejdspladser på et højere kvalitetsniveau i både import- og eksportlande og undergraver de virksomheder, der optræder ansvarligt og overholder gældende standarder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at billig import af ulovligt fældet tømmer og skovbrugsprodukter sammen med manglende overholdelse af grundlæggende sociale og miljømæssige standarder destabiliserer de internationale markeder, begrænser de producerende landes skatteindtægter og truer arbejdspladser på et højere kvalitetsniveau i både import- og eksportlande og undergraver de virksomheder, der optræder ansvarligt og overholder gældende standarder,

| F. | der henviser til, at indbyggerne i landene med tømmerproduktion ikke kan forventes at bære omkostningerne ved bevaring af denne globale ressource, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at indbyggerne i landene med tømmerproduktion ikke kan forventes at bære omkostningerne ved bevaring af denne globale ressource,

| G. | der henviser til, at Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008 indeholdt en meddelelse fra Kommissionen om foranstaltninger til reducering af skovrydning og en meddelelse om forebyggelse af markedsføring i EU af ulovligt fældet tømmer og tømmervarer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008 indeholdt en meddelelse fra Kommissionen om foranstaltninger til reducering af skovrydning og en meddelelse om forebyggelse af markedsføring i EU af ulovligt fældet tømmer og tømmervarer,

| 1. | glæder sig over indgåelsen af ITTA 2006, idet manglende enighed herom ville have sendt meget negative signaler om det internationale samfunds indsats for at styrke beskyttelsen og den bæredygtige udnyttelse af de tropiske skove; mener dog, at resultatet slet ikke lever op til, hvad der kræves for at løse problemet med disse skoves forsvinden; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over indgåelsen af ITTA 2006, idet manglende enighed herom ville have sendt meget negative signaler om det internationale samfunds indsats for at styrke beskyttelsen og den bæredygtige udnyttelse af de tropiske skove; mener dog, at resultatet slet ikke lever op til, hvad der kræves for at løse problemet med disse skoves forsvinden;

Behov for mere sammenhængende politikker

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i betragtelig grad at øge de økonomiske midler til støtte af bevarelsen og miljømæssig ansvarlig anvendelse af de tropiske skove, at støtte aktiviteter rettet mod styrkelse af god forvaltningspraksis på miljøområdet og kapacitetsforbedring og fremme af økonomisk levedygtige alternativer til ødelæggende skovhugst, minedrift og landbrugsmetoder; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i betragtelig grad at øge de økonomiske midler til støtte af bevarelsen og miljømæssig ansvarlig anvendelse af de tropiske skove, at støtte aktiviteter rettet mod styrkelse af god forvaltningspraksis på miljøområdet og kapacitetsforbedring og fremme af økonomisk levedygtige alternativer til ødelæggende skovhugst, minedrift og landbrugsmetoder;

| 3. | anser det for at være lige så vigtigt at styrke de nationale parlamenters og civilsamfundets kapacitet, herunder lokale samfunds og oprindelige befolkningsgruppers muligheder for at deltage i beslutningsprocessen vedrørende bevarelse, udnyttelse og forvaltning af naturressourcer samt til at fastslå og forsvare deres jordrettigheder; |
| --- | --- |

3.

anser det for at være lige så vigtigt at styrke de nationale parlamenters og civilsamfundets kapacitet, herunder lokale samfunds og oprindelige befolkningsgruppers muligheder for at deltage i beslutningsprocessen vedrørende bevarelse, udnyttelse og forvaltning af naturressourcer samt til at fastslå og forsvare deres jordrettigheder;

| 4. | mener, at de offentlige indkøbspolitikker skal indeholde et krav om, at tømmer og træprodukter skal stamme fra lovlige og bæredygtige kilder for at tilskynde de offentlige myndigheder til i praksis at overholde målsætningen om god skovforvaltning og bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

4.

mener, at de offentlige indkøbspolitikker skal indeholde et krav om, at tømmer og træprodukter skal stamme fra lovlige og bæredygtige kilder for at tilskynde de offentlige myndigheder til i praksis at overholde målsætningen om god skovforvaltning og bekæmpelse af korruption;

| 5. | betoner, at Kommissionen og medlemsstaterne bør gøre en indsats for at sikre, at eksportkreditagenturerne, Cotonou-aftalens investeringsfacilitet og andre internationale långivningsinstitutioner, der finansierer projekter med offentlige EU-midler, anvender de vedtagne principper for frivilligt, forudgående og oplyst samtykke, inden de støtter projekter i skovområder, ligesom der bør gennemføres miljøkonsekvensvurderinger og screeningprocedurer for disse projekter for at sikre, at de ikke medfører yderligere skovrydning og -nedslidning eller ulovlig skovhugst; |
| --- | --- |

5.

betoner, at Kommissionen og medlemsstaterne bør gøre en indsats for at sikre, at eksportkreditagenturerne, Cotonou-aftalens investeringsfacilitet og andre internationale långivningsinstitutioner, der finansierer projekter med offentlige EU-midler, anvender de vedtagne principper for frivilligt, forudgående og oplyst samtykke, inden de støtter projekter i skovområder, ligesom der bør gennemføres miljøkonsekvensvurderinger og screeningprocedurer for disse projekter for at sikre, at de ikke medfører yderligere skovrydning og -nedslidning eller ulovlig skovhugst;

| 6. | er af den opfattelse, at mærkningsinitiativer, der sætter forbrugerne i stand til at stole på, at det træ, de køber, ikke blot er lovligt, men også stammer fra bæredygtigt forvaltede skove, kan være nyttige til at supplere internationale aftaler, forudsat at mærket understøttes af uafhængig kontrol; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at mærkningsinitiativer, der sætter forbrugerne i stand til at stole på, at det træ, de køber, ikke blot er lovligt, men også stammer fra bæredygtigt forvaltede skove, kan være nyttige til at supplere internationale aftaler, forudsat at mærket understøttes af uafhængig kontrol;

| 7. | er bekymret over, at frivillige aftaler er utilstrækkelige til at kontrollere, om træprodukter, der markedsføres i EU, stammer fra lovlige og bæredygtige kilder, og mener derfor, at EU internt bør begynde at vedtage juridisk bindende normer såvel som instrumenter, der kan straffe manglende overholdelse; |
| --- | --- |

7.

er bekymret over, at frivillige aftaler er utilstrækkelige til at kontrollere, om træprodukter, der markedsføres i EU, stammer fra lovlige og bæredygtige kilder, og mener derfor, at EU internt bør begynde at vedtage juridisk bindende normer såvel som instrumenter, der kan straffe manglende overholdelse;

| 8. | understreger, at det er nødvendigt at anvende konsekvente kriterier for bæredygtighed, som tager hensyn til både de direkte og indirekte miljømæssige og sociale virkninger af importen af biobrændstof og biomasse, såfremt fordelene ved at udskifte fossile brændstoffer ikke i vid udstrækning skal blive udlignet af den stigning i CO2-emissioner, der vil opstå på grund af skovrydning; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er nødvendigt at anvende konsekvente kriterier for bæredygtighed, som tager hensyn til både de direkte og indirekte miljømæssige og sociale virkninger af importen af biobrændstof og biomasse, såfremt fordelene ved at udskifte fossile brændstoffer ikke i vid udstrækning skal blive udlignet af den stigning i CO2-emissioner, der vil opstå på grund af skovrydning;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre en hensigtsmæssig forvaltning af tømmerressourcerne gennem bilaterale og multilaterale handelsaftaler; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at sikre en hensigtsmæssig forvaltning af tømmerressourcerne gennem bilaterale og multilaterale handelsaftaler;

| 10. | mener, at den foreslåede handelsaftale med landene i Sydøstasien er særlig betydningsfuld i denne forbindelse, og finder, at enhver handelsaftale skal indeholde et kapitel, der omhandler spørgsmålet om bevarelse af skove og kampen mod ulovlig skovhugst og ikkebæredygtig hugst; |
| --- | --- |

10.

mener, at den foreslåede handelsaftale med landene i Sydøstasien er særlig betydningsfuld i denne forbindelse, og finder, at enhver handelsaftale skal indeholde et kapitel, der omhandler spørgsmålet om bevarelse af skove og kampen mod ulovlig skovhugst og ikkebæredygtig hugst;

Elementerne i en mere solid og effektiv overenskomst

| 11. | mener, at det væsentligste sigte med en effektiv aftale om tropisk træ skal være behovet for at sikre beskyttelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og genopretning af nedslidte skovområder, og at der kun bør tilskyndes til handel med tropisk træ under den forudsætning, at den er i overensstemmelse med de nævnte målsætninger; |
| --- | --- |

11.

mener, at det væsentligste sigte med en effektiv aftale om tropisk træ skal være behovet for at sikre beskyttelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og genopretning af nedslidte skovområder, og at der kun bør tilskyndes til handel med tropisk træ under den forudsætning, at den er i overensstemmelse med de nævnte målsætninger;

| 12. | anmoder Kommissionen om at udforme hensigtsmæssige finansieringsordninger for de lande, der ønsker at prioritere det langsigtede mål om fremme af bæredygtige skove frem for at maksimere indtægterne på kort sigt og at undersøge mulighederne for at ændre afstemningsordningen i Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, så træproducerende lande, der prioriterer bevarelse og bæredygtig anvendelse af skovressourcerne, belønnes; |
| --- | --- |

12.

anmoder Kommissionen om at udforme hensigtsmæssige finansieringsordninger for de lande, der ønsker at prioritere det langsigtede mål om fremme af bæredygtige skove frem for at maksimere indtægterne på kort sigt og at undersøge mulighederne for at ændre afstemningsordningen i Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, så træproducerende lande, der prioriterer bevarelse og bæredygtig anvendelse af skovressourcerne, belønnes;

| 13. | mener, at det i en kommende aftale bør sikres, at parlamentsmedlemmer og civilsamfundet inddrages i strategiformuleringen, og at der optræder bestemmelser om uafhængig revision af medlemmernes politik for skovforvaltning og disses følger for oprindelige befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

13.

mener, at det i en kommende aftale bør sikres, at parlamentsmedlemmer og civilsamfundet inddrages i strategiformuleringen, og at der optræder bestemmelser om uafhængig revision af medlemmernes politik for skovforvaltning og disses følger for oprindelige befolkningsgrupper;

Konklusioner

| 14. | finder, at aftalen forudsætter Parlamentets samtykke i medfør af EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, og mener, at Rådet og Kommissionen bør hilse den øgede legitimitet og offentlighedens accept, som en større parlamentarisk deltagelse vil indebære, velkommen; |
| --- | --- |

14.

finder, at aftalen forudsætter Parlamentets samtykke i medfør af EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, og mener, at Rådet og Kommissionen bør hilse den øgede legitimitet og offentlighedens accept, som en større parlamentarisk deltagelse vil indebære, velkommen;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde årlige rapporter om gennemførelsen af ITTA 2006 samt om foranstaltningerne til at minimere de negative følger af handel med tropisk træ, herunder konsekvenserne af handelsaftaler samt bilaterale aftaler, der er indgået under FLEGT-programmet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde årlige rapporter om gennemførelsen af ITTA 2006 samt om foranstaltningerne til at minimere de negative følger af handel med tropisk træ, herunder konsekvenserne af handelsaftaler samt bilaterale aftaler, der er indgået under FLEGT-programmet;

| 16. | mener, at Parlamentet bør involveres fuldt ud og modtage informationer om de fremskridt, der opnås på alle trin af forhandlingerne om FLEGT-partnerskabsaftalerne; |
| --- | --- |

16.

mener, at Parlamentet bør involveres fuldt ud og modtage informationer om de fremskridt, der opnås på alle trin af forhandlingerne om FLEGT-partnerskabsaftalerne;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at indlede forberedelserne til den næste ITTA forhandlingsrunde med det mål at sikre en væsentligt forbedret ny overenskomst; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at indlede forberedelserne til den næste ITTA forhandlingsrunde med det mål at sikre en væsentligt forbedret ny overenskomst;

| 18. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge beretning til Parlamentet om de fremskridt, der gøres med forhandlingerne om den aftale, der skal afløse ITTA 2006, for at sikre bred støtte til resultatet af forhandlingerne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge beretning til Parlamentet om de fremskridt, der gøres med forhandlingerne om den aftale, der skal afløse ITTA 2006, for at sikre bred støtte til resultatet af forhandlingerne;

*

* *

| 19. | pålægger sin formand til at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand til at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 482.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/69

---

Onsdag, den 24. september 2008Forberedelsen af topmødet EU/Indien

P6_TA(2008)0455

Europa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om forberedelsen af topmødet mellem EU og Indien den 29. september 2008 i Marseille

2010/C 8 E/13

Europa-Parlamentet,

der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, der blev indledt i Haag den 8 november 2004,

der henviser til det 9. topmøde mellem EU og Indien, der afholdes den 29. september 2008 i Marseille,

der henviser til den fælles 2005 strategiske partnerskabshandlingsplan EU-Indien, som blev vedtaget på det 6. topmøde mellem EU og Indien den 7. september 2005 i New Delhi,

der henviser til konklusionerne fra det 8. topmøde mellem EU og Indien afholdt i New Delhi den 30. november 2007,

der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (1),

der henviser til aftalememorandummet mellem EU og Indien om landestrategipapiret for Indien for 2007-2010,

der henviser til det tredje møde i energipanelet for EU og Indien, som blev afholdt den 20. juni 2007,

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2007 om Kashmir: den aktuelle situation og fremtidsperspektiverne (2),

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af Kashmir (3),

der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Indien (4),

der henviser til Republikken Indiens præsidents tale til Parlamentet den 25. april 2007,

der henviser til konklusionerne fra rundbordsdialogen mellem civilsamfundet i EU og Indien, som blev afholdt i Paris den 15.-16. juli 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU og Indien er de største demokratier i verden, og at deres fælles tilslutning til demokrati, pluralisme, retsstatsprincippet og multilateralt samarbejde i internationale forhold bidrager til global fred og stabilitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Indien er de største demokratier i verden, og at deres fælles tilslutning til demokrati, pluralisme, retsstatsprincippet og multilateralt samarbejde i internationale forhold bidrager til global fred og stabilitet,

| B. | der henviser til, at den fælles ovennævnte handlingsplan for det strategiske partnerskab mellem EU og Indien siden 2005 har fungeret som grundlag for et voksende samarbejde mellem EU og Indien, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den fælles ovennævnte handlingsplan for det strategiske partnerskab mellem EU og Indien siden 2005 har fungeret som grundlag for et voksende samarbejde mellem EU og Indien,

| C. | der henviser til, at Indien i de seneste år har haft årlige vækstrater på mellem 8 og 10 %, hvilket viser, at landet er på vej til at blive en økonomisk stormagt og har gjort store fremskridt for så vidt angår økonomisk udvikling; der henviser til, at Indien har gjort store fremskridt i forhold til en række indikatorer for menneskelig udvikling, at der er opstået en bredere middelklasse på næsten 100 millioner mennesker, og at landet har udviklet sig til at blive et donorland ud over at være modtager af udviklingsbistand, der henviser til, at de enorme indkomstforskelle og de 300 millioer indere, som lever under fattigdomsgrænsen giver anledning til vedvarende bekymring, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Indien i de seneste år har haft årlige vækstrater på mellem 8 og 10 %, hvilket viser, at landet er på vej til at blive en økonomisk stormagt og har gjort store fremskridt for så vidt angår økonomisk udvikling; der henviser til, at Indien har gjort store fremskridt i forhold til en række indikatorer for menneskelig udvikling, at der er opstået en bredere middelklasse på næsten 100 millioner mennesker, og at landet har udviklet sig til at blive et donorland ud over at være modtager af udviklingsbistand, der henviser til, at de enorme indkomstforskelle og de 300 millioer indere, som lever under fattigdomsgrænsen giver anledning til vedvarende bekymring,

| D. | der henviser til, at Indien i indenrigspolitisk henseende for tiden står over for flere kriser, bl.a. vedvarende voldsudøvelse som følge af islamistisk jihad og hinduistisk radikalisme, spændinger mellem forskellige samfundsgrupper i Jammu og Kashmir, overfald på kristne, der fortrinsvis er dalitter af oprindelse, i Orissa, voksende udbredelse af maoistiske (naxalitter) oprørere i mindst 12 stater samt naturkatastrofer i landets nordøstlige del, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Indien i indenrigspolitisk henseende for tiden står over for flere kriser, bl.a. vedvarende voldsudøvelse som følge af islamistisk jihad og hinduistisk radikalisme, spændinger mellem forskellige samfundsgrupper i Jammu og Kashmir, overfald på kristne, der fortrinsvis er dalitter af oprindelse, i Orissa, voksende udbredelse af maoistiske (naxalitter) oprørere i mindst 12 stater samt naturkatastrofer i landets nordøstlige del,

| E. | der henviser til, at der var en bølge af vold mod og en række mord på kristne i Orissa i august 2008, og at der var påstande fremme om, at det lokale politi ikke havde grebet effektivt ind, samt at lederne for Vishwa Hindu Parishad udtalte, at volden ikke ville blive bragt til ophør, førend der ikke var flere kristne tilbage i Orissa; der henviser til, at visse kristne trossamfund i Indien er udsat for vedvarende intolerance og vold, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der var en bølge af vold mod og en række mord på kristne i Orissa i august 2008, og at der var påstande fremme om, at det lokale politi ikke havde grebet effektivt ind, samt at lederne for Vishwa Hindu Parishad udtalte, at volden ikke ville blive bragt til ophør, førend der ikke var flere kristne tilbage i Orissa; der henviser til, at visse kristne trossamfund i Indien er udsat for vedvarende intolerance og vold,

| F. | der henviser til, at kastediskrimination og »urørlighedstraditioner«, der er rettet mod dalitter, fortsat påvirker deres samfundsøkonomiske og politiske og borgerlige rettigheder i alvorlig grad trods den indsats, som indiske regeringer har gjort i årtier, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kastediskrimination og »urørlighedstraditioner«, der er rettet mod dalitter, fortsat påvirker deres samfundsøkonomiske og politiske og borgerlige rettigheder i alvorlig grad trods den indsats, som indiske regeringer har gjort i årtier,

| G. | der henviser til, at der siden oktober 2005 er blevet dræbt mere end 400 mennesker i bombeangreb i indiske byer; der henviser til, at det sidste angreb, som blev udført af islamistiske terrorister, fandt sted den 13. september 2008, hvor mindst 20 mennesker blev dræbt og mange såret, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der siden oktober 2005 er blevet dræbt mere end 400 mennesker i bombeangreb i indiske byer; der henviser til, at det sidste angreb, som blev udført af islamistiske terrorister, fandt sted den 13. september 2008, hvor mindst 20 mennesker blev dræbt og mange såret,

| H. | der henviser til, at handlen mellem EU og Indien er steget eksponentielt i de senere år fra 28,6 mia. EUR i 2003 til over 55 mia. EUR i 2007, og at EU's udenlandske investeringer i Indien mere end fordobledes mellem 2002 og 2006 til 2,4 mia. EUR; der endvidere henviser til, at Indiens handelsordninger og lovgivningsmæssige rammer stadig er relativt restriktive, og at Verdensbanken i 2008 placerede Indien som nr. 120 (ud af 178 økonomier) målt efter, hvor let det er at gøre forretninger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at handlen mellem EU og Indien er steget eksponentielt i de senere år fra 28,6 mia. EUR i 2003 til over 55 mia. EUR i 2007, og at EU's udenlandske investeringer i Indien mere end fordobledes mellem 2002 og 2006 til 2,4 mia. EUR; der endvidere henviser til, at Indiens handelsordninger og lovgivningsmæssige rammer stadig er relativt restriktive, og at Verdensbanken i 2008 placerede Indien som nr. 120 (ud af 178 økonomier) målt efter, hvor let det er at gøre forretninger,

| I. | der henviser til, at Parlamentet og det indiske parlament har etableret formelle bilaterale forbindelser, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Parlamentet og det indiske parlament har etableret formelle bilaterale forbindelser,

| J. | der henviser til, at EU og Indien har givet tilsagn om at indgå en omfattende frihandelsaftale, der er afbalanceret og i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler, og som vil bidrage til en stigende og gensidig liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og samtidig regulere handelsrelaterede emner; der endvidere henviser til, at en frihandelsaftale vil gavne begge økonomier betragteligt, øge investeringerne og den samlede eksport og import i både EU og Indien samt give verdenshandelen et værdifuldt løft, navnlig inden for tjenesteydelser, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU og Indien har givet tilsagn om at indgå en omfattende frihandelsaftale, der er afbalanceret og i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler, og som vil bidrage til en stigende og gensidig liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og samtidig regulere handelsrelaterede emner; der endvidere henviser til, at en frihandelsaftale vil gavne begge økonomier betragteligt, øge investeringerne og den samlede eksport og import i både EU og Indien samt give verdenshandelen et værdifuldt løft, navnlig inden for tjenesteydelser,

| K. | der henviser til, at EU og Indien har udviklet et tæt samarbejde inden for videnskab og teknologi, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU og Indien har udviklet et tæt samarbejde inden for videnskab og teknologi,

| L. | der henviser til, at EU og Indien har forpligtet sig til at udrydde alle former for terrorisme, som udgør en af de alvorligste trusler mod den internationale fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU og Indien har forpligtet sig til at udrydde alle former for terrorisme, som udgør en af de alvorligste trusler mod den internationale fred og sikkerhed,

| M. | der henviser til, at Indien er trådt i karakter som en vigtig aktør i det internationale samfund og er en af de største bidragydere til FN's fredsbevarende missioner, og at denne øgede status burde belønnes af FN med en plads i FN's Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Indien er trådt i karakter som en vigtig aktør i det internationale samfund og er en af de største bidragydere til FN's fredsbevarende missioner, og at denne øgede status burde belønnes af FN med en plads i FN's Sikkerhedsråd,

| N. | der henviser til, at Indien spiller en vigtig rolle i syd- og sydøstasiatiske anliggender, navnlig gennem sit medlemskab af Den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde (SAARC) og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN); der endvidere henviser til at Indien har en nøglerolle i forbindelse med bevarelse af stabiliteten i regionen og i forbindelse med samarbejdet med EU i Nepal og Sri Lanka, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Indien spiller en vigtig rolle i syd- og sydøstasiatiske anliggender, navnlig gennem sit medlemskab af Den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde (SAARC) og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN); der endvidere henviser til at Indien har en nøglerolle i forbindelse med bevarelse af stabiliteten i regionen og i forbindelse med samarbejdet med EU i Nepal og Sri Lanka,

| O. | der henviser til, at USA og Indien har undertegnet en aftale om civilt nukleart samarbejde, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at USA og Indien har undertegnet en aftale om civilt nukleart samarbejde,

| P. | der henviser til, at en fredelig fremtid for det tidligere fyrstendømme Jammu og Kashmir fortsat er et vigtigt mål for at sikre stabilitet i Sydasien, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en fredelig fremtid for det tidligere fyrstendømme Jammu og Kashmir fortsat er et vigtigt mål for at sikre stabilitet i Sydasien,

| Q. | der henviser til, at klimaændringer, energiforbrug og energisikkerhed er af afgørende betydning for det internationale samfund, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at klimaændringer, energiforbrug og energisikkerhed er af afgørende betydning for det internationale samfund,

| R. | der henviser til, at de eksplosive prisstigninger på brændstof og fødevarer på globalt plan har skabt en række alvorlige økonomiske problemer og vakt bekymring om udsigten til sociale uroligheder, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de eksplosive prisstigninger på brændstof og fødevarer på globalt plan har skabt en række alvorlige økonomiske problemer og vakt bekymring om udsigten til sociale uroligheder,

| S. | der henviser til, at Indien deltager i EU's Galileo-projekt og ITER-projektet, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Indien deltager i EU's Galileo-projekt og ITER-projektet,

| 1. | hilser det 9. topmøde mellem EU og Indien velkommen som et udtryk for et bæredygtigt strategisk partnerskab og anbefaler kraftigt, at der fremover afholdes parlamentariske samlinger forud for disse årlige topmøder med henblik på at fremhæve den demokratiske kontrol med processen og øge den gensidige forståelse af de fremsatte holdninger og de demokratiske systemer; |
| --- | --- |

1.

hilser det 9. topmøde mellem EU og Indien velkommen som et udtryk for et bæredygtigt strategisk partnerskab og anbefaler kraftigt, at der fremover afholdes parlamentariske samlinger forud for disse årlige topmøder med henblik på at fremhæve den demokratiske kontrol med processen og øge den gensidige forståelse af de fremsatte holdninger og de demokratiske systemer;

| 2. | gentager sin stærke støtte til styrkelsen af de strategiske forbindelser mellem EU og Indien og til de videre bestræbelser på at opgradere det indbyrdes forhold og opfordrer til, at der på topmødet drages konkrete konklusioner om økonomiske og politiske emner samt om sikkerhed, handel og andre spørgsmål af fælles interesse; |
| --- | --- |

2.

gentager sin stærke støtte til styrkelsen af de strategiske forbindelser mellem EU og Indien og til de videre bestræbelser på at opgradere det indbyrdes forhold og opfordrer til, at der på topmødet drages konkrete konklusioner om økonomiske og politiske emner samt om sikkerhed, handel og andre spørgsmål af fælles interesse;

| 3. | glæder sig over revisionen af den ovennævnte fælles strategiske handlingsplan fra 2005, håber, at der vil blive fastsat klare prioriteter og tidsfrister for de aktiviteter, der er aftalt, og gentager sit ønske om at blive inddraget i revisionsprocessen; er parat til at indgå i drøftelser med Kommissionen med henblik på at fastlægge formatet af et sådant engagement; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over revisionen af den ovennævnte fælles strategiske handlingsplan fra 2005, håber, at der vil blive fastsat klare prioriteter og tidsfrister for de aktiviteter, der er aftalt, og gentager sit ønske om at blive inddraget i revisionsprocessen; er parat til at indgå i drøftelser med Kommissionen med henblik på at fastlægge formatet af et sådant engagement;

| 4. | noterer sig, at EU og Indien har til hensigt at vedtage en revideret fælles strategisk handlingsplan på topmødet; understreger, at det er vigtigt at tilføre de foreslåede fælles aktioner politisk substans og at bevilge tilstrækkelige midler til at muliggøre fuld opnåelse af planens prioriterede emner; |
| --- | --- |

4.

noterer sig, at EU og Indien har til hensigt at vedtage en revideret fælles strategisk handlingsplan på topmødet; understreger, at det er vigtigt at tilføre de foreslåede fælles aktioner politisk substans og at bevilge tilstrækkelige midler til at muliggøre fuld opnåelse af planens prioriterede emner;

| 5. | glæder sig over etableringen af den parlamentariske venskabsgruppe for Indiens parlament og Parlamentet i juni 2008, der vil være det indiske parlaments modstykke til Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Republikken Indien; håber, at denne positive udvikling vil lancere en meningsfuld og struktureret dialog mellem de to parlamenter om spørgsmål af global og fælles interesse gennem regelmæssige bilaterale besøg og rundbordsdiskussioner; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over etableringen af den parlamentariske venskabsgruppe for Indiens parlament og Parlamentet i juni 2008, der vil være det indiske parlaments modstykke til Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Republikken Indien; håber, at denne positive udvikling vil lancere en meningsfuld og struktureret dialog mellem de to parlamenter om spørgsmål af global og fælles interesse gennem regelmæssige bilaterale besøg og rundbordsdiskussioner;

| 6. | understreger, at det er fast besluttet på, at der skal indgås en omfattende, vidtrækkende og ambitiøs frihandelsaftale mellem EU og Indien, og noterer sig, at selvom forhandlerne har opnået bred enighed om handel med varer, er der behov for yderligere drøftelser for at nå til enighed om tjenesteydelser, konkurrence, intellektuel ejendomsret, offentlige udbud, bæredygtig udvikling, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og ikke-toldmæssige hindringer; opfordrer indtrængende begge parter til at bestræbe sig på at opnå en vellykket afslutning på forhandlingerne inden udgangen af 2008; noterer sig den enorme stigning i den bilaterale handel og de gensidige investeringer gennem det seneste årti og understreger det store potentiale for yderligere vækst, der vil opstå i forbindelse med en sådan aftale; |
| --- | --- |

6.

understreger, at det er fast besluttet på, at der skal indgås en omfattende, vidtrækkende og ambitiøs frihandelsaftale mellem EU og Indien, og noterer sig, at selvom forhandlerne har opnået bred enighed om handel med varer, er der behov for yderligere drøftelser for at nå til enighed om tjenesteydelser, konkurrence, intellektuel ejendomsret, offentlige udbud, bæredygtig udvikling, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og ikke-toldmæssige hindringer; opfordrer indtrængende begge parter til at bestræbe sig på at opnå en vellykket afslutning på forhandlingerne inden udgangen af 2008; noterer sig den enorme stigning i den bilaterale handel og de gensidige investeringer gennem det seneste årti og understreger det store potentiale for yderligere vækst, der vil opstå i forbindelse med en sådan aftale;

| 7. | opfordrer til, at der indgås en omfattende frihandelsaftale, som kan forbedre markedsadgangen for varer og tjenesteydelser, og som reelt omfatter alle former for handel og indeholder bestemmelser om reguleringsmæssig gennemsigtighed på områder, der er relevante for samhandel og gensidige investeringer, herunder standarder og overensstemmelsesvurderinger, sundhed og plantesundhed, intellektuel ejendomsret, håndhævelse, handelslettelser og toldregler, offentlige udbud, handel og konkurrence samt handel, udvikling og menneskerettighedsklausuler som en central del af aftalen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der indgås en omfattende frihandelsaftale, som kan forbedre markedsadgangen for varer og tjenesteydelser, og som reelt omfatter alle former for handel og indeholder bestemmelser om reguleringsmæssig gennemsigtighed på områder, der er relevante for samhandel og gensidige investeringer, herunder standarder og overensstemmelsesvurderinger, sundhed og plantesundhed, intellektuel ejendomsret, håndhævelse, handelslettelser og toldregler, offentlige udbud, handel og konkurrence samt handel, udvikling og menneskerettighedsklausuler som en central del af aftalen;

| 8. | støtter frihandelsaftaleforhandlingerne med Indien og respekterer samtidig fuldt ud de to partneres forskellige økonomiske ståsted, den særlige samfundsøkonomiske situation i Indien og navnlig situationen for de fattige og subsistenslandbrugerne; mener, at et ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling bør være en væsentlig del af enhver aftale og understreger, at dette bør underlægges den almindelige tvistbilæggelsesordning; |
| --- | --- |

8.

støtter frihandelsaftaleforhandlingerne med Indien og respekterer samtidig fuldt ud de to partneres forskellige økonomiske ståsted, den særlige samfundsøkonomiske situation i Indien og navnlig situationen for de fattige og subsistenslandbrugerne; mener, at et ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling bør være en væsentlig del af enhver aftale og understreger, at dette bør underlægges den almindelige tvistbilæggelsesordning;

| 9. | noterer sig, at EU er en vigtig kilde til udenlandske direkte investeringer for Indien, og at EU's andel udgør omkring 19,5 % af Indiens samlede direkte udenlandske investeringer, samt at Indiens samlede direkte investeringer i joint ventures og helejede datterselskaber i EU (fra april 1996 til 2006/2007) beløb sig til 4 315,87 mio. EUR, hvilket gør EU til Indiens største mål for udenlandske investeringer; konstaterer, at investeringsstrømmene mellem EU og Indien er taget til, og at de vil tiltage endnu mere efter en vellykket indgåelse af frihandelsaftalen; |
| --- | --- |

9.

noterer sig, at EU er en vigtig kilde til udenlandske direkte investeringer for Indien, og at EU's andel udgør omkring 19,5 % af Indiens samlede direkte udenlandske investeringer, samt at Indiens samlede direkte investeringer i joint ventures og helejede datterselskaber i EU (fra april 1996 til 2006/2007) beløb sig til 4 315,87 mio. EUR, hvilket gør EU til Indiens største mål for udenlandske investeringer; konstaterer, at investeringsstrømmene mellem EU og Indien er taget til, og at de vil tiltage endnu mere efter en vellykket indgåelse af frihandelsaftalen;

| 10. | minder om, at EU og Indien er vigtige handelspartnere og stiftende medlemmer af WTO; beklager sammenbruddet for nylig i de multilaterale handelsforhandlinger under Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) og striden om landbrugsafgifter mellem USA og Indien; bemærker, at et sammenbrud i WTO-forhandlingerne bl.a. ville betyde: at mulige velfærdsforbedringer i forbindelse med nye WTO-reformer går tabt, at der er en alvorlig risiko for at undergrave troværdigheden i den internationale handelssystem og WTO, at handelsprotektionismen muligvis vil gribe om sig, og at der er risiko for, at WTO-medlemmer vil udskifte multilateralisme med bilaterale og regionale aftaler; opfordrer indtrængende EU og Indien til at forny deres bestræbelser på at fremtvinge en omfattende multilateral handelsaftale, der ikke blot gavner EU og Indien, men også det internationale samfund; |
| --- | --- |

10.

minder om, at EU og Indien er vigtige handelspartnere og stiftende medlemmer af WTO; beklager sammenbruddet for nylig i de multilaterale handelsforhandlinger under Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) og striden om landbrugsafgifter mellem USA og Indien; bemærker, at et sammenbrud i WTO-forhandlingerne bl.a. ville betyde: at mulige velfærdsforbedringer i forbindelse med nye WTO-reformer går tabt, at der er en alvorlig risiko for at undergrave troværdigheden i den internationale handelssystem og WTO, at handelsprotektionismen muligvis vil gribe om sig, og at der er risiko for, at WTO-medlemmer vil udskifte multilateralisme med bilaterale og regionale aftaler; opfordrer indtrængende EU og Indien til at forny deres bestræbelser på at fremtvinge en omfattende multilateral handelsaftale, der ikke blot gavner EU og Indien, men også det internationale samfund;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at lægge passende vægt på menneskerettighedsspørgsmål i sine igangværende frihandelsaftaleforhandlinger med Indien, navnlig gennemførelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) arbejdsstandarder i forbindelse med børne- og tvangsarbejde (konvention nr. 138 og 182), afskaffelse af ikke-toldmæssige barrierer og igangværende restriktioner på området for direkte udenlandske investeringer i vigtige sektorer samt intellektuel ejendomsret; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at lægge passende vægt på menneskerettighedsspørgsmål i sine igangværende frihandelsaftaleforhandlinger med Indien, navnlig gennemførelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) arbejdsstandarder i forbindelse med børne- og tvangsarbejde (konvention nr. 138 og 182), afskaffelse af ikke-toldmæssige barrierer og igangværende restriktioner på området for direkte udenlandske investeringer i vigtige sektorer samt intellektuel ejendomsret;

| 12. | bemærker, at der den 28. august 2008 blev bekendtgjort en frihandelsaftale mellem Indien og ASEAN, og håber, at denne aftale kan føre til yderligere økonomisk vækst, styrkelse af de regionale politiske forbindelser og fremme af sikkerheden i Sydøstasien; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at der den 28. august 2008 blev bekendtgjort en frihandelsaftale mellem Indien og ASEAN, og håber, at denne aftale kan føre til yderligere økonomisk vækst, styrkelse af de regionale politiske forbindelser og fremme af sikkerheden i Sydøstasien;

| 13. | opfordrer EU og Indien til at gøre markante fremskridt hen imod indgåelsen af en søfartsaftale og en luftfartsaftale, der vil øge samhandelen og de bilaterale investeringer yderligere; konstaterer, at topmødet også vil give mulighed for at undertegne finansieringsaftalen til det nye samarbejdsprogram for civil luftfart; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU og Indien til at gøre markante fremskridt hen imod indgåelsen af en søfartsaftale og en luftfartsaftale, der vil øge samhandelen og de bilaterale investeringer yderligere; konstaterer, at topmødet også vil give mulighed for at undertegne finansieringsaftalen til det nye samarbejdsprogram for civil luftfart;

| 14. | glæder sig over lanceringen i New Delhi af det europæiske erhvervs- og teknologicenter (European Business and Technology Centre — EBTC), som vil bidrage til at skabe forbindelser mellem europæiske og indiske virksomheder samt mellem aktører inden for videnskab og teknologi med henblik på at tilfredsstille efterspørgslen på det indiske marked; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over lanceringen i New Delhi af det europæiske erhvervs- og teknologicenter (European Business and Technology Centre — EBTC), som vil bidrage til at skabe forbindelser mellem europæiske og indiske virksomheder samt mellem aktører inden for videnskab og teknologi med henblik på at tilfredsstille efterspørgslen på det indiske marked;

| 15. | anmoder om, at Rådet snarest gør fremskridt i retning af at lempe visumreglerne; |
| --- | --- |

15.

anmoder om, at Rådet snarest gør fremskridt i retning af at lempe visumreglerne;

| 16. | glæder sig over oprettelsen af det indiske dyrebeskyttelsesagentur (Indian Wildlife Crime Control Bureau), men er fortsat stærkt bekymret for den udrydningstruede, fritlevende tiger, og opfordrer Indien til at sikre og bevare tigernes levesteder og beskytte dem mod truslen fra internationale, kriminelle netværk; slår til lyd for, at EU yder særlig bistand til dette fredningsarbejde ved at stille teknisk ekspertise og økonomisk støtte til rådighed og ved at styrke konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES); |
| --- | --- |

16.

glæder sig over oprettelsen af det indiske dyrebeskyttelsesagentur (Indian Wildlife Crime Control Bureau), men er fortsat stærkt bekymret for den udrydningstruede, fritlevende tiger, og opfordrer Indien til at sikre og bevare tigernes levesteder og beskytte dem mod truslen fra internationale, kriminelle netværk; slår til lyd for, at EU yder særlig bistand til dette fredningsarbejde ved at stille teknisk ekspertise og økonomisk støtte til rådighed og ved at styrke konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES);

| 17. | opmuntrer de to parter til at arbejde tæt sammen om de store miljøudfordringer, som verden står over for, og opfordrer i den forbindelse indtrængende EU og Indien til så vidt muligt at udvikle fælles tilgange til klimaændringstruslen og en reduktion af drivhusgasemissionerne; understreger, at der er behov for, at begge sider forpligter sig til en aftale for tiden efter 2012 om reduktion af drivhusgasemissionerne, samtidig med at der tages hensyn til de særlige problemer, Indien står over for som udviklingsland; |
| --- | --- |

17.

opmuntrer de to parter til at arbejde tæt sammen om de store miljøudfordringer, som verden står over for, og opfordrer i den forbindelse indtrængende EU og Indien til så vidt muligt at udvikle fælles tilgange til klimaændringstruslen og en reduktion af drivhusgasemissionerne; understreger, at der er behov for, at begge sider forpligter sig til en aftale for tiden efter 2012 om reduktion af drivhusgasemissionerne, samtidig med at der tages hensyn til de særlige problemer, Indien står over for som udviklingsland;

| 18. | bemærker de stærkt stigende energipriser på verdensplan og deres virkning på lokale forbrugere, handelen og industrien; understreger, at behovet for spredning af energiforsyningen er et vigtigt politisk mål, og understreger de risici, som trusler mod energisikkerheden udgør for den politiske stabilitet i Europa og Sydasien; |
| --- | --- |

18.

bemærker de stærkt stigende energipriser på verdensplan og deres virkning på lokale forbrugere, handelen og industrien; understreger, at behovet for spredning af energiforsyningen er et vigtigt politisk mål, og understreger de risici, som trusler mod energisikkerheden udgør for den politiske stabilitet i Europa og Sydasien;

| 19. | bemærker, at den civile nukleare overenskomst mellem USA og Indien er godkendt af Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale (NSG) (ligesom det indiske løfte om at overholde sine ikkespredningsforpligtelser og fastholde et frivilligt stop for prøvesprængninger af atomvåben); opfordrer den indiske regering til at ændre sit stop for prøvesprængninger af atomvåben til et retligt bindende tilsagn; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at den civile nukleare overenskomst mellem USA og Indien er godkendt af Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale (NSG) (ligesom det indiske løfte om at overholde sine ikkespredningsforpligtelser og fastholde et frivilligt stop for prøvesprængninger af atomvåben); opfordrer den indiske regering til at ændre sit stop for prøvesprængninger af atomvåben til et retligt bindende tilsagn;

| 20. | anerkender, at Indien spiller en væsentlig rolle i konfliktforebyggelse og fredsbevarelse hos sine naboer og andre lande; er bekymret over den nuværende ustabile politiske situation i Pakistan og den stadig mere usikre situation i Afghanistan og i Sri Lanka og giver udtryk for sit håb om, at Indien som det største land i regionen vil fremme sikkerhed og fred; opfordrer Indien og EU til at samarbejde, navnlig ved mellemkomsten af EU's særlige udsending til Burma/Myanmar, om at få den burmesiske militærjunta til at frigive politiske fanger og overholde menneskerettighederne; |
| --- | --- |

20.

anerkender, at Indien spiller en væsentlig rolle i konfliktforebyggelse og fredsbevarelse hos sine naboer og andre lande; er bekymret over den nuværende ustabile politiske situation i Pakistan og den stadig mere usikre situation i Afghanistan og i Sri Lanka og giver udtryk for sit håb om, at Indien som det største land i regionen vil fremme sikkerhed og fred; opfordrer Indien og EU til at samarbejde, navnlig ved mellemkomsten af EU's særlige udsending til Burma/Myanmar, om at få den burmesiske militærjunta til at frigive politiske fanger og overholde menneskerettighederne;

| 21. | beklager optøjerne i Jammu og Kashmir i august 2008 og anbefaler, at myndighederne tager alle rimelige skridt til at sikre, at der kan afholdes valg i Jammu og Kashmir under stabile forhold; mener, at det er absolut nødvendigt, at Kashmir åbnes for handel og persontrafik for at komme ud af den onde cirkel med undertrykkelse og vold; ser frem til, at den militære tilstedeværelse nedtrappes, hvilket vil virke fremmende på et normalt samfundsliv, erhvervslivet og turismen; |
| --- | --- |

21.

beklager optøjerne i Jammu og Kashmir i august 2008 og anbefaler, at myndighederne tager alle rimelige skridt til at sikre, at der kan afholdes valg i Jammu og Kashmir under stabile forhold; mener, at det er absolut nødvendigt, at Kashmir åbnes for handel og persontrafik for at komme ud af den onde cirkel med undertrykkelse og vold; ser frem til, at den militære tilstedeværelse nedtrappes, hvilket vil virke fremmende på et normalt samfundsliv, erhvervslivet og turismen;

| 22. | er dybt bekymret over oversvømmelseskatastrofen i det nordøstlige Indien, som navnlig har ramt delstaten Bihar, men også nabostaterne Nepal og Bangladesh; beklager det store antal ofre og de mere end en million mennesker, som er blevet gjort hjemløse; byder EU's nødhjælp velkommen; opfordrer EU og Indien til at styrke deres samarbejde om foranstaltninger til at mindske konsekvenserne af klimaændringerne og navnlig til at styrke deres samarbejde om vedvarende energi; |
| --- | --- |

22.

er dybt bekymret over oversvømmelseskatastrofen i det nordøstlige Indien, som navnlig har ramt delstaten Bihar, men også nabostaterne Nepal og Bangladesh; beklager det store antal ofre og de mere end en million mennesker, som er blevet gjort hjemløse; byder EU's nødhjælp velkommen; opfordrer EU og Indien til at styrke deres samarbejde om foranstaltninger til at mindske konsekvenserne af klimaændringerne og navnlig til at styrke deres samarbejde om vedvarende energi;

| 23. | glæder sig over de bestræbelser, som den indiske regering og civilsamfundet har gjort sig i forbindelse med redning og evakuering samt koordinering og distribution af fødevarer og forvaltning af nødhjælpslejre; understreger, at husly og vandforsyning nu skal prioriteres højest med henblik på at stabilisere folkesundhedsforholdene; slår til lyd for større internationalt samarbejde med Indien for at støtte en hurtig gennemførelse af klimatilpasningsforanstaltninger, eftersom naturlige og menneskeskabte katastrofer såsom oversvømmelser er stigende, hvilket gør det nødvendigt at optrappe forebyggelses- og genopretningsforanstaltningerne; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over de bestræbelser, som den indiske regering og civilsamfundet har gjort sig i forbindelse med redning og evakuering samt koordinering og distribution af fødevarer og forvaltning af nødhjælpslejre; understreger, at husly og vandforsyning nu skal prioriteres højest med henblik på at stabilisere folkesundhedsforholdene; slår til lyd for større internationalt samarbejde med Indien for at støtte en hurtig gennemførelse af klimatilpasningsforanstaltninger, eftersom naturlige og menneskeskabte katastrofer såsom oversvømmelser er stigende, hvilket gør det nødvendigt at optrappe forebyggelses- og genopretningsforanstaltningerne;

| 24. | erkender, at Indien har udviklet en model for håndtering af kulturel og religiøs mangfoldighed på trods af periodiske og lokale problemer i forholdet mellem religionerne, bl.a. mellem hinduer og kristne; udtrykker dog dyb bekymring over den nuværende situation for de kristne minoriteter og de konsekvenser, som antiomvendelseslovene, der er blevet udbredt blandt flere indiske delstater, kan have for religionsfriheden; |
| --- | --- |

24.

erkender, at Indien har udviklet en model for håndtering af kulturel og religiøs mangfoldighed på trods af periodiske og lokale problemer i forholdet mellem religionerne, bl.a. mellem hinduer og kristne; udtrykker dog dyb bekymring over den nuværende situation for de kristne minoriteter og de konsekvenser, som antiomvendelseslovene, der er blevet udbredt blandt flere indiske delstater, kan have for religionsfriheden;

| 25. | udtrykker sin dybe bekymring over de nylige angreb på kristne (heraf mange dalitter) i Orissa, særlig i Kandhamal-distriktet, og understreger behovet for omgående at sikre hjælp og støtte til ofrene, herunder kompensation til kirken for skader på dens ejendom og ligeledes til enkeltpersoner, hvis private ejendom er blevet beskadiget; opfordrer indtrængende myndighederne til at gøre det muligt at vende trygt tilbage for de personer, der var tvunget til at flygte fra deres landsbyer, og understreger behovet for, at alle tiltalte, herunder højtstående medlemmer af politiet, hurtigt stilles for en domstol; beklager drabene på mindst 35 mennesker, siden volden brød ud, og opfordrer delstatens myndigheder og de nationale myndigheder til at gøre deres yderste for, at det kristne mindretal ydes fuld beskyttelse; |
| --- | --- |

25.

udtrykker sin dybe bekymring over de nylige angreb på kristne (heraf mange dalitter) i Orissa, særlig i Kandhamal-distriktet, og understreger behovet for omgående at sikre hjælp og støtte til ofrene, herunder kompensation til kirken for skader på dens ejendom og ligeledes til enkeltpersoner, hvis private ejendom er blevet beskadiget; opfordrer indtrængende myndighederne til at gøre det muligt at vende trygt tilbage for de personer, der var tvunget til at flygte fra deres landsbyer, og understreger behovet for, at alle tiltalte, herunder højtstående medlemmer af politiet, hurtigt stilles for en domstol; beklager drabene på mindst 35 mennesker, siden volden brød ud, og opfordrer delstatens myndigheder og de nationale myndigheder til at gøre deres yderste for, at det kristne mindretal ydes fuld beskyttelse;

| 26. | udtrykker sin dybe sympati for ofrene for terrorbombninger i Indien, både på indisk territorie og i Afghanistan, særlig på Indiens ambassade i Kabul; minder navnlig om det seneste bombeangreb den 13. september 2008 i den indiske hovedstad og om de over 180 døde i Mumbai i 2006 og de over 60 døde i Jaipur i maj 2008; fordømmer disse og alle andre terrorangreb; |
| --- | --- |

26.

udtrykker sin dybe sympati for ofrene for terrorbombninger i Indien, både på indisk territorie og i Afghanistan, særlig på Indiens ambassade i Kabul; minder navnlig om det seneste bombeangreb den 13. september 2008 i den indiske hovedstad og om de over 180 døde i Mumbai i 2006 og de over 60 døde i Jaipur i maj 2008; fordømmer disse og alle andre terrorangreb;

| 27. | bekræfter den rolle, civilsamfundet skal spille i debatter om væsentlige spørgsmål i de igangværende bilaterale forhandlinger; insisterer i denne forbindelse på, at den betydning, som rundbordsdialogen mellem civilsamfundet i EU og Indien, der blev oprettet i 2001, har, skal øges, og opfordrer især til, at den får tildelt de nødvendige midler til effektivt at kunne udføre sine opgaver med høring af civilsamfundet i EU og Indien; opfordrer til, at der tages større hensyn til resultatet af disse drøftelser i EU's beslutningsproces; |
| --- | --- |

27.

bekræfter den rolle, civilsamfundet skal spille i debatter om væsentlige spørgsmål i de igangværende bilaterale forhandlinger; insisterer i denne forbindelse på, at den betydning, som rundbordsdialogen mellem civilsamfundet i EU og Indien, der blev oprettet i 2001, har, skal øges, og opfordrer især til, at den får tildelt de nødvendige midler til effektivt at kunne udføre sine opgaver med høring af civilsamfundet i EU og Indien; opfordrer til, at der tages større hensyn til resultatet af disse drøftelser i EU's beslutningsproces;

| 28. | glæder sig, med hensyn til respekten for menneskerettighederne, over Indiens samarbejde med FN's Menneskerettighedsråd; roser også den indiske nationale menneskerettighedskommission for dens uafhængige og konsekvente arbejde vedrørende religiøs diskrimination og andre emner; beklager, at Indien endnu ikke har ratificeret den internationale konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og dens valgfrie protokol; henstiller til Indien snarest at ratificere begge instrumenter; opfordrer indtrængende den indiske regering til straks at afskaffe dødsstraf ved at udstede et moratorium for henrettelser; henstiller til den indiske regering at undertegne og ratificere den valgfri protokol til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder; opfordrer indtrængende Indien til at tiltræde Den Internationale Strafferetsdomstol; opfordrer indtrængende de indiske myndigheder til at ændre loven om de væbnede styrkers særlige beføjelser, der giver soldater og politifolk straffrihed; |
| --- | --- |

28.

glæder sig, med hensyn til respekten for menneskerettighederne, over Indiens samarbejde med FN's Menneskerettighedsråd; roser også den indiske nationale menneskerettighedskommission for dens uafhængige og konsekvente arbejde vedrørende religiøs diskrimination og andre emner; beklager, at Indien endnu ikke har ratificeret den internationale konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og dens valgfrie protokol; henstiller til Indien snarest at ratificere begge instrumenter; opfordrer indtrængende den indiske regering til straks at afskaffe dødsstraf ved at udstede et moratorium for henrettelser; henstiller til den indiske regering at undertegne og ratificere den valgfri protokol til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder; opfordrer indtrængende Indien til at tiltræde Den Internationale Strafferetsdomstol; opfordrer indtrængende de indiske myndigheder til at ændre loven om de væbnede styrkers særlige beføjelser, der giver soldater og politifolk straffrihed;

| 29. | opfordrer til, at der udarbejdes en rapport om udviklingen af den menneskerettighedspolitik, der gennemføres med Indien, under hensyntagen til at menneskerettighedsdialogen mellem EU og Indien anses for forbilledlig; undrer sig i denne forbindelse over, at Indien ikke findes på listen over de lande, der er berettiget til støtte fra Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) (5) til mikroprojekter i civilsamfundet; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at der udarbejdes en rapport om udviklingen af den menneskerettighedspolitik, der gennemføres med Indien, under hensyntagen til at menneskerettighedsdialogen mellem EU og Indien anses for forbilledlig; undrer sig i denne forbindelse over, at Indien ikke findes på listen over de lande, der er berettiget til støtte fra Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) (5) til mikroprojekter i civilsamfundet;

| 30. | opfordrer EU og Indien til at understrege deres fælles bestræbelser på at tage hånd om terrorismens svøbe, som er en af de største trusler mod den internationale fred og sikkerhed; opfordrer på det kraftigste til styrket samarbejde om udveksling af efterretninger og anmoder om, at det overvejes nøje, om Indien skal have særstatus inden for Europol; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EU og Indien til at understrege deres fælles bestræbelser på at tage hånd om terrorismens svøbe, som er en af de største trusler mod den internationale fred og sikkerhed; opfordrer på det kraftigste til styrket samarbejde om udveksling af efterretninger og anmoder om, at det overvejes nøje, om Indien skal have særstatus inden for Europol;

| 31. | fremhæver, at Indiens fødevaresikkerhed fortsat giver grund til bekymring; opfordrer den indiske regering til at udjævne forskellen mellem udbud og efterspørgsel ved at intensivere hjemmeproduktionen af brødkorn og sørge for offentlige og private investeringer, indførelse af nye teknologier og vekseldrift i landbruget; |
| --- | --- |

31.

fremhæver, at Indiens fødevaresikkerhed fortsat giver grund til bekymring; opfordrer den indiske regering til at udjævne forskellen mellem udbud og efterspørgsel ved at intensivere hjemmeproduktionen af brødkorn og sørge for offentlige og private investeringer, indførelse af nye teknologier og vekseldrift i landbruget;

| 32. | glæder sig over Indiens fremskridt mod udryddelse af fattigdom (millenniumudviklingsmål 1); beklager imidlertid de manglende fremskridt i forbindelse med millenniumudviklingsmålene om uddannelse, sundhed, ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse; gentager sine bekymringer over, at børnedødeligheden og mødres sundhed (millenniumudviklingsmål 4 og 5) er de områder, der viser mindst fremskridt, og som næppe kan nås inden 2015; opfordrer Rådet, Kommissionen og den indiske regering til at prioritere foranstaltninger om ligestilling, reduktion af børnedødeligheden og forbedring af mødres sundhed; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over Indiens fremskridt mod udryddelse af fattigdom (millenniumudviklingsmål 1); beklager imidlertid de manglende fremskridt i forbindelse med millenniumudviklingsmålene om uddannelse, sundhed, ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse; gentager sine bekymringer over, at børnedødeligheden og mødres sundhed (millenniumudviklingsmål 4 og 5) er de områder, der viser mindst fremskridt, og som næppe kan nås inden 2015; opfordrer Rådet, Kommissionen og den indiske regering til at prioritere foranstaltninger om ligestilling, reduktion af børnedødeligheden og forbedring af mødres sundhed;

| 33. | opfordrer EU og Indien til at lægge større vægt på mellemfolkelige udvekslinger og bredere kulturel dialog; |
| --- | --- |

33.

opfordrer EU og Indien til at lægge større vægt på mellemfolkelige udvekslinger og bredere kulturel dialog;

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Republikken Indiens regering og parlament. |
| --- | --- |

34.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Republikken Indiens regering og parlament.

---

(1)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 589.

(2)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 468.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0366.

(4)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 400.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (EUT L 386 af 29.12.2006, s. 1).

---

Torsdag, den 25. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/75

---

Torsdag, den 25. september 2008Ikkekommerciel lokalradio og -tv i Europa

P6_TA(2008)0456

Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om ikkekommerciel lokalradio og -tv i Europa (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 150 og 151,

der henviser til Amsterdamtraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber og visse tilknyttede akter, der blev undertegnet den 2. oktober 1997, protokol nr. 9 om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne (1),

der henviser til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

der henviser til UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der anerkender legitimiteten af offentlige politikker for anerkendelse og fremme af pluralisme,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (2),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (3),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (4),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (5),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (6),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (7),

der henviser til hvidbogen forelagt af Kommissionen om en europæisk kommunikationspolitik (KOM(2006)0035),

der henviser til meddelelsen fra Kommissionen af 20. december 2007 om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø (KOM(2007)0833),

der henviser til sin beslutning af 14. juli 1995 om grønbogen »strategiske muligheder for at styrke programindustrien i forlængelse af Den Europæiske Unions audiovisuelle politik« (8),

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om mediepluralisme i EU's medlemsstater (SEK(2007)0032),

der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om risikoen for krænkelse af ytrings- og informationsfriheden (artikel 11, stk. 2, i chartret om grundlæggende rettigheder) i EU og navnlig i Italien (9),

der henviser til undersøgelsen »Status for ikkekommerciel radio og -tv i EU« bestilt af Europa-Parlamentet,

der henviser til henstillingen fra Europarådets Ministerkomité om ikkekommerciel radio og -tv, Community Media/Rec(2007)2, til medlemsstaterne om mediepluralisme og medieindholds mangfoldighed,

der henviser til erklæringen fra Europarådets Ministerkomité (Decl-31.01.2007 E) om beskyttelse af mediernes rolle i demokratiet i forbindelse med mediekoncentration,

der henviser til den fælles erklæring om mangfoldighed i forbindelse med tv-virksomhed udarbejdet af FN's særlige rapportør om menings- og ytringsfrihed, OSCE's repræsentant for mediefrihed, OAS’ særlige rapportør om ytringsfrihed samt ACHPR's (Den Afrikanske Menneskerettighedskommission) særlige rapportør om ytringsfrihed og adgang til oplysninger vedtaget den 12. december 2007,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0263/2008),

| A. | der henviser til, at ikkekommercielle lokalradioer og -tv er nonprofitorganisationer, som står til regnskab over for det lokalsamfund, de søger at tjene, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ikkekommercielle lokalradioer og -tv er nonprofitorganisationer, som står til regnskab over for det lokalsamfund, de søger at tjene,

| B. | der henviser til, at nonprofit betyder, at hovedmålet for disse medier er at involvere sig i aktiviteter af offentlig og/eller privat interesse uden noget kommercielt eller økonomisk udbytte for øje, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at nonprofit betyder, at hovedmålet for disse medier er at involvere sig i aktiviteter af offentlig og/eller privat interesse uden noget kommercielt eller økonomisk udbytte for øje,

| C. | der henviser til, at det at stå til regnskab over for lokalsamfundet betyder, at ikkekommerciel lokalradio og -tv skal informere lokalsamfundet om deres handlinger og beslutninger, skal begrunde dem og skal straffes i tilfælde af en eventuel forseelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det at stå til regnskab over for lokalsamfundet betyder, at ikkekommerciel lokalradio og -tv skal informere lokalsamfundet om deres handlinger og beslutninger, skal begrunde dem og skal straffes i tilfælde af en eventuel forseelse,

| D. | der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til den formidling og påvirkning af ikkekommerciel lokalradio og -tv, som er mest udbredt i de medlemsstater, der klart anerkender deres retlige status og er opmærksomme på deres merværdi, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til den formidling og påvirkning af ikkekommerciel lokalradio og -tv, som er mest udbredt i de medlemsstater, der klart anerkender deres retlige status og er opmærksomme på deres merværdi,

| E. | der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv skal gøre det muligt for medlemmer af lokalsamfundet at deltage i skabelsen af indhold og derved skabe aktiv deltagelse af frivillige i medieproduktionen frem for passivt medieforbrug, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv skal gøre det muligt for medlemmer af lokalsamfundet at deltage i skabelsen af indhold og derved skabe aktiv deltagelse af frivillige i medieproduktionen frem for passivt medieforbrug,

| F. | der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv meget ofte ikke repræsenterer et flertal af samfundets medlemmer, men derimod henvender sig til forskellige mindre, specifikke målgrupper, der overses af andre medier, som i mange tilfælde er lokalt eller regionalt baserede, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv meget ofte ikke repræsenterer et flertal af samfundets medlemmer, men derimod henvender sig til forskellige mindre, specifikke målgrupper, der overses af andre medier, som i mange tilfælde er lokalt eller regionalt baserede,

| G. | der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv spiller en bred, men stort set ikkeanerkendt rolle i medielandskabet, navnlig som kilde med lokalt indhold, og er til gavn for innovation, kreativitet og indholdsmangfoldighed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv spiller en bred, men stort set ikkeanerkendt rolle i medielandskabet, navnlig som kilde med lokalt indhold, og er til gavn for innovation, kreativitet og indholdsmangfoldighed,

| H. | der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er forpligtet til at forelægge et klart defineret mandat, herunder at skabe en social merværdi, som også skal afspejles i det indhold, de producerer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er forpligtet til at forelægge et klart defineret mandat, herunder at skabe en social merværdi, som også skal afspejles i det indhold, de producerer,

| I. | der henviser til, at en af de største svagheder ved ikkekommerciel lokalradio og -tv i Den Europæiske Union er, at mange nationale retssystemer ikke anerkender dem juridisk; der henviser til, at ingen af Fællesskabets relevante retsakter indtil videre har omhandlet ikkekommerciel lokalradio og -tv, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en af de største svagheder ved ikkekommerciel lokalradio og -tv i Den Europæiske Union er, at mange nationale retssystemer ikke anerkender dem juridisk; der henviser til, at ingen af Fællesskabets relevante retsakter indtil videre har omhandlet ikkekommerciel lokalradio og -tv,

| J. | der henviser til, at indførelsen af en adfærdskodeks ud over juridisk anerkendelse vil klarlægge sektorens status, procedurer og rolle, bidrage til sektorens sikkerhed og samtidig sikre uafhængighed og hindre fejl, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at indførelsen af en adfærdskodeks ud over juridisk anerkendelse vil klarlægge sektorens status, procedurer og rolle, bidrage til sektorens sikkerhed og samtidig sikre uafhængighed og hindre fejl,

| K. | der henviser til, at internettet har ført sektoren ind i en ny tidsalder med nye muligheder og udfordringer, og til, at omkostningerne ved omstilling fra analog til digital transmission lægger betydelige byrder på ikkekommerciel lokalradio og -tv, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at internettet har ført sektoren ind i en ny tidsalder med nye muligheder og udfordringer, og til, at omkostningerne ved omstilling fra analog til digital transmission lægger betydelige byrder på ikkekommerciel lokalradio og -tv,

| L. | der henviser til, at 2008 er erklæret for det europæiske år for interkulturel dialog, hvilket betyder, at medierne i Unionen har en særlig vigtig rolle at spille som et yderst passende kommunikations- og informationsmiddel for mindre kulturelle enheder i samfundet som helhed og i forbindelse med fortsættelsen af den interkulturelle dialog i 2008 og fremefter, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 2008 er erklæret for det europæiske år for interkulturel dialog, hvilket betyder, at medierne i Unionen har en særlig vigtig rolle at spille som et yderst passende kommunikations- og informationsmiddel for mindre kulturelle enheder i samfundet som helhed og i forbindelse med fortsættelsen af den interkulturelle dialog i 2008 og fremefter,

| M. | der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er et vigtigt middel til at styrke borgerne og opfordre dem til aktivt at involvere sig i det civile samfund; der henviser til, at disse beriger samfundsdebatten ved at udgøre et middel til intern idépluralisme, og til, at ejerskabskoncentrationen udgør en trussel mod dybdegående mediedækning af emner af lokal interesse for alle lokalsamfundets grupper, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er et vigtigt middel til at styrke borgerne og opfordre dem til aktivt at involvere sig i det civile samfund; der henviser til, at disse beriger samfundsdebatten ved at udgøre et middel til intern idépluralisme, og til, at ejerskabskoncentrationen udgør en trussel mod dybdegående mediedækning af emner af lokal interesse for alle lokalsamfundets grupper,

| 1. | understreger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er et effektivt middel til at styrke kulturel og sproglig mangfoldighed, social integration og lokal identitet, hvilket forklarer sektorens alsidighed; |
| --- | --- |

1.

understreger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er et effektivt middel til at styrke kulturel og sproglig mangfoldighed, social integration og lokal identitet, hvilket forklarer sektorens alsidighed;

| 2. | påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv bidrager til at styrke specifikke interessegruppers identitet, samtidig med at de giver medlemmer af disse grupper mulighed for at samarbejde med andre grupper i samfundet, og at de derfor spiller en vigtig rolle for fremme af tolerance og pluralisme i samfundet og bidrager til interkulturel dialog; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv bidrager til at styrke specifikke interessegruppers identitet, samtidig med at de giver medlemmer af disse grupper mulighed for at samarbejde med andre grupper i samfundet, og at de derfor spiller en vigtig rolle for fremme af tolerance og pluralisme i samfundet og bidrager til interkulturel dialog;

| 3. | understreger desuden, at ikkekommerciel lokalradio og -tv fremmer den interkulturelle dialog ved at uddanne den brede offentlighed, bekæmpe negative stereotyper og ændre de forestillinger, som massemedierne formidler om grupper i samfundet, der er truet af udelukkelse, herunder flygtninge, migranter, romaer samt andre etniske og religiøse minoriteter; understreger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er et af de eksisterende midler, der letter integrationen af indvandrere og ligeledes giver ugunstigt stillede medlemmer af samfundet mulighed for at blive aktive deltagere ved at engagere sig i debatter, der er vigtige for dem; |
| --- | --- |

3.

understreger desuden, at ikkekommerciel lokalradio og -tv fremmer den interkulturelle dialog ved at uddanne den brede offentlighed, bekæmpe negative stereotyper og ændre de forestillinger, som massemedierne formidler om grupper i samfundet, der er truet af udelukkelse, herunder flygtninge, migranter, romaer samt andre etniske og religiøse minoriteter; understreger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er et af de eksisterende midler, der letter integrationen af indvandrere og ligeledes giver ugunstigt stillede medlemmer af samfundet mulighed for at blive aktive deltagere ved at engagere sig i debatter, der er vigtige for dem;

| 4. | påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv kan spille en væsentlig rolle i forbindelse med uddannelsesprogrammer, der omfatter eksterne organisationer, herunder universiteter og ufaglærte medlemmer af lokalsamfundet, og kan fungere som et værdifuldt knudepunkt for erhvervserfaring; påpeger, at borgernes oplæring i digitale, internetbaserede og redaktionelle færdigheder i kraft af deres deltagelse i ikkekommerciel lokalradio og -tv giver sig udslag i nyttige færdigheder, som kan videregives; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv kan spille en væsentlig rolle i forbindelse med uddannelsesprogrammer, der omfatter eksterne organisationer, herunder universiteter og ufaglærte medlemmer af lokalsamfundet, og kan fungere som et værdifuldt knudepunkt for erhvervserfaring; påpeger, at borgernes oplæring i digitale, internetbaserede og redaktionelle færdigheder i kraft af deres deltagelse i ikkekommerciel lokalradio og -tv giver sig udslag i nyttige færdigheder, som kan videregives;

| 5. | påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv fungerer som en katalysator for lokal kreativitet ved at give kunstnere og kreative iværksættere en offentlig platform til afprøvning af nye idéer og koncepter; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv fungerer som en katalysator for lokal kreativitet ved at give kunstnere og kreative iværksættere en offentlig platform til afprøvning af nye idéer og koncepter;

| 6. | mener, at ikkekommerciel lokalradio og -tv bidrager til målet om at forbedre borgernes mediekendskab gennem deres direkte engagement i skabelse og formidling af indhold; opfordrer til skolebaserede centre med henblik på at udvikle en borgerrelateret holdning blandt unge, øge mediekendskabet samt udvikle en række færdigheder, der yderligere kan anvendes til deltagelse i ikkekommerciel lokalradio og -tv; |
| --- | --- |

6.

mener, at ikkekommerciel lokalradio og -tv bidrager til målet om at forbedre borgernes mediekendskab gennem deres direkte engagement i skabelse og formidling af indhold; opfordrer til skolebaserede centre med henblik på at udvikle en borgerrelateret holdning blandt unge, øge mediekendskabet samt udvikle en række færdigheder, der yderligere kan anvendes til deltagelse i ikkekommerciel lokalradio og -tv;

| 7. | understreger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv bidrager til at styrke mediepluralismen, fordi der behandles spørgsmål, som er centrale for et givet lokalsamfund, ud fra nye synsvinkler; |
| --- | --- |

7.

understreger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv bidrager til at styrke mediepluralismen, fordi der behandles spørgsmål, som er centrale for et givet lokalsamfund, ud fra nye synsvinkler;

| 8. | påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv i lyset af indskrænkningen eller ikkeeksistensen af offentlige og kommercielle medier i visse områder, herunder fjernområder, samt kommercielle mediers tendens til at reducere lokalt indhold, måske er den eneste kilde til lokale nyheder og oplysninger og de lokale samfunds eneste stemme; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at ikkekommerciel lokalradio og -tv i lyset af indskrænkningen eller ikkeeksistensen af offentlige og kommercielle medier i visse områder, herunder fjernområder, samt kommercielle mediers tendens til at reducere lokalt indhold, måske er den eneste kilde til lokale nyheder og oplysninger og de lokale samfunds eneste stemme;

| 9. | glæder sig over, at ikkekommerciel lokalradio og -tv kan gøre borgerne mere opmærksomme på eksisterende offentlige tjenester og kan bidrage til at fremme borgernes deltagelse i den offentlige debat; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at ikkekommerciel lokalradio og -tv kan gøre borgerne mere opmærksomme på eksisterende offentlige tjenester og kan bidrage til at fremme borgernes deltagelse i den offentlige debat;

| 10. | mener, at ikkekommerciel lokalradio og -tv kan fungere som et effektivt middel til at bringe EU tættere på borgerne, idet de henvender sig til bestemte målgrupper; anbefaler ligeledes medlemsstaterne at samarbejde mere aktivt med ikkekommercielle lokalradioer og -tv for at indlede en tættere dialog med borgerne; |
| --- | --- |

10.

mener, at ikkekommerciel lokalradio og -tv kan fungere som et effektivt middel til at bringe EU tættere på borgerne, idet de henvender sig til bestemte målgrupper; anbefaler ligeledes medlemsstaterne at samarbejde mere aktivt med ikkekommercielle lokalradioer og -tv for at indlede en tættere dialog med borgerne;

| 11. | påpeger, at god kvalitet af ikkekommerciel lokalradio og -tv er afgørende for at udnytte deres potentiale, og understreger, at en sådan kvalitet ikke kan opnås uden tilstrækkelige finansielle ressourcer; bemærker, at de økonomiske midler for ikkekommerciel lokalradio og -tv varierer meget, men generelt er forholdsvis begrænsede; anerkender, at yderligere finansiering og digital tilpasning vil gøre sektoren for ikkekommerciel lokalradio og -tv i stand til at udvide dens innovative profil og levere nye og vigtige tjenester, som giver det eksisterende analoge udbud en merværdi; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at god kvalitet af ikkekommerciel lokalradio og -tv er afgørende for at udnytte deres potentiale, og understreger, at en sådan kvalitet ikke kan opnås uden tilstrækkelige finansielle ressourcer; bemærker, at de økonomiske midler for ikkekommerciel lokalradio og -tv varierer meget, men generelt er forholdsvis begrænsede; anerkender, at yderligere finansiering og digital tilpasning vil gøre sektoren for ikkekommerciel lokalradio og -tv i stand til at udvide dens innovative profil og levere nye og vigtige tjenester, som giver det eksisterende analoge udbud en merværdi;

| 12. | bemærker, at sektoren ikke får den støtte, den har brug for, for at kunne gøre en større indsats for at forbedre sin repræsentation over for og kontakt med EU's og medlemsstaternes beslutningstagere; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at sektoren ikke får den støtte, den har brug for, for at kunne gøre en større indsats for at forbedre sin repræsentation over for og kontakt med EU's og medlemsstaternes beslutningstagere;

| 13. | understreger behovet for, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er politisk uafhængigt; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for, at ikkekommerciel lokalradio og -tv er politisk uafhængigt;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til de elementer, der er omfattet af betænkningen, ved at definere ikkekommerciel lokalradio og -tv som medier, der:






  a) | er nonprofitorganisationer og uafhængige, ikke blot af nationale, men også af lokale myndigheder, og primært involverer sig i aktiviteter, der tjener det offentlige og det civile samfunds interesse samt klart definerede mål, der altid omfatter social merværdi og bidrager til interkulturel dialog, |
| --- | --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til de elementer, der er omfattet af betænkningen, ved at definere ikkekommerciel lokalradio og -tv som medier, der:

a)

er nonprofitorganisationer og uafhængige, ikke blot af nationale, men også af lokale myndigheder, og primært involverer sig i aktiviteter, der tjener det offentlige og det civile samfunds interesse samt klart definerede mål, der altid omfatter social merværdi og bidrager til interkulturel dialog,

| b) | udviser ansvarsfølelse over for det lokalsamfund, de søger at tjene, hvilket betyder, at de skal informere lokalsamfundet om deres handlinger og beslutninger, skal begrunde dem og skal straffes i tilfælde af en eventuel forseelse, således at tjenesten fortsat er underlagt lokalsamfundets interesser, og oprettelsen af topstyrede net forhindres, |
| --- | --- |

b)

udviser ansvarsfølelse over for det lokalsamfund, de søger at tjene, hvilket betyder, at de skal informere lokalsamfundet om deres handlinger og beslutninger, skal begrunde dem og skal straffes i tilfælde af en eventuel forseelse, således at tjenesten fortsat er underlagt lokalsamfundets interesser, og oprettelsen af topstyrede net forhindres,

| c) | er åbne for, at medlemmer af lokalsamfundet deltager i skabelsen af indhold samt i alle drifts- og forvaltningsaspekter, selvom personer med ansvar for det redaktionelle indhold skal have professionel status; |
| --- | --- |

c)

er åbne for, at medlemmer af lokalsamfundet deltager i skabelsen af indhold samt i alle drifts- og forvaltningsaspekter, selvom personer med ansvar for det redaktionelle indhold skal have professionel status;

| 15. | råder medlemsstaterne til juridisk at anerkende ikkekommerciel lokalradio og -tv som en særskilt aktør på lige fod med kommercielle og offentlige medier, hvis en sådan anerkendelse endnu ikke har fundet sted, uden at dette er til ulempe for de traditionelle medier; |
| --- | --- |

15.

råder medlemsstaterne til juridisk at anerkende ikkekommerciel lokalradio og -tv som en særskilt aktør på lige fod med kommercielle og offentlige medier, hvis en sådan anerkendelse endnu ikke har fundet sted, uden at dette er til ulempe for de traditionelle medier;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at betragte ikkekommerciel lokalradio og -tv som en alternativ bottom-up-metode til at øge mediepluralismen, når den fastlægger indikatorer for denne; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at betragte ikkekommerciel lokalradio og -tv som en alternativ bottom-up-metode til at øge mediepluralismen, når den fastlægger indikatorer for denne;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte ikkekommerciel lokalradio og -tv mere aktivt for at sikre mediepluralisme, forudsat at en sådan støtte ikke er til ulempe for offentlige medier; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte ikkekommerciel lokalradio og -tv mere aktivt for at sikre mediepluralisme, forudsat at en sådan støtte ikke er til ulempe for offentlige medier;

| 18. | understreger den rolle, som lokale, regionale og nationale myndigheder kan spille ved at støtte og fremme ikkekommerciel lokalradio og -tv ved at tilbyde passende infrastruktur og støtte i forbindelse med programmer, der giver anledning til udveksling af bedste praksis, herunder det lokale program »Regioner for økonomisk forandring« (det tidligere Interregprogram); |
| --- | --- |

18.

understreger den rolle, som lokale, regionale og nationale myndigheder kan spille ved at støtte og fremme ikkekommerciel lokalradio og -tv ved at tilbyde passende infrastruktur og støtte i forbindelse med programmer, der giver anledning til udveksling af bedste praksis, herunder det lokale program »Regioner for økonomisk forandring« (det tidligere Interregprogram);

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre såvel det analoge som det digitale tv- og radiofrekvensspektrum tilgængeligt, idet der tages højde for, at tjenester leveret af ikkekommerciel lokalradio og -tv ikke skal vurderes i forhold til offeromkostninger eller dokumentation for omkostningerne ved spektrumallokering, men snarere i forhold til deres sociale værdi; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre såvel det analoge som det digitale tv- og radiofrekvensspektrum tilgængeligt, idet der tages højde for, at tjenester leveret af ikkekommerciel lokalradio og -tv ikke skal vurderes i forhold til offeromkostninger eller dokumentation for omkostningerne ved spektrumallokering, men snarere i forhold til deres sociale værdi;

| 20. | erkender, at det på den ene side kun er en lille del af sektoren, der har viden og erfaring til at ansøge om og nyde godt af EU-støtte, og at de finansieringsansvarlige tjenestemænd på den anden side ikke er bevidste om potentialet for ikkekommerciel lokalradio og -tv; |
| --- | --- |

20.

erkender, at det på den ene side kun er en lille del af sektoren, der har viden og erfaring til at ansøge om og nyde godt af EU-støtte, og at de finansieringsansvarlige tjenestemænd på den anden side ikke er bevidste om potentialet for ikkekommerciel lokalradio og -tv;

| 21. | erkender, at sektoren i højere grad kan benytte sig af Fællesskabets finansieringsordninger, for så vidt de bidrager til opfyldelsen af målene for ikkekommerciel lokalradio og -tv, ved gennemførelse af en række særprogrammer, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond, samt muligheden for uddannelse af journalister gennem programmerne for livslang læring; understreger imidlertid, at finansieringen hovedsageligt skal varetages af nationale, lokale og/eller andre kilder; |
| --- | --- |

21.

erkender, at sektoren i højere grad kan benytte sig af Fællesskabets finansieringsordninger, for så vidt de bidrager til opfyldelsen af målene for ikkekommerciel lokalradio og -tv, ved gennemførelse af en række særprogrammer, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond, samt muligheden for uddannelse af journalister gennem programmerne for livslang læring; understreger imidlertid, at finansieringen hovedsageligt skal varetages af nationale, lokale og/eller andre kilder;

| 22. | opfordrer indtrængende sektoren for ikkekommerciel lokalradio og -tv til at etablere en europæisk internetplatform, som kan viderebringe nyttig og relevant information til sektoren og lette netværksarbejde og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende sektoren for ikkekommerciel lokalradio og -tv til at etablere en europæisk internetplatform, som kan viderebringe nyttig og relevant information til sektoren og lette netværksarbejde og udveksling af bedste praksis;

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

23.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 340 af 10.11.1997, s. 109.

(2)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

(3)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

(4)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

(5)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.

(6)  EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27.

(7)  EFT L 108 af 24.4.2002, s.1.

(8)  EFT C 249 af 25.9.1995, s. 219.

(9)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1026.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/79

---

Torsdag, den 25. september 2008Årlig drøftelse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

P6_TA(2008)0458

Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der i 2007 er gjort med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

2010/C 8 E/15

Europa-Parlamentet,

der henviser til EU-traktatens artikel 2, 6 og 39 samt til EF-traktatens artikel 13, artikel 17-22, artikel 61-69, artikel 255 og 286, der er de væsentligste retsgrundlag for Unionens og Fællesskabets udvikling som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse B6-0006/2008 og B6-0007/2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at det hører under medlemsstaternes hovedkompetence at sikre frihed, sikkerhed og retfærdighed for deres borgere, men at EU siden Maastrichttraktatens — og i endnu højere grad siden Amsterdamtraktatens — ikrafttræden må bidrage til at opfylde disse mål under hensyntagen til unionsborgernes krav på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og på gennemførelse af retsstatsprincipperne i EU og et loyalt og effektivt samarbejde mellem dens medlemsstater, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det hører under medlemsstaternes hovedkompetence at sikre frihed, sikkerhed og retfærdighed for deres borgere, men at EU siden Maastrichttraktatens — og i endnu højere grad siden Amsterdamtraktatens — ikrafttræden må bidrage til at opfylde disse mål under hensyntagen til unionsborgernes krav på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og på gennemførelse af retsstatsprincipperne i EU og et loyalt og effektivt samarbejde mellem dens medlemsstater,

| B. | der henviser til, at ratificeringen af Lissabontraktaten er en væsentlig og presserende forudsætning for at gøre EU til et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, idet den indeholder grundlæggende forbedringer, hvad angår legitimiteten og effektiviteten af EU's arbejde, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ratificeringen af Lissabontraktaten er en væsentlig og presserende forudsætning for at gøre EU til et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, idet den indeholder grundlæggende forbedringer, hvad angår legitimiteten og effektiviteten af EU's arbejde,

| C. | der henviser til, at det under de indlæg, der blev afgivet under såvel det forberedende møde, der blev afholdt med de nationale parlamenter den 26. november 2007, som under den seneste drøftelse på plenarmødet den 31. januar 2008, blev fremhævet, at det var vigtigt med en god forberedelse af overgangen til de nye retlige rammer, der vil blive indført ved ratifikationen af Lissabontraktaten, der blev undertegnet den 13. december 2007, som ændrer EU-traktaten og som opretter en traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det under de indlæg, der blev afgivet under såvel det forberedende møde, der blev afholdt med de nationale parlamenter den 26. november 2007, som under den seneste drøftelse på plenarmødet den 31. januar 2008, blev fremhævet, at det var vigtigt med en god forberedelse af overgangen til de nye retlige rammer, der vil blive indført ved ratifikationen af Lissabontraktaten, der blev undertegnet den 13. december 2007, som ændrer EU-traktaten og som opretter en traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| D. | der henviser til, at oprettelsen af et reelt område med frihed, sikkerhed og retfærdighed langt fra er afsluttet, og at der hele tiden opstår store vanskeligheder og forhindringer, hvilket også fremgår af Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om rapport om gennemførelsen af Haagprogrammet i 2007 (KOM(2008)0373), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at oprettelsen af et reelt område med frihed, sikkerhed og retfærdighed langt fra er afsluttet, og at der hele tiden opstår store vanskeligheder og forhindringer, hvilket også fremgår af Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om rapport om gennemførelsen af Haagprogrammet i 2007 (KOM(2008)0373),

| E. | der henviser til, at programmet som fastsat af Det Europæiske Råd i Haag i 2004, som det fremgår af denne rapport og trods vedtagelsen af visse større foranstaltninger, er ramt af store forsinkelser, og navnlig,






  — | at der fortsat hersker en betydelig mangel på gensidig tillid og især solidaritet mellem medlemsstaterne, især hvad angår politikkerne i forbindelse med lovlig og ulovlig indvandring og det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager |
| --- | --- | --- |

E.

der henviser til, at programmet som fastsat af Det Europæiske Råd i Haag i 2004, som det fremgår af denne rapport og trods vedtagelsen af visse større foranstaltninger, er ramt af store forsinkelser, og navnlig,

—

at der fortsat hersker en betydelig mangel på gensidig tillid og især solidaritet mellem medlemsstaterne, især hvad angår politikkerne i forbindelse med lovlig og ulovlig indvandring og det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager

| — | at disse vanskeligheder også gentager sig i gennemførelsesfasen for nogle af de vedtagne foranstaltninger, eftersom »Der var tale om en utilfredsstillende gennemførelse inden for følgende områder: visumpolitik, informationsudveksling mellem retshåndhævende myndigheder og retsmyndigheder, forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, krisestyring i EU, politi- og toldsamarbejde samt retligt samarbejde i kriminalsager«, |
| --- | --- |

—

at disse vanskeligheder også gentager sig i gennemførelsesfasen for nogle af de vedtagne foranstaltninger, eftersom »Der var tale om en utilfredsstillende gennemførelse inden for følgende områder: visumpolitik, informationsudveksling mellem retshåndhævende myndigheder og retsmyndigheder, forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, krisestyring i EU, politi- og toldsamarbejde samt retligt samarbejde i kriminalsager«,

| F. | der henviser til, at medlemsstaterne selv omtaler netop disse problemer i forbindelse med deres forberedende arbejde til det fremtidige program for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for perioden 2010-2014, og erkender, at den gældende fællesskabsret på området indre anliggender, som har udviklet sig lidt efter lidt, nødvendigvis er ustruktureret og derfor svær at forklare unionsborgerne; der henviser til, at fællesskabsretten nogle gange er svær at forstå selv for specialister, og at nogle instrumenter overlapper hinanden, og at retsgrundlaget for nogle handlinger kan findes i forskellige retsakter; henviser endelig til, at det bliver stadig sværere og mere tidskrævende at sikre, at alle 27 medlemsstater gennemfører EF- direktiver korrekt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medlemsstaterne selv omtaler netop disse problemer i forbindelse med deres forberedende arbejde til det fremtidige program for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for perioden 2010-2014, og erkender, at den gældende fællesskabsret på området indre anliggender, som har udviklet sig lidt efter lidt, nødvendigvis er ustruktureret og derfor svær at forklare unionsborgerne; der henviser til, at fællesskabsretten nogle gange er svær at forstå selv for specialister, og at nogle instrumenter overlapper hinanden, og at retsgrundlaget for nogle handlinger kan findes i forskellige retsakter; henviser endelig til, at det bliver stadig sværere og mere tidskrævende at sikre, at alle 27 medlemsstater gennemfører EF- direktiver korrekt,

| G. | der henviser til, at Parlamentet imidlertid ligesom Rådet er overbevist om, at EU ikke har andet valg end at insistere på iværksættelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som berører kernen af de nationale forfatningsmæssige ordninger, og at medlemsstaterne har en særlig interesse i at bevare en dialog med hinanden og med de europæiske institutioner, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet imidlertid ligesom Rådet er overbevist om, at EU ikke har andet valg end at insistere på iværksættelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som berører kernen af de nationale forfatningsmæssige ordninger, og at medlemsstaterne har en særlig interesse i at bevare en dialog med hinanden og med de europæiske institutioner,

| H. | der henviser til, at det i denne overgangsfase inden ratificeringen af Lissabontraktaten i hvert fald er nødvendigt inden udgangen af 2009 at vedtage visse generelle foranstaltninger, som under hensyntagen til Lissabontraktaten stadig kan vedtages i henhold til de eksisterende traktater i fuld overensstemmelse med artikel 18 i Wienerkonventionen om traktatretten, og som kan begrænse de negative konsekvenser af de ovennævnte vanskeligheder; der henviser til, at det især vil handle om foranstaltninger i forbindelse med:






  — | hensyntagen til institutionernes procedurer, strukturer og beslutninger samt til de principper og mål, som er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret i Strasbourg den 12. december 2007 (1) |
| --- | --- | --- |

H.

der henviser til, at det i denne overgangsfase inden ratificeringen af Lissabontraktaten i hvert fald er nødvendigt inden udgangen af 2009 at vedtage visse generelle foranstaltninger, som under hensyntagen til Lissabontraktaten stadig kan vedtages i henhold til de eksisterende traktater i fuld overensstemmelse med artikel 18 i Wienerkonventionen om traktatretten, og som kan begrænse de negative konsekvenser af de ovennævnte vanskeligheder; der henviser til, at det især vil handle om foranstaltninger i forbindelse med:

—

hensyntagen til institutionernes procedurer, strukturer og beslutninger samt til de principper og mål, som er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret i Strasbourg den 12. december 2007 (1)

| — | fremme af gennemsigtighed i beslutningsprocessen såvel på europæisk som på nationalt niveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med De Europæiske Fællesskabers Domstols dom om åbenhed i lovgivningsarbejdet (Turco-dommen (2)) |
| --- | --- |

—

fremme af gennemsigtighed i beslutningsprocessen såvel på europæisk som på nationalt niveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med De Europæiske Fællesskabers Domstols dom om åbenhed i lovgivningsarbejdet (Turco-dommen (2))

| — | de nationale parlamenters effektive inddragelse i oprettelsen og iværksættelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder i evalueringen af disse politikker i de andre medlemsstater og gennem EU-agenturer |
| --- | --- |

—

de nationale parlamenters effektive inddragelse i oprettelsen og iværksættelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder i evalueringen af disse politikker i de andre medlemsstater og gennem EU-agenturer

| — | respekt for fællesskabsrettens forrang for EU-retten ved indgåelse af internationale aftaler (artikel 47 i EU-traktaten), navnlig når det handler om sanktioner, der berører tredjelandsstatsborgere, eller når unionsborgere risikerer at blive forskelsbehandlet (visumfritagelse); systematisk tilknytning af Europa-Parlamentet til EU's indgåelse af internationale aftaler, der vedrører politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager |
| --- | --- |

—

respekt for fællesskabsrettens forrang for EU-retten ved indgåelse af internationale aftaler (artikel 47 i EU-traktaten), navnlig når det handler om sanktioner, der berører tredjelandsstatsborgere, eller når unionsborgere risikerer at blive forskelsbehandlet (visumfritagelse); systematisk tilknytning af Europa-Parlamentet til EU's indgåelse af internationale aftaler, der vedrører politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

| — | styrkelse af det loyale samarbejde og af solidariteten mellem medlemsstaterne ved gennemførelsen af EU's politikker og foranstaltninger ved at styrke og demokratisere de gensidige evalueringsmekanismer, som allerede indgår i Schengensamarbejdet og i bekæmpelsen af terrorisme |
| --- | --- |

—

styrkelse af det loyale samarbejde og af solidariteten mellem medlemsstaterne ved gennemførelsen af EU's politikker og foranstaltninger ved at styrke og demokratisere de gensidige evalueringsmekanismer, som allerede indgår i Schengensamarbejdet og i bekæmpelsen af terrorisme

| — | indførelse af udvidet samarbejde i den første søjle i tilfælde hvor den nødvendige enstemmighed er umulig at opnå (se eksempelvis debatten vedrørende Kommissionens forslag af 17. juli 2006 til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2201/2003 for så vidt angår kompetence og om indførelse af lovvalgsregler i ægteskabssager (KOM(2006)0399)) |
| --- | --- |

—

indførelse af udvidet samarbejde i den første søjle i tilfælde hvor den nødvendige enstemmighed er umulig at opnå (se eksempelvis debatten vedrørende Kommissionens forslag af 17. juli 2006 til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2201/2003 for så vidt angår kompetence og om indførelse af lovvalgsregler i ægteskabssager (KOM(2006)0399))

| — | forbedring af den umodenhed og tilfældighed, som præger initiativer fra de agenturer, som EU har oprettet, og samarbejdet mellem de nationale myndigheder |
| --- | --- |

—

forbedring af den umodenhed og tilfældighed, som præger initiativer fra de agenturer, som EU har oprettet, og samarbejdet mellem de nationale myndigheder

| — | fastlæggelse af en egentlig kommunikationspolitik, der skal give unionsborgere mulighed for at få bedre oplysninger om initiativer, der tages på såvel EU- som på nationalt niveau, og give dem kendskab til de ansvarlige EU- og nationale myndigheder, som de (med forbehold af søgsmål) kan henvende sig til om aspekter, der kan medføre indgreb i borgernes grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af en egentlig kommunikationspolitik, der skal give unionsborgere mulighed for at få bedre oplysninger om initiativer, der tages på såvel EU- som på nationalt niveau, og give dem kendskab til de ansvarlige EU- og nationale myndigheder, som de (med forbehold af søgsmål) kan henvende sig til om aspekter, der kan medføre indgreb i borgernes grundlæggende rettigheder,

| I. | der henviser til, at det i denne overgangsperiode af hensyn til unions borgerne så meget desto mere er nødvendigt at tage hensyn til de forbedringer, som Lissabontraktaten vil medføre på følgende områder:






  — | beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- | --- |

I.

der henviser til, at det i denne overgangsperiode af hensyn til unions borgerne så meget desto mere er nødvendigt at tage hensyn til de forbedringer, som Lissabontraktaten vil medføre på følgende områder:

—

beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

| — | EF-Domstolens kontrol navnlig med retsakter, der henhører under det politimæssige og retlige samarbejde |
| --- | --- |

—

EF-Domstolens kontrol navnlig med retsakter, der henhører under det politimæssige og retlige samarbejde

| — | den demokratiske kontrol i form af udvidelsen af den fælles beslutningsprocedure med inddragelse af Parlamentet og i form af inddragelsen af de nationale parlamenter i EU's lovgivningsprocedure og ved evalueringen af dens indflydelse på navnlig politikkerne vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- |

—

den demokratiske kontrol i form af udvidelsen af den fælles beslutningsprocedure med inddragelse af Parlamentet og i form af inddragelsen af de nationale parlamenter i EU's lovgivningsprocedure og ved evalueringen af dens indflydelse på navnlig politikkerne vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| J. | der henviser til, at unionsborgernes retsmidler i henhold til de eksisterende traktater, hvad angår foranstaltninger i forbindelse med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, stadig er mere begrænsede end på andre af EU's aktivitetsområder, at EF-Domstolens beføjelser er særligt begrænsede inden for det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager, og at visse medlemsstater fortsætter med at begrænse dialogen mellem EU-dommere og nationale dommere på dette område; der henviser til, at Rådet bør udsætte vedtagelsen af enhver foranstaltning, der kan påvirke de grundlæggende rettigheder, til Lissabontraktaten er ratificeret, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at unionsborgernes retsmidler i henhold til de eksisterende traktater, hvad angår foranstaltninger i forbindelse med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, stadig er mere begrænsede end på andre af EU's aktivitetsområder, at EF-Domstolens beføjelser er særligt begrænsede inden for det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager, og at visse medlemsstater fortsætter med at begrænse dialogen mellem EU-dommere og nationale dommere på dette område; der henviser til, at Rådet bør udsætte vedtagelsen af enhver foranstaltning, der kan påvirke de grundlæggende rettigheder, til Lissabontraktaten er ratificeret,

| 1. | opfordrer Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen til:






  a) | straks at påbegynde processen med at definere prioriteterne i det næste flerårige program for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for perioden 2010-2014 og bevare en ambitiøs og sammenhængende tilgang, der rækker ud over den ministerielle logik og tager hensyn til de mål og principper, som er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- | --- |

1.

opfordrer Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen til:

a)

straks at påbegynde processen med at definere prioriteterne i det næste flerårige program for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for perioden 2010-2014 og bevare en ambitiøs og sammenhængende tilgang, der rækker ud over den ministerielle logik og tager hensyn til de mål og principper, som er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| b) | at tilslutte sig Europa-Parlamentet i dialogen med de nationale parlamenter om prioriteringerne for perioden 2010-2014 under hensyntagen til de problemer, som er opstået i forbindelse med gennemførelsen af Tammerfors- og Haag-programmerne, arbejdet i Rådet og Det Europæiske Råds første strategiske retningslinjer på området immigration, asyl og integration; bemærker, at denne første fase i dialogen bør afsluttes med Europa-Parlamentets årlige drøftelse om fremskridtene i 2008 inden for området for frihed, sikkerhed og retfærdighed og efterfølgende give anledning til en meddelelse fra Kommissionen, idet det bliver det nyvalgte Europa-Parlaments og Det Europæiske Råds opgave at fastsætte det endelige program i behørig tid |
| --- | --- |

b)

at tilslutte sig Europa-Parlamentet i dialogen med de nationale parlamenter om prioriteringerne for perioden 2010-2014 under hensyntagen til de problemer, som er opstået i forbindelse med gennemførelsen af Tammerfors- og Haag-programmerne, arbejdet i Rådet og Det Europæiske Råds første strategiske retningslinjer på området immigration, asyl og integration; bemærker, at denne første fase i dialogen bør afsluttes med Europa-Parlamentets årlige drøftelse om fremskridtene i 2008 inden for området for frihed, sikkerhed og retfærdighed og efterfølgende give anledning til en meddelelse fra Kommissionen, idet det bliver det nyvalgte Europa-Parlaments og Det Europæiske Råds opgave at fastsætte det endelige program i behørig tid

| c) | at nå til enighed med Parlamentet om en liste over tekster eller forslag, som ville eller burde kunne vedtages helst før Lissabontraktatens ikrafttræden eller i hvert fald inden afslutningen af nærværende valgperiode |
| --- | --- |

c)

at nå til enighed med Parlamentet om en liste over tekster eller forslag, som ville eller burde kunne vedtages helst før Lissabontraktatens ikrafttræden eller i hvert fald inden afslutningen af nærværende valgperiode

| d) | at gøre fremskridt i forhandlingerne vedrørende forslagene inden for det politimæssige og retlige samarbejde (som vil være undergivet den fælles beslutningsprocedure) ved allerede nu at søge at opnå en politisk aftale med Parlamentet og, når først aftalen er på plads, at sikre:






  — | enten at deres formelle vedtagelse udsættes til efter Lissabontraktatens ikrafttræden, |
| --- | --- | --- |

d)

at gøre fremskridt i forhandlingerne vedrørende forslagene inden for det politimæssige og retlige samarbejde (som vil være undergivet den fælles beslutningsprocedure) ved allerede nu at søge at opnå en politisk aftale med Parlamentet og, når først aftalen er på plads, at sikre:

—

enten at deres formelle vedtagelse udsættes til efter Lissabontraktatens ikrafttræden,

| — | eller at Rådet træffer de pågældende afgørelser eller rammeafgørelser i henhold til EU-traktaten som den er i dag, samtidig med at det indvilger i på ny at vedtage dem i henhold til EU-traktaten som ændret ved Lissabontraktaten, hvilket vil muliggøre en fuldstændig domstolskontrol fra Domstolens side; såfremt der allerede forinden er indgået en politisk aftale, vil Parlamentet indvilge i at forhandlingerne om indholdet ikke genåbnes, lige som det er tilfældet med proceduren til vedtagelsen af officielle kodifikationer (3); |
| --- | --- |

—

eller at Rådet træffer de pågældende afgørelser eller rammeafgørelser i henhold til EU-traktaten som den er i dag, samtidig med at det indvilger i på ny at vedtage dem i henhold til EU-traktaten som ændret ved Lissabontraktaten, hvilket vil muliggøre en fuldstændig domstolskontrol fra Domstolens side; såfremt der allerede forinden er indgået en politisk aftale, vil Parlamentet indvilge i at forhandlingerne om indholdet ikke genåbnes, lige som det er tilfældet med proceduren til vedtagelsen af officielle kodifikationer (3);

| 2. | foreslår, at der inden for de områder, der er eller vil blive omfattet af den fælles beslutningsprocedure/ proceduren for samstemmende udtalelse gives prioritet til følgende:


  Vedrørende området grundlæggende rettigheder og rettigheder for borgerne








  — | fastlæggelse af mere gennemsigtige kriterier på EU-plan, navnlig når EU's foranstaltninger kan begrænse forfatningsmæssigt beskyttede garantier i medlemsstaterne (artikel 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention), og revision af de europæiske foranstaltninger, som Domstolen forkastede (f.eks. sagerne T-228/02 Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran mod Rådet, T-47/03 Sison mod Rådet, T-253/04 KONGRA-GEL m.fl. mod Rådet, T-229/02 PKK mod Rådet, om sorte lister) |
| --- | --- | --- |

2.

foreslår, at der inden for de områder, der er eller vil blive omfattet af den fælles beslutningsprocedure/ proceduren for samstemmende udtalelse gives prioritet til følgende:

Vedrørende området grundlæggende rettigheder og rettigheder for borgerne

—

fastlæggelse af mere gennemsigtige kriterier på EU-plan, navnlig når EU's foranstaltninger kan begrænse forfatningsmæssigt beskyttede garantier i medlemsstaterne (artikel 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention), og revision af de europæiske foranstaltninger, som Domstolen forkastede (f.eks. sagerne T-228/02 Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran mod Rådet, T-47/03 Sison mod Rådet, T-253/04 KONGRA-GEL m.fl. mod Rådet, T-229/02 PKK mod Rådet, om sorte lister)

| — | systematisk hensyntagen til konsekvenserne af EU- lovgivning og de nationale gennemførelsesforanstaltninger for de grundlæggende rettigheder, navnlig inden for bekæmpelse af terrorisme, under hensyntagen til de svar, som medlemsstaterne for nylig har sendt Kommissionen på dette område |
| --- | --- |

—

systematisk hensyntagen til konsekvenserne af EU- lovgivning og de nationale gennemførelsesforanstaltninger for de grundlæggende rettigheder, navnlig inden for bekæmpelse af terrorisme, under hensyntagen til de svar, som medlemsstaterne for nylig har sendt Kommissionen på dette område

| — | indledning af en forberedende dialog om forhandlingsmandatet for EU's tiltrædelse af menneskerettighedskonventionen (EU-traktatens artikel 6, stk. 2) |
| --- | --- |

—

indledning af en forberedende dialog om forhandlingsmandatet for EU's tiltrædelse af menneskerettighedskonventionen (EU-traktatens artikel 6, stk. 2)

| — | en revision af arbejdsprogrammet for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder under hensyn til de prioriteringer, som institutionerne, og navnlig Parlamentet, har fastsat på området politimæssigt og retligt samarbejde, og til overholdelsen af EU's principper (artikel 7 i EU-traktaten — jf. den interinstitutionelle erklæring, der blev vedtaget i forbindelse med vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelsen af et europæisk agentur for grundlæggende rettigheder (4)) |
| --- | --- |

—

en revision af arbejdsprogrammet for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder under hensyn til de prioriteringer, som institutionerne, og navnlig Parlamentet, har fastsat på området politimæssigt og retligt samarbejde, og til overholdelsen af EU's principper (artikel 7 i EU-traktaten — jf. den interinstitutionelle erklæring, der blev vedtaget i forbindelse med vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelsen af et europæisk agentur for grundlæggende rettigheder (4))

| — | fremlæggelse af et forslag til retsakt med henblik på at begrænse direkte og indirekte forskelsbehandling, der påvirker unionsborgernes frie bevægelighed, adgang til domstolene i et andet land end oprindelseslandet og konsulær og diplomatisk beskyttelse i tredjelande (artikel 20 i TEUF) |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af et forslag til retsakt med henblik på at begrænse direkte og indirekte forskelsbehandling, der påvirker unionsborgernes frie bevægelighed, adgang til domstolene i et andet land end oprindelseslandet og konsulær og diplomatisk beskyttelse i tredjelande (artikel 20 i TEUF)

| — | fremlæggelse af et forslag vedrørende åbenhed og tavshedspligt med hensyn til de oplysninger og dokumenter, der behandles af EU-institutionerne |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af et forslag vedrørende åbenhed og tavshedspligt med hensyn til de oplysninger og dokumenter, der behandles af EU-institutionerne

| — | fremlæggelse af et forslag vedrørende databeskyttelse (med henblik på en konsolidering af de nuværende bestemmelser, der varierer alt efter hvilken søjle i traktaten, de vedrører), for at imødegå bekymringerne for den hurtige underminering af databeskyttelsesstandarder i Den Europæiske Union, navnlig med hensyn til de utilstrækkelige standarder for beskyttelsen af transatlantiske dataoverførsler, og en indtrængende opfordring til Rådet om at ændre rammeafgørelsen om databeskyttelse under tredje søjle i overensstemmelse med Parlamentets henstillinger |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af et forslag vedrørende databeskyttelse (med henblik på en konsolidering af de nuværende bestemmelser, der varierer alt efter hvilken søjle i traktaten, de vedrører), for at imødegå bekymringerne for den hurtige underminering af databeskyttelsesstandarder i Den Europæiske Union, navnlig med hensyn til de utilstrækkelige standarder for beskyttelsen af transatlantiske dataoverførsler, og en indtrængende opfordring til Rådet om at ændre rammeafgørelsen om databeskyttelse under tredje søjle i overensstemmelse med Parlamentets henstillinger

| — | en styrkelse af de interne strukturer i de institutioner, som er ansvarlige for beskyttelsen af grundlæggende rettigheder i EU, navnlig inden for Rådet (omdannelse af Rådets ad hoc-arbejdsgruppe om grundlæggende rettigheder og rettigheder for borgerne til en stående arbejdsgruppe, således som det er blevet foreslået af det slovenske formandskab) |
| --- | --- |

—

en styrkelse af de interne strukturer i de institutioner, som er ansvarlige for beskyttelsen af grundlæggende rettigheder i EU, navnlig inden for Rådet (omdannelse af Rådets ad hoc-arbejdsgruppe om grundlæggende rettigheder og rettigheder for borgerne til en stående arbejdsgruppe, således som det er blevet foreslået af det slovenske formandskab)

| — | en styrkelse gennem administrativt samarbejde (artikel 66 i EF-traktaten) af dialogen mellem medlemsstaterne, det gensidige kendskab til retssystemerne, indledningen af den dialogprocedure, som skal knytte de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet sammen, navnlig når der opstår vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af EU- strategier og foranstaltninger, der vedrører området med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

en styrkelse gennem administrativt samarbejde (artikel 66 i EF-traktaten) af dialogen mellem medlemsstaterne, det gensidige kendskab til retssystemerne, indledningen af den dialogprocedure, som skal knytte de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet sammen, navnlig når der opstår vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af EU- strategier og foranstaltninger, der vedrører området med frihed, sikkerhed og retfærdighed

vedrørende det europæiske retsområde

| — | en revision af forslaget til retsakt om enkeltpersoners rettigheder inden for strafferetsplejen (artikel 69 A i TEUF) |
| --- | --- |

—

en revision af forslaget til retsakt om enkeltpersoners rettigheder inden for strafferetsplejen (artikel 69 A i TEUF)

| — | fremlæggelse af et forslag om rettighederne for ofre for kriminalitet og terrorisme (artikel 69 A i TEUF) |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af et forslag om rettighederne for ofre for kriminalitet og terrorisme (artikel 69 A i TEUF)

| — | en styrkelse af den gensidige anerkendelse mellem medlemsstaterne, såvel af foranstaltninger truffet »in absentia« som af bevismidler (artikel 69 A i TEUF) |
| --- | --- |

—

en styrkelse af den gensidige anerkendelse mellem medlemsstaterne, såvel af foranstaltninger truffet »in absentia« som af bevismidler (artikel 69 A i TEUF)

| — | en sammenkobling af strafferegistrene |
| --- | --- |

—

en sammenkobling af strafferegistrene

| — | en revision af vedtægten for Europol, Eurojust og det europæiske retlige netværk under hensyntagen til det nye retsgrundlag |
| --- | --- |

—

en revision af vedtægten for Europol, Eurojust og det europæiske retlige netværk under hensyntagen til det nye retsgrundlag

vedrørende grænsekontrol

| — | vedtagelse af passende foranstaltninger til sikring af den fuldstændige gennemførelse af andengenerations-SIS (SIS II) samt af de afgørelser, der er knyttet til Prümtraktaten (5) |
| --- | --- |

—

vedtagelse af passende foranstaltninger til sikring af den fuldstændige gennemførelse af andengenerations-SIS (SIS II) samt af de afgørelser, der er knyttet til Prümtraktaten (5)

| — | en styrkelse af Frontex og en evaluering af konsekvenserne af Kommissionens nye forslag vedrørende grænsekontrol |
| --- | --- |

—

en styrkelse af Frontex og en evaluering af konsekvenserne af Kommissionens nye forslag vedrørende grænsekontrol

| — | en styrkelse af Frontex' oplysninger om aftaler, som Agenturet har underskrevet med tredjelande, og om evalueringen af rapporter om fælles aktioner og sikring af, at grænsekontroller er i overensstemmelse med menneskerettighederne; ændring af Frontex' mandat, således at det kommer til at omfatte redningsaktioner til søs |
| --- | --- |

—

en styrkelse af Frontex' oplysninger om aftaler, som Agenturet har underskrevet med tredjelande, og om evalueringen af rapporter om fælles aktioner og sikring af, at grænsekontroller er i overensstemmelse med menneskerettighederne; ændring af Frontex' mandat, således at det kommer til at omfatte redningsaktioner til søs

| — | etableringen af et struktureret samarbejde mellem Frontex og De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) for at forenkle de omhandlede procedurer under hensyntagen til beskyttelsen af menneskerettighederne |
| --- | --- |

—

etableringen af et struktureret samarbejde mellem Frontex og De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) for at forenkle de omhandlede procedurer under hensyntagen til beskyttelsen af menneskerettighederne

vedrørende indvandring og asyl

| — | hurtig og ambitiøs handling fra Kommissionen og Rådet med henblik på fremme af EU's fremadrettede strategi vedrørende:






  — | lovlig indvandring: den kommende pakke om lovlig indvandring (forslag om en kombineret blå kort-ansøgningsprocedure, om sæsonarbejdere, virksomhedsinterne personaleomflytninger og om lønnede praktikanter samt andre forslag) |
| --- | --- | --- |

—

hurtig og ambitiøs handling fra Kommissionen og Rådet med henblik på fremme af EU's fremadrettede strategi vedrørende:

—

lovlig indvandring: den kommende pakke om lovlig indvandring (forslag om en kombineret blå kort-ansøgningsprocedure, om sæsonarbejdere, virksomhedsinterne personaleomflytninger og om lønnede praktikanter samt andre forslag)

| — | ulovlig indvandring: forslag bl.a. om sanktioner og en EU-genbosættelsesordning |
| --- | --- |

—

ulovlig indvandring: forslag bl.a. om sanktioner og en EU-genbosættelsesordning

| — | asyl: gennemførelse af den anden fase, herunder en revision af Rådets direktiv 2005/85/EF af 1. december 2005 om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (6) og af Rådets direktiv 2004/83/EF af 29. april 2004 om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse (7) samt oprettelsen af en europæisk asylstøttemyndighed |
| --- | --- |

—

asyl: gennemførelse af den anden fase, herunder en revision af Rådets direktiv 2005/85/EF af 1. december 2005 om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (6) og af Rådets direktiv 2004/83/EF af 29. april 2004 om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse (7) samt oprettelsen af en europæisk asylstøttemyndighed

| — | udvikling af en Fællesskabspolitik vedrørende indvandring og asyl, der er baseret på en åbning af adgangen til lovlig indvandring og fastlæggelse af fælles standarder for beskyttelsen af indvandreres og asylansøgeres grundlæggende rettigheder i EU |
| --- | --- |

—

udvikling af en Fællesskabspolitik vedrørende indvandring og asyl, der er baseret på en åbning af adgangen til lovlig indvandring og fastlæggelse af fælles standarder for beskyttelsen af indvandreres og asylansøgeres grundlæggende rettigheder i EU

| — | indarbejdelse af samtlige bestemmelser under den internationale Konvention om beskyttelse af migrerende arbejdstagere og deres familiers rettigheder, som blev vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990, i fællesskabsbeslutninger og -rammeafgørelser |
| --- | --- |

—

indarbejdelse af samtlige bestemmelser under den internationale Konvention om beskyttelse af migrerende arbejdstagere og deres familiers rettigheder, som blev vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990, i fællesskabsbeslutninger og -rammeafgørelser

| 3. | glæder sig over forslaget om færdiggørelsen af antidiskriminationspakken og opfordrer indtrængende Rådet til at handle i Lissabontraktatens ånd og at indarbejde Parlamentets henstillinger; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over forslaget om færdiggørelsen af antidiskriminationspakken og opfordrer indtrængende Rådet til at handle i Lissabontraktatens ånd og at indarbejde Parlamentets henstillinger;

| 4. | finder, at de nationale parlamenter og civilsamfundet fra nu af på struktureret vis bør inddrages ved udarbejdelsen af disse lovgivningsforanstaltninger samt ved evalueringen af disse politikker i medlemsstaterne; opfordrer på den baggrund Kommissionen og Rådet til sammen med Parlamentet at foretage en revurdering af de europæiske netværk, agenturerne og de instrumenter, der har til opgave at evaluere konsekvenserne af politikken på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og at fremme et tættere samspil med det europæiske civilsamfund; |
| --- | --- |

4.

finder, at de nationale parlamenter og civilsamfundet fra nu af på struktureret vis bør inddrages ved udarbejdelsen af disse lovgivningsforanstaltninger samt ved evalueringen af disse politikker i medlemsstaterne; opfordrer på den baggrund Kommissionen og Rådet til sammen med Parlamentet at foretage en revurdering af de europæiske netværk, agenturerne og de instrumenter, der har til opgave at evaluere konsekvenserne af politikken på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og at fremme et tættere samspil med det europæiske civilsamfund;

| 5. | understreger, at Lissabontraktaten anerkender Parlamentets rolle i forbindelse med indgåelsen af internationale aftaler vedrørende politikken på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; anmoder i denne forbindelse om






  — | i rette tid at få forelagt alle aftaler med tredjelande, som ikke er undertegnet inden den 31. december 2008 |
| --- | --- | --- |

5.

understreger, at Lissabontraktaten anerkender Parlamentets rolle i forbindelse med indgåelsen af internationale aftaler vedrørende politikken på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; anmoder i denne forbindelse om

—

i rette tid at få forelagt alle aftaler med tredjelande, som ikke er undertegnet inden den 31. december 2008

| — | regelmæssigt at blive informeret om de igangværende forhandlinger |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at blive informeret om de igangværende forhandlinger

| — | at der omgående afholdes en drøftelse om den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, idet EU de facto er ved at skabe et politimæssigt og retligt samarbejde med tredjelande, navnlig USA, i form af indgåelse af bilaterale aftaler om en række emner, og derved unddrager sig de formelle demokratiske beslutningsprocedurer og den parlamentariske kontrol; |
| --- | --- |

—

at der omgående afholdes en drøftelse om den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, idet EU de facto er ved at skabe et politimæssigt og retligt samarbejde med tredjelande, navnlig USA, i form af indgåelse af bilaterale aftaler om en række emner, og derved unddrager sig de formelle demokratiske beslutningsprocedurer og den parlamentariske kontrol;

*

* *

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og opfordrer disse til at fremsende deres kommentarer og forslag senest den 15. november 2008 i behørig tid inden den årlige drøftelse af de fremskridt, der er gjort, med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i december 2008. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og opfordrer disse til at fremsende deres kommentarer og forslag senest den 15. november 2008 i behørig tid inden den årlige drøftelse af de fremskridt, der er gjort, med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i december 2008.

---

(1)  EUT C 303 af 14.12.2007, s. 1.

(2)  Dom af 1. juli 2008 i de forenede sager C-39/05 P og C52/05 P Kongeriget Sverige og Maurizio Turco mod Rådet for Den Europæiske Union.

(3)  Aftale mellem institutionerne af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster, punkt 4, EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

(4)  EUT L 53 af 22.2.2007, s. 1.

(5)  Traktaten af 27. maj 2005 mellem Kongeriget Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg, Kongeriget Nederlandene og Republikken Østrig om fremme af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig med henblik på bekæmpelse af terrorisme, grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.

(6)  EUT L 326 af 13.12.2005, s. 13.

(7)  EUT L 304 af 30.9.2004, s. 2.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/85

---

Torsdag, den 25. september 2008Koncentration og pluralisme i medierne i Den Europæiske Union

P6_TA(2008)0459

Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om mediekoncentration og -pluralisme i Den Europæiske Union (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Europa-Parlamentet,

der henviser til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

der henviser til protokollen til Amsterdamtraktaten om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne (1) (protokollen til Amsterdamtraktaten),

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Media pluralism in the Member States of the European Union« (»Pluralisme i medierne i EU's medlemsstater«) (SEK(2007)0032),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (2),

der henviser til sin beslutning af 20. november 2002 om mediekoncentration (3),

der henviser til UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (UNESCO-konventionen om kulturel mangfoldighed),

der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om risikoen for krænkelse af ytrings- og informationsfriheden (artikel 11, stk. 2, i chartret om grundlæggende rettigheder) i EU og navnlig i Italien (4),

der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2001 om anvendelse af statsstøttereglerne på public service-radio- og tv-virksomhed (5),

der henviser til Rådets resolution af 25. januar 1999 om public service-radio- og -tv-virksomhed (6),

der henviser til henstillingen Rec(2007)3 af 31. januar 2007 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om public service mediernes rolle i informationssamfundet,

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings henstilling Rec 1466(2000) af 27. juni 2000 om uddannelse og medier;

der henviser til Det Europæiske Råds ministerkomités henstilling Rec (2007)2 af 31. januar 2007 om mediepluralisme og medieindholds mangfoldighed;

der henviser til sin beslutning af 13. november 2007 om interoperabilitet på området interaktivt digital-tv (7);

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Økonomi og Valutaudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0303/2008),

| A. | der henviser til, at EU har bekræftet sit engagement for at beskytte og fremme mediepluralisme som en af hjørnestenene i ytringsfriheden og retten til oplysninger, der er indeholdt i artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og er grundlæggende principper for bevarelsen af demokratiet, et pluralistisk samfund og kulturel mangfoldighed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har bekræftet sit engagement for at beskytte og fremme mediepluralisme som en af hjørnestenene i ytringsfriheden og retten til oplysninger, der er indeholdt i artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og er grundlæggende principper for bevarelsen af demokratiet, et pluralistisk samfund og kulturel mangfoldighed,

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentet ved flere lejligheder har udtrykt ønske om, at Kommissionen indfører en stabil retlig ramme både inden for mediesektoren og i informationssamfundet som helhed for at sikre et ensartet niveau for beskyttelse af pluralisme i medlemsstaterne og for at give operatørerne mulighed for at udnytte de muligheder, som det indre marked rummer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentet ved flere lejligheder har udtrykt ønske om, at Kommissionen indfører en stabil retlig ramme både inden for mediesektoren og i informationssamfundet som helhed for at sikre et ensartet niveau for beskyttelse af pluralisme i medlemsstaterne og for at give operatørerne mulighed for at udnytte de muligheder, som det indre marked rummer,

| C. | der henviser til, at begrebet mediepluralisme, som Kommissionen også understreger det i ovennævnte arbejdsdokument fra tjenestegrenene, ikke kan begrænses til problemet med koncentration af ejendomsretten inden for sektoren, men ligeledes omfatter spørgsmål vedrørende offentlige radio- og tv-selskaber, politisk indflydelse, økonomisk konkurrence, kulturel diversitet, udvikling af nye teknologier, åbenhed og arbejdsvilkårene for journalister i EU, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at begrebet mediepluralisme, som Kommissionen også understreger det i ovennævnte arbejdsdokument fra tjenestegrenene, ikke kan begrænses til problemet med koncentration af ejendomsretten inden for sektoren, men ligeledes omfatter spørgsmål vedrørende offentlige radio- og tv-selskaber, politisk indflydelse, økonomisk konkurrence, kulturel diversitet, udvikling af nye teknologier, åbenhed og arbejdsvilkårene for journalister i EU,

| D. | der henviser til, at de offentlige radio- og tv-selskaber nødvendigvis bør råde over de ressourcer og instrumenter, der er nødvendige for at sikre dem en reel uafhængighed af politisk pres og af markedskræfterne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de offentlige radio- og tv-selskaber nødvendigvis bør råde over de ressourcer og instrumenter, der er nødvendige for at sikre dem en reel uafhængighed af politisk pres og af markedskræfterne,

| E. | der henviser til, at de offentlige radio- og tv-selskaber i øjeblikket uden grund og til skade for kvaliteten af deres indhold presses til at konkurrere med de kommercielle kanaler for at sikre sig markedsandele, og til, at de kommercielle selskabers mål i sidste ende ikke er kvalitet, men tilfredsstillelse af det størst mulige antal personers forventninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de offentlige radio- og tv-selskaber i øjeblikket uden grund og til skade for kvaliteten af deres indhold presses til at konkurrere med de kommercielle kanaler for at sikre sig markedsandele, og til, at de kommercielle selskabers mål i sidste ende ikke er kvalitet, men tilfredsstillelse af det størst mulige antal personers forventninger,

| F. | der henviser til, at UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed bl.a. lægger betydelig vægt på skabelsen af betingelser, der kan bidrage til mediemangfoldighed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed bl.a. lægger betydelig vægt på skabelsen af betingelser, der kan bidrage til mediemangfoldighed,

| G. | der henviser til, at UNESCO-konvention om kulturel mangfoldighed anerkender parternes ret til at træffe foranstaltninger til fremme af mediemangfoldighed, herunder gennem public service-radio- og tv-virksomhed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at UNESCO-konvention om kulturel mangfoldighed anerkender parternes ret til at træffe foranstaltninger til fremme af mediemangfoldighed, herunder gennem public service-radio- og tv-virksomhed,

| H. | der henviser til den vigtige rolle, som offentlige audiovisuelle medier spiller for at sikre pluralisme, som det anerkendes i UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed og i protokollen til Amsterdamtraktaten, hvori det fastsættes, at systemet af offentlige medier i medlemsstaterne hænger direkte sammen med de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og med nødvendigheden af at bevare mediepluralisme, mens medlemsstaterne har ansvaret for at fastsætte forpligtelserne til offentlig tv-virksomhed og dens finansiering, |
| --- | --- |

H.

der henviser til den vigtige rolle, som offentlige audiovisuelle medier spiller for at sikre pluralisme, som det anerkendes i UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed og i protokollen til Amsterdamtraktaten, hvori det fastsættes, at systemet af offentlige medier i medlemsstaterne hænger direkte sammen med de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og med nødvendigheden af at bevare mediepluralisme, mens medlemsstaterne har ansvaret for at fastsætte forpligtelserne til offentlig tv-virksomhed og dens finansiering,

| I. | der henviser til, at Kommissionen i sin ovennævnte meddelelse fra 2001 fuldt ud anerkender, at public service-radio- og tv-virksomhed spiller en central rolle i forbindelse med fremme af pluralisme samt kulturel og sproglig mangfoldighed, og understreger, at Kommissionen i forbindelse med behandlingen af den pågældende statsstøtte vil anvende kriterier som f.eks. betydningen af at fremme kulturel mangfoldighed og imødekomme de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen i sin ovennævnte meddelelse fra 2001 fuldt ud anerkender, at public service-radio- og tv-virksomhed spiller en central rolle i forbindelse med fremme af pluralisme samt kulturel og sproglig mangfoldighed, og understreger, at Kommissionen i forbindelse med behandlingen af den pågældende statsstøtte vil anvende kriterier som f.eks. betydningen af at fremme kulturel mangfoldighed og imødekomme de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund,

| J. | der henviser til, at Rådets ovennævnte resolution af 25. januar 1999 understreger den afgørende betydning, public service-radio- og -tv-virksomhed har for pluralismen, og kræver, at medlemsstaterne giver den vide rammer, der afspejler dens rolle som formidler til offentligheden af fordelene ved de nye audiovisuelle tjenester, informationstjenester og de nye teknologier, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådets ovennævnte resolution af 25. januar 1999 understreger den afgørende betydning, public service-radio- og -tv-virksomhed har for pluralismen, og kræver, at medlemsstaterne giver den vide rammer, der afspejler dens rolle som formidler til offentligheden af fordelene ved de nye audiovisuelle tjenester, informationstjenester og de nye teknologier,

| K. | der henviser til, at protokollen til Amsterdamtraktaten blev vedtaget for at sikre medlemsstaternes kompetencer til selv at tilrettelægge deres nationale systemer for public service-radio- og tv-virksomhed på en måde, der er tilpasset til deres samfunds demokratiske og kulturelle behov, således at målet om bevarelse af mediepluralisme sikres bedst muligt, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at protokollen til Amsterdamtraktaten blev vedtaget for at sikre medlemsstaternes kompetencer til selv at tilrettelægge deres nationale systemer for public service-radio- og tv-virksomhed på en måde, der er tilpasset til deres samfunds demokratiske og kulturelle behov, således at målet om bevarelse af mediepluralisme sikres bedst muligt,

| L. | der henviser til, at ovennævnte henstilling Rec(2007)3 understreger public service-radio- og tv-selskabers særlige rolle som kilde til upartiske og uafhængige informationer og kommentarer samt til fornyende og varieret indhold, der lever op til høje standarder for etik og kvalitet, og som forum for offentlig debat samt som et middel til fremme af bredere, demokratisk individuel deltagelse, og kræver derfor, at medlemsstaterne bevarer deres beføjelser til at tilpasse rammerne, så henstillingen kan gennemføres i et nyt medielandskab, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ovennævnte henstilling Rec(2007)3 understreger public service-radio- og tv-selskabers særlige rolle som kilde til upartiske og uafhængige informationer og kommentarer samt til fornyende og varieret indhold, der lever op til høje standarder for etik og kvalitet, og som forum for offentlig debat samt som et middel til fremme af bredere, demokratisk individuel deltagelse, og kræver derfor, at medlemsstaterne bevarer deres beføjelser til at tilpasse rammerne, så henstillingen kan gennemføres i et nyt medielandskab,

| M. | der henviser til, at mediepluralisme kun kan sikres, hvis der er reel politisk balance i indholdet af public service-tv-virksomhed, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mediepluralisme kun kan sikres, hvis der er reel politisk balance i indholdet af public service-tv-virksomhed,

| N. | der henviser til, at erfaringen viser, at en ubegrænset koncentration af ejerskab bringer pluralismen og den kulturelle mangfoldighed i fare, og at et system, der alene baseres på de frie markedsmekanismer, ikke er i stand til at sikre pluralisme i medierne, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at erfaringen viser, at en ubegrænset koncentration af ejerskab bringer pluralismen og den kulturelle mangfoldighed i fare, og at et system, der alene baseres på de frie markedsmekanismer, ikke er i stand til at sikre pluralisme i medierne,

| O. | der henviser til, at modellen med to søjler for privat og public service- tv-virksomhed og audiovisuelle medietjenester med styrkelse af mediepluralismen for øje har vist sin værdi i Europa og derfor bør videreudvikles, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at modellen med to søjler for privat og public service- tv-virksomhed og audiovisuelle medietjenester med styrkelse af mediepluralismen for øje har vist sin værdi i Europa og derfor bør videreudvikles,

| P. | der henviser til, at koncentration af ejerskab er i færd med at skabe en situation, hvor professionelle mediefolk i stigende grad er afhængige af ejere af store mediekoncerner, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at koncentration af ejerskab er i færd med at skabe en situation, hvor professionelle mediefolk i stigende grad er afhængige af ejere af store mediekoncerner,

| Q. | der henviser til, at ny teknologi og navnlig overgangen til digital teknologi for produktion og formidling af audiovisuelt indhold og fremkomsten på markedet af nye kommunikations- og informationstjenester i betydeligt omfang har påvirket mængden af tilgængelige produkter og formidlingsmuligheder; der dog henviser til, at en kvantitativ forøgelse af medier og tjenester ikke automatisk sikrer et mangfoldigt indhold; der henviser til, at der derfor er behov for nye måder, hvorpå man kan sikre mediepluralismen og den kulturelle mangfoldighed og fremskaffelsen af hurtig og objektiv information til offentligheden, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ny teknologi og navnlig overgangen til digital teknologi for produktion og formidling af audiovisuelt indhold og fremkomsten på markedet af nye kommunikations- og informationstjenester i betydeligt omfang har påvirket mængden af tilgængelige produkter og formidlingsmuligheder; der dog henviser til, at en kvantitativ forøgelse af medier og tjenester ikke automatisk sikrer et mangfoldigt indhold; der henviser til, at der derfor er behov for nye måder, hvorpå man kan sikre mediepluralismen og den kulturelle mangfoldighed og fremskaffelsen af hurtig og objektiv information til offentligheden,

| R. | der henviser til, at de nuværende bestemmelser om telekommunikation afspejler en direkte forbindelse og indbyrdes afhængighed mellem infrastruktur og indholdsbestemmelser og giver medlemsstaterne passende tekniske instrumenter til beskyttelse af medier og indholdspluralisme som f.eks. adgangs- og »must carry«-bestemmelser, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de nuværende bestemmelser om telekommunikation afspejler en direkte forbindelse og indbyrdes afhængighed mellem infrastruktur og indholdsbestemmelser og giver medlemsstaterne passende tekniske instrumenter til beskyttelse af medier og indholdspluralisme som f.eks. adgangs- og »must carry«-bestemmelser,

| S. | der henviser til, at respekten for informationspluralisme og indholdsmangfoldighed ikke automatisk garanteres ved teknologiske tiltag, men også skal sikres ved en aktiv, vedvarende og årvågen politik fra de nationale og europæiske, offentlige myndigheders side, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at respekten for informationspluralisme og indholdsmangfoldighed ikke automatisk garanteres ved teknologiske tiltag, men også skal sikres ved en aktiv, vedvarende og årvågen politik fra de nationale og europæiske, offentlige myndigheders side,

| T. | der henviser til, at selv om internettet i vidt omfang har øget adgangen til forskellige informationskilder, holdninger og meninger, har det endnu ikke erstattet de traditionelle medier som en afgørende offentlig opinionsdanner, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at selv om internettet i vidt omfang har øget adgangen til forskellige informationskilder, holdninger og meninger, har det endnu ikke erstattet de traditionelle medier som en afgørende offentlig opinionsdanner,

| U. | der henviser til, at bladudgivere grundet den teknologiske udvikling formidler stadig mere indhold via internettet og derfor i vid udstrækning er afhængige af indtægter fra (online-) reklamer, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at bladudgivere grundet den teknologiske udvikling formidler stadig mere indhold via internettet og derfor i vid udstrækning er afhængige af indtægter fra (online-) reklamer,

| V. | der henviser til, at medier er et redskab for politisk indflydelse, og at der er en betragtelig risiko for, at de hindres i at udføre deres funktion som demokratiets vagthund på grund af private mediekoncerners tendens til at agere ud fra hensynet til økonomisk profit; der henviser til, at dette indebærer en fare for tab af mangfoldighed, kvalitet, indhold og meningsmangfoldighed, og at det derfor ikke bør overlades til markedsmekanismerne alene at garantere mediepluralisme. |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at medier er et redskab for politisk indflydelse, og at der er en betragtelig risiko for, at de hindres i at udføre deres funktion som demokratiets vagthund på grund af private mediekoncerners tendens til at agere ud fra hensynet til økonomisk profit; der henviser til, at dette indebærer en fare for tab af mangfoldighed, kvalitet, indhold og meningsmangfoldighed, og at det derfor ikke bør overlades til markedsmekanismerne alene at garantere mediepluralisme.

| W. | der henviser til, at store mediekoncerner har opbygget betydelige og ofte dominerende positioner i visse medlemsstater, og til, at det forhold, at der findes pressekoncerner, der ejes af virksomheder, som stræber efter at tildele offentlige kontrakter, udgør en trussel mod mediernes uafhængighed, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at store mediekoncerner har opbygget betydelige og ofte dominerende positioner i visse medlemsstater, og til, at det forhold, at der findes pressekoncerner, der ejes af virksomheder, som stræber efter at tildele offentlige kontrakter, udgør en trussel mod mediernes uafhængighed,

| X. | der henviser til, at multinationale mediekoncerners bidrag i visse medlemsstater er afgørende for, at der bliver pustet nyt liv i medielandskabet, men at der også er behov for visse forbedringer i arbejdsforholdene og aflønningen, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at multinationale mediekoncerners bidrag i visse medlemsstater er afgørende for, at der bliver pustet nyt liv i medielandskabet, men at der også er behov for visse forbedringer i arbejdsforholdene og aflønningen,

| Y. | der henviser til, at professionelle mediefolks arbejdsforhold og arbejdskvalitet skal forbedres, og til, at et stadig større antal journalister arbejder under usikre ansættelsesforhold, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at professionelle mediefolks arbejdsforhold og arbejdskvalitet skal forbedres, og til, at et stadig større antal journalister arbejder under usikre ansættelsesforhold,

| Z. | der henviser til, at EU's konkurrencelovgivning kun i forholdsvis begrænset grad kan anvendes til behandling af spørgsmål om mediekoncentration, fordi de aktiviteter, der er rettet mod vertikal og horisontal koncentration af medieejerskab i de nye medlemsstater, ikke har nået den økonomiske grænse, hvor EU's konkurrencelovgivning finder anvendelse, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at EU's konkurrencelovgivning kun i forholdsvis begrænset grad kan anvendes til behandling af spørgsmål om mediekoncentration, fordi de aktiviteter, der er rettet mod vertikal og horisontal koncentration af medieejerskab i de nye medlemsstater, ikke har nået den økonomiske grænse, hvor EU's konkurrencelovgivning finder anvendelse,

| AA. | der henviser til, at indførelsen af alt for restriktive regler vedrørende medieejerskab risikerer at mindske de europæiske virksomheders konkurrenceevne på verdensmarkedet, og øge ikke-europæiske mediekoncerners indflydelse, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at indførelsen af alt for restriktive regler vedrørende medieejerskab risikerer at mindske de europæiske virksomheders konkurrenceevne på verdensmarkedet, og øge ikke-europæiske mediekoncerners indflydelse,

| AB. | der henviser til, at forbrugerne bør have adgang til et bredt udbud af medieprodukter, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at forbrugerne bør have adgang til et bredt udbud af medieprodukter,

| AC. | der henviser til, at mediebranchen bestræber sig på at producere udsendelser af højeste kvalitet, men at betingelserne for at opnå dette ikke er lige tilfredsstillende i alle medlemsstaterne, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at mediebranchen bestræber sig på at producere udsendelser af højeste kvalitet, men at betingelserne for at opnå dette ikke er lige tilfredsstillende i alle medlemsstaterne,

| AD. | der henviser til, at den hastige spredning af nye medier (bredbåndsinternet, satellitkanaler, jordbaseret digital-tv osv.) og de forskellige former for ejerskab af medier ikke i sig selv er nok til at sikre pluralisme, hvad medieindhold angår, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at den hastige spredning af nye medier (bredbåndsinternet, satellitkanaler, jordbaseret digital-tv osv.) og de forskellige former for ejerskab af medier ikke i sig selv er nok til at sikre pluralisme, hvad medieindhold angår,

| AE. | der henviser til bestemmelserne om indholdets kvalitet og beskyttelse af mindreårige bør finde anvendelse både i offentlig og kommerciel sammenhæng, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til bestemmelserne om indholdets kvalitet og beskyttelse af mindreårige bør finde anvendelse både i offentlig og kommerciel sammenhæng,

| AF. | der henviser til, at mediekoncerner er uerstattelige, hvad angår mediepluralisme og bevarelse af demokratiet og derfor bør beskæftige sig mere aktivt med praksisser vedrørende forretningsetik og socialt ansvar, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at mediekoncerner er uerstattelige, hvad angår mediepluralisme og bevarelse af demokratiet og derfor bør beskæftige sig mere aktivt med praksisser vedrørende forretningsetik og socialt ansvar,

| AG. | der henviser til, at kommercielle udgivelser i stigende grad benytter sig af brugerskabt indhold, især audiovisuelt indhold erhvervet for et symbolsk beløb eller gratis, hvad der afføder problemer vedrørende etiske forhold og beskyttelse af privatlivets fred, en praksis der udsætter journalister og andre professionelle mediefolk for et uacceptabelt konkurrencepres, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at kommercielle udgivelser i stigende grad benytter sig af brugerskabt indhold, især audiovisuelt indhold erhvervet for et symbolsk beløb eller gratis, hvad der afføder problemer vedrørende etiske forhold og beskyttelse af privatlivets fred, en praksis der udsætter journalister og andre professionelle mediefolk for et uacceptabelt konkurrencepres,

| AH. | der henviser til, at weblogs er et vigtigt, nyt bidrag til mediepluralismen, og at både professionelle mediefolk og privatpersoner i stadig stigende grad udtrykker sig gennem dette medie, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at weblogs er et vigtigt, nyt bidrag til mediepluralismen, og at både professionelle mediefolk og privatpersoner i stadig stigende grad udtrykker sig gennem dette medie,

| AI. | der henviser til, at public service-radio- og tv-selskaber skal have stabil finansiering, agere på en rimelig og afbalanceret måde og gives midlerne til at fremme offentlighedens interesser og sociale værdier, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at public service-radio- og tv-selskaber skal have stabil finansiering, agere på en rimelig og afbalanceret måde og gives midlerne til at fremme offentlighedens interesser og sociale værdier,

| AJ. | der henviser til, at medlemsstaterne har vide rammer for fortolkningen af mediernes public service-forpligtelser og finansieringen heraf, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at medlemsstaterne har vide rammer for fortolkningen af mediernes public service-forpligtelser og finansieringen heraf,

| AK. | der henviser til, at public service-medier kun er synlige inden for de audiovisuelle og ikke-lineære dele af markedet, |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at public service-medier kun er synlige inden for de audiovisuelle og ikke-lineære dele af markedet,

| AL. | der henviser til, at den europæiske audiovisuelle model fortsat skal være baseret på en balance mellem en stærk, uafhængig og pluralistisk public service og en dynamisk kommerciel sektor; der henviser til, at en videreførelse af denne model er af afgørende betydning for en vital og kvalitetsbevidst kreativitet, mediepluralismen og respekten for og fremme af den kulturelle mangfoldighed, |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at den europæiske audiovisuelle model fortsat skal være baseret på en balance mellem en stærk, uafhængig og pluralistisk public service og en dynamisk kommerciel sektor; der henviser til, at en videreførelse af denne model er af afgørende betydning for en vital og kvalitetsbevidst kreativitet, mediepluralismen og respekten for og fremme af den kulturelle mangfoldighed,

| AM. | der henviser til, at medlemsstaternes public service-medier til tider lider under både politisk pres og utilstrækkelig finansiering, |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at medlemsstaternes public service-medier til tider lider under både politisk pres og utilstrækkelig finansiering,

| AN. | der henviser til, at de opgaver, de offentlige radio- og tv-stationer får tildelt af de enkelte medlemsstater, kræver langsigtet støtte og garanteret uafhængighed, hvilket langt fra er tilfældet i alle medlemsstater, |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at de opgaver, de offentlige radio- og tv-stationer får tildelt af de enkelte medlemsstater, kræver langsigtet støtte og garanteret uafhængighed, hvilket langt fra er tilfældet i alle medlemsstater,

| AO. | der henviser til, at public service-medier i visse medlemsstater kan spille en fremtrædende rolle, både hvad angår kvalitet og publikum, |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at public service-medier i visse medlemsstater kan spille en fremtrædende rolle, både hvad angår kvalitet og publikum,

| AP. | der henviser til, at universel adgang til mangfoldigt indhold af høj kvalitet bliver langt vigtigere på baggrund af de teknologiske forandringer og den øgede koncentration i et stadig mere konkurrencepræget og globaliseret miljø; der henviser til, at audiovisuelle public service-ydelser er af afgørende betydning for den demokratiske meningsdannelse, så folk kan stifte bekendtskab med den kulturelle mangfoldighed, og pluralismen garanteres; der henviser til, at disse tjenester skal kunne udnytte nye radio- og tv-platforme for at udføre de opgaver, de har fået pålagt, og at nå ud til alle samfundsgrupper, uanset de adgangsmetoder der anvendes, |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at universel adgang til mangfoldigt indhold af høj kvalitet bliver langt vigtigere på baggrund af de teknologiske forandringer og den øgede koncentration i et stadig mere konkurrencepræget og globaliseret miljø; der henviser til, at audiovisuelle public service-ydelser er af afgørende betydning for den demokratiske meningsdannelse, så folk kan stifte bekendtskab med den kulturelle mangfoldighed, og pluralismen garanteres; der henviser til, at disse tjenester skal kunne udnytte nye radio- og tv-platforme for at udføre de opgaver, de har fået pålagt, og at nå ud til alle samfundsgrupper, uanset de adgangsmetoder der anvendes,

| AQ. | der henviser til, at public service-medier skal have tilstrækkelig offentlig støtte, så de kan konkurrere på høj standard af kulturelt og nyhedsmæssigt indhold med kommercielle medier, |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at public service-medier skal have tilstrækkelig offentlig støtte, så de kan konkurrere på høj standard af kulturelt og nyhedsmæssigt indhold med kommercielle medier,

| AR. | der henviser til, at der i de seneste ti år er opstået nye mediekanaler, og at en stadig større andel af reklameindtægterne tilfalder internetbaseret distribution, hvad der giver anledning til bekymring hos de traditionelle medier, |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at der i de seneste ti år er opstået nye mediekanaler, og at en stadig større andel af reklameindtægterne tilfalder internetbaseret distribution, hvad der giver anledning til bekymring hos de traditionelle medier,

| AS. | der henviser til, at public service-radio- og tv-selskaber og kommercielle radio- og tv-selskaber fortsat vil supplere hinanden sammen med nye markedsdeltagere i det nye audiovisuelle landskab, der er præget af et stort antal leveringsplatforme, |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at public service-radio- og tv-selskaber og kommercielle radio- og tv-selskaber fortsat vil supplere hinanden sammen med nye markedsdeltagere i det nye audiovisuelle landskab, der er præget af et stort antal leveringsplatforme,

| AT. | der henviser til, at EU ikke har nogen egentlig kompetence til at regulere mediekoncentrationen, men at dets kompetencer inden for forskellige politiske områder ikke desto mindre tillader det at spille en aktiv rolle med hensyn til sikring og fremme af mediepluralisme; der henviser til, at lovgivning om konkurrence og statsstøtte, bestemmelser om audiovisuelle medier og telekommunikation samt eksterne (handels)forbindelser alle er områder, hvor EU aktivt kan og bør følge en politik, der kan styrke og fremme mediepluralisme, |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at EU ikke har nogen egentlig kompetence til at regulere mediekoncentrationen, men at dets kompetencer inden for forskellige politiske områder ikke desto mindre tillader det at spille en aktiv rolle med hensyn til sikring og fremme af mediepluralisme; der henviser til, at lovgivning om konkurrence og statsstøtte, bestemmelser om audiovisuelle medier og telekommunikation samt eksterne (handels)forbindelser alle er områder, hvor EU aktivt kan og bør følge en politik, der kan styrke og fremme mediepluralisme,

| AU. | der henviser til det stigende antal konflikter vedrørende ytringsfriheden, |
| --- | --- |

AU.

der henviser til det stigende antal konflikter vedrørende ytringsfriheden,

| AV. | der henviser til, at mediekundskab spiller en afgørende rolle i informationssamfundet som forudsætning for, at borgerne er i stand til at deltage i det demokratiske liv med kvalificerede og aktive bidrag, |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at mediekundskab spiller en afgørende rolle i informationssamfundet som forudsætning for, at borgerne er i stand til at deltage i det demokratiske liv med kvalificerede og aktive bidrag,

| AW. | der henviser til, at det øgede udbud af information (navnlig takket være internettet) gør fortolkningen og vurderingen af denne stadig vigtigere, |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at det øgede udbud af information (navnlig takket være internettet) gør fortolkningen og vurderingen af denne stadig vigtigere,

| AX. | der henviser til, at fremme af EU-borgernes mediekendskab kræver langt større støtte, |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at fremme af EU-borgernes mediekendskab kræver langt større støtte,

| AY. | der henviser til, at de europæiske medier for øjeblikket opererer på et globalt marked, som indebærer, at omfattende begrænsninger for deres ejerskab i betydeligt omfang vil forringe deres muligheder for at konkurrere med tredjelandes virksomheder, der ikke er bundet af tilsvarende begrænsninger; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at finde en balance mellem på den ene side konsekvent gennemførelse af rimelige konkurrenceregler og sikkerhedsventiler for pluralisme, og på den anden at sikre, at virksomheder har den fornødne fleksibilitet til at konkurrere på det internationale mediemarked, |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at de europæiske medier for øjeblikket opererer på et globalt marked, som indebærer, at omfattende begrænsninger for deres ejerskab i betydeligt omfang vil forringe deres muligheder for at konkurrere med tredjelandes virksomheder, der ikke er bundet af tilsvarende begrænsninger; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at finde en balance mellem på den ene side konsekvent gennemførelse af rimelige konkurrenceregler og sikkerhedsventiler for pluralisme, og på den anden at sikre, at virksomheder har den fornødne fleksibilitet til at konkurrere på det internationale mediemarked,

| AZ. | der henviser til, at vi lever i et samfund, som konstant bombarderes med information, hurtig kommunikation og ufiltrede meddelelser, mens udvælgelse af oplysninger kræver særlige kundskaber, |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at vi lever i et samfund, som konstant bombarderes med information, hurtig kommunikation og ufiltrede meddelelser, mens udvælgelse af oplysninger kræver særlige kundskaber,

| BA. | der henviser til, at foranstaltninger til konsolidering og fremme af pluralisme i medierne skal være grundlaget for EU's eksterne forbindelser (inden for handel og på andre områder), navnlig i forbindelse med den europæiske naboskabspolitik, udvidelsesstrategien og bilaterale partnerskabsaftaler, |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at foranstaltninger til konsolidering og fremme af pluralisme i medierne skal være grundlaget for EU's eksterne forbindelser (inden for handel og på andre områder), navnlig i forbindelse med den europæiske naboskabspolitik, udvidelsesstrategien og bilaterale partnerskabsaftaler,

| 1. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre mediernes pluralisme og EU-borgernes adgang til frie og mangeartede medier i alle medlemsstaterne og til at foreslå forbedringer, hvor det er nødvendigt; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre mediernes pluralisme og EU-borgernes adgang til frie og mangeartede medier i alle medlemsstaterne og til at foreslå forbedringer, hvor det er nødvendigt;

| 2. | mener, at et pluralistisk mediesystem er en grundlæggende forudsætning for opretholdelsen af den demokratiske europæiske samfundsmodel; |
| --- | --- |

2.

mener, at et pluralistisk mediesystem er en grundlæggende forudsætning for opretholdelsen af den demokratiske europæiske samfundsmodel;

| 3. | konstaterer, at det europæiske medielandskab er karakteriseret ved en vedvarende konvergens både i medie- og markedsoverskridende henseende; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at det europæiske medielandskab er karakteriseret ved en vedvarende konvergens både i medie- og markedsoverskridende henseende;

| 4. | understreger, at koncentrationen af medieejerskab betyder, at monopoliseringen af reklamemarkedet fremmes, at nye aktører hindres adgang til markedet, og at medieindholdet bliver ensartet; |
| --- | --- |

4.

understreger, at koncentrationen af medieejerskab betyder, at monopoliseringen af reklamemarkedet fremmes, at nye aktører hindres adgang til markedet, og at medieindholdet bliver ensartet;

| 5. | konstaterer, at mediesystemets udvikling i stigende grad er styret af profitorientering, og at samfundsmæssige, politiske eller økonomiske processer og de værdier, der gives udtryk for i journalisters adfærdskodekser, derfor ikke bliver beskyttet i behørigt omfang; mener derfor, at konkurrencelovgivningen bør være tæt forbundet med medielovgivningen, således at adgang, konkurrence og kvalitet sikres, og interessekonflikter mellem koncentrationen af medieejerskab og den politisk magt undgås, idet disse skader den frie konkurrence og hindrer lige vilkår og pluralisme; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at mediesystemets udvikling i stigende grad er styret af profitorientering, og at samfundsmæssige, politiske eller økonomiske processer og de værdier, der gives udtryk for i journalisters adfærdskodekser, derfor ikke bliver beskyttet i behørigt omfang; mener derfor, at konkurrencelovgivningen bør være tæt forbundet med medielovgivningen, således at adgang, konkurrence og kvalitet sikres, og interessekonflikter mellem koncentrationen af medieejerskab og den politisk magt undgås, idet disse skader den frie konkurrence og hindrer lige vilkår og pluralisme;

| 6. | minder medlemsstaterne om, at der altid bør tilstræbes en balance mellem de nationale tilsynsmyndigheders afgørelser, deres opgaver og ytringsfriheden, og at det i sidste instans påhviler domstolene at sikre denne; |
| --- | --- |

6.

minder medlemsstaterne om, at der altid bør tilstræbes en balance mellem de nationale tilsynsmyndigheders afgørelser, deres opgaver og ytringsfriheden, og at det i sidste instans påhviler domstolene at sikre denne;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at arbejde for en stabil retlig ramme, der sikrer en høj beskyttelse af pluralisme i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at arbejde for en stabil retlig ramme, der sikrer en høj beskyttelse af pluralisme i alle medlemsstater;

| 8. | kræver derfor, både at der sikres balance mellem de offentlige og private tv-selskaber — i de medlemsstater, hvor der eksisterer offentlige tv-selskaber — og at der sikres en tæt forbindelse mellem konkurrence- og medielovgivningen med henblik på at styrke pluraliteten i medierne; |
| --- | --- |

8.

kræver derfor, både at der sikres balance mellem de offentlige og private tv-selskaber — i de medlemsstater, hvor der eksisterer offentlige tv-selskaber — og at der sikres en tæt forbindelse mellem konkurrence- og medielovgivningen med henblik på at styrke pluraliteten i medierne;

| 9. | mener, at de offentlige myndigheders væsentligste mål bør være at skabe de rette betingelser for kunne sikre, at medierne (herunder de offentlige medier) er af høj kvalitet, at der er mangfoldighed i medierne, og at journalisternes fulde uafhængighed sikres; |
| --- | --- |

9.

mener, at de offentlige myndigheders væsentligste mål bør være at skabe de rette betingelser for kunne sikre, at medierne (herunder de offentlige medier) er af høj kvalitet, at der er mangfoldighed i medierne, og at journalisternes fulde uafhængighed sikres;

| 10. | kræver foranstaltninger til forbedring af de europæiske mediekoncerners konkurrenceevne for at yde et vigtigt bidrag til den økonomiske vækst, blandt andet ved at øge bevidstheden og udbrede viden om økonomiske og finansielle emner blandt borgerne; |
| --- | --- |

10.

kræver foranstaltninger til forbedring af de europæiske mediekoncerners konkurrenceevne for at yde et vigtigt bidrag til den økonomiske vækst, blandt andet ved at øge bevidstheden og udbrede viden om økonomiske og finansielle emner blandt borgerne;

| 11. | understreger, at medieinvestorer fra tredjelande har voksende indflydelse i EU, navnlig i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

understreger, at medieinvestorer fra tredjelande har voksende indflydelse i EU, navnlig i de nye medlemsstater;

| 12. | kræver en konsekvent anvendelse af bestemmelserne i konkurrencelovgivningen på europæisk og nationalt plan med henblik på at tilvejebringe en høj konkurrenceintensitet og sikre nye markedsaktørers adgang til markedet; |
| --- | --- |

12.

kræver en konsekvent anvendelse af bestemmelserne i konkurrencelovgivningen på europæisk og nationalt plan med henblik på at tilvejebringe en høj konkurrenceintensitet og sikre nye markedsaktørers adgang til markedet;

| 13. | mener, at EU's konkurrencelovgivning har bidraget til en begrænsning af mediekoncentrationen; understreger imidlertid betydningen af en selvstændig mediekontrol i medlemsstaterne og mener derfor, at medielovgivningen på nationalt plan bør være effektiv, klar, gennemsigtig og af høj standard; |
| --- | --- |

13.

mener, at EU's konkurrencelovgivning har bidraget til en begrænsning af mediekoncentrationen; understreger imidlertid betydningen af en selvstændig mediekontrol i medlemsstaterne og mener derfor, at medielovgivningen på nationalt plan bør være effektiv, klar, gennemsigtig og af høj standard;

| 14. | glæder sig over Kommissionens planer om at udarbejde konkrete indikatorer til måling af mediepluralismen; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over Kommissionens planer om at udarbejde konkrete indikatorer til måling af mediepluralismen;

| 15. | kræver, at der ud over indikatorer til måling af mediepluralismen også udarbejdes indikatorer til analyse af medierne, blandt andet hvad angår demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og mindretalsrettigheder samt professionelle adfærdskodeks for journalister; |
| --- | --- |

15.

kræver, at der ud over indikatorer til måling af mediepluralismen også udarbejdes indikatorer til analyse af medierne, blandt andet hvad angår demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og mindretalsrettigheder samt professionelle adfærdskodeks for journalister;

| 16. | mener, at bestemmelserne vedrørende mediekoncentration ikke blot bør gælde for ejerskab og produktion af medieindhold, men også for (elektroniske) kanaler og mekanismer for adgang til og udbredelse af indhold på internettet, f.eks. søgemaskiner; |
| --- | --- |

16.

mener, at bestemmelserne vedrørende mediekoncentration ikke blot bør gælde for ejerskab og produktion af medieindhold, men også for (elektroniske) kanaler og mekanismer for adgang til og udbredelse af indhold på internettet, f.eks. søgemaskiner;

| 17. | understreger behovet for at sikre handicappedes adgang til information; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for at sikre handicappedes adgang til information;

| 18. | anerkender, at selvregulering er vigtigt for sikringen af mediepluralisme; glæder sig over de nuværende brancheinitiativer inden for dette område; |
| --- | --- |

18.

anerkender, at selvregulering er vigtigt for sikringen af mediepluralisme; glæder sig over de nuværende brancheinitiativer inden for dette område;

| 19. | støtter udarbejdelsen af et charter for mediefrihed, der skal sikre ytringsfrihed og pluralisme; |
| --- | --- |

19.

støtter udarbejdelsen af et charter for mediefrihed, der skal sikre ytringsfrihed og pluralisme;

| 20. | kræver, at mediefriheden respekteres, og at medierne i deres nyhedsreportager konsekvent overholder etiske kodekser; |
| --- | --- |

20.

kræver, at mediefriheden respekteres, og at medierne i deres nyhedsreportager konsekvent overholder etiske kodekser;

| 21. | understreger behovet for at oprette overvågnings- og implementeringssystemer for mediepluralisme, baseret på pålidelige og objektive indikatorer; |
| --- | --- |

21.

understreger behovet for at oprette overvågnings- og implementeringssystemer for mediepluralisme, baseret på pålidelige og objektive indikatorer;

| 22. | understreger behovet for, at EU's og medlemsstaternes myndigheder sikrer pressens uafhængighed via målrettede og specifikke juridiske og sociale garantier, og påpeger derfor betydningen af i medlemsstaterne og på alle markeder, hvor EU-baserede mediekoncerner opererer, at udarbejde og på ensartet vis indføre redaktionelle vedtægter, der kan tjene til at forhindre ejere, aktionærer eller eksterne organer, såsom regeringer, i at blande sig i nyhedsindholdet; |
| --- | --- |

22.

understreger behovet for, at EU's og medlemsstaternes myndigheder sikrer pressens uafhængighed via målrettede og specifikke juridiske og sociale garantier, og påpeger derfor betydningen af i medlemsstaterne og på alle markeder, hvor EU-baserede mediekoncerner opererer, at udarbejde og på ensartet vis indføre redaktionelle vedtægter, der kan tjene til at forhindre ejere, aktionærer eller eksterne organer, såsom regeringer, i at blande sig i nyhedsindholdet;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til gennem hensigtsmæssige foranstaltninger at sikre den passende balance mellem politiske og sociale overbevisninger, navnlig i forbindelse med nyheds- og aktualitetsprogrammer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til gennem hensigtsmæssige foranstaltninger at sikre den passende balance mellem politiske og sociale overbevisninger, navnlig i forbindelse med nyheds- og aktualitetsprogrammer;

| 24. | glæder sig over den dynamik og forskelligartethed, de nye medier frembringer i medielandskabet, og opfordrer til ansvarlig brug af alle af den nye teknologi, såsom bærbare TV, som grundlag for kommercielle, offentlige og lokale medier; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over den dynamik og forskelligartethed, de nye medier frembringer i medielandskabet, og opfordrer til ansvarlig brug af alle af den nye teknologi, såsom bærbare TV, som grundlag for kommercielle, offentlige og lokale medier;

| 25. | opfordrer til en åben debat om alle spørgsmål vedrørende weblog-mediets status; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til en åben debat om alle spørgsmål vedrørende weblog-mediets status;

| 26. | støtter, at ophavsrettighederne sikres i forbindelse med onlinemedier, hvor tredjeparter skal have pligt til at nævne deres kilde, når de viderebringer udtalelser; |
| --- | --- |

26.

støtter, at ophavsrettighederne sikres i forbindelse med onlinemedier, hvor tredjeparter skal have pligt til at nævne deres kilde, når de viderebringer udtalelser;

| 27. | anbefaler, at mediekendskab optages blandt EU's grundlæggende kundskaber, og støtter udviklingen af et European core curriculum for mediekendskab, og understreger samtidig deres betydning for overvindelsen af den digitale kløft; |
| --- | --- |

27.

anbefaler, at mediekendskab optages blandt EU's grundlæggende kundskaber, og støtter udviklingen af et European core curriculum for mediekendskab, og understreger samtidig deres betydning for overvindelsen af den digitale kløft;

| 28. | understreger, at formålet med mediekundskab som fastsat i ovennævnte henstilling Rec 1466 (2000) skal bestå i at give borgerne værktøjer til kritisk fortolkning og brug af den stadig stigende mængde information, der omgiver dem; mener, at denne læringsproces vil sætte borgerne i stand til at bearbejde oplysninger og udvælge de medier, der informerer bedst, og således til at udøve deres ret til ytrings- og informationsfrihed; |
| --- | --- |

28.

understreger, at formålet med mediekundskab som fastsat i ovennævnte henstilling Rec 1466 (2000) skal bestå i at give borgerne værktøjer til kritisk fortolkning og brug af den stadig stigende mængde information, der omgiver dem; mener, at denne læringsproces vil sætte borgerne i stand til at bearbejde oplysninger og udvælge de medier, der informerer bedst, og således til at udøve deres ret til ytrings- og informationsfrihed;

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med vedtagelse af en europæisk tilgang til mediekendskab at tage tilstrækkeligt hensyn til standarder for kritisk vurdering af indhold og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med vedtagelse af en europæisk tilgang til mediekendskab at tage tilstrækkeligt hensyn til standarder for kritisk vurdering af indhold og udveksling af bedste praksis;

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en objektiv ramme for udstedelse af licenser til spredning af kabel- og satellit-tv og analog/digital spredning ud fra transparente og upartiske kriterier med henblik på at indføre et system med et pluralistisk konkurrencesystem og undgå misbrug af monopoler eller dominerende stillinger; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en objektiv ramme for udstedelse af licenser til spredning af kabel- og satellit-tv og analog/digital spredning ud fra transparente og upartiske kriterier med henblik på at indføre et system med et pluralistisk konkurrencesystem og undgå misbrug af monopoler eller dominerende stillinger;

| 31. | minder Kommissionen om, at den gentagne gange er blevet anmodet om at udarbejde et direktiv, hvis formål er at sikre pluralismen, fremme og bevare den kulturelle mangfoldighed som fastlagt i UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed, og at sikre alle medievirksomheders adgang til de tekniske elementer, der gør det muligt for dem at nå ud til alle borgerne; |
| --- | --- |

31.

minder Kommissionen om, at den gentagne gange er blevet anmodet om at udarbejde et direktiv, hvis formål er at sikre pluralismen, fremme og bevare den kulturelle mangfoldighed som fastlagt i UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed, og at sikre alle medievirksomheders adgang til de tekniske elementer, der gør det muligt for dem at nå ud til alle borgerne;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at yde støtte til offentlige radio- og tv-selskaber af høj kvalitet, der kan udgøre et reelt alternativ til de kommercielle kanalers programlægning, og som uden nødvendigvis at skulle konkurrere for at sikre sig markedsandele og reklameindtægter bliver mere profilerede i det europæiske landskab og fungerer som grundlaget for opretholdelsen af mediepluralismen, den demokratiske dialog og adgangen for alle borgere til et indhold af høj kvalitet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at yde støtte til offentlige radio- og tv-selskaber af høj kvalitet, der kan udgøre et reelt alternativ til de kommercielle kanalers programlægning, og som uden nødvendigvis at skulle konkurrere for at sikre sig markedsandele og reklameindtægter bliver mere profilerede i det europæiske landskab og fungerer som grundlaget for opretholdelsen af mediepluralismen, den demokratiske dialog og adgangen for alle borgere til et indhold af høj kvalitet;

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte et mere omfattende samarbejde mellem de europæiske tilsynsmuligheder og at intensivere de formelle og uformelle drøftelser mellem tilsynsmyndighederne for radio- og tv-spredningsområdet under ledelse af den europæiske platform for kontrolmyndigheder |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte et mere omfattende samarbejde mellem de europæiske tilsynsmuligheder og at intensivere de formelle og uformelle drøftelser mellem tilsynsmyndighederne for radio- og tv-spredningsområdet under ledelse af den europæiske platform for kontrolmyndigheder

| 34. | henstiller, at public service-medierne i medlemsstaterne, når det er relevant, sikrer, at de multikulturelle forhold i de forskellige områder afspejles i medierne; |
| --- | --- |

34.

henstiller, at public service-medierne i medlemsstaterne, når det er relevant, sikrer, at de multikulturelle forhold i de forskellige områder afspejles i medierne;

| 35. | opfordrer til åbenhed om ejerskab af alle medieforetagender med henblik på at fremme gennemsigtigheden vedrørende programudbydernes og udgivernes mål og baggrund; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til åbenhed om ejerskab af alle medieforetagender med henblik på at fremme gennemsigtigheden vedrørende programudbydernes og udgivernes mål og baggrund;

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at anvendelsen af den nationale konkurrencelovgivning, både over for medier og sektoren for internet- og kommunikationsteknologi, fremmer mediepluralismen; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med gennemførelse af EU's konkurrenceregler at tage hensyn til konsekvenserne heraf for mediepluralismen; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at anvendelsen af den nationale konkurrencelovgivning, både over for medier og sektoren for internet- og kommunikationsteknologi, fremmer mediepluralismen; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med gennemførelse af EU's konkurrenceregler at tage hensyn til konsekvenserne heraf for mediepluralismen;

| 37. | anbefaler, at bestemmelserne vedrørende statstilskud udformes og anvendes således, at public service-medier og lokale medier får mulighed for at udfylde deres funktioner og opgaver dynamisk, samtidig med at det sikres, at public service-medier udfører den funktion, de har fået tildelt af medlemsstaterne, på gennemsigtig og ansvarlig vis, og at misbrug af offentlige midler af politisk eller økonomisk opportune grunde undgås; |
| --- | --- |

37.

anbefaler, at bestemmelserne vedrørende statstilskud udformes og anvendes således, at public service-medier og lokale medier får mulighed for at udfylde deres funktioner og opgaver dynamisk, samtidig med at det sikres, at public service-medier udfører den funktion, de har fået tildelt af medlemsstaterne, på gennemsigtig og ansvarlig vis, og at misbrug af offentlige midler af politisk eller økonomisk opportune grunde undgås;

| 38. | anmoder Kommissionen om at tage skyldigt hensyn til UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed samt ovennævnte henstilling Rec(2007)3, når den træffer afgørelse om nødvendigheden af en revision af den ovennævnte meddelelse fra Kommissionen fra 2001; anmoder, i tilfælde af at Kommissionen beslutter at revidere de nuværende retningslinjer, om, at enhver foranstaltning eller tydeliggørelse, der foreslås, vejes op mod dennes indvirkning på mediepluralismen og behørigt respekterer medlemsstaternes kompetencer; |
| --- | --- |

38.

anmoder Kommissionen om at tage skyldigt hensyn til UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed samt ovennævnte henstilling Rec(2007)3, når den træffer afgørelse om nødvendigheden af en revision af den ovennævnte meddelelse fra Kommissionen fra 2001; anmoder, i tilfælde af at Kommissionen beslutter at revidere de nuværende retningslinjer, om, at enhver foranstaltning eller tydeliggørelse, der foreslås, vejes op mod dennes indvirkning på mediepluralismen og behørigt respekterer medlemsstaternes kompetencer;

| 39. | anbefaler Kommissionen at benytte revisionen af dens ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 2001 som en vigtig garant for mediepluralisme i EU, hvis den finder det nødvendigt; |
| --- | --- |

39.

anbefaler Kommissionen at benytte revisionen af dens ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 2001 som en vigtig garant for mediepluralisme i EU, hvis den finder det nødvendigt;

| 40. | mener, at det er nødvendigt, for at de offentlige audiovisuelle medier kan udfører deres opgaver i den digitale teknologis æra, at de udvikler nye informationstjenester og medier, som går videre end de traditionelle programmer, og som kan påvirke hinanden i alle digitale net og på alle platforme; |
| --- | --- |

40.

mener, at det er nødvendigt, for at de offentlige audiovisuelle medier kan udfører deres opgaver i den digitale teknologis æra, at de udvikler nye informationstjenester og medier, som går videre end de traditionelle programmer, og som kan påvirke hinanden i alle digitale net og på alle platforme;

| 41. | glæder sig over, at der i visse medlemsstater er gennemført bestemmelser med krav om, at kabel-tv-selskaber tilbyder statslige kanaler og tildeler en del af det digitale spektrum til offentlige udbydere; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over, at der i visse medlemsstater er gennemført bestemmelser med krav om, at kabel-tv-selskaber tilbyder statslige kanaler og tildeler en del af det digitale spektrum til offentlige udbydere;

| 42. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at anvende en bred forståelse af public service-radio- og tv-selskabers rolle, der er i overensstemmelse med en dynamisk og fremtidssikret fortolkning af protokollen til Amsterdamtraktaten, navnlig med hensyn til public service-radio- og tv-selskabers uindskrænkede deltagelse i teknologiske nyskabelser og afledte former af indholdsproduktion og -præsentation (i form af både lineære og ikke-lineære tjenesteydelser); mener, at dette også bør omfatte tilstrækkelige midler til nye tjenester som en del af public service-radio- og tv-virksomheders rolle; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at anvende en bred forståelse af public service-radio- og tv-selskabers rolle, der er i overensstemmelse med en dynamisk og fremtidssikret fortolkning af protokollen til Amsterdamtraktaten, navnlig med hensyn til public service-radio- og tv-selskabers uindskrænkede deltagelse i teknologiske nyskabelser og afledte former af indholdsproduktion og -præsentation (i form af både lineære og ikke-lineære tjenesteydelser); mener, at dette også bør omfatte tilstrækkelige midler til nye tjenester som en del af public service-radio- og tv-virksomheders rolle;

| 43. | gentager, at reguleringen af anvendelsen af spektrum skal tage højde for målsætninger i offentlighedens interesse såsom mediepluralisme og derfor ikke kan underlægges en rent markedsbaseret ordning; mener desuden, at medlemsstaterne bør forblive ansvarlige for at træffe afgørelser om frekvensallokering, så de kan tilgodese deres respektive landes særlige behov, navnlig med hensyn til beskyttelse og fremme af mediepluralisme; |
| --- | --- |

43.

gentager, at reguleringen af anvendelsen af spektrum skal tage højde for målsætninger i offentlighedens interesse såsom mediepluralisme og derfor ikke kan underlægges en rent markedsbaseret ordning; mener desuden, at medlemsstaterne bør forblive ansvarlige for at træffe afgørelser om frekvensallokering, så de kan tilgodese deres respektive landes særlige behov, navnlig med hensyn til beskyttelse og fremme af mediepluralisme;

| 44. | anbefaler, at »must carry«-bestemmelserne bevares og om nødvendigt udvides i forbindelse med revisionen af telekommunikationspakken; |
| --- | --- |

44.

anbefaler, at »must carry«-bestemmelserne bevares og om nødvendigt udvides i forbindelse med revisionen af telekommunikationspakken;

| 45. | er enig i ovennævnte henstilling Rec(2007)2, som anbefaler at indholdsleverandører sikres en retfærdig adgang til elektroniske kommunikationsnetværk; |
| --- | --- |

45.

er enig i ovennævnte henstilling Rec(2007)2, som anbefaler at indholdsleverandører sikres en retfærdig adgang til elektroniske kommunikationsnetværk;

| 46. | henleder opmærksomheden på sin ovennævnte beslutning af 13. november 2007, idet interoperabilitet er af grundlæggende betydning for mediepluralismen; |
| --- | --- |

46.

henleder opmærksomheden på sin ovennævnte beslutning af 13. november 2007, idet interoperabilitet er af grundlæggende betydning for mediepluralismen;

| 47. | opfordrer til, at der anvendes en afbalanceret tilgang til fordelingen af digitaliseringsdividenden med henblik på at sikre lige adgang for alle aktører og dermed beskytte mediepluralismen; |
| --- | --- |

47.

opfordrer til, at der anvendes en afbalanceret tilgang til fordelingen af digitaliseringsdividenden med henblik på at sikre lige adgang for alle aktører og dermed beskytte mediepluralismen;

| 48. | er bekymret over nogle få store onlineaktørers dominans, der begrænser adgangen til markedet for nye aktører og dermed kvæler kreativitet og iværksætterånd inden for denne sektor; |
| --- | --- |

48.

er bekymret over nogle få store onlineaktørers dominans, der begrænser adgangen til markedet for nye aktører og dermed kvæler kreativitet og iværksætterånd inden for denne sektor;

| 49. | opfordrer til større åbenhed om de personlige data og oplysninger, som internetsøgemaskiner, e-mailudbydere og sociale netværkssider lagrer om brugerne; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til større åbenhed om de personlige data og oplysninger, som internetsøgemaskiner, e-mailudbydere og sociale netværkssider lagrer om brugerne;

| 50. | mener, at bestemmelser på EU-niveau i tilstrækkelig grad beskytter adgangen til elektroniske programoversigter og lignende oversigts- og navigationsfaciliteter, men at der kan overvejes en yderligere indsats i forbindelse med den måde, informationen om de tilgængelige programmer præsenteres på, for at sikre nem adgang til tjenester af almen interesse; opfordrer Kommissionen til ved hjælp af høringer at fastslå, om der er behov for minimumsretningslinjer eller en sektorspecifik lovgivning for at beskytte mediepluralismen; |
| --- | --- |

50.

mener, at bestemmelser på EU-niveau i tilstrækkelig grad beskytter adgangen til elektroniske programoversigter og lignende oversigts- og navigationsfaciliteter, men at der kan overvejes en yderligere indsats i forbindelse med den måde, informationen om de tilgængelige programmer præsenteres på, for at sikre nem adgang til tjenester af almen interesse; opfordrer Kommissionen til ved hjælp af høringer at fastslå, om der er behov for minimumsretningslinjer eller en sektorspecifik lovgivning for at beskytte mediepluralismen;

| 51. | opfordrer til, at balancen mellem offentlige og private radio- og tv-selskaber og en sammenhængende anvendelse af konkurrence- og medielovgivning bevares for at styrke mediepluralismen; |
| --- | --- |

51.

opfordrer til, at balancen mellem offentlige og private radio- og tv-selskaber og en sammenhængende anvendelse af konkurrence- og medielovgivning bevares for at styrke mediepluralismen;

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 340 af 10.11.1997, s. 109.

(2)  EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27.

(3)  EUT C 25 E af 29.1.2004, s. 205.

(4)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1026.

(5)  EFT C 320 af 15.11.2001, s. 5.

(6)  EFT C 30 af 5.2.1999, s. 1.

(7)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/94

---

Torsdag, den 25. september 2008Håndtering af energipriserne

P6_TA(2008)0460

Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om tackling af energipriserne

2010/C 8 E/17

Europa-Parlamentet,

der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om olieafhængighed (1) og sin beslutning af 19. juni 2008 om krisen i fiskerisektoren som følge af de stigende brændstofpriser (2),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. juni 2008 om tackling af de højere oliepriser (KOM(2008)0384),

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 19.-20. juni 2008,

der henviser til aftalen fra det uformelle møde i ØKOFIN-Rådet den 12.-13. september 2008 i Nice,

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at oliepriserne i sommeren 2008 er nået op på det højeste niveau nogen sinde i faste priser, at priserne på andre energiprodukter også er steget, og at forbrugerbrændstofpriserne har fulgt tendensen for prisen på råolie; der endvidere henviser til, at den svage US dollar har bidraget til at presse oliepriserne i vejret, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at oliepriserne i sommeren 2008 er nået op på det højeste niveau nogen sinde i faste priser, at priserne på andre energiprodukter også er steget, og at forbrugerbrændstofpriserne har fulgt tendensen for prisen på råolie; der endvidere henviser til, at den svage US dollar har bidraget til at presse oliepriserne i vejret,

| B. | der henviser til, at oliepriserne skønnes at kunne forblive på et højt niveau på mellemlang til lang sigt, og at dette vil få negativ indvirkning på inflationen og væksten i EU's økonomi, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at oliepriserne skønnes at kunne forblive på et højt niveau på mellemlang til lang sigt, og at dette vil få negativ indvirkning på inflationen og væksten i EU's økonomi,

| C. | der henviser til, at de højere energipriser undergraver borgernes købekraft i EU, og at husstandene med de laveste indkomster og de energiintensive industrisektorer vil mærke de negative følger heraf mest, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de højere energipriser undergraver borgernes købekraft i EU, og at husstandene med de laveste indkomster og de energiintensive industrisektorer vil mærke de negative følger heraf mest,

| D. | der henviser til, at stigningen i energipriserne påvirkes af en kombination af en række komplekse faktorer: en strukturel ændring i olieudbud og -efterspørgsel, færre og mindre nye oliefelter; begrænset ekspansion inden for olieproduktionen; geopolitiske faktorer; færre investeringer i teknologiske fremskridt; højere investeringsudgifter og mangel på kvalificeret arbejdskraft i de vigtigste producentlande; der henviser til, at nogle olieproducerende land har en tendens til at bruge deres naturressourcer til politiske formål, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at stigningen i energipriserne påvirkes af en kombination af en række komplekse faktorer: en strukturel ændring i olieudbud og -efterspørgsel, færre og mindre nye oliefelter; begrænset ekspansion inden for olieproduktionen; geopolitiske faktorer; færre investeringer i teknologiske fremskridt; højere investeringsudgifter og mangel på kvalificeret arbejdskraft i de vigtigste producentlande; der henviser til, at nogle olieproducerende land har en tendens til at bruge deres naturressourcer til politiske formål,

| E. | der henviser til, at den øgede gennemsigtighed, troværdighed og hyppigere offentliggørelse af oplysninger om kommercielle olielagre er vigtig, hvis oliemarkederne skal fungere effektivt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den øgede gennemsigtighed, troværdighed og hyppigere offentliggørelse af oplysninger om kommercielle olielagre er vigtig, hvis oliemarkederne skal fungere effektivt,

| F. | der henviser til, at den nuværende uro på finansmarkederne har tvunget investorerne til at søge alternative investeringer og har bidraget til ustabile priser på kort sigt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nuværende uro på finansmarkederne har tvunget investorerne til at søge alternative investeringer og har bidraget til ustabile priser på kort sigt,

| G. | der henviser til, at EU's økonomi forsat er stærkt afhængig af importeret olie, og at potentielle nye oliefelter for det meste er »ukonventionelle forekomster«, hvilket øger investeringsomkostningerne ved udvikling heraf, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's økonomi forsat er stærkt afhængig af importeret olie, og at potentielle nye oliefelter for det meste er »ukonventionelle forekomster«, hvilket øger investeringsomkostningerne ved udvikling heraf,

| H. | der henviser til, at en fælles europæisk udenrigspolitik på energiområdet, der tager udgangspunkt i solidaritet, diversificering af forsyningskilderne og fremme af bæredygtighed, vil skabe synergier, der kan styrke EU som sådan og forbedre Unionens udenrigspolitiske handlekraft og troværdighed som global aktør, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en fælles europæisk udenrigspolitik på energiområdet, der tager udgangspunkt i solidaritet, diversificering af forsyningskilderne og fremme af bæredygtighed, vil skabe synergier, der kan styrke EU som sådan og forbedre Unionens udenrigspolitiske handlekraft og troværdighed som global aktør,

| 1. | understreger, at medmindre der gennemføres en samordnet ændring i energipolitikken og forbruget, vil energiforbruget fortsætte med at stige i de kommende årtier; er bekymret over stigningen i energipriserne, især på grund af deres negative følger for den europæiske økonomi og konkurrenceevne, hvilket også gør det vanskeligt at nå målene i Lissabonstrategien; |
| --- | --- |

1.

understreger, at medmindre der gennemføres en samordnet ændring i energipolitikken og forbruget, vil energiforbruget fortsætte med at stige i de kommende årtier; er bekymret over stigningen i energipriserne, især på grund af deres negative følger for den europæiske økonomi og konkurrenceevne, hvilket også gør det vanskeligt at nå målene i Lissabonstrategien;

| 2. | understreger, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger, der vil gøre det muligt for den europæiske økonomi at bevare sin konkurrenceevne og tilpasse sig energiprisernes nye udvikling; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger, der vil gøre det muligt for den europæiske økonomi at bevare sin konkurrenceevne og tilpasse sig energiprisernes nye udvikling;

| 3. | opfordrer til, at der gøres en konsekvent politisk indsats for at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at nedbringe efterspørgslen efter energi, fremme vedvarende energikilder og energieffektiviteten og tilstræbe en diversificeret energiforsyning samt for at mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer; anser denne ændring for at være det mest hensigtsmæssige svar på de stigende energipriser, for at forbedre stabiliteten på energimarkederne, sikre forbrugerne langsigtede fordele og nå målene i FN's rammekonventionen om klimaændringer og den tilhørende Kyoto-protokol; tilslutter sig, at det er nødvendigt at følge disse strategiske foranstaltninger op ved at afsætte betydelige finansielle midler til forskning og udvikling; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til, at der gøres en konsekvent politisk indsats for at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at nedbringe efterspørgslen efter energi, fremme vedvarende energikilder og energieffektiviteten og tilstræbe en diversificeret energiforsyning samt for at mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer; anser denne ændring for at være det mest hensigtsmæssige svar på de stigende energipriser, for at forbedre stabiliteten på energimarkederne, sikre forbrugerne langsigtede fordele og nå målene i FN's rammekonventionen om klimaændringer og den tilhørende Kyoto-protokol; tilslutter sig, at det er nødvendigt at følge disse strategiske foranstaltninger op ved at afsætte betydelige finansielle midler til forskning og udvikling;

| 4. | mener, at der bør træffes målrettede foranstaltninger på kort sigt, for at medlemsstaterne kan afbøde de negative følger for de fattigste husholdninger; mener imidlertid, at foranstaltninger, der skaber større inflation, bør undgås, da de kan være til skade for de offentlige finansers bæredygtighed og kan blive neutraliseret af de højere oliepriser; |
| --- | --- |

4.

mener, at der bør træffes målrettede foranstaltninger på kort sigt, for at medlemsstaterne kan afbøde de negative følger for de fattigste husholdninger; mener imidlertid, at foranstaltninger, der skaber større inflation, bør undgås, da de kan være til skade for de offentlige finansers bæredygtighed og kan blive neutraliseret af de højere oliepriser;

| 5. | gentager sin holdning fra førstebehandlingen af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/54/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet (3) og af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (4); mener, at Kommissionen bør udarbejde en meddelelse om håndtering af energifattigdom i Den Europæiske Union; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge nationale definitioner af energifattigdom og udarbejde handlingsplaner til udryddelse af denne; opfordrer Kommissionen til at overvåge og koordinere dataene fra medlemsstaterne samt sikre overholdelse af de universelle og de offentlige serviceforpligtelser; |
| --- | --- |

5.

gentager sin holdning fra førstebehandlingen af 18. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/54/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet (3) og af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (4); mener, at Kommissionen bør udarbejde en meddelelse om håndtering af energifattigdom i Den Europæiske Union; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge nationale definitioner af energifattigdom og udarbejde handlingsplaner til udryddelse af denne; opfordrer Kommissionen til at overvåge og koordinere dataene fra medlemsstaterne samt sikre overholdelse af de universelle og de offentlige serviceforpligtelser;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at det foreslåede europæiske charter for energiforbrugernes rettigheder klart og tydeligt fastlægger forbrugernes rettigheder; opfordrer de nationale tilsynsmyndigheder til at anvende deres beføjelser til at hjælpe forbrugerne; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at det foreslåede europæiske charter for energiforbrugernes rettigheder klart og tydeligt fastlægger forbrugernes rettigheder; opfordrer de nationale tilsynsmyndigheder til at anvende deres beføjelser til at hjælpe forbrugerne;

| 7. | konstaterer prisfaldet på råolie til 100 USD for en tønde i løbet af de seneste uger, der har brudt tendensen med de permanent stigende oliepriser; er dog bekymret over, at forbrugerne fortsat betaler højere priser, som ikke altid fuldt ud afspejler nedadgående prissvingninger; opfordrer Kommissionen til at overvåge prisudviklingen, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, hvordan prisstigninger og -fald påvirker forbrugerne; |
| --- | --- |

7.

konstaterer prisfaldet på råolie til 100 USD for en tønde i løbet af de seneste uger, der har brudt tendensen med de permanent stigende oliepriser; er dog bekymret over, at forbrugerne fortsat betaler højere priser, som ikke altid fuldt ud afspejler nedadgående prissvingninger; opfordrer Kommissionen til at overvåge prisudviklingen, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, hvordan prisstigninger og -fald påvirker forbrugerne;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at sikre overholdelse af de gældende EU-konkurrenceregler, med særlig fokus på at undersøge og bekæmpe konkurrencebegrænsende praksis i olie-, gas- og elektricitetssektoren og i forbindelse med raffinering af olie og distribution til forbrugsstedet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at sikre overholdelse af de gældende EU-konkurrenceregler, med særlig fokus på at undersøge og bekæmpe konkurrencebegrænsende praksis i olie-, gas- og elektricitetssektoren og i forbindelse med raffinering af olie og distribution til forbrugsstedet;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at analysere sammenhængen mellem olie- og gaspriserne i de langsigtede gasaftaler og at stille forslag til hensigtsmæssige politiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at analysere sammenhængen mellem olie- og gaspriserne i de langsigtede gasaftaler og at stille forslag til hensigtsmæssige politiske foranstaltninger;

| 10. | opfordrer ØKOFIN-Rådet til at indføre en reduceret momssats for energibesparende varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

10.

opfordrer ØKOFIN-Rådet til at indføre en reduceret momssats for energibesparende varer og tjenesteydelser;

| 11. | tilskynder til, at der træffes foranstaltninger for at lette tilpasningsprocessen i energiintensive erhverv og tjenesteydelser for at opnå en bedre energieffektivitet; opfordrer imidlertid Kommissionen til at overvåge virkningen af disse foranstaltninger og til at træffe passende foranstaltninger i tilfælde af konkurrenceforvridning; |
| --- | --- |

11.

tilskynder til, at der træffes foranstaltninger for at lette tilpasningsprocessen i energiintensive erhverv og tjenesteydelser for at opnå en bedre energieffektivitet; opfordrer imidlertid Kommissionen til at overvåge virkningen af disse foranstaltninger og til at træffe passende foranstaltninger i tilfælde af konkurrenceforvridning;

| 12. | understreger endvidere, at vedvarende energikilder kombineret med energibevarelsesforanstaltninger, herunder incitamenter til at forbedre energieffektiviteten i husholdningerne, begrænser Europas afhængighed af energiimport og derved også den politiske og økonomiske risiko, der er forbundet med denne import; |
| --- | --- |

12.

understreger endvidere, at vedvarende energikilder kombineret med energibevarelsesforanstaltninger, herunder incitamenter til at forbedre energieffektiviteten i husholdningerne, begrænser Europas afhængighed af energiimport og derved også den politiske og økonomiske risiko, der er forbundet med denne import;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at sikre at energibesparelser, energieffektivitet og vedvarende energi prioriteres, når den fremtidige energipolitik i EU skal udformes, navnlig som led i den kommende 2. strategiske energiredegørelse; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at sikre at energibesparelser, energieffektivitet og vedvarende energi prioriteres, når den fremtidige energipolitik i EU skal udformes, navnlig som led i den kommende 2. strategiske energiredegørelse;

| 14. | mener, at Den Europæiske Investeringsbank bør spille en mere fremtrædende rolle ved finansieringen af energieffektivitet, vedvarende energikilder og projekter inden for forskning og udvikling, med særlig vægt på små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

14.

mener, at Den Europæiske Investeringsbank bør spille en mere fremtrædende rolle ved finansieringen af energieffektivitet, vedvarende energikilder og projekter inden for forskning og udvikling, med særlig vægt på små og mellemstore virksomheder;

| 15. | gør opmærksom på de stigende skatteindtægter fra energi i nogle medlemsstater som følge af de seneste olieprisstigninger; understreger betydningen af en hensigtsmæssig skatte- og afgiftspolitik for at begrænse den økonomiske afhængighed af fossile brændstoffer, håndtere spørgsmålet om klimaændringerne og skabe incitamenter til at øge investeringerne i energieffektivitet, vedvarende energi og miljøvenlige produkter; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på de stigende skatteindtægter fra energi i nogle medlemsstater som følge af de seneste olieprisstigninger; understreger betydningen af en hensigtsmæssig skatte- og afgiftspolitik for at begrænse den økonomiske afhængighed af fossile brændstoffer, håndtere spørgsmålet om klimaændringerne og skabe incitamenter til at øge investeringerne i energieffektivitet, vedvarende energi og miljøvenlige produkter;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at forelægge sit forslag til revision af Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (5) (det såkaldte »Energibeskatningsdirektiv«) efter en omhyggelig undersøgelse af de følger, som beskatningsforanstaltninger kan få for inflationen, nye investeringer og overgangen til en CO2-fattig og energieffektiv økonomi i EU; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at forelægge sit forslag til revision af Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (5) (det såkaldte »Energibeskatningsdirektiv«) efter en omhyggelig undersøgelse af de følger, som beskatningsforanstaltninger kan få for inflationen, nye investeringer og overgangen til en CO2-fattig og energieffektiv økonomi i EU;

| 17. | understreger betydningen af øget gennemsigtighed i forbindelse med oplysninger om oliemarkeder og kommercielle olielagre og disses troværdighed; mener, at det er vigtigt at forbedre forståelsen for prisudviklingen i forbindelse med olieprodukter; opfordrer til en rettidig revision af fællesskabslovgivningen om nødlagre af olie; |
| --- | --- |

17.

understreger betydningen af øget gennemsigtighed i forbindelse med oplysninger om oliemarkeder og kommercielle olielagre og disses troværdighed; mener, at det er vigtigt at forbedre forståelsen for prisudviklingen i forbindelse med olieprodukter; opfordrer til en rettidig revision af fællesskabslovgivningen om nødlagre af olie;

| 18. | betoner, at EU bør tale med én stemme på det energipolitiske område; understreger på ny vigtigheden af en fælles EU-politik på energiområdet og opbakningen til den europæiske naboskabspolitisk; mener i denne forbindelse, at EU bør indtage en førende position i energidialogen med de vigtigste olie- og gasleverandører; hilser tanken om et topmøde på højt plan mellem olieforbrugende og -producerende lande velkommen, hvis sigte er mere stabile priser, en forudsigelig forsyning og afregning for oliekøb i euro; |
| --- | --- |

18.

betoner, at EU bør tale med én stemme på det energipolitiske område; understreger på ny vigtigheden af en fælles EU-politik på energiområdet og opbakningen til den europæiske naboskabspolitisk; mener i denne forbindelse, at EU bør indtage en førende position i energidialogen med de vigtigste olie- og gasleverandører; hilser tanken om et topmøde på højt plan mellem olieforbrugende og -producerende lande velkommen, hvis sigte er mere stabile priser, en forudsigelig forsyning og afregning for oliekøb i euro;

| 19. | tilskynder EU's virksomheder til at være mere proaktive, især ved at foretage yderligere investeringer og indtage en førende position inden for den nye teknologiske knowhow og de tekniske færdigheder, således at de kan bevare deres nøgleposition som partnere for de vigtigste olieproducerende lande; konstaterer, at der især er behov for at udvikle efterforsknings- og raffineringskapaciteten for at kunne holde trit med den stigende efterspørgsel; |
| --- | --- |

19.

tilskynder EU's virksomheder til at være mere proaktive, især ved at foretage yderligere investeringer og indtage en førende position inden for den nye teknologiske knowhow og de tekniske færdigheder, således at de kan bevare deres nøgleposition som partnere for de vigtigste olieproducerende lande; konstaterer, at der især er behov for at udvikle efterforsknings- og raffineringskapaciteten for at kunne holde trit med den stigende efterspørgsel;

| 20. | bemærker, at virksomhedernes sociale ansvar i de store energiselskaber bør styrkes for at kanalisere flere private investeringer over i energisektoren ind i energienergibesparelsesprogrammer og alternative energiteknologier og dertil knyttet forskning og udvikling; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at virksomhedernes sociale ansvar i de store energiselskaber bør styrkes for at kanalisere flere private investeringer over i energisektoren ind i energienergibesparelsesprogrammer og alternative energiteknologier og dertil knyttet forskning og udvikling;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at samordne deres indsats for at håndtere de stigende energipriser; opfordrer Kommissionen til at forelægge en analyse baseret på medlemsstaternes »bedste praksis«-foranstaltninger som reaktion på de udfordringer, som de høje energipriser udgør; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at samordne deres indsats for at håndtere de stigende energipriser; opfordrer Kommissionen til at forelægge en analyse baseret på medlemsstaternes »bedste praksis«-foranstaltninger som reaktion på de udfordringer, som de høje energipriser udgør;

| 22. | opfordrer Rådet til så hurtigt som muligt at opnå enighed om de næste afgørende skridt hen imod et fuldt liberaliseret indre energimarked, idet det vil bidrage til at mindske EU's uafhængighed af energipriserne og forbedre forsyningssikkerheden; bekræfter i denne forbindelse sin utvetydige støtte til færdiggørelsen af EU's indre energimarked; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Rådet til så hurtigt som muligt at opnå enighed om de næste afgørende skridt hen imod et fuldt liberaliseret indre energimarked, idet det vil bidrage til at mindske EU's uafhængighed af energipriserne og forbedre forsyningssikkerheden; bekræfter i denne forbindelse sin utvetydige støtte til færdiggørelsen af EU's indre energimarked;

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

23.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 580.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0308.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0294.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0347.

(5)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/97

---

Torsdag, den 25. september 2008Hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme

P6_TA(2008)0461

Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens hvidbog af 30. maj 2007 med titlen »En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme« (KOM(2007)0279),

der henviser til sin beslutning af 1. februar 2007 om fremme af sunde kostvaner og fysisk aktivitet (1),

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO) anden europæiske fødevare- og ernæringshandlingsplan 2007-2012, som WHO's Regionsudvalg for Europa vedtog på mødet i Beograd den 17.-20. september 2007, og til det europæiske charter mod fedme, som WHO's Regionale Kontor vedtog i 2006,

der henviser til de mål, som WHO's europæiske ministerkonference fastsatte på sit møde i Istanbul den 15.-17. november 2006 med det europæiske charter mod fedme,

der henviser til den 57. Verdenssundhedsforsamlings vedtagelse den 22. maj 2004 af den globale strategi for kostvaner, fysisk aktivitet og sundhed,

der henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 2.-3. juni 2005 om fedme, ernæring og fysisk aktivitet,

der henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 5.-6. december 2007 om iværksættelse af en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme,

der henviser til WHO's Regionale Kontors Europa-offentliggørelse af 2006 med titlen »Fysisk aktivitet og sundhed i Europa: evidens for handling«,

der henviser til Kommissionens hvidbog af 11. juli 2007 om idræt (KOM(2007)0391),

der henviser til Kommissionens grønbog af 25. september 2007»På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer« (KOM(2007)0551),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0256/2008),

| A. | der henviser til, at overvægt og fedme og kostrelaterede sygdomme er voksende epidemier og spiller en vigtig rolle blandt hovedårsagerne til sygelighed og dødelighed i Europa, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at overvægt og fedme og kostrelaterede sygdomme er voksende epidemier og spiller en vigtig rolle blandt hovedårsagerne til sygelighed og dødelighed i Europa,

| B. | der henviser til, at det er videnskabeligt bevist, at forekomsten og sværhedsgraden af kostrelaterede sygdomme er forskellig hos mænd og kvinder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det er videnskabeligt bevist, at forekomsten og sværhedsgraden af kostrelaterede sygdomme er forskellig hos mænd og kvinder,

| C. | der henviser til, at over 50 % af den voksne europæiske befolkning ifølge WHO lider af overvægt eller fedme, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at over 50 % af den voksne europæiske befolkning ifølge WHO lider af overvægt eller fedme,

| D. | der henviser til, at over 5 millioner børn er fede og næsten 22 millioner overvægtige, og at disse tal er i hurtig vækst, således at antallet af overvægtige eller fede børn i 2010 forventes at vokse med 1,3 millioner om året, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at over 5 millioner børn er fede og næsten 22 millioner overvægtige, og at disse tal er i hurtig vækst, således at antallet af overvægtige eller fede børn i 2010 forventes at vokse med 1,3 millioner om året,

| E. | der henviser til, at sygdomme i relation til fedme og overvægt menes at tegne sig for 6 % af de offentlige sundhedsudgifter i nogle medlemsstater, og at de indirekte udgifter i forbindelse hermed, eksempelvis i form af nedsat produktivitet og sygefravær, er betydeligt større, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sygdomme i relation til fedme og overvægt menes at tegne sig for 6 % af de offentlige sundhedsudgifter i nogle medlemsstater, og at de indirekte udgifter i forbindelse hermed, eksempelvis i form af nedsat produktivitet og sygefravær, er betydeligt større,

| F. | der henviser til, at abdominal fedme er videnskabeligt anerkendt som en af de vigtigste prædiktorer for flere vægtrelaterede sygdomme som f.eks. hjerte-kar-sygdomme og type 2-diabetes, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at abdominal fedme er videnskabeligt anerkendt som en af de vigtigste prædiktorer for flere vægtrelaterede sygdomme som f.eks. hjerte-kar-sygdomme og type 2-diabetes,

| G. | der henviser til, at kostvaner, der er grundlagt i barndommen, ofte varer ved ind i voksentilværelsen, og at forskning har vist, at fede børn har større risiko for også at blive fede som voksne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kostvaner, der er grundlagt i barndommen, ofte varer ved ind i voksentilværelsen, og at forskning har vist, at fede børn har større risiko for også at blive fede som voksne,

| H. | der henviser til, at europæiske borgere lever i et »fedmefremmende« miljø med en stillesiddende livsstil, der øger risikoen for fedme, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at europæiske borgere lever i et »fedmefremmende« miljø med en stillesiddende livsstil, der øger risikoen for fedme,

| I. | der henviser til, at dårlig kost er en væsentlig risikofaktor for andre kostrelaterede sygdomme, der hører til de hyppigste dødsårsager i EU, herunder hjerte-kar-sygdomme, kræft, diabetes og slagtilfælde, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at dårlig kost er en væsentlig risikofaktor for andre kostrelaterede sygdomme, der hører til de hyppigste dødsårsager i EU, herunder hjerte-kar-sygdomme, kræft, diabetes og slagtilfælde,

| J. | der henviser til, at WHO's rapport for 2005 om sundheden i Europa indeholder en analyse, der viser, at et stort antal dødsfald og sygdomme skyldes syv væsentlige risikofaktorer, hvoraf seks (forhøjet blodtryk, kolesterol, kropsmasseindeks (BMI), utilstrækkelig indtagelse af frugt og grøntsager, manglende fysisk aktivitet og overdrevent alkoholforbrug) har relation til kost og motion, og at der må sættes ind over for alle disse sundhedsdeterminanter, hvis et væsentligt antal dødsfald og sygdomme skal kunne forebygges, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at WHO's rapport for 2005 om sundheden i Europa indeholder en analyse, der viser, at et stort antal dødsfald og sygdomme skyldes syv væsentlige risikofaktorer, hvoraf seks (forhøjet blodtryk, kolesterol, kropsmasseindeks (BMI), utilstrækkelig indtagelse af frugt og grøntsager, manglende fysisk aktivitet og overdrevent alkoholforbrug) har relation til kost og motion, og at der må sættes ind over for alle disse sundhedsdeterminanter, hvis et væsentligt antal dødsfald og sygdomme skal kunne forebygges,

| K. | der henviser til, at fysisk aktivitet kombineret med en sund, velafbalanceret kost er det primære middel til forebyggelse af overvægt, og der henviser til det alarmerende, at en ud af tre europæere overhovedet ikke motionerer i deres fritid samtidig med, at den gennemsnitlige europæer sidder ned i over fem timer hver dag, og at mange europæere ikke har en velafbalanceret kost, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at fysisk aktivitet kombineret med en sund, velafbalanceret kost er det primære middel til forebyggelse af overvægt, og der henviser til det alarmerende, at en ud af tre europæere overhovedet ikke motionerer i deres fritid samtidig med, at den gennemsnitlige europæer sidder ned i over fem timer hver dag, og at mange europæere ikke har en velafbalanceret kost,

| L. | der henviser til, at antallet af idrætstimer på såvel grundskole- som gymnasietrinnet er faldet i det seneste årti, og at der er store forskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår adgangen til faciliteter og udstyr, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at antallet af idrætstimer på såvel grundskole- som gymnasietrinnet er faldet i det seneste årti, og at der er store forskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår adgangen til faciliteter og udstyr,

| M. | der henviser til, at WHO med sit europæiske charter mod fedme har sat sig som mål at skabe et synligt fremskridt i bekæmpelsen af fedme blandt børn i de næste fire eller fem år, således at den nuværende tendens skal være vendt senest i 2015, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at WHO med sit europæiske charter mod fedme har sat sig som mål at skabe et synligt fremskridt i bekæmpelsen af fedme blandt børn i de næste fire eller fem år, således at den nuværende tendens skal være vendt senest i 2015,

| N. | der påpeger, at en sund kost skal omfatte både kvantitative og kvalitative aspekter, være afpasset efter de individuelle behov og altid være i nøje overensstemmelse med diætetiske principper, |
| --- | --- |

N.

der påpeger, at en sund kost skal omfatte både kvantitative og kvalitative aspekter, være afpasset efter de individuelle behov og altid være i nøje overensstemmelse med diætetiske principper,

| O. | der finder, at kostens sammensætning skal tilgodese følgende kategorier af kriterier for at kunne betragtes som havende »sundhedsmæssig værdi«: 1) nærings- og energiindhold (næringsværdi), 2) sundhedsmæssige og toksologiske kriterier (fødevaresikkerhed), 3) fødevarernes naturlige egenskaber (i henseende til udseende/smag og fordøjelse) og 4) fødevareproduktionens økologiske karakter (bæredygtigt landbrug), |
| --- | --- |

O.

der finder, at kostens sammensætning skal tilgodese følgende kategorier af kriterier for at kunne betragtes som havende »sundhedsmæssig værdi«: 1) nærings- og energiindhold (næringsværdi), 2) sundhedsmæssige og toksologiske kriterier (fødevaresikkerhed), 3) fødevarernes naturlige egenskaber (i henseende til udseende/smag og fordøjelse) og 4) fødevareproduktionens økologiske karakter (bæredygtigt landbrug),

| P. | der finder, at overvægt og fedme bør tackles ved en helhedsorienteret tilgang på tværs af offentlige politikområder og på forskellige forvaltningsniveauer, herunder navnlig på nationalt, regionalt og lokalt niveau og under skyldig hensyntagen til nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

P.

der finder, at overvægt og fedme bør tackles ved en helhedsorienteret tilgang på tværs af offentlige politikområder og på forskellige forvaltningsniveauer, herunder navnlig på nationalt, regionalt og lokalt niveau og under skyldig hensyntagen til nærhedsprincippet,

| Q. | der påpeger, at betydningen af alkohol, med dets høje kalorieindhold, og rygning, der begge indvirker uheldigt på trangen til mad og drikke og indebærer mange velkendte sundhedsrisici, ikke bør undervurderes, |
| --- | --- |

Q.

der påpeger, at betydningen af alkohol, med dets høje kalorieindhold, og rygning, der begge indvirker uheldigt på trangen til mad og drikke og indebærer mange velkendte sundhedsrisici, ikke bør undervurderes,

| R. | der henviser til at problemets sociale dimension må tages i betragtning og navnlig til, at overvægt og fedme især forekommer i lavere socioøkonomiske grupper; der bemærker, at dette kan få betænkelige konsekvenser i retning af at øge de sundhedsmæssige og socioøkonomiske uligheder, navnlig for de mest sårbare befolkningsgrupper såsom handicappede, |
| --- | --- |

R.

der henviser til at problemets sociale dimension må tages i betragtning og navnlig til, at overvægt og fedme især forekommer i lavere socioøkonomiske grupper; der bemærker, at dette kan få betænkelige konsekvenser i retning af at øge de sundhedsmæssige og socioøkonomiske uligheder, navnlig for de mest sårbare befolkningsgrupper såsom handicappede,

| S. | der henviser til, at de socioøkonomiske uligheder er ved at få en ny dimension som følge stigningen i priserne på råvarer (som f.eks. korn, smør og mælk), der er uden fortilfælde både med hensyn til antallet af produkter, der er berørt heraf, og stigningernes omfang, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de socioøkonomiske uligheder er ved at få en ny dimension som følge stigningen i priserne på råvarer (som f.eks. korn, smør og mælk), der er uden fortilfælde både med hensyn til antallet af produkter, der er berørt heraf, og stigningernes omfang,

| T. | der henviser til, at kombinationen af højere råvarepriser og uigennemsigtige regler for distributionssektoren i visse medlemsstater har medført en voldsom stigning i priserne på basale fødevarer med høj næringsværdi som f.eks. frugt og grøntsager og sukkerfri mejeriprodukter, hvilket udgør en stadig større belastning for de fleste husholdningsbudgetter i EU; der påpeger, at Den Europæiske Union bliver nødt til at reagere på denne udfordring, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kombinationen af højere råvarepriser og uigennemsigtige regler for distributionssektoren i visse medlemsstater har medført en voldsom stigning i priserne på basale fødevarer med høj næringsværdi som f.eks. frugt og grøntsager og sukkerfri mejeriprodukter, hvilket udgør en stadig større belastning for de fleste husholdningsbudgetter i EU; der påpeger, at Den Europæiske Union bliver nødt til at reagere på denne udfordring,

| U. | der henviser til, at handicappede udgør 15 % af den aktive befolkning i EU; der endvidere henviser til, at undersøgelser viser, at handicappede har større risiko for fedme, bl.a. som følge af patofysiologiske ændringer i energimetabolismen og kropskompositionen og som følge af muskelatrofi og manglende fysisk aktivitet, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at handicappede udgør 15 % af den aktive befolkning i EU; der endvidere henviser til, at undersøgelser viser, at handicappede har større risiko for fedme, bl.a. som følge af patofysiologiske ændringer i energimetabolismen og kropskompositionen og som følge af muskelatrofi og manglende fysisk aktivitet,

| V. | der går ind for støtte til alle multiinteressent-initiativer til fremme af dialog, udveksling af bedste praksis og selvregulering, f.eks. via den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed, arbejdsgruppen om sport og sundhed samt EU-netværket for sundhedsfremmende fysisk aktivitet (HEPA), |
| --- | --- |

V.

der går ind for støtte til alle multiinteressent-initiativer til fremme af dialog, udveksling af bedste praksis og selvregulering, f.eks. via den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed, arbejdsgruppen om sport og sundhed samt EU-netværket for sundhedsfremmende fysisk aktivitet (HEPA),

| W. | der finder, at de forskellige traditionelle køkkener bør støttes som en del af vores kulturarv, men at det samtidig bør sikres, at forbrugerne kender deres reelle indvirkning på sundheden, således at de får lettere ved at træffe informerede valg, |
| --- | --- |

W.

der finder, at de forskellige traditionelle køkkener bør støttes som en del af vores kulturarv, men at det samtidig bør sikres, at forbrugerne kender deres reelle indvirkning på sundheden, således at de får lettere ved at træffe informerede valg,

| X. | der mener, at de europæiske forbrugere bør have adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vælge de bedste ernæringskilder med henblik på sammensætning af en optimal kost, der passer til den enkeltes livsstil og sundhedstilstand, |
| --- | --- |

X.

der mener, at de europæiske forbrugere bør have adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vælge de bedste ernæringskilder med henblik på sammensætning af en optimal kost, der passer til den enkeltes livsstil og sundhedstilstand,

| Y. | der påpeger, at erhvervslivets seneste initiativer omkring selvregulering på reklameområdet fokuserer på balancen i og karakteren af reklamer for føde- og drikkevarer; der bemærker, at selvreguleringsforanstaltninger bør omfatte alle former for markedsføring via internettet og andre nye medier; der henviser til, at fødevarereklamer udgør omkring halvdelen af alle de reklamer, der sendes på de tidspunkter, hvor børn ser tv, og at der er klare beviser for, at tv-reklamer påvirker forbrugsmønstrene på kort sigt hos børn på mellem 2 og 11 år; der er foruroliget over anvendelsen af nye markedsføringsformer, der benytter sig af alle teknologiske midler, særlig de såkaldte reklamespil til mobiltelefoner, instant messaging, videospil og interaktive spil på internettet; der henviser til, at en række fødevareproducenter, reklame- og marketingfirmaer og sundheds- og forbrugerorganisationer allerede udviser et betydeligt engagement inden for rammerne af den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed og nu kan fremvise vellykkede undersøgelser og projekter, |
| --- | --- |

Y.

der påpeger, at erhvervslivets seneste initiativer omkring selvregulering på reklameområdet fokuserer på balancen i og karakteren af reklamer for føde- og drikkevarer; der bemærker, at selvreguleringsforanstaltninger bør omfatte alle former for markedsføring via internettet og andre nye medier; der henviser til, at fødevarereklamer udgør omkring halvdelen af alle de reklamer, der sendes på de tidspunkter, hvor børn ser tv, og at der er klare beviser for, at tv-reklamer påvirker forbrugsmønstrene på kort sigt hos børn på mellem 2 og 11 år; der er foruroliget over anvendelsen af nye markedsføringsformer, der benytter sig af alle teknologiske midler, særlig de såkaldte reklamespil til mobiltelefoner, instant messaging, videospil og interaktive spil på internettet; der henviser til, at en række fødevareproducenter, reklame- og marketingfirmaer og sundheds- og forbrugerorganisationer allerede udviser et betydeligt engagement inden for rammerne af den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed og nu kan fremvise vellykkede undersøgelser og projekter,

| Z. | der henviser til, at fejlernæring, der navnlig er et problem blandt ældre, koster sundhedssystemerne i EU lige så store beløb som fedme og overvægt, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at fejlernæring, der navnlig er et problem blandt ældre, koster sundhedssystemerne i EU lige så store beløb som fedme og overvægt,

| 1. | hilser ovennævnte hvidbog om ernæring velkommen som et vigtigt skridt i retning af at dæmme op for den stigende fedme og sætte ind mod kostrelaterede kroniske sygdomme som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, herunder hjertesygdomme og slagtilfælde, samt kræft og diabetes i Europa; |
| --- | --- |

1.

hilser ovennævnte hvidbog om ernæring velkommen som et vigtigt skridt i retning af at dæmme op for den stigende fedme og sætte ind mod kostrelaterede kroniske sygdomme som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, herunder hjertesygdomme og slagtilfælde, samt kræft og diabetes i Europa;

| 2. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at anerkende fedme som en kronisk sygdom; finder det vigtigt, at man undgår at stigmatisere individer eller grupper, der er særligt udsatte for ernærings-, overvægts- og fedmerelaterede sundhedsproblemer på grund af kulturelle faktorer, sygdomme såsom diabetes eller spiseforstyrrelser såsom anoreksi eller bulimi; henstiller til medlemsstaterne at sikre, at disse personer får adgang til passende behandling under deres nationale sundhedsvæsen; |
| --- | --- |

2.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at anerkende fedme som en kronisk sygdom; finder det vigtigt, at man undgår at stigmatisere individer eller grupper, der er særligt udsatte for ernærings-, overvægts- og fedmerelaterede sundhedsproblemer på grund af kulturelle faktorer, sygdomme såsom diabetes eller spiseforstyrrelser såsom anoreksi eller bulimi; henstiller til medlemsstaterne at sikre, at disse personer får adgang til passende behandling under deres nationale sundhedsvæsen;

| 3. | mener, at en bred tilgang på flere niveauer er det bedste middel til at bekæmpe fedme i EU's befolkning og påpeger, at der er mange EU-programmer (for forskning, sundhed, uddannelse, livslang læring), der kan bidrage til at bekæmpe denne veritable svøbe; |
| --- | --- |

3.

mener, at en bred tilgang på flere niveauer er det bedste middel til at bekæmpe fedme i EU's befolkning og påpeger, at der er mange EU-programmer (for forskning, sundhed, uddannelse, livslang læring), der kan bidrage til at bekæmpe denne veritable svøbe;

| 4. | er af den opfattelse, at politikken for fødevarekvalitet kan yde et vigtigt bidrag til fremme af sundheden og mindskelse af fedme, og at mærkning med letforståelig information er nøglen til, at forbrugerne kan foretage et valg mellem god, bedre og mindre god ernæring; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at politikken for fødevarekvalitet kan yde et vigtigt bidrag til fremme af sundheden og mindskelse af fedme, og at mærkning med letforståelig information er nøglen til, at forbrugerne kan foretage et valg mellem god, bedre og mindre god ernæring;

| 5. | glæder sig over nedsættelsen af gruppen på højt plan om ernæring og fysisk aktivitet og oprettelsen af europæiske sundhedsovervågningssystemer til indsamling af fysiske og biologiske målinger såsom det europæiske system for undersøgelse af sundheden i EU (European Health Survey System (EHSS)) og spørgeskemaundersøgelsen om sundheden i EU (EHIS) som effektive værktøjer for politiske beslutningstagere og alle involverede aktører til at forbedre vidensniveauet og udvekslingen af bedste praksis i kampen mod fedme; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over nedsættelsen af gruppen på højt plan om ernæring og fysisk aktivitet og oprettelsen af europæiske sundhedsovervågningssystemer til indsamling af fysiske og biologiske målinger såsom det europæiske system for undersøgelse af sundheden i EU (European Health Survey System (EHSS)) og spørgeskemaundersøgelsen om sundheden i EU (EHIS) som effektive værktøjer for politiske beslutningstagere og alle involverede aktører til at forbedre vidensniveauet og udvekslingen af bedste praksis i kampen mod fedme;

| 6. | anmoder Kommissionen om sikre en ligelig deltagelse af kvinder og mænd i den fremtidige gruppe på højt plan om ernæring og fysisk aktivitet, således at man i højere grad kan afpasse løsningerne på problemerne efter deres kønsdimension, dvs. for henholdsvis mænd og kvinder; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen om sikre en ligelig deltagelse af kvinder og mænd i den fremtidige gruppe på højt plan om ernæring og fysisk aktivitet, således at man i højere grad kan afpasse løsningerne på problemerne efter deres kønsdimension, dvs. for henholdsvis mænd og kvinder;

| 7. | erkender, at selvregulering spiller en afgørende rolle i kampen mod fedme, og understreger nødvendigheden af, at der opstilles klare og konkrete mål for alle berørte parter, og at der foretages en uafhængig overvågning af disse mål; bemærker, at der undertiden er behov for regulering for at opnå væsentlige og meningsfyldte ændringer i erhvervslivet som helhed, navnlig når det drejer sig om børn og med henblik på at sikre forbrugerbeskyttelsen og et højt niveau for folkesundheden; bemærker med interesse de 203 tilsagn, der er afgivet inden for rammerne af den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed og som sigter på ændring af produkters sammensætning, mindskelse af reklamevirksomhed rettet mod børn og mærkning med henblik på at fremme en afbalanceret kost; mener, at der blandt platformens medlemmer også bør være producenter af computerspil og spilkonsoller samt internetudbydere; |
| --- | --- |

7.

erkender, at selvregulering spiller en afgørende rolle i kampen mod fedme, og understreger nødvendigheden af, at der opstilles klare og konkrete mål for alle berørte parter, og at der foretages en uafhængig overvågning af disse mål; bemærker, at der undertiden er behov for regulering for at opnå væsentlige og meningsfyldte ændringer i erhvervslivet som helhed, navnlig når det drejer sig om børn og med henblik på at sikre forbrugerbeskyttelsen og et højt niveau for folkesundheden; bemærker med interesse de 203 tilsagn, der er afgivet inden for rammerne af den europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed og som sigter på ændring af produkters sammensætning, mindskelse af reklamevirksomhed rettet mod børn og mærkning med henblik på at fremme en afbalanceret kost; mener, at der blandt platformens medlemmer også bør være producenter af computerspil og spilkonsoller samt internetudbydere;

| 8. | kræver dog, at der samtidig træffes mere håndgribelige foranstaltninger, navnlig over for børn og risikogrupper; |
| --- | --- |

8.

kræver dog, at der samtidig træffes mere håndgribelige foranstaltninger, navnlig over for børn og risikogrupper;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge en mere helhedsorienteret tilgang til ernæring og gøre fejlernæring og fedme til nøgleprioriteter inden for ernæring og sundhed og i størst muligt omfang inkorporere disse spørgsmål i EU-finansierede forskningsinitiativer og partnerskaber på EU-plan; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge en mere helhedsorienteret tilgang til ernæring og gøre fejlernæring og fedme til nøgleprioriteter inden for ernæring og sundhed og i størst muligt omfang inkorporere disse spørgsmål i EU-finansierede forskningsinitiativer og partnerskaber på EU-plan;

| 10. | mener, at de europæiske forbrugere bør have adgang til de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan vælge de bedste ernæringskilder med henblik på at sammensætte og opretholde en optimal ernæring, der passer til den enkeltes livsstil og sundhedstilstand; mener, at der bør lægges større vægt på at forbedre borgernes viden om sundhedsspørgsmål, således at de kan træffe effektive beslutninger om deres egen og deres børns kost; mener at oplysning og undervisning af forældre i ernæringsspørgsmål bør foregå via de relevante sagkyndige (lærere, arrangører af kulturbegivenheder og sundhedspersonale) på dertil egnede steder; er overbevist om, at forbrugervejledning, ernæringsvejledning og mærkning af fødevarer bør være baseret på forskning i forbrugeradfærd; |
| --- | --- |

10.

mener, at de europæiske forbrugere bør have adgang til de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan vælge de bedste ernæringskilder med henblik på at sammensætte og opretholde en optimal ernæring, der passer til den enkeltes livsstil og sundhedstilstand; mener, at der bør lægges større vægt på at forbedre borgernes viden om sundhedsspørgsmål, således at de kan træffe effektive beslutninger om deres egen og deres børns kost; mener at oplysning og undervisning af forældre i ernæringsspørgsmål bør foregå via de relevante sagkyndige (lærere, arrangører af kulturbegivenheder og sundhedspersonale) på dertil egnede steder; er overbevist om, at forbrugervejledning, ernæringsvejledning og mærkning af fødevarer bør være baseret på forskning i forbrugeradfærd;

| 11. | peger i den forbindelse på vigtigheden af, at et fremtidigt program for skolefrugt indgår i en bredere undervisningsstrategi, f.eks. i form af timer i kostkundskab og sundhed i grundskolen; |
| --- | --- |

11.

peger i den forbindelse på vigtigheden af, at et fremtidigt program for skolefrugt indgår i en bredere undervisningsstrategi, f.eks. i form af timer i kostkundskab og sundhed i grundskolen;

| 12. | henleder opmærksomheden på forældres grundlæggende rolle inden for ernæringsvejledning i familien og på det afgørende bidrag, som de kan yde til bekæmpelse af fedme; |
| --- | --- |

12.

henleder opmærksomheden på forældres grundlæggende rolle inden for ernæringsvejledning i familien og på det afgørende bidrag, som de kan yde til bekæmpelse af fedme;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder til mere proaktivt at udvikle »aktivitetsvenlige samfund«, særlig i forbindelse med byplanlægning, således at det gøres lettere at integrere den fysiske motion i den daglige rutine i lokalsamfundene, samt ved at skabe faciliteter i lokalmiljøet, der kan motivere folk til at være fysisk aktive i deres fritid; mener, at dette kan opnås ved at træffe lokale foranstaltninger til at mindske afhængigheden af biler og gøre det lettere at bevæge sig til fods samt ved at tilstræbe en fornuftig blanding af forretnings- og boligkvarterer, styrke den offentlige transport og anlægge parker og lettilgængelige sportsfaciliteter samt cykelstier og fodgængerfelter; opfordrer kommunerne til at fremme et netværk af »byer for en sund livsstil«, der gør en fælles indsats for at bekæmpe fedme; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder til mere proaktivt at udvikle »aktivitetsvenlige samfund«, særlig i forbindelse med byplanlægning, således at det gøres lettere at integrere den fysiske motion i den daglige rutine i lokalsamfundene, samt ved at skabe faciliteter i lokalmiljøet, der kan motivere folk til at være fysisk aktive i deres fritid; mener, at dette kan opnås ved at træffe lokale foranstaltninger til at mindske afhængigheden af biler og gøre det lettere at bevæge sig til fods samt ved at tilstræbe en fornuftig blanding af forretnings- og boligkvarterer, styrke den offentlige transport og anlægge parker og lettilgængelige sportsfaciliteter samt cykelstier og fodgængerfelter; opfordrer kommunerne til at fremme et netværk af »byer for en sund livsstil«, der gør en fælles indsats for at bekæmpe fedme;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre begrebet »aktiv transport« (active commuting), både når det gælder skolebørn og arbejdstagere; opfordrer de lokale myndigheder til at give dette begreb prioritet, når de vurderer bytransport og byplanlægning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre begrebet »aktiv transport« (active commuting), både når det gælder skolebørn og arbejdstagere; opfordrer de lokale myndigheder til at give dette begreb prioritet, når de vurderer bytransport og byplanlægning;

| 15. | gør opmærksom på, at man ved at stille områder til rådighed, hvor børn og unge kan opleve naturen, giver dem et alternativ til traditionelle fritidsaktiviteter og samtidig stimulerer deres fantasi, kreativitet og opdagelsestrang; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på, at man ved at stille områder til rådighed, hvor børn og unge kan opleve naturen, giver dem et alternativ til traditionelle fritidsaktiviteter og samtidig stimulerer deres fantasi, kreativitet og opdagelsestrang;

| 16. | opfordrer idrætsorganisationerne til være særlig opmærksomme på, at unge piger i de sidste teenageår ofte holder op med at dyrke sport; mener, at idrætsorganisationerne bør spille en stor rolle, når det gælder om at bevare unge pigers og kvinders interesse for deltagelse i forskellige idrætsaktiviteter; |
| --- | --- |

16.

opfordrer idrætsorganisationerne til være særlig opmærksomme på, at unge piger i de sidste teenageår ofte holder op med at dyrke sport; mener, at idrætsorganisationerne bør spille en stor rolle, når det gælder om at bevare unge pigers og kvinders interesse for deltagelse i forskellige idrætsaktiviteter;

| 17. | understreger, at den private sektor bør spille en fremtrædende rolle i bekæmpelsen af fedme ved at udvikle nye og sundere produkter men at den endvidere skal tilskyndes til at udvikle klare informationssystemer og forbedre mærkningen for at sætte forbrugerne i stand til at træffe informerede valg; |
| --- | --- |

17.

understreger, at den private sektor bør spille en fremtrædende rolle i bekæmpelsen af fedme ved at udvikle nye og sundere produkter men at den endvidere skal tilskyndes til at udvikle klare informationssystemer og forbedre mærkningen for at sætte forbrugerne i stand til at træffe informerede valg;

| 18. | understreger, at EU bør påtage sig en ledende rolle med hensyn til at fastlægge en fælles tilgang og fremme koordineringen og udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne; er overbevist om, at der kan skabes en vigtig europæisk merværdi på områder som forbrugeroplysning, ernæringsvejledning, mediereklamer, landbrugsproduktion og mærkning af fødevarer, navnlig hvad angår transfedtindholdet; opfordrer til udvikling af europæiske indikatorer såsom livmål og enhver anden risikofaktor i relation til fedme (navnlig abdominal fedme); |
| --- | --- |

18.

understreger, at EU bør påtage sig en ledende rolle med hensyn til at fastlægge en fælles tilgang og fremme koordineringen og udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne; er overbevist om, at der kan skabes en vigtig europæisk merværdi på områder som forbrugeroplysning, ernæringsvejledning, mediereklamer, landbrugsproduktion og mærkning af fødevarer, navnlig hvad angår transfedtindholdet; opfordrer til udvikling af europæiske indikatorer såsom livmål og enhver anden risikofaktor i relation til fedme (navnlig abdominal fedme);

Vores prioritet: børn

| 19. | opfordrer Kommissionen og alle andre aktører til at prioritere bekæmpelsen af fedme fra et tidligt alderstrin i betragtning af, at kostvaner, der er grundlagt i barndommen, ofte varer ved efter mange år; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og alle andre aktører til at prioritere bekæmpelsen af fedme fra et tidligt alderstrin i betragtning af, at kostvaner, der er grundlagt i barndommen, ofte varer ved efter mange år;

| 20. | opfordrer til gennemførelse af oplysningskampagner for at øge bevidstheden blandt gravide kvinder om betydningen af en velafbalanceret og sund kost og en optimal indtagelse af visse næringsstoffer under graviditeten samt gøre kvinderne og deres partnere opmærksomme på betydningen af amning; påpeger, at man ved at amme, udsætte afvænningen til barnet er seks måneder gammelt, vænne børnene til sund mad og kontrollere portionernes størrelse kan bidrage til at forebygge fedme eller overvægt hos børnene; understreger dog samtidig, at amning ikke udgør den eneste foranstaltning i bekæmpelsen af fedme, og at velafbalancerede kostvaner dannes over en lang periode; understreger, at oplysningskampagnerne skal være opmærksomme på, at amning er en privat sag, og overlade det til kvindernes egen fri vilje at træffe afgørelse herom; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til gennemførelse af oplysningskampagner for at øge bevidstheden blandt gravide kvinder om betydningen af en velafbalanceret og sund kost og en optimal indtagelse af visse næringsstoffer under graviditeten samt gøre kvinderne og deres partnere opmærksomme på betydningen af amning; påpeger, at man ved at amme, udsætte afvænningen til barnet er seks måneder gammelt, vænne børnene til sund mad og kontrollere portionernes størrelse kan bidrage til at forebygge fedme eller overvægt hos børnene; understreger dog samtidig, at amning ikke udgør den eneste foranstaltning i bekæmpelsen af fedme, og at velafbalancerede kostvaner dannes over en lang periode; understreger, at oplysningskampagnerne skal være opmærksomme på, at amning er en privat sag, og overlade det til kvindernes egen fri vilje at træffe afgørelse herom;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de nationale sundhedstjenester fremmer særlig ernæringsvejledning for gravide kvinder og kvinder i overgangsalderen, eftersom graviditet og overgangsalder er to afgørende stadier i kvinders liv, hvor der er en øget risiko for fedtoplagring; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de nationale sundhedstjenester fremmer særlig ernæringsvejledning for gravide kvinder og kvinder i overgangsalderen, eftersom graviditet og overgangsalder er to afgørende stadier i kvinders liv, hvor der er en øget risiko for fedtoplagring;

| 22. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at foreslå retningslinjer — udarbejdet af eksperter — vedrørende forbedring af den fysiske aktivitet og styrkelse af ernæringsvejledningen allerede på førskoletrinnet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at foreslå retningslinjer — udarbejdet af eksperter — vedrørende forbedring af den fysiske aktivitet og styrkelse af ernæringsvejledningen allerede på førskoletrinnet;

| 23. | mener, at det primært er på skoleniveau, der skal tages skridt til at sikre, at fysisk aktivitet og en velafbalanceret kost bliver en del af barnets adfærdsmønster; opfordrer gruppen på højt plan om ernæring og fysisk aktivitet til at udarbejde retningslinjer for ernæringspolitikker i skolen og for fremme af ernæringsvejledning samt for videreførelse heraf efter skolegangens afslutning; opfordrer medlemsstaterne til at integrere fordelene ved en afbalanceret kost og fysisk motion i skoleskemaet; |
| --- | --- |

23.

mener, at det primært er på skoleniveau, der skal tages skridt til at sikre, at fysisk aktivitet og en velafbalanceret kost bliver en del af barnets adfærdsmønster; opfordrer gruppen på højt plan om ernæring og fysisk aktivitet til at udarbejde retningslinjer for ernæringspolitikker i skolen og for fremme af ernæringsvejledning samt for videreførelse heraf efter skolegangens afslutning; opfordrer medlemsstaterne til at integrere fordelene ved en afbalanceret kost og fysisk motion i skoleskemaet;

| 24. | anmoder endvidere medlemsstaterne, de lokale myndigheder og skolemyndighederne om at føre tilsyn med og forbedre kvaliteten og den ernæringsmæssige standard af måltider i skoler og børnehaver, herunder via specifikke kurser og retningslinjer for cateringpersonale, kvalitetskontrol af cateringvirksomheder og retningslinjer for sund mad i kantiner; understreger nødvendigheden af at tilpasse portionsstørrelserne til behovet og sikre, at måltiderne indeholder frugt og grøntsager; opfordrer til øget ernæringsvejledning om afbalanceret kost og tilskynder til, at man ophører med at sælge føde- og drikkevarer med et højt indhold af fedt, salt eller sukker eller af ringe ernæringsmæssig værdi på skolerne; anbefaler i stedet, at der sikres et større udvalg af frisk frugt og grønt på salgsstederne; opfordrer de kompetente myndigheder til at sikre, at der i overensstemmelse med målsætningerne i ovennævnte hvidbog om idræt afsættes mindst tre ugentlige skematimer til fysiske aktiviteter, og til at udarbejde planer for opførelse af nye offentlige sportsfaciliteter med handicapadgang samt bevarelse af de eksisterende idrætsfaciliteter på skolerne; ser positivt på en eventuel indførelse af et »skolefrugtprogram« med EU-tilskud svarende til det nuværende skolemælksordning; anmoder om, at der findes løsninger, der kan gøre det muligt at videreføre den gratis levering af frugt og grøntsager til skoler og velgørende institutioner i 2008, som nogle medlemsstater har anmodet om, medens man afventer iværksættelsen af skolefrugtprogrammet den 1. januar 2009; |
| --- | --- |

24.

anmoder endvidere medlemsstaterne, de lokale myndigheder og skolemyndighederne om at føre tilsyn med og forbedre kvaliteten og den ernæringsmæssige standard af måltider i skoler og børnehaver, herunder via specifikke kurser og retningslinjer for cateringpersonale, kvalitetskontrol af cateringvirksomheder og retningslinjer for sund mad i kantiner; understreger nødvendigheden af at tilpasse portionsstørrelserne til behovet og sikre, at måltiderne indeholder frugt og grøntsager; opfordrer til øget ernæringsvejledning om afbalanceret kost og tilskynder til, at man ophører med at sælge føde- og drikkevarer med et højt indhold af fedt, salt eller sukker eller af ringe ernæringsmæssig værdi på skolerne; anbefaler i stedet, at der sikres et større udvalg af frisk frugt og grønt på salgsstederne; opfordrer de kompetente myndigheder til at sikre, at der i overensstemmelse med målsætningerne i ovennævnte hvidbog om idræt afsættes mindst tre ugentlige skematimer til fysiske aktiviteter, og til at udarbejde planer for opførelse af nye offentlige sportsfaciliteter med handicapadgang samt bevarelse af de eksisterende idrætsfaciliteter på skolerne; ser positivt på en eventuel indførelse af et »skolefrugtprogram« med EU-tilskud svarende til det nuværende skolemælksordning; anmoder om, at der findes løsninger, der kan gøre det muligt at videreføre den gratis levering af frugt og grøntsager til skoler og velgørende institutioner i 2008, som nogle medlemsstater har anmodet om, medens man afventer iværksættelsen af skolefrugtprogrammet den 1. januar 2009;

| 25. | opfordrer medlemsstaternes lokale myndigheder til at fremme adgangen til rekreative faciliteter til overkommelige priser og til at skabe flere muligheder i lokalmiljøet, der kan motivere folk til at være fysisk aktive i fritiden; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaternes lokale myndigheder til at fremme adgangen til rekreative faciliteter til overkommelige priser og til at skabe flere muligheder i lokalmiljøet, der kan motivere folk til at være fysisk aktive i fritiden;

| 26. | anmoder medlemsstaterne, de lokale forvaltningsenheder og skolemyndighederne til at sikre udbuddet af sunde valgmuligheder i skolernes salgsautomater, finder, at sponsorering af og reklamer for såkaldte HSSF-produkter (produkter med højt sukker-, salt- og fedtindhold) af ringe ernæringsmæssig værdi i skolerne kun bør forekomme, hvis skolemyndighederne har anmodet herom eller udtrykkeligt har givet tilladelse hertil, og bør overvåges af elev- og forældreorganisationer; mener, at idrætsorganisationer og -hold bør foregå med et godt eksempel for så vidt angår motion og sund kost, og opfordrer disse organisationer og hold om frivilligt at forpligte sig til at fremme en velafbalanceret kost og fysisk aktivitet, navnlig blandt børn; antager, at alle idrætsorganisationer og -hold fremmer en velafbalanceret kost og fysisk aktivitet; understreger endvidere, at den europæiske idrætsbevægelse ikke bør bebrejdes for overvægt og fedme i Europa; |
| --- | --- |

26.

anmoder medlemsstaterne, de lokale forvaltningsenheder og skolemyndighederne til at sikre udbuddet af sunde valgmuligheder i skolernes salgsautomater, finder, at sponsorering af og reklamer for såkaldte HSSF-produkter (produkter med højt sukker-, salt- og fedtindhold) af ringe ernæringsmæssig værdi i skolerne kun bør forekomme, hvis skolemyndighederne har anmodet herom eller udtrykkeligt har givet tilladelse hertil, og bør overvåges af elev- og forældreorganisationer; mener, at idrætsorganisationer og -hold bør foregå med et godt eksempel for så vidt angår motion og sund kost, og opfordrer disse organisationer og hold om frivilligt at forpligte sig til at fremme en velafbalanceret kost og fysisk aktivitet, navnlig blandt børn; antager, at alle idrætsorganisationer og -hold fremmer en velafbalanceret kost og fysisk aktivitet; understreger endvidere, at den europæiske idrætsbevægelse ikke bør bebrejdes for overvægt og fedme i Europa;

| 27. | glæder sig over reformen af de fælles markedsordninger under den fælles landbrugspolitik, der åbner mulighed for et øget udbud af frugt og grønt i skoler, forudsat at kvaliteten af disse produkter og deres kemiske sikkerhed overvåges; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over reformen af de fælles markedsordninger under den fælles landbrugspolitik, der åbner mulighed for et øget udbud af frugt og grønt i skoler, forudsat at kvaliteten af disse produkter og deres kemiske sikkerhed overvåges;

| 28. | opfordrer indtrængende EU og navnlig ØKOFIN-rådet til at udvise større fleksibilitet hvad angår medlemsstaternes anvendelse af lavere momssatser for basisprodukter i socialt, økonomisk, miljømæssigt eller sundhedsmæssigt øjemed; tilskynder i denne forbindelse de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at nedsætte momsen på frugt og grøntsager, sådan som fællesskabsbestemmelserne giver dem mulighed for; anmoder i øvrigt om en ændring af de nuværende fællesskabsretsakter, således at frugt- og grøntsektoren kan drage fordel af en særligt nedsat momssats (under 5 %); |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende EU og navnlig ØKOFIN-rådet til at udvise større fleksibilitet hvad angår medlemsstaternes anvendelse af lavere momssatser for basisprodukter i socialt, økonomisk, miljømæssigt eller sundhedsmæssigt øjemed; tilskynder i denne forbindelse de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at nedsætte momsen på frugt og grøntsager, sådan som fællesskabsbestemmelserne giver dem mulighed for; anmoder i øvrigt om en ændring af de nuværende fællesskabsretsakter, således at frugt- og grøntsektoren kan drage fordel af en særligt nedsat momssats (under 5 %);

| 29. | bifalder EU-initiativer såsom oprettelsen af webstedet »EU minichefs« og afholdelsen af den europæiske dag for sund ernæring den 8. november 2007; henstiller, at der tilrettelægges oplysningskampagner til fremme af bevidstheden om forholdet mellem energirige produkter og den tilsvarende tid, der skal bruges på fysisk aktivitet til at forbrænde kalorierne herfra; |
| --- | --- |

29.

bifalder EU-initiativer såsom oprettelsen af webstedet »EU minichefs« og afholdelsen af den europæiske dag for sund ernæring den 8. november 2007; henstiller, at der tilrettelægges oplysningskampagner til fremme af bevidstheden om forholdet mellem energirige produkter og den tilsvarende tid, der skal bruges på fysisk aktivitet til at forbrænde kalorierne herfra;

Informerede valg og tilgængelighed til sunde produkter

| 30. | er af den opfattelse, at ændring af produkters sammensætning er et effektivt middel til nedbringelse af indtagelsen af fedt, sukker og salt i vores kost, og tilskynder producenterne til at engagere sig yderligere i en ændret sammensætning af energirige, næringsfattige fødevarer med henblik på at reducere fedt-, sukker- og saltindholdet og øge indholdet af fibre, frugt og grøntsager; finder det positivt, at producenter frivilligt har forpligtet sig til at indføre ernæringskriterier for fødevarers sammensætning; |
| --- | --- |

30.

er af den opfattelse, at ændring af produkters sammensætning er et effektivt middel til nedbringelse af indtagelsen af fedt, sukker og salt i vores kost, og tilskynder producenterne til at engagere sig yderligere i en ændret sammensætning af energirige, næringsfattige fødevarer med henblik på at reducere fedt-, sukker- og saltindholdet og øge indholdet af fibre, frugt og grøntsager; finder det positivt, at producenter frivilligt har forpligtet sig til at indføre ernæringskriterier for fødevarers sammensætning;

| 31. | understreger, at der er behov for obligatoriske og klare næringsdeklarationer for at hjælpe forbrugerne til at træffe et sundt fødevarevalg; |
| --- | --- |

31.

understreger, at der er behov for obligatoriske og klare næringsdeklarationer for at hjælpe forbrugerne til at træffe et sundt fødevarevalg;

| 32. | anmoder om et EU-dækkende forbud mod kunstige transfedtsyrer; opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne til at følge god praksis med hensyn til at kontrollere indholdet af stoffer (såsom salt) i fødevarer og anmoder Kommissionen om at udarbejde et program for udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne; understreger dog, at der bør gælde særlige undtagelser for produkter med betegnelserne BOB (beskyttet oprindelsesbetegnelse), BGB (beskyttet geografisk betegnelse) og GTS (garanteret traditionel specialitet) og andre typer af traditionelle produkter med henblik på at bevare de originale sammensætninger; nærer i den forbindelse stærke forhåbninger til den kommende grønbog om kvalitetspolitik i landbruget med hensyn til kvalitetsforbedringer og BGB-ordninger; |
| --- | --- |

32.

anmoder om et EU-dækkende forbud mod kunstige transfedtsyrer; opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne til at følge god praksis med hensyn til at kontrollere indholdet af stoffer (såsom salt) i fødevarer og anmoder Kommissionen om at udarbejde et program for udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne; understreger dog, at der bør gælde særlige undtagelser for produkter med betegnelserne BOB (beskyttet oprindelsesbetegnelse), BGB (beskyttet geografisk betegnelse) og GTS (garanteret traditionel specialitet) og andre typer af traditionelle produkter med henblik på at bevare de originale sammensætninger; nærer i den forbindelse stærke forhåbninger til den kommende grønbog om kvalitetspolitik i landbruget med hensyn til kvalitetsforbedringer og BGB-ordninger;

| 33. | understreger, at den nuværende videnskabelige viden fastslår, at overdreven indtagelse af transfedtsyrer (mere end 2 % af den samlede energiindtagelse) er forbundet med en betydeligt øget risiko for hjerte-kar-sygdomme; beklager derfor dybt, at kun nogle få europæiske regeringer indtil videre har truffet foranstaltninger for at mindske europæiske forbrugeres kumulative eksponering for kunstige transfedtsyrer og mættede fedtsyrer, som findes i mange forarbejdede produkter med lav næringsværdi; |
| --- | --- |

33.

understreger, at den nuværende videnskabelige viden fastslår, at overdreven indtagelse af transfedtsyrer (mere end 2 % af den samlede energiindtagelse) er forbundet med en betydeligt øget risiko for hjerte-kar-sygdomme; beklager derfor dybt, at kun nogle få europæiske regeringer indtil videre har truffet foranstaltninger for at mindske europæiske forbrugeres kumulative eksponering for kunstige transfedtsyrer og mættede fedtsyrer, som findes i mange forarbejdede produkter med lav næringsværdi;

| 34. | understreger, at industrielt forarbejdede transfedtsyrer udgør en alvorlig, veldokumenteret og unødvendig trussel mod EU-borgernes helbred og bør imødegås med passende lovgivningsinitiativer, der har til formål effektivt at fjerne industrielt forarbejdede transfedtsyrer fra fødevarer; |
| --- | --- |

34.

understreger, at industrielt forarbejdede transfedtsyrer udgør en alvorlig, veldokumenteret og unødvendig trussel mod EU-borgernes helbred og bør imødegås med passende lovgivningsinitiativer, der har til formål effektivt at fjerne industrielt forarbejdede transfedtsyrer fra fødevarer;

| 35. | ønsker en analyse af, hvilken rolle kunstige smagsforstærkere har, såsom glutaminater, guanylater og inosinater, navnlig i færdigretter og industrielt fremstillede næringsmidler, så det kan fastslås, hvilken indflydelse de har på forbrugsmønstret; |
| --- | --- |

35.

ønsker en analyse af, hvilken rolle kunstige smagsforstærkere har, såsom glutaminater, guanylater og inosinater, navnlig i færdigretter og industrielt fremstillede næringsmidler, så det kan fastslås, hvilken indflydelse de har på forbrugsmønstret;

| 36. | opfordrer industrien til at tage enkeltportioners størrelse op til overvejelse og tilbyde et bredere udvalg af mindre portioner; |
| --- | --- |

36.

opfordrer industrien til at tage enkeltportioners størrelse op til overvejelse og tilbyde et bredere udvalg af mindre portioner;

| 37. | bifalder Kommissionens nye forslag til ændring af Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler (2); opfordrer den til at sikre, at mærkningen er synlig, klar og let forståelig for forbrugeren; |
| --- | --- |

37.

bifalder Kommissionens nye forslag til ændring af Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler (2); opfordrer den til at sikre, at mærkningen er synlig, klar og let forståelig for forbrugeren;

| 38. | opfordrer endvidere Kommissionen til at foretage en omfattende gennemgang af den fælles landbrugspolitiks sundhedsmæssige virkninger med henblik på at vurdere, om ændringer af politikken ville bidrage til en forbedring af kosten overalt i Europa; |
| --- | --- |

38.

opfordrer endvidere Kommissionen til at foretage en omfattende gennemgang af den fælles landbrugspolitiks sundhedsmæssige virkninger med henblik på at vurdere, om ændringer af politikken ville bidrage til en forbedring af kosten overalt i Europa;

Medier og reklame

| 39. | opfordrer alle aktører i mediebranchen til i samarbejde med medlemsstaterne og idrætsorganisationerne at skabe yderligere incitamenter i alle medier for et fysisk mere aktivt liv og dyrkning af en sport; |
| --- | --- |

39.

opfordrer alle aktører i mediebranchen til i samarbejde med medlemsstaterne og idrætsorganisationerne at skabe yderligere incitamenter i alle medier for et fysisk mere aktivt liv og dyrkning af en sport;

| 40. | er klar over mediernes betydning med hensyn til at oplyse, opdrage og overbevise i forbindelse med en sund og velafbalanceret kost samt deres rolle i skabelsen af stereotyper og kropsopfattelser; anser den frivillige tilgang, der er valgt i det audiovisuelle medietjenestedirektiv (3) for så vidt angår reklamer for fødevarer af ringe ernæringsmæssig værdi rettet mod børn, for at være et skridt i den rigtige retning, som imidlertid bør overvåges nøje, og anmoder i den forbindelse Kommissionen om at fremsætte strengere forslag, hvis revisionen af direktivet i 2011 viser, at den frivillige tilgang på dette område er mislykket; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tilskynde medietjenesteudbydere til at udvikle adfærdskodekser for upassende audiovisuel kommerciel kommunikation vedrørende føde- og drikkevarer og opfordrer indtrængende aktørerne til at foreslå konkrete tiltag på nationalt plan til gennemførelse eller styrkelse af direktivet; |
| --- | --- |

40.

er klar over mediernes betydning med hensyn til at oplyse, opdrage og overbevise i forbindelse med en sund og velafbalanceret kost samt deres rolle i skabelsen af stereotyper og kropsopfattelser; anser den frivillige tilgang, der er valgt i det audiovisuelle medietjenestedirektiv (3) for så vidt angår reklamer for fødevarer af ringe ernæringsmæssig værdi rettet mod børn, for at være et skridt i den rigtige retning, som imidlertid bør overvåges nøje, og anmoder i den forbindelse Kommissionen om at fremsætte strengere forslag, hvis revisionen af direktivet i 2011 viser, at den frivillige tilgang på dette område er mislykket; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tilskynde medietjenesteudbydere til at udvikle adfærdskodekser for upassende audiovisuel kommerciel kommunikation vedrørende føde- og drikkevarer og opfordrer indtrængende aktørerne til at foreslå konkrete tiltag på nationalt plan til gennemførelse eller styrkelse af direktivet;

| 41. | opfordrer erhvervslivet til at udvise særlig omhu i forbindelse med reklamer for fødevarer, der specielt henvender sig til børn; anmoder om beskyttede tidsintervaller og om restriktioner for reklamer for usunde fødevarer specielt rettet mod børn; påpeger, at sådanne restriktioner også bør omfatte nye medieformer såsom onlinespil, pop-ups og sms'er; |
| --- | --- |

41.

opfordrer erhvervslivet til at udvise særlig omhu i forbindelse med reklamer for fødevarer, der specielt henvender sig til børn; anmoder om beskyttede tidsintervaller og om restriktioner for reklamer for usunde fødevarer specielt rettet mod børn; påpeger, at sådanne restriktioner også bør omfatte nye medieformer såsom onlinespil, pop-ups og sms'er;

Sundhedspleje og forskning

| 42. | påpeger, at sundhedsspecialister, herunder navnlig børnelæger og apotekere, bør bevidstgøres om den afgørende rolle, de spiller for den tidlige identifikation af personer med risiko for overvægt og hjerte-kar-sygdomme; og finder, at de bør være blandt hovedaktørerne i bekæmpelsen af fedmeepidemien og andre ikke-overførbare sygdomme; opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle europæiske antropometriske indikatorer og retningslinjer for de cardiometaboliske risikofaktorer, der er forbundet med fedme; understreger betydningen af, at der systematisk foretages rutinemålinger i forbindelse med screeninger for andre cardiometaboliske risikofaktorer med henblik på at kunne evaluere de overvægts- og fedmerelaterede ledsagesygdomme inden for den primære sundhedspleje; |
| --- | --- |

42.

påpeger, at sundhedsspecialister, herunder navnlig børnelæger og apotekere, bør bevidstgøres om den afgørende rolle, de spiller for den tidlige identifikation af personer med risiko for overvægt og hjerte-kar-sygdomme; og finder, at de bør være blandt hovedaktørerne i bekæmpelsen af fedmeepidemien og andre ikke-overførbare sygdomme; opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle europæiske antropometriske indikatorer og retningslinjer for de cardiometaboliske risikofaktorer, der er forbundet med fedme; understreger betydningen af, at der systematisk foretages rutinemålinger i forbindelse med screeninger for andre cardiometaboliske risikofaktorer med henblik på at kunne evaluere de overvægts- og fedmerelaterede ledsagesygdomme inden for den primære sundhedspleje;

| 43. | gør opmærksom på problemet med fejlernæring, som er en tilstand, hvor en for lille, for stor eller ubalanceret fødeindtagelse har målbare, negative følger for væv, kropsform og kropsfunktion; gør desuden opmærksom på, at fejlernæring er et stort problem både for den enkeltes velbefindende og for samfundet, navnlig sundhedssektoren, og medfører øget dødelighed, længere hospitalsophold, alvorligere komplikationer og nedsat livskvalitet for patienterne; minder om, at ekstra hospitalsdage og behandling af komplikationer som følge af fejlernæring hvert år koster milliarder af euro i offentlige midler; |
| --- | --- |

43.

gør opmærksom på problemet med fejlernæring, som er en tilstand, hvor en for lille, for stor eller ubalanceret fødeindtagelse har målbare, negative følger for væv, kropsform og kropsfunktion; gør desuden opmærksom på, at fejlernæring er et stort problem både for den enkeltes velbefindende og for samfundet, navnlig sundhedssektoren, og medfører øget dødelighed, længere hospitalsophold, alvorligere komplikationer og nedsat livskvalitet for patienterne; minder om, at ekstra hospitalsdage og behandling af komplikationer som følge af fejlernæring hvert år koster milliarder af euro i offentlige midler;

| 44. | fremhæver vurderinger, der viser, at 40 % af patienterne på hospitaler og mellem 40 og 80 % af beboerne på alderdomshjem er fejlernærede; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre mængden og kvaliteten af maden på hospitaler og alderdomshjem, hvilket vil føre til en nedbringelse af den tid, der tilbringes på hospitalet; |
| --- | --- |

44.

fremhæver vurderinger, der viser, at 40 % af patienterne på hospitaler og mellem 40 og 80 % af beboerne på alderdomshjem er fejlernærede; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre mængden og kvaliteten af maden på hospitaler og alderdomshjem, hvilket vil føre til en nedbringelse af den tid, der tilbringes på hospitalet;

| 45. | er overbevist om behovet for fuld regulering af sundhedsspecialisters kvalifikationer som »kliniske diætister« samt »diætetikere«; |
| --- | --- |

45.

er overbevist om behovet for fuld regulering af sundhedsspecialisters kvalifikationer som »kliniske diætister« samt »diætetikere«;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at fremme bedste lægepraksis, bl.a. via EU's Sundhedsforum og gennem oplysningskampagner om fedmerelaterede risici og abdominal fedme med særlig fokus på hjerte-kar-risici; henstiller indtrængende til Kommissionen at oplyse om farerne ved »hjemmelavede« diæter, særlig hvis de indebærer indtagelse af fedmebekæmpende lægemidler uden recept; opfordrer Kommissionen til at være mere opmærksom på problemerne med fejlernæring, underernæring og dehydrering; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at fremme bedste lægepraksis, bl.a. via EU's Sundhedsforum og gennem oplysningskampagner om fedmerelaterede risici og abdominal fedme med særlig fokus på hjerte-kar-risici; henstiller indtrængende til Kommissionen at oplyse om farerne ved »hjemmelavede« diæter, særlig hvis de indebærer indtagelse af fedmebekæmpende lægemidler uden recept; opfordrer Kommissionen til at være mere opmærksom på problemerne med fejlernæring, underernæring og dehydrering;

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (4); |
| --- | --- |

47.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (4);

| 48. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning i sammenhængen mellem fedme og kroniske sygdomme som f.eks. kræft og diabetes, eftersom der inden for den epidemiologiske forskning er behov for at identificere de faktorer, som hænger tættest sammen med stigningen i fedmeforekomsten, herunder identifikation og evaluering af flerdimensionale biomarkører i emneundergrupper, med henblik på at kaste lys over de biologiske mekanismer, der medfører fedme; opfordrer endvidere til gennemførelse af undersøgelser, der sammenligner og evaluerer effektiviteten af forskellige tiltag, herunder psykologisk forskning; opfordrer medlemsstaterne til at indføre et system, der kan sikre adgang til og kvalificeret ydelse af tjenesteydelser inden for forebyggelse, screening og kontrol af overvægt, fedme og hermed relaterede kroniske sygdomme; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning i sammenhængen mellem fedme og kroniske sygdomme som f.eks. kræft og diabetes, eftersom der inden for den epidemiologiske forskning er behov for at identificere de faktorer, som hænger tættest sammen med stigningen i fedmeforekomsten, herunder identifikation og evaluering af flerdimensionale biomarkører i emneundergrupper, med henblik på at kaste lys over de biologiske mekanismer, der medfører fedme; opfordrer endvidere til gennemførelse af undersøgelser, der sammenligner og evaluerer effektiviteten af forskellige tiltag, herunder psykologisk forskning; opfordrer medlemsstaterne til at indføre et system, der kan sikre adgang til og kvalificeret ydelse af tjenesteydelser inden for forebyggelse, screening og kontrol af overvægt, fedme og hermed relaterede kroniske sygdomme;

| 49. | glæder sig over medtagelsen af »diabetes og fedme« som et prioriteret område under temaet i det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP7) dedikeret til sundhed; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over medtagelsen af »diabetes og fedme« som et prioriteret område under temaet i det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP7) dedikeret til sundhed;

| 50. | opfordrer til yderligere videnskabelig forskning i og overvågning af abdominal fedme inden for FP7; |
| --- | --- |

50.

opfordrer til yderligere videnskabelig forskning i og overvågning af abdominal fedme inden for FP7;

| 51. | opfordrer Kommissionen til at fremme EU-oplysningskampagner rettet mod den brede offentlighed og navnlig mod lægefaget for at øge kendskabet til risiciene i forbindelse med abdominal fedme; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til at fremme EU-oplysningskampagner rettet mod den brede offentlighed og navnlig mod lægefaget for at øge kendskabet til risiciene i forbindelse med abdominal fedme;

| 52. | anmoder om, at ernæringsspørgsmålet inddrages seriøst i alle europæiske politikker og strategiske valg |
| --- | --- |

52.

anmoder om, at ernæringsspørgsmålet inddrages seriøst i alle europæiske politikker og strategiske valg

*

* *

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter samt til WHO. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter samt til WHO.

---

(1)  EUT C 250 E af 25.10.2007, s. 93.

(2)  EFT L 276 af 6.10.1990, s. 40.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11.12.2007 (EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27).

(4)  EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/105

---

Torsdag, den 25. september 2008Grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsrettigheder

P6_TA(2008)0462

Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet

2010/C 8 E/19

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens henstilling 2005/737/EF af 18. oktober 2005 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet (1) (herefter 2005-henstillingen),

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95 og 151,

der henviser til artikel II-77 og II-82 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

der henviser til Lissabontraktatens artikel 97a,

der henviser til de gældende internationale aftaler, der finder anvendelse på musikrettigheder, nemlig Rom-konventionen om beskyttelse af udøvende kunstnere, fremstillere af fonogrammer samt radio- og fjernsynsforetagender af 26. oktober 1961, Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker, WIPO's traktat om ophavsret af 20. december 1996, WIPO's traktat om fremførelser og fonogrammer af 20. december 1996 og WTO-aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) af 15. april 1994,

der henviser til gældende fællesskabsret om ophavsret og beslægtede rettigheder, der finder anvendelse på musikrettigheder, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/115/EF af 12. december 2006 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (2), Rådets direktiv 93/83/EØF af 27. september 1993 om samordning af visse bestemmelser vedrørende ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/116/EF af 12. december 2006 om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (5),

der henviser til Kommissionens grønbog af 19. juli 1995 om ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet (KOM(1995)0382),

der henviser til sin beslutning af 15. maj 2003 om beskyttelse af audiovisuelle kunstnere (6),

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2004 om en fællesskabsramme for forvaltningsselskaber på området ophavsret og beslægtede rettigheder (7),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. april 2004 om forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i det indre marked (KOM(2004)0261),

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2006 om gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Mere forskning og innovation — investering i vækst og beskæftigelse: En fælles tilgang (8),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. januar 2008 om kreativt online-indhold på det indre marked (KOM(2007)0836),

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om ytringsfrihed på internettet (9),

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om Kommissionens henstilling af 18. oktober 2005 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet (2005/737/EF) (10),

der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om institutionelle og retlige virkninger af anvendelse af soft law-instrumenter (11),

der henviser til det kortfattede referat, som præsenterer resultaterne af kontrollen med 2005-henstillingen (12),

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 13. marts 2007 opfordrede Kommissionen til at gøre det klart, at 2005-henstillingen udelukkende gælder for netsalg af musikoptagelser, og til snarest muligt — og efter en grundig høring af de berørte parter — at fremlægge et forslag til et fleksibelt direktiv, som skal vedtages af Parlamentet og Rådet efter den fælles beslutningsprocedure med henblik på at regulere den kollektive forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder vedrørende grænseoverskridende digitale musiktjenester under hensyntagen til de særlige vilkår i den digitale tidsalder og sikringen af Europas kulturelle mangfoldighed, de mindre aktører og de lokale repertoirer på grundlag af princippet om lige behandling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 13. marts 2007 opfordrede Kommissionen til at gøre det klart, at 2005-henstillingen udelukkende gælder for netsalg af musikoptagelser, og til snarest muligt — og efter en grundig høring af de berørte parter — at fremlægge et forslag til et fleksibelt direktiv, som skal vedtages af Parlamentet og Rådet efter den fælles beslutningsprocedure med henblik på at regulere den kollektive forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder vedrørende grænseoverskridende digitale musiktjenester under hensyntagen til de særlige vilkår i den digitale tidsalder og sikringen af Europas kulturelle mangfoldighed, de mindre aktører og de lokale repertoirer på grundlag af princippet om lige behandling,

| B. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 13. marts 2007 gav udtryk for, at ophavsmændenes interesser og dermed også den kulturelle mangfoldighed i Europa bedst tjenes ved at indføre en retfærdig og gennemsigtig konkurrenceordning, der hindrer et nedadgående pres på ophavsmændenes indtægter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 13. marts 2007 gav udtryk for, at ophavsmændenes interesser og dermed også den kulturelle mangfoldighed i Europa bedst tjenes ved at indføre en retfærdig og gennemsigtig konkurrenceordning, der hindrer et nedadgående pres på ophavsmændenes indtægter,

| 1. | minder om, at på grund af ophavsrettens territoriale karakter og på trods af direktiv 2001/29/EF er situationen vedrørende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder til onlinetjenester meget kompleks, hovedsagelig på grund af fraværet af europæiske licenser; |
| --- | --- |

1.

minder om, at på grund af ophavsrettens territoriale karakter og på trods af direktiv 2001/29/EF er situationen vedrørende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder til onlinetjenester meget kompleks, hovedsagelig på grund af fraværet af europæiske licenser;

| 2. | mener, at der er opstået en situation med juridisk usikkerhed for rettighedshavere og brugere, navnlig for radio-/tv-foretagender, fordi der ikke lovgives — på trods af flere beslutninger herom fra Parlamentet — og fordi sektoren forsøges reguleret gennem henstillinger; |
| --- | --- |

2.

mener, at der er opstået en situation med juridisk usikkerhed for rettighedshavere og brugere, navnlig for radio-/tv-foretagender, fordi der ikke lovgives — på trods af flere beslutninger herom fra Parlamentet — og fordi sektoren forsøges reguleret gennem henstillinger;

| 3. | understreger på den anden side, at Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence som følge af en klage fra brugere har indledt en procedure over for CISAC (»International Confederation of Societies of Authors and Composers«), der tæller 24 europæiske forvaltningsselskaber blandt sine medlemmer; påpeger, at konsekvensen af denne afgørelse er, at alle aktørernes forsøg på at handle samlet med henblik på at finde passende løsninger, som f.eks. et system til clearing af rettigheder på europæisk plan, udelukkes, og at nogle få store forvaltningsselskaber får mulighed for at etablere et oligopol med eksklusivaftaler med producenter, der tilhører det verdensomspændende repertoire; mener, at resultatet vil være en begrænsning af udvalget, og at små forvaltningsselskaber vil forsvinde til skade for minoritetskulturerne; |
| --- | --- |

3.

understreger på den anden side, at Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence som følge af en klage fra brugere har indledt en procedure over for CISAC (»International Confederation of Societies of Authors and Composers«), der tæller 24 europæiske forvaltningsselskaber blandt sine medlemmer; påpeger, at konsekvensen af denne afgørelse er, at alle aktørernes forsøg på at handle samlet med henblik på at finde passende løsninger, som f.eks. et system til clearing af rettigheder på europæisk plan, udelukkes, og at nogle få store forvaltningsselskaber får mulighed for at etablere et oligopol med eksklusivaftaler med producenter, der tilhører det verdensomspændende repertoire; mener, at resultatet vil være en begrænsning af udvalget, og at små forvaltningsselskaber vil forsvinde til skade for minoritetskulturerne;

| 4. | mener, at rapporten, som præsenterer resultaterne af kontrollen med 2005-henstillingen ikke afspejler den aktuelle situation korrekt og ikke tager hensyn til Parlamentets udtalelse i beslutning af 13. marts 2007; |
| --- | --- |

4.

mener, at rapporten, som præsenterer resultaterne af kontrollen med 2005-henstillingen ikke afspejler den aktuelle situation korrekt og ikke tager hensyn til Parlamentets udtalelse i beslutning af 13. marts 2007;

| 5. | mener, at denne situation afspejler det forhold, at Kommissionen ser bort fra Parlamentets advarsler, navnlig i Parlamentets beslutning af 13. marts 2007, som indeholder konkrete forslag til kontrolleret konkurrence samt til beskyttelse og fremme af minoritetskulturer i EU; |
| --- | --- |

5.

mener, at denne situation afspejler det forhold, at Kommissionen ser bort fra Parlamentets advarsler, navnlig i Parlamentets beslutning af 13. marts 2007, som indeholder konkrete forslag til kontrolleret konkurrence samt til beskyttelse og fremme af minoritetskulturer i EU;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet inddrages effektivt som medlovgiver i initiativet om kreativt online-indhold; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet inddrages effektivt som medlovgiver i initiativet om kreativt online-indhold;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen.

---

(1)  EUT L 276 af 21.10.2005, s. 54.

(2)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 28.

(3)  EFT L 248 af 6.10.1993, s. 15.

(4)  EUT L 372 af 27.12.2006, s. 12.

(5)  EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

(6)  EUT C 67 E af 17.3.2004, s. 293.

(7)  EUT C 92 E af 16.4.2004, s. 425.

(8)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 640.

(9)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 879.

(10)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 64.

(11)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 75.

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en.pdf.

---

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 24. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/108

---

Onsdag, den 24. september 2008Ændring af forretningsordenens artikel 121

P6_TA(2008)0440

Europa-Parlamentets afgørelse af 24. september 2008 om ændring af artikel 121 i Europa-Parlamentets forretningsorden om indbringelse af sager for Domstolen (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Europa-Parlamentet,

der henviser til skrivelse af 26. september 2007 fra Retsudvalgets formand,

der henviser til forretningsordenens artikel 201 og 202,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0324/2008),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at denne ændring træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at denne ændring træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 121 — stk.3 a (nyt) |
| | 3a. | Formanden fremsætter bemærkninger eller indtræder i retssager på Parlamentets vegne efter høring af det kompetente udvalg.



  Påtænker formanden at afvige fra det kompetente udvalgs henstilling, underretter den pågældende udvalget herom og forelægger spørgsmålet for Formandskonferencen med angivelse af begrundelsen herfor.




  Finder Formandskonferencen, at Parlamentet undtagelsesvis ikke bør fremsætte bemærkninger eller indtræde i sager ved Domstolen vedrørende gyldigheden af en retsakt vedtaget af Parlamentet, forelægges spørgsmålet straks for Parlamentet.




  I tilfælde af uopsættelighed kan formanden træffe foreløbige foranstaltninger, hvis dette er påkrævet for at overholde de af den relevante domstol fastsatte tidsfrister. I så fald iværksættes den i dette stykke fastsatte procedure så hurtigt som muligt.




  Fortolkning:




  Ingen af forretningsordenens bestemmelser stiller sig hindrende i vejen for, at det kompetente udvalg vedtager passende procedurer for at sikre, at udvalgets henstilling videresendes i tide i tilfælde af uopsættelighed. |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRING

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 121 — stk.3 a (nyt)

3a.

Påtænker formanden at afvige fra det kompetente udvalgs henstilling, underretter den pågældende udvalget herom og forelægger spørgsmålet for Formandskonferencen med angivelse af begrundelsen herfor.

Finder Formandskonferencen, at Parlamentet undtagelsesvis ikke bør fremsætte bemærkninger eller indtræde i sager ved Domstolen vedrørende gyldigheden af en retsakt vedtaget af Parlamentet, forelægges spørgsmålet straks for Parlamentet.

I tilfælde af uopsættelighed kan formanden træffe foreløbige foranstaltninger, hvis dette er påkrævet for at overholde de af den relevante domstol fastsatte tidsfrister. I så fald iværksættes den i dette stykke fastsatte procedure så hurtigt som muligt.

Fortolkning:

Ingen af forretningsordenens bestemmelser stiller sig hindrende i vejen for, at det kompetente udvalg vedtager passende procedurer for at sikre, at udvalgets henstilling videresendes i tide i tilfælde af uopsættelighed.

---

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 23. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/110

---

Tirsdag, den 23. september 2008Fællesskabsstatistik over handelen med tredjelande ***I

P6_TA(2008)0414

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 (KOM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0653),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0395/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A6-0267/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen

---

Tirsdag, den 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0233

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1172/95

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

efter høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Statistiske oplysninger om medlemsstaternes handel med tredjelande er af afgørende betydning for Fællesskabets økonomiske politik og handelspolitik og til analyser af markedsudviklingen for de enkelte varer. Gennemsigtigheden af det statistiske system bør forbedres, så det bedre kan reagere på ændringer i det administrative miljø og på nye brugerbehov. Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 af 22. maj 1995 om statistikker over Fællesskabets og dets medlemsstaters udveksling af goder med tredjelande (3) bør derfor afløses af en ny forordning, som er i overensstemmelse med de krav, der fremgår af traktatens artikel 285, stk. 2. |
| --- | --- |

(1)

Statistiske oplysninger om medlemsstaternes handel med tredjelande er af afgørende betydning for Fællesskabets økonomiske politik og handelspolitik og til analyser af markedsudviklingen for de enkelte varer. Gennemsigtigheden af det statistiske system bør forbedres, så det bedre kan reagere på ændringer i det administrative miljø og på nye brugerbehov. Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 af 22. maj 1995 om statistikker over Fællesskabets og dets medlemsstaters udveksling af goder med tredjelande (3) bør derfor afløses af en ny forordning, som er i overensstemmelse med de krav, der fremgår af traktatens artikel 285, stk. 2.

| (2) | Udenrigshandelsstatistikken er baseret på data fra toldangivelserne, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), i det følgende benævnt «toldkodeksen». Fremskridtene i den europæiske integrationsproces og de deraf følgende ændringer i toldbehandlingen, herunder enhedsbevillinger til anvendelse af forenklet angivelse eller hjemstedsordningen, samt centraliseret toldbehandling, som er resultatet af den igangværende modernisering af toldkodeksen, gør det nødvendigt at ændre den måde, hvorpå udenrigshandelsstatistikkerne udarbejdes, at nydefinere begrebet indførsels- eller udførselsmedlemsstat og mere præcist at fastlægge datakilden for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker. |
| --- | --- |

(2)

Udenrigshandelsstatistikken er baseret på data fra toldangivelserne, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), i det følgende benævnt «toldkodeksen». Fremskridtene i den europæiske integrationsproces og de deraf følgende ændringer i toldbehandlingen, herunder enhedsbevillinger til anvendelse af forenklet angivelse eller hjemstedsordningen, samt centraliseret toldbehandling, som er resultatet af den igangværende modernisering af toldkodeksen, gør det nødvendigt at ændre den måde, hvorpå udenrigshandelsstatistikkerne udarbejdes, at nydefinere begrebet indførsels- eller udførselsmedlemsstat og mere præcist at fastlægge datakilden for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker.

| (3) | For at kunne registrere den fysiske varehandelsstrøm mellem medlemsstaterne og tredjelande og for at sikre, at der findes data om indførsel og udførsel i den pågældende medlemsstat, må der findes en ordning mellem toldmyndighederne og statistikmyndighederne, og denne skal fastlægges nærmere. Dette indbefatter bestemmelser om dataudvekslingen mellem medlemsstaternes myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

For at kunne registrere den fysiske varehandelsstrøm mellem medlemsstaterne og tredjelande og for at sikre, at der findes data om indførsel og udførsel i den pågældende medlemsstat, må der findes en ordning mellem toldmyndighederne og statistikmyndighederne, og denne skal fastlægges nærmere. Dette indbefatter bestemmelser om dataudvekslingen mellem medlemsstaternes myndigheder.

| (4) | For at kunne henregne Fællesskabets udførsel og indførsel til en given medlemsstat er det nødvendigt at indsamle data om den endelige bestemmelsesmedlemsstat, når der er tale om indførsel, og den egentlige udførselsmedlemsstat, når der er tale om udførsel. På lidt længere sigt bør disse medlemsstater i udenrigshandelsstatistikken registreres som indførsels- og udførselsmedlemsstat. |
| --- | --- |

(4)

For at kunne henregne Fællesskabets udførsel og indførsel til en given medlemsstat er det nødvendigt at indsamle data om den endelige bestemmelsesmedlemsstat, når der er tale om indførsel, og den egentlige udførselsmedlemsstat, når der er tale om udførsel. På lidt længere sigt bør disse medlemsstater i udenrigshandelsstatistikken registreres som indførsels- og udførselsmedlemsstat.

| (5) | Ved anvendelsen af denne forordning bør varer i forbindelse med udenrigshandel klassificeres efter den kombinerede nomenklatur som fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (5), i det følgende benævnt «den kombinerede nomenklatur». |
| --- | --- |

(5)

Ved anvendelsen af denne forordning bør varer i forbindelse med udenrigshandel klassificeres efter den kombinerede nomenklatur som fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (5), i det følgende benævnt «den kombinerede nomenklatur».

| (6) | For at imødekomme Den Europæiske Centralbanks og Kommissionens behov for oplysninger om, hvor stor en andel af den internationale varehandel der finder sted i euro, bør faktureringsvalutaen ved udførsel og indførsel indberettes på aggregeret niveau. |
| --- | --- |

(6)

For at imødekomme Den Europæiske Centralbanks og Kommissionens behov for oplysninger om, hvor stor en andel af den internationale varehandel der finder sted i euro, bør faktureringsvalutaen ved udførsel og indførsel indberettes på aggregeret niveau.

| (7) | Til brug i forbindelse med handelsforhandlinger og forvaltning af det indre marked bør Kommissionen have detaljerede oplysninger om toldbehandlingen af varer, der indføres i Fællesskabet, herunder oplysninger om kvoter. |
| --- | --- |

(7)

Til brug i forbindelse med handelsforhandlinger og forvaltning af det indre marked bør Kommissionen have detaljerede oplysninger om toldbehandlingen af varer, der indføres i Fællesskabet, herunder oplysninger om kvoter.

| (8) | Udenrigshandelsstatistikkerne leverer data til udarbejdelsen af betalingsbalancen og nationalregnskaberne. De kendetegn, som gør det muligt at tilpasse dem til betalingsbalanceformål, bør være en del af det obligatoriske datasæt og standarddatasættet. |
| --- | --- |

(8)

Udenrigshandelsstatistikkerne leverer data til udarbejdelsen af betalingsbalancen og nationalregnskaberne. De kendetegn, som gør det muligt at tilpasse dem til betalingsbalanceformål, bør være en del af det obligatoriske datasæt og standarddatasættet.

| (9) | Medlemsstaternes statistikker over toldoplag og frizoner er ikke omfattet af harmoniserede bestemmelser. Det er dog stadig valgfrit at udarbejde disse statistikker til nationale formål. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaternes statistikker over toldoplag og frizoner er ikke omfattet af harmoniserede bestemmelser. Det er dog stadig valgfrit at udarbejde disse statistikker til nationale formål.

| (10) | Medlemsstaterne bør til Eurostat indberette årlige aggregerede data om handelen opdelt efter virksomhedskendetegn, bl.a. for at gøre det lettere at analysere, hvordan de europæiske virksomheder arbejder i globaliseringssammenhæng. Forbindelsen mellem virksomheds- og handelsstatistik etableres ved at kombinere
  dataene
  om importør og eksportør, som fremgår af toldangivelsen, med de
  data
  , der kræves i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 177/2008 af 20. februar 2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål

   (6), i det følgende benævnt «forordningen om registre over foretagender». |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør til Eurostat indberette årlige aggregerede data om handelen opdelt efter virksomhedskendetegn, bl.a. for at gøre det lettere at analysere, hvordan de europæiske virksomheder arbejder i globaliseringssammenhæng. Forbindelsen mellem virksomheds- og handelsstatistik etableres ved at kombinere
  dataene
  om importør og eksportør, som fremgår af toldangivelsen, med de
  data
  , der kræves i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 177/2008 af 20. februar 2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål

   (6), i det følgende benævnt «forordningen om registre over foretagender».

| (11) | Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997║ om EF-statistikker (7) udgør en referenceramme for bestemmelserne i denne forordning. Den meget høje detaljeringsgrad for oplysninger om varehandel gør det imidlertid nødvendigt med specifikke fortrolighedsbestemmelser, hvis disse statistikker skal være relevante. |
| --- | --- |

(11)

Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997║ om EF-statistikker (7) udgør en referenceramme for bestemmelserne i denne forordning. Den meget høje detaljeringsgrad for oplysninger om varehandel gør det imidlertid nødvendigt med specifikke fortrolighedsbestemmelser, hvis disse statistikker skal være relevante.

| (12) | Fremsendelse af fortrolige statistiske data er underlagt bestemmelserne i forordning (EF) nr. 322/97 og Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor

   (8)

  . Foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med disse forordninger, sikrer, at fortrolige data beskyttes fysisk og logisk, og at dataene ikke videregives uretmæssigt og ikke anvendes i ikke-statistisk øjemed, når der udarbejdes eller formidles fællesskabsstatistikker. |
| --- | --- |

(12)

Fremsendelse af fortrolige statistiske data er underlagt bestemmelserne i forordning (EF) nr. 322/97 og Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor

   (8)

  . Foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med disse forordninger, sikrer, at fortrolige data beskyttes fysisk og logisk, og at dataene ikke videregives uretmæssigt og ikke anvendes i ikke-statistisk øjemed, når der udarbejdes eller formidles fællesskabsstatistikker.

| (13) | I forbindelse med udarbejdelse og formidling af EF-statistikker i henhold til denne forordning skal medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder tage hensyn til principperne i adfærdskodeksen for europæiske statistikker, der blev vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program den 24. februar 2005 og er knyttet til Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed. |
| --- | --- |

(13)

I forbindelse med udarbejdelse og formidling af EF-statistikker i henhold til denne forordning skal medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder tage hensyn til principperne i adfærdskodeksen for europæiske statistikker, der blev vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program den 24. februar 2005 og er knyttet til Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed.

| (14) | Det er nødvendigt at fastlægge særlige bestemmelser, indtil ændringerne i toldlovgivningen giver yderligere data om toldbehandlingen, og indtil der i henhold til fællesskabslovgivningen kræves elektronisk udveksling af tolddata. |
| --- | --- |

(14)

Det er nødvendigt at fastlægge særlige bestemmelser, indtil ændringerne i toldlovgivningen giver yderligere data om toldbehandlingen, og indtil der i henhold til fællesskabslovgivningen kræves elektronisk udveksling af tolddata.

| (15) | Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(15)

Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (16) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999║ om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(16)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999║ om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (17) | Særlig bør Kommissionen bemyndiges til at
  ændre listerne over toldprocedurer eller toldmæssig bestemmelse eller anvendelse
  , i forbindelse med hvilke ▐ der i udenrigshandelsstatistisk sammenhæng er tale om udførsel eller indførsel, at vedtage forskellige eller særlige bestemmelser for varer eller varebevægelser, som af metodologiske grunde kræver særlige bestemmelser,
  at ændre listen over varer og varebevægelser, der ikke indgår i udenrigshandelsstatistikken, at fastlægge andre datakilder end toldangivelserne med henblik på registrering af indførsel og udførsel af særlige varer eller særlige varebevægelser,
  at fastlægge de statistiske data,
  herunder de koder, der skal anvendes, at fastlægge kravene til data vedrørende særlige varer og varebevægelser, at fastlægge kravene til udarbejdelse af statistikker, at fastsætte stikprøvens kendetegn, indberetningsperioden og aggregeringsniveauet for partnerlande, varer og valutaer, at fastsætte nærmere bestemmelser vedrørende fristen for indberetning af statistikker og vedrørende indhold og dækning samt revision af statistikker, der allerede er indberettet, og at fastsætte fristen for indberetning af statistikker om handel opdelt
  efter virksomhedskendetegn og
  statistikker om handel opdelt efter
  faktureringsvaluta ▐. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning
  ,

  herunder ved
  at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser,
  skal
  foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF — |
| --- | --- |

(17)

Særlig bør Kommissionen bemyndiges til at
  ændre listerne over toldprocedurer eller toldmæssig bestemmelse eller anvendelse
  , i forbindelse med hvilke ▐ der i udenrigshandelsstatistisk sammenhæng er tale om udførsel eller indførsel, at vedtage forskellige eller særlige bestemmelser for varer eller varebevægelser, som af metodologiske grunde kræver særlige bestemmelser,
  at ændre listen over varer og varebevægelser, der ikke indgår i udenrigshandelsstatistikken, at fastlægge andre datakilder end toldangivelserne med henblik på registrering af indførsel og udførsel af særlige varer eller særlige varebevægelser,
  at fastlægge de statistiske data,
  herunder de koder, der skal anvendes, at fastlægge kravene til data vedrørende særlige varer og varebevægelser, at fastlægge kravene til udarbejdelse af statistikker, at fastsætte stikprøvens kendetegn, indberetningsperioden og aggregeringsniveauet for partnerlande, varer og valutaer, at fastsætte nærmere bestemmelser vedrørende fristen for indberetning af statistikker og vedrørende indhold og dækning samt revision af statistikker, der allerede er indberettet, og at fastsætte fristen for indberetning af statistikker om handel opdelt
  efter virksomhedskendetegn og
  statistikker om handel opdelt efter
  faktureringsvaluta ▐. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning
  ,

  herunder ved
  at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser,
  skal
  foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Med denne forordning opstilles der en fælles ramme for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker over varehandelen med tredjelande (udenrigshandelsstatistik).

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | «varer»: alle løsøregenstande, herunder også elektrisk strøm |
| --- | --- |

a)

«varer»: alle løsøregenstande, herunder også elektrisk strøm

| b) | «Fællesskabets statistikområde»: Fællesskabets toldområde som defineret i toldkodeksen, dog inklusive Helgoland på Forbundsrepublikken Tysklands område |
| --- | --- |

b)

«Fællesskabets statistikområde»: Fællesskabets toldområde som defineret i toldkodeksen, dog inklusive Helgoland på Forbundsrepublikken Tysklands område

| c) | «nationale statistikmyndigheder»: de nationale statistiske kontorer og andre organer, der i den enkelte medlemsstat er ansvarlige for at udarbejde fællesskabsstatistikker over udenrigshandelen |
| --- | --- |

c)

«nationale statistikmyndigheder»: de nationale statistiske kontorer og andre organer, der i den enkelte medlemsstat er ansvarlige for at udarbejde fællesskabsstatistikker over udenrigshandelen

| d) | «toldmyndigheder»: toldmyndigheder som defineret i toldkodeksen |
| --- | --- |

d)

«toldmyndigheder»: toldmyndigheder som defineret i toldkodeksen

| e) | «toldangivelse»: toldangivelse som defineret i toldkodeksen |
| --- | --- |

e)

«toldangivelse»: toldangivelse som defineret i toldkodeksen

| f) | «afgørelse truffet af toldmyndighederne»: enhver forvaltningsakt fra toldmyndighedernes side vedrørende godkendte toldangivelser og med retsvirkning over for en eller flere personer. |
| --- | --- |

f)

«afgørelse truffet af toldmyndighederne»: enhver forvaltningsakt fra toldmyndighedernes side vedrørende godkendte toldangivelser og med retsvirkning over for en eller flere personer.

Artikel 3

Anvendelsesområde

1.   I udenrigshandelsstatistikken registreres indførsel og udførsel af varer.

Udførsel registreres af medlemsstaterne, når varerne forlader Fællesskabets statistiske område i overensstemmelse med en af følgende toldprocedurer eller toldmæssig bestemmelse eller anvendelse som fastsat i toldkodeksen:

| a) | udførsel |
| --- | --- |

a)

udførsel

| b) | passiv forædling |
| --- | --- |

b)

passiv forædling

| c) | genudførsel efter enten aktiv forædling eller forarbejdning under toldkontrol. |
| --- | --- |

c)

genudførsel efter enten aktiv forædling eller forarbejdning under toldkontrol.

Indførsel registreres af medlemsstaterne, når varer tilføres Fællesskabets statistikområde i overensstemmelse med en af følgende toldprocedurer som fastsat i toldkodeksen:

| d) | overgang til fri omsætning |
| --- | --- |

d)

overgang til fri omsætning

| e) | aktiv forædling |
| --- | --- |

e)

aktiv forædling

| f) | forarbejdning under toldkontrol. |
| --- | --- |

f)

forarbejdning under toldkontrol.

2.   
  Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning i forbindelse med ændring af listen
  over toldprocedurer eller toldmæssig bestemmelse eller anvendelse i stk. 1 ▐ for at tage hensyn til ændringer i toldkodeksen eller bestemmelser, der er nødvendiggjort af internationale konventioner ▐ , vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

3.   
  Visse varer eller varebevægelser kræver af metodologiske grunde
  ▐ særlige bestemmelser («særlige varer eller særlige varebevægelser»).
  Der er tale om industrielle anlæg, skibe og luftfartøjer, produkter fra havet, varer leveret til skibe og luftfartøjer, delsendinger, militært materiel, varer til eller fra anlæg på det åbne hav, rumfartøjer, elektricitet og gas samt spildprodukter
  .

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  , herunder ved at supplere den,
  i forbindelse med særlige varer og varebevægelser og andre eller særlige bestemmelser, der finder anvendelse på dem,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

4.   
  Visse
  varer og varebevægelser skal
  af metodologiske grunde
  ikke indgå i udenrigshandelsstatistikken.
  Der er tale om monetært guld og legale betalingsmidler, varer, der er bestemt til diplomatiske repræsentationer og lignende, varebevægelser mellem indførsels- og udførselsmedlemsstaten og deres nationale væbnede styrker i udlandet og visse varer, der erhverves eller overdrages af en anden medlemsstats væbnede styrker, særlige varer, der ikke er genstand for en erhvervsmæssig transaktion, varebevægelser af affyringsudstyr til rumfartøjer inden opsendelse, varer til eller efter reparation, varer til eller efter midlertidig afbenyttelse, individualiserede informationsmedier og downloadede oplysninger, varer, der angives mundtligt, som enten er af erhvervsmæssig karakter, forudsat at deres værdi ikke overstiger den statistiske tærskel på 1000 EUR eller en nettovægt på 1 000 kg (statistisk tærskel), eller af ikke-erhvervsmæssig karakter.
  Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  , herunder ved at supplere den,
  i forbindelse med varer og varebevægelser, der ikke indgår i udenrigshandelsstatistikken,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

Artikel 4

Datakilder

1.   Datakilden for registrering af indførsel og udførsel af varer som omhandlet i artikel 3, stk. 1, er toldangivelsen, herunder eventuelle ændringer af statistiske data som følge af afgørelser truffet af toldmyndighederne vedrørende denne.

Hvis der anvendes en forenklet procedure som fastlagt i toldkodeksen og leveres en supplerende angivelse, er datakilden for registreringen denne supplerende angivelse.

▐

2.   For særlige varer eller særlige varebevægelser
  , jf. artikel 3, stk. 3, kan der benyttes
  andre datakilder end toldangivelserne.

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  , herunder ved at supplere den,
  i forbindelse med de nærmere bestemmelser om disse andre datakilder,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

3.
     
  Medlemsstaterne må stadig benytte andre datakilder til udarbejdelse af nationale statistikker end de kilder, der fastsættes i stk. 1 og 2, indtil der i henhold til artikel 7, stk. 3, etableres en ordning for gensidig elektronisk udveksling af de relevante data. Udarbejdelsen af fællesskabsstatistikker over udenrigshandelen i henhold til artikel 6 skal dog ikke baseres på disse andre datakilder.

Artikel 5

Statistiske data

1.   Medlemsstaterne udtrækker følgende sæt af data fra registreringen af indførsler og udførsler som omhandlet i artikel 3, stk. 1.

| a) | handelsstrømmen (indførsel, udførsel) |
| --- | --- |

a)

handelsstrømmen (indførsel, udførsel)

| b) | den månedlige referenceperiode |
| --- | --- |

b)

den månedlige referenceperiode

| c) | varernes statistiske værdi ved indførsels- eller udførselsmedlemsstatens landegrænse |
| --- | --- |

c)

varernes statistiske værdi ved indførsels- eller udførselsmedlemsstatens landegrænse

| d) | mængden udtryk i nettomasse og i en supplerende enhed, hvis en sådan fremgår af toldangivelsen |
| --- | --- |

d)

mængden udtryk i nettomasse og i en supplerende enhed, hvis en sådan fremgår af toldangivelsen

| e) | den erhvervsdrivende, dvs. importøren/modtageren ved indførsel og eksportøren/afsenderen ved udførsel |
| --- | --- |

e)

den erhvervsdrivende, dvs. importøren/modtageren ved indførsel og eksportøren/afsenderen ved udførsel

| f) | indførsels- eller udførselsmedlemsstaten, dvs. den medlemsstat, hvor toldangivelsen indgives, og hvor det fremgår af toldangivelsen:






  i) | ved indførsel: den endelige bestemmelsesmedlemsstat |
| --- | --- | --- |

f)

indførsels- eller udførselsmedlemsstaten, dvs. den medlemsstat, hvor toldangivelsen indgives, og hvor det fremgår af toldangivelsen:

i)

ved indførsel: den endelige bestemmelsesmedlemsstat

| ii) | ved udførsel: den egentlige udførselsmedlemsstat |
| --- | --- |

ii)

ved udførsel: den egentlige udførselsmedlemsstat

| g) | partnerlandene, dvs. oprindelseslandet og afsendelseslandet ved indførsel og bestemmelseslandet ved udførsel |
| --- | --- |

g)

partnerlandene, dvs. oprindelseslandet og afsendelseslandet ved indførsel og bestemmelseslandet ved udførsel

| h) | varen i henhold til den kombinerede nomenklatur:






  i) | ved indførsel: varens underpositionsnummer i Taric |
| --- | --- | --- |

h)

varen i henhold til den kombinerede nomenklatur:

i)

ved indførsel: varens underpositionsnummer i Taric

| ii) | ved udførsel: varens underpositionsnummer i den kombinerede nomenklatur |
| --- | --- |

ii)

ved udførsel: varens underpositionsnummer i den kombinerede nomenklatur

| i) | toldprocedurekoderne, der skal anvendes til fastsættelse af den statistiske procedure |
| --- | --- |

i)

toldprocedurekoderne, der skal anvendes til fastsættelse af den statistiske procedure

| j) | transaktionens art, hvor det fremgår af toldangivelsen |
| --- | --- |

j)

transaktionens art, hvor det fremgår af toldangivelsen

| k) | toldbehandlingen ved indførsel som eventuelt fastsat af toldmyndighederne, dvs. præferencekoden ▐ |
| --- | --- |

k)

toldbehandlingen ved indførsel som eventuelt fastsat af toldmyndighederne, dvs. præferencekoden ▐

| l) | faktureringsvalutaen, hvor denne fremgår af toldangivelsen |
| --- | --- |

l)

faktureringsvalutaen, hvor denne fremgår af toldangivelsen

| m) | transportformen, nærmere bestemt:






  i) | transportformen ved grænsen |
| --- | --- | --- |

m)

transportformen, nærmere bestemt:

i)

transportformen ved grænsen

| ii) | transportformen inden for Fællesskabet |
| --- | --- |

ii)

transportformen inden for Fællesskabet

| iii) | containeren. |
| --- | --- |

iii)

containeren.

2. ▐   Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  ▐ ved at supplere den,
  i forbindelse med yderligere nærmere bestemmelser vedrørende de data, der henvises til i stk. 1, herunder de koder, der skal benyttes,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

3.   Hvor andet ikke er bestemt, og uden at dette berører toldlovgivningen, skal dataene fremgå af toldangivelsen.

4. ▐   For «særlige varer eller særlige varebevægelser»
  , jf. artikel 3, stk. 3, kan der kræves begrænsede sæt af data
  .

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  ▐ ved at supplere den,
  i forbindelse med disse begrænsede sæt af data,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

Artikel 6

Udarbejdelse af udenrigshandelsstatistik

1.   Medlemsstaterne udarbejder for hver månedlig referenceperiode statistikker over indførsel og udførsel af varer udtrykt i værdi og mængde efter:

| a) | varer |
| --- | --- |

a)

varer

| b) | indførsels- og udførselsmedlemsstat |
| --- | --- |

b)

indførsels- og udførselsmedlemsstat

| c) | partnerland |
| --- | --- |

c)

partnerland

| d) | statistisk procedure |
| --- | --- |

d)

statistisk procedure

| e) | transaktionens art |
| --- | --- |

e)

transaktionens art

| f) | toldbehandling ved indførsel |
| --- | --- |

f)

toldbehandling ved indførsel

| g) | transportform. |
| --- | --- |

g)

transportform.

Kommissionen kan fastsætte gennemførelsesbestemmelser om udarbejdelsen af statistikkerne efter den i artikel 11, stk. 2, omhandlede procedure.

2.   Medlemsstaterne udarbejder årlige statistikker om handelen efter virksomhedskendetegn,
  navnlig den økonomiske aktivitet, der udføres af virksomheden i henhold til afdelingen eller hovedgruppeniveauet (2 cifre) i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (NACE) og virksomhedens størrelsesklasse målt efter antallet af medarbejdere.

Statistikkerne udarbejdes ved at sammenknytte data om virksomhedskendetegn registreret i henhold forordningen om registre over foretagender med data, der er registreret i henhold til artikel 5, stk. 1, om indførsel og udførsel.
  Med henblik herpå udleverer de nationale toldmyndigheder de pågældende erhvervsdrivendes identifikationsnumre til de nationale statistikmyndigheder.

▐Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  ▐ ved at supplere den,
  i forbindelse med sammenknytningen af disse data og udarbejdelsen af disse statistikker,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

3.   Hvert andet år udarbejder medlemsstaterne statistikker om handelen opdelt efter faktureringsvaluta.

Medlemsstaterne udarbejder statistikkerne under anvendelse af en repræsentativ stikprøve af registreringer af indførsel og udførsel fra toldangivelser, som indeholder data om faktureringsvalutaen. Hvis faktureringsvalutaen for udførsel ikke fremgår af toldangivelsen, skal der gennemføres en undersøgelse for at indsamle de krævede data.

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den, i forbindelse med
  stikprøvens kendetegn, indberetningsperioden ▐ og aggregeringsniveauet for partnerlande, varer og valutaer
  ,
  ▐ vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

4.   Det kan fastsættes, at medlemsstaterne skal udarbejde yderligere statistikker til ▐ nationale formål, når dataene fremgår af toldangivelsen.

▐

5.   Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at udarbejde og til Kommissionen (Eurostat) at indberette udenrigshandelsstatistikker vedrørende statistiske data, som ifølge toldkodeksen eller nationale retningslinjer endnu ikke
  er registreret eller ikke kan udledes direkte af andre data om
  de toldangivelser, der indgives til deres toldmyndigheder
  . Det er valgfrit for medlemsstaterne, om de vil videresende disse statistikker.
  Det drejer sig om følgende data:

| a) | den endelige bestemmelsesmedlemsstat ved indførsel |
| --- | --- |

a)

den endelige bestemmelsesmedlemsstat ved indførsel

| b) | den egentlige udførselsmedlemsstat ved udførsel |
| --- | --- |

b)

den egentlige udførselsmedlemsstat ved udførsel

| c) | transaktionens art. |
| --- | --- |

c)

transaktionens art.

Artikel 7

Dataudveksling

1.   De nationale statistikmyndigheder modtager straks og senest måneden efter den måned, i hvilken toldangivelserne blev godkendt eller gjort til genstand for toldafgørelser, fra deres nationale toldmyndigheder registreringer om indførsel og udførsel baseret på de angivelser, som er indgivet til toldmyndighederne.

Registreringerne skal som minimum indeholde de statistiske data, der er anført i artikel 5, og som i medfør af toldkodeksen eller nationale bestemmelser fremgår af toldangivelsen.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at registreringer af indførsel og udførsel, som er baseret på en toldangivelse, der er indgivet til deres nationale toldmyndighed, videresendes
  omgående fra denne toldmyndighed
  til
  toldmyndigheden
  i den medlemsstat, som i registreringen er anført som:

| a) | den endelige bestemmelsesmedlemsstat ved indførsel |
| --- | --- |

a)

den endelige bestemmelsesmedlemsstat ved indførsel

| b) | den egentlige udførselsmedlemsstat ved udførsel. |
| --- | --- |

b)

den egentlige udførselsmedlemsstat ved udførsel.

I de enkelte medlemsstater videresendes de data, som den nationale toldmyndighed modtager, til den nationale statistikmyndighed i overensstemmelse med stk. 1.

3.   En medlemsstat er ikke ifølge stk. 2 forpligtet til at videresende registreringer om indførsel og udførsel til en anden medlemsstat, før toldmyndighederne i disse medlemsstater har etableret en ordning for gensidig elektronisk udveksling af de relevante data.

4.   Der kan efter den i artikel 11, stk. 2, omhandlede procedure fastsættes gennemførelsesbestemmelser for en sådan videresendelse.

5.
     
  Hvis den nationale toldmyndighed ikke kan fremsende alle de data, der kræves i artikel 5, stk. 1, til den nationale statistikmyndighed på grund af en række forenklede procedurer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2008 af 23. april 2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks)

   (10)

  og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 70/2008/EF af 15. januar 2008 om papirløse rammer for told og handel

   (11)

  , er den nationale statistikmyndighed ikke forpligtet til at fremsende disse data, som ikke kan indhentes fra den nationale toldmyndighed, til Kommissionen (Eurostat).

Artikel 8

Indberetning af udenrigshandelsstatistikker til Kommissionen (Eurostat)

1.   Medlemsstaterne indberetter til Kommissionen (Eurostat) de statistikker, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, senest 40 dage efter udgangen af hver månedlig referenceperiode.

Medlemsstaterne sikrer, at statistikkerne indeholder oplysninger om al indførsel og udførsel i den pågældende referenceperiode, idet de foretager tilpasninger, hvis der ikke foreligger registreringer.

Medlemsstaterne indberetter ajourførte statistikker, hvis allerede indberettede statistikker revideres.

Medlemsstaterne lader i de resultater, der indberettes til Kommissionen (Eurostat), også eventuelle fortrolige statistiske oplysninger indgå.

▐Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne
  forordning
  , herunder ved at supplere den,
  i forbindelse med ændrede frister, indhold, dækning og revisioner af statistikkerne,
  vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

2.   
  Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, i forbindelse med fristen
  for indberetning ▐ af statistikker over handelen opdelt efter virksomhedskendetegn, jf. artikel 6, stk. 2,
  og
  statistikker over handelen opdelt efter faktureringsvaluta, jf. artikel 6, stk. 3, ▐ vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║i artikel 11, stk. 3.

3.   Medlemsstaterne indberetter statistikkerne i elektronisk form i overensstemmelse med en dataudvekslingsstandard. Der kan efter den i artikel 11, stk. 2, omhandlede procedure fastsættes nærmere bestemmelser for den praktiske gennemførelse af indberetningen.

Artikel 9

Kvalitetsvurdering

1.   I ║denne forordning gælder følgende kvalitetsvurderingskriterier for de indberettede data:

| — | «relevans»: henviser til, i hvor høj grad statistikkerne opfylder brugernes nuværende og potentielle behov |
| --- | --- |

—

«relevans»: henviser til, i hvor høj grad statistikkerne opfylder brugernes nuværende og potentielle behov

| — | «nøjagtighed»: henviser til, hvor tæt skønnene ligger på de ikke kendte korrekte værdier |
| --- | --- |

—

«nøjagtighed»: henviser til, hvor tæt skønnene ligger på de ikke kendte korrekte værdier

| — | «aktualitet» og «punktlighed»: henviser til tidsrummet mellem oplysningernes tilgængelighed og den begivenhed eller hændelse, de beskriver ║ |
| --- | --- |

—

«aktualitet» og «punktlighed»: henviser til tidsrummet mellem oplysningernes tilgængelighed og den begivenhed eller hændelse, de beskriver ║

| — | «tilgængelighed» og «klarhed»: henviser til, på hvilke betingelser og hvordan brugerne kan indhente, anvende og fortolke data |
| --- | --- |

—

«tilgængelighed» og «klarhed»: henviser til, på hvilke betingelser og hvordan brugerne kan indhente, anvende og fortolke data

| — | «sammenlignelighed»: henviser til, hvor meget forskelle i anvendte statistiske koncepter og målingsværktøjer og -procedurer betyder ved sammenligning af statistikker mellem geografiske områder eller sektorområder eller over tid |
| --- | --- |

—

«sammenlignelighed»: henviser til, hvor meget forskelle i anvendte statistiske koncepter og målingsværktøjer og -procedurer betyder ved sammenligning af statistikker mellem geografiske områder eller sektorområder eller over tid

| — | «sammenhæng»: henviser til, i hvor høj grad dataene troværdigt kan kombineres på forskellige måder og til forskellige anvendelser. |
| --- | --- |

—

«sammenhæng»: henviser til, i hvor høj grad dataene troværdigt kan kombineres på forskellige måder og til forskellige anvendelser.

2.   Medlemsstaterne forelægger Kommissionen (Eurostat) rapporter om kvaliteten af de indberettede data.

3.   Ved anvendelsen af de kvalitetskriterier, der er fastlagt i stk. 1, for de data, der er omfattet af denne forordning, defineres de nærmere retningslinjer for
  og
  strukturen ▐ af kvalitetsrapporterne efter forskriftsproceduren i artikel 11, stk. 2.

Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data.

Artikel 10

Offentliggørelse af udenrigshandelsstatistikker

1.   De udenrigshandelsstatistikker, der udarbejdes i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, og som indberettes af medlemsstaterne, offentliggøres
  på fællesskabsplan
  af Kommissionen
  (Eurostat)
  , som minimum opdelt efter underposition i den kombinerede nomenklatur.

Kun hvis en importør eller eksportør anmoder herom, træffer de nationale myndigheder i en given medlemsstat afgørelse om, hvorvidt denne medlemsstats statistikker, som kan gøre det muligt at identificere den pågældende importør eller eksportør, skal offentliggøres, eller om de skal ændres på en sådan måde, at offentliggørelsen af dem ikke bringer den statistiske fortrolighed i fare.

2.   
  Uden at det berører dataformidlingen på nationalt plan, skal Kommissionen (Eurostat) ikke offentliggøre detaljerede statistikker opdelt efter underposition i TARIC, præference og kontingent, såfremt beskyttelsen af de offentlige interesser under den fælles handels- og landbrugspolitik svækkes ved en sådan offentliggørelse.

▐

Artikel 11

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg for udenrigshandelsstatistik.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8. Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1 til 4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 12

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1172/95 ophæves med virkning fra den
  1. januar 2010
  .

Den finder fortsat anvendelse på data vedrørende referenceperioder før den
  1. januar 2010
  .

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den
  1. januar 2010
  .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  
  EUT C 70 af 15.3.2008, s. 1.

1

EUT C 70 af 15.3.2008, s. 1.

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 23.9.2008.

2

Europa-Parlamentets holdning af 23.9.2008

(3)  EFT L 118 af 25.5.1995, s. 10. ║.

3

(4)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. ║.

4

(5)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. ║.

5

(6)  

  EUT L 61 af 5.3.2008, s. 6.

6

EUT L 61 af 5.3.2008, s. 6.

(7)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. ║.

7

(8)  

  EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1

  .

8

EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23 ║.

9

(10)  

  EUT L 145 af 4.6.2008, s. 1.

10

EUT L 145 af 4.6.2008, s. 1.

(11)  

  EUT L 23 af 26.1.2008, s. 21.

11

EUT L 23 af 26.1.2008, s. 21.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/120

---

Tirsdag, den 23. september 2008Beskyttelse af vilde dyr og planter (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***I

P6_TA(2008)0415

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (KOM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0104),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0087/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0314/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/121

---

Tirsdag, den 23. september 2008Statistisk registrering af vejgodstrafikken (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***I

P6_TA(2008)0416

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 om statistisk registrering af vejgodstrafikken, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0778),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0451/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0258/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Tirsdag, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0269

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 om statistisk registrering af vejgodstrafikken, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. .../2009).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/122

---

Tirsdag, den 23. september 2008Det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) ***I

P6_TA(2008)0417

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) (KOM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0159),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2 og artikel 149 og 150, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0151/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0319/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Tirsdag, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0064

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, beslutning nr. 1350/2008/EF).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/123

---

Tirsdag, den 23. september 2008Privilegier og immuniteter *

P6_TA(2008)0418

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (KOM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0305),

der henviser til EF-traktatens artikel 291,

der henviser til artikel 16 i protokollen om Den Europæiske Unions Privilegier og Immuniteter, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0214/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0339/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/123

---

Tirsdag, den 23. september 2008Ændringsbudget nr. 6/2008 — forvaltningsorganer

P6_TA(2008)0419

Europa-Parlamentets beslutning af 23. september 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (herefter »finansforordningen«), særlig artikel 37 og 38,

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 1. juli 2008 (KOM(2008)0429),

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 6/2008, vedtaget af Rådet den 15. september 2008 (12984/2008 — C6-0317/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0353/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 6 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:






  — | de budgetmæssige tilpasninger (stillingsfortegnelse), der er nødvendige på grund af udvidelsen af mandatet for tre forvaltningsorganer: Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), Forvaltningsorganet for Programmet vedrørende Offentlig Sundhed (PHEA) og Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet (TEN-T EA) |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 6 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:

—

de budgetmæssige tilpasninger (stillingsfortegnelse), der er nødvendige på grund af udvidelsen af mandatet for tre forvaltningsorganer: Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), Forvaltningsorganet for Programmet vedrørende Offentlig Sundhed (PHEA) og Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet (TEN-T EA)

| — | oprettelsen af den nødvendige budgetstruktur for Fællesforetagendet for Brændselsceller og Brint og opførelse af de hertil svarende budgetbevillinger |
| --- | --- |

—

oprettelsen af den nødvendige budgetstruktur for Fællesforetagendet for Brændselsceller og Brint og opførelse af de hertil svarende budgetbevillinger

| — | en forhøjelse på EUR 2 200 000 af forpligtelsesbevillingerne til dækning af en del af udgifterne til en ny bygning til Eurojust |
| --- | --- |

—

en forhøjelse på EUR 2 200 000 af forpligtelsesbevillingerne til dækning af en del af udgifterne til en ny bygning til Eurojust

| — | en forhøjelse på EUR 3 900 000 af forpligtelsesbevillingerne til programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — iværksætterånd og innovation, |
| --- | --- |

—

en forhøjelse på EUR 3 900 000 af forpligtelsesbevillingerne til programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — iværksætterånd og innovation,

| B. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 6/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 6/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet,

| 1. | minder om, at bevillingerne til fællesforetagender betales over det pågældende programs driftsbudget; |
| --- | --- |

1.

minder om, at bevillingerne til fællesforetagender betales over det pågældende programs driftsbudget;

| 2. | bemærker, at Europa-Parlamentet i henhold til finansforordningens artikel 179, stk. 3, som en af budgetmyndighedens to parter skulle have været underrettet om lejen for en ny bygning til Eurojust, som har en betydelig finansiel indvirkning på budgettet; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at Europa-Parlamentet i henhold til finansforordningens artikel 179, stk. 3, som en af budgetmyndighedens to parter skulle have været underrettet om lejen for en ny bygning til Eurojust, som har en betydelig finansiel indvirkning på budgettet;

| 3. | forventer i fremtiden at få sådanne oplysninger fra Kommissionen, hvis der skulle opstå yderligere behov for bygninger, således at budgetmyndigheden kan afgive udtalelse i henhold til finansforordningens artikel 179, stk. 3; |
| --- | --- |

3.

forventer i fremtiden at få sådanne oplysninger fra Kommissionen, hvis der skulle opstå yderligere behov for bygninger, således at budgetmyndigheden kan afgive udtalelse i henhold til finansforordningens artikel 179, stk. 3;

| 4. | godkender forslag til ændringsbudget nr. 6/2008 uden ændringer; |
| --- | --- |

4.

godkender forslag til ændringsbudget nr. 6/2008 uden ændringer;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 71 af 14.3.2008, s. 1.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/125

---

Tirsdag, den 23. september 2008Ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***I

P6_TA(2008)0427

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0053),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 154, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0054/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0279/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Tirsdag, den 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0030

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 220/2009).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/126

---

Tirsdag, den 23. september 2008Affaldsstatistik (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***I

P6_TA(2008)0428

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2150/2002 om affaldsstatistik, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD))

2010/C 8 E/28

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0777),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0456/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0282/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at offentliggøre den rapport, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2150/2002; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at offentliggøre den rapport, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2150/2002;

| 4. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge det forslag, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2150/2002 med henblik på en ophævelse af indberetningsforpligtelser, der overlapper hinanden; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge det forslag, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2150/2002 med henblik på en ophævelse af indberetningsforpligtelser, der overlapper hinanden;

| 5. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge yderligere rapporter og forslag, til opfølgning af dem, der er offentliggjort i henhold til artikel 8, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2150/2002, vedrørende de resultater, der er opnået med de i denne forordnings artikel 4, stk. 3, og artikel 5, stk. 1, nævnte pilotundersøgelser; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge yderligere rapporter og forslag, til opfølgning af dem, der er offentliggjort i henhold til artikel 8, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2150/2002, vedrørende de resultater, der er opnået med de i denne forordnings artikel 4, stk. 3, og artikel 5, stk. 1, nævnte pilotundersøgelser;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Tirsdag, den 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0271

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 2150/2002 om affaldsstatistik, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 221/2009).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/127

---

Tirsdag, den 23. september 2008Tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 ***I

P6_TA(2008)0429

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF, som ændret ved afgørelse 2006/512/EF, af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2 (KOM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0824),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 37, artikel 44, stk. 1, artikel 71, artikel 80, stk. 2, artikel 95, artikel 152, stk. 4, litra b), artikel 175, stk. 1, artikel 179 og artikel 285, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0476/2007),

der henviser til det tilsagn, som Rådets repræsentant gav i en skrivelse af 17. september 2008, om at vedtage det ændrede forslag i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0100/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Tirsdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0293

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Del 2

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 219/2009).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/128

---

Tirsdag, den 23 september 2008Udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0430

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning) (KOM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD))

2010/C 8 E/30

(Fælles beslutningsprocedure — omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0858),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0005/2008),

der henviser til det tilsagn, som Rådets repræsentant gav i en skrivelse af 17. september 2008, om at vedtage det ændrede forslag i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0298/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag, den 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0292

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv .../EF).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/129

---

Tirsdag, den 23. september 2008Farvestoffer til lægemidler (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0431

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om stoffer, der må tilsættes lægemidler med henblik på farvning af disse (omarbejdning) (KOM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Fælles beslutningsprocedure — omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0001),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0026/2008),

der henviser til det tilsagn, som Rådets repræsentant har givet om at vedtage det ændrede forslag i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, og med henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen,

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og artikel 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0280/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/130

---

Tirsdag, den 23. september 2008Levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0432

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning) (KOM(2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Fælles beslutningsprocedure — omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0003),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0030/2008),

der henviser til det tilsagn, som Rådets repræsentant gav i en skrivelse af 17. september 2008, om at vedtage det ændrede forslag i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80 a og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0295/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset henstillingerne fra den rådgivende gruppe sammensat af Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens juridiske tjenester og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset henstillingerne fra den rådgivende gruppe sammensat af Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens juridiske tjenester og som ændret i det nedenstående;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0003

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/39/EF).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/131

---

Tirsdag, den 23 september 2008Teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0433

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning) (KOM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Fælles beslutningsprocedure — omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0100),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0094/2008),

der henviser til det tilsagn, som Rådets repræsentant gav i en skrivelse af 3. september 2008, om at vedtage det ændrede forslag i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0299/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag, den 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0044

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/40/EF).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/132

---

Tirsdag, den 23. september 2008Ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0434

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning) (KOM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Fælles beslutningsprocedure — omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0154),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0150/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 17. september 2008 gav tilsagn om at vedtage forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0284/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de retsakter tidligere sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de retsakter tidligere sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2008)0060

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/32/EF).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/133

---

Tirsdag, den 23. september 2008Bekæmpelse af terrorisme *

P6_TA(2008)0435

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om forslag til Rådets rammeafgørelse om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA om bekæmpelse af terrorisme (KOM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2007)0650),

der henviser til Rådets indstilling af 18. april 2008 (8707/2008),

der henviser til EU-traktatens artikel 29, artikel 31, stk. 1, litra e), og artikel 34, stk. 2, litra b),

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0466/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0323/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | opfordrer Rådet og Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse at prioritere ethvert yderligere forslag, der ændrer denne tekst, i overensstemmelse med artikel 10 i protokollen om overgangsbestemmelser, der skal knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, og i overensstemmelse med erklæring nr. 50 hertil; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet og Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse at prioritere ethvert yderligere forslag, der ændrer denne tekst, i overensstemmelse med artikel 10 i protokollen om overgangsbestemmelser, der skal knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, og i overensstemmelse med erklæring nr. 50 hertil;

| 6. | erklærer sig rede til, så snart Lissabontraktaten er trådt i kraft, at behandle ethvert forslag af denne art, om nødvendigt efter hasteproceduren og i nært samarbejde med de nationale parlamenter; afspejler det nye forslag indholdet i denne udtalelse, vil den procedure, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale vedrørende kodifikation, kunne anvendes; |
| --- | --- |

6.

erklærer sig rede til, så snart Lissabontraktaten er trådt i kraft, at behandle ethvert forslag af denne art, om nødvendigt efter hasteproceduren og i nært samarbejde med de nationale parlamenter; afspejler det nye forslag indholdet i denne udtalelse, vil den procedure, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale vedrørende kodifikation, kunne anvendes;

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt


  Betragtning 6 a (ny) |
| | (6a) | EU's indsats i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme bør foregå i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, som bør spille en nøglerolle, særlig med hensyn til forebyggelse, i det omfang de personer, der anstifter og begår terrorhandlinger, bor i lokalsamfund og interagerer med disse samfunds befolkning og gør brug af deres serviceydelser og demokratiske redskaber. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 6 a (ny)

(6a)

Ændring 2

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 7

| (7) | Ifølge dette forslag skal der ske en kriminalisering af strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet med henblik på at bidrage til det mere generelle politiske mål om at bekæmpe terrorisme ved at mindske udbredelsen af de materialer,
  der kan
  tilskynde mennesker til at begå terrorhandlinger. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge dette forslag skal der ske en kriminalisering af strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet med henblik på at bidrage til det mere generelle politiske mål om at bekæmpe terrorisme ved at mindske udbredelsen af de materialer,
  der kan
  tilskynde mennesker til at begå terrorhandlinger.

| (7) | Ifølge dette forslag skal der ske en kriminalisering af strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet med henblik på at bidrage til det mere generelle politiske mål om at bekæmpe terrorisme ved at mindske udbredelsen af de materialer,
  som har til hensigt at og sandsynligvis vil
  tilskynde mennesker til at begå terrorhandlinger. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge dette forslag skal der ske en kriminalisering af strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet med henblik på at bidrage til det mere generelle politiske mål om at bekæmpe terrorisme ved at mindske udbredelsen af de materialer,
  som har til hensigt at og sandsynligvis vil
  tilskynde mennesker til at begå terrorhandlinger.

Ændring 3

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 10

| (10) | Der bør foretages en yderligere indbyrdes tilnærmelse af definition af terrorhandlinger, herunder strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet, i alle medlemsstaterne, så den kommer til at omfatte en uberettiget og forsætlig offentlig
  opfordring
  til at begå en terrorhandling og uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger. |
| --- | --- |

(10)

Der bør foretages en yderligere indbyrdes tilnærmelse af definition af terrorhandlinger, herunder strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet, i alle medlemsstaterne, så den kommer til at omfatte en uberettiget og forsætlig offentlig
  opfordring
  til at begå en terrorhandling og uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger.

| (10) | Der bør foretages en yderligere indbyrdes tilnærmelse af definition af terrorhandlinger, herunder strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet, i alle medlemsstaterne, så den kommer til at omfatte en uberettiget og forsætlig offentlig
  tilskyndelse
  til at begå en terrorhandling og uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger.

  (Denne ændring vedrører hele forslaget til retsakt undtagen betragtning 9.). |
| --- | --- |

(10)

Der bør foretages en yderligere indbyrdes tilnærmelse af definition af terrorhandlinger, herunder strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet, i alle medlemsstaterne, så den kommer til at omfatte en uberettiget og forsætlig offentlig
  tilskyndelse
  til at begå en terrorhandling og uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger.

(Denne ændring vedrører hele forslaget til retsakt undtagen betragtning 9.).

Ændring 4

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 11

| (11) | Der bør fastsættes straffe og sanktioner for fysiske og juridiske personer, der har begået
  eller er ansvarlige for
  en uberettiget og forsætlig offentlig
  opfordring til at begå
  en terrorhandling eller uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger eller oplæring i at begå terrorhandlinger. Disse former for adfærd bør kunne straffes på samme måde i alle medlemsstaterne, uanset om de er begået via internettet eller ej. |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastsættes straffe og sanktioner for fysiske og juridiske personer, der har begået
  eller er ansvarlige for
  en uberettiget og forsætlig offentlig
  opfordring til at begå
  en terrorhandling eller uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger eller oplæring i at begå terrorhandlinger. Disse former for adfærd bør kunne straffes på samme måde i alle medlemsstaterne, uanset om de er begået via internettet eller ej.

| (11) | Der bør fastsættes straffe og sanktioner for fysiske og juridiske personer, der har begået en uberettiget og forsætlig offentlig
  tilskyndelse til
  en terrorhandling eller uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger eller oplæring i at begå terrorhandlinger. Disse former for adfærd bør kunne straffes på samme måde i alle medlemsstaterne, uanset om de er begået via internettet eller ej. |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastsættes straffe og sanktioner for fysiske og juridiske personer, der har begået en uberettiget og forsætlig offentlig
  tilskyndelse til
  en terrorhandling eller uberettiget og forsætlig rekruttering til at begå terrorhandlinger eller oplæring i at begå terrorhandlinger. Disse former for adfærd bør kunne straffes på samme måde i alle medlemsstaterne, uanset om de er begået via internettet eller ej.

Ændring 5

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 11 a (ny)

| (11a) | Rådets manglende evne til at nå til enighed om de processuelle rettigheder i straffesager hindrer et europæisk retligt samarbejde; denne fastlåste situation skal løses omgående. |
| --- | --- |

(11a)

Ændring 6

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 12

| (12) | Der bør fastsættes yderligere bestemmelser om straffemyndighed for at sikre, at offentlig opfordring til at begå en terrorhandling, rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger kan retsforfølges effektivt, når de er rettet mod eller har resulteret i begåelse af en terrorhandling, der er underlagt en medlemsstats straffemyndighed. |
| --- | --- |

(12)

udgår

Ændring 7

Forslag til afgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Denne rammeafgørelse supplerer Europarådets konvention om forebyggelse af terrorisme af 16. maj 2005, og det er derfor afgørende, at alle medlemsstater parallelt med ikrafttrædelsen af rammeafgørelsen ratificerer denne konvention. |
| --- | --- |

(12a)

Ændring 8

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 14

| (14) | Den Europæiske Union overholder de principper, der anerkendes i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, og som afspejles i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig kapitel II og VI. Intet i denne rammeafgørelse kan fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for de grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytringsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed og ret til respekt for privatliv og familieliv, herunder retten til respekt for brevhemmeligheden. |
| --- | --- |

(14)

Den Europæiske Union overholder de principper, der anerkendes i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, og som afspejles i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig kapitel II og VI. Intet i denne rammeafgørelse kan fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for de grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytringsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed og ret til respekt for privatliv og familieliv, herunder retten til respekt for brevhemmeligheden.

| (14) | Den Europæiske Union overholder de principper, der anerkendes i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, og som afspejles i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig kapitel II og VI. Intet i denne rammeafgørelse kan fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for de grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytringsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed
  , pressefrihed og andre mediers ytringsfrihed
  og ret til respekt for privatliv og familieliv, herunder retten til respekt for brevhemmeligheden
  , som også omfatter indholdet i e-mail og andre former for elektronisk post
  . |
| --- | --- |

(14)

Den Europæiske Union overholder de principper, der anerkendes i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, og som afspejles i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig kapitel II og VI. Intet i denne rammeafgørelse kan fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for de grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytringsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed
  , pressefrihed og andre mediers ytringsfrihed
  og ret til respekt for privatliv og familieliv, herunder retten til respekt for brevhemmeligheden
  , som også omfatter indholdet i e-mail og andre former for elektronisk post
  .

Ændring 9

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 15

| (15) | Offentlig
  opfordring
  til at begå terrorhandlinger, rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger er forsætlige forbrydelser. Intet i denne rammeafgørelse kan derfor fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for udbredelse af oplysninger til videnskabelige
  eller
  akademiske formål eller rapporteringsformål. Fremsættelsen af radikale, polemiske eller kontroversielle holdninger i den offentlige debat om følsomme politiske spørgsmål, herunder terrorisme, falder uden for anvendelsesområdet for denne rammeafgørelse og specielt definitionen af offentlig
  opfordring
  til at begå terrorhandlinger. |
| --- | --- |

(15)

Offentlig
  opfordring
  til at begå terrorhandlinger, rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger er forsætlige forbrydelser. Intet i denne rammeafgørelse kan derfor fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for udbredelse af oplysninger til videnskabelige
  eller
  akademiske formål eller rapporteringsformål. Fremsættelsen af radikale, polemiske eller kontroversielle holdninger i den offentlige debat om følsomme politiske spørgsmål, herunder terrorisme, falder uden for anvendelsesområdet for denne rammeafgørelse og specielt definitionen af offentlig
  opfordring
  til at begå terrorhandlinger.

| (15) | Offentlig
  tilskyndelse
  til at begå terrorhandlinger, rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger er forsætlige forbrydelser. Intet i denne rammeafgørelse kan derfor fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for udbredelse af oplysninger til videnskabelige
  ,
  akademiske
  eller kunstneriske
  formål eller rapporteringsformål. Fremsættelsen af radikale, polemiske eller kontroversielle holdninger i den offentlige debat om følsomme politiske spørgsmål, herunder terrorisme, falder uden for anvendelsesområdet for denne rammeafgørelse og specielt definitionen af offentlig
  tilskyndelse
  til at begå terrorhandlinger. |
| --- | --- |

(15)

Offentlig
  tilskyndelse
  til at begå terrorhandlinger, rekruttering til at begå terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger er forsætlige forbrydelser. Intet i denne rammeafgørelse kan derfor fortolkes på en måde, som indskrænker eller er til hinder for udbredelse af oplysninger til videnskabelige
  ,
  akademiske
  eller kunstneriske
  formål eller rapporteringsformål. Fremsættelsen af radikale, polemiske eller kontroversielle holdninger i den offentlige debat om følsomme politiske spørgsmål, herunder terrorisme, falder uden for anvendelsesområdet for denne rammeafgørelse og specielt definitionen af offentlig
  tilskyndelse
  til at begå terrorhandlinger.

Ændring 10

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Betragtning 15 a (ny)

| (15a) | Kriminaliseringen af de handlinger der er omhandlet i denne rammeafgørelse, bør ske på en sådan måde, at den er proportionel med de legitime tilsigtede mål, nødvendig og passende i et demokratisk samfund samt ikkediskriminerende; i særdeleshed bør den være forenelig med EU's charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

(15a)

Ændring 11

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 - nr. -1 (nyt)

Rammeafgørelse 2002/475/RIA

Artikel 1 - stk. 2

| - 1) | Artikel 1, stk. 2, affattes således:


  2.   Denne rammeafgørelse indebærer ingen ændring af pligten til at respektere de grundlæggende rettigheder og de grundlæggende retsprincipper, således som de er knæsat i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder
  . |
| --- | --- |

- 1)

2.   Denne rammeafgørelse indebærer ingen ændring af pligten til at respektere de grundlæggende rettigheder og de grundlæggende retsprincipper, således som de er knæsat i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder
  .

Ændring 12

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 1 — litraa

| a) | »offentlig
  opfordring
  til at begå en terrorhandling«: at udbrede eller på anden måde gøre en meddelelse til offentligheden tilgængelig
  med forsæt til at tilskynde nogen til
  at begå en af de i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), omhandlede handlinger, hvor denne adfærd,
  uanset om der derved direkte plæderes for terrorhandlinger eller ej,
  medfører fare for, at der begås en eller flere terrorhandlinger |
| --- | --- |

a)

»offentlig
  opfordring
  til at begå en terrorhandling«: at udbrede eller på anden måde gøre en meddelelse til offentligheden tilgængelig
  med forsæt til at tilskynde nogen til
  at begå en af de i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), omhandlede handlinger, hvor denne adfærd,
  uanset om der derved direkte plæderes for terrorhandlinger eller ej,
  medfører fare for, at der begås en eller flere terrorhandlinger

| a) | »offentlig
  tilskyndelse
  til at begå en terrorhandling«: at udbrede eller på anden måde gøre en meddelelse til offentligheden tilgængelig
  , der tydeligt og med forsæt plæderer for
  at begå en af de i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), omhandlede
  strafbare
  handlinger, hvor denne adfærd
  umiskendeligt
  medfører fare for, at der begås en eller flere terrorhandlinger |
| --- | --- |

a)

»offentlig
  tilskyndelse
  til at begå en terrorhandling«: at udbrede eller på anden måde gøre en meddelelse til offentligheden tilgængelig
  , der tydeligt og med forsæt plæderer for
  at begå en af de i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), omhandlede
  strafbare
  handlinger, hvor denne adfærd
  umiskendeligt
  medfører fare for, at der begås en eller flere terrorhandlinger

Ændring 13

Forslag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 - nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/RIA

Artikel 3 - stk. 1 - litrab

| b) | »rekruttering til at begå terrorhandlinger«: at hverve en anden person til at begå en af de i artikel 1, stk. 1, eller i artikel 2, stk. 2, omhandlede handlinger; |
| --- | --- |

b)

»rekruttering til at begå terrorhandlinger«: at hverve en anden person til at begå en af de i artikel 1, stk. 1, eller i artikel 2, stk. 2, omhandlede handlinger;

| b) | »rekruttering til at begå terrorhandlinger«:
  forsætligt
  at hverve en anden person til at begå en af de i artikel 1, stk. 1,
  litra a)-h),
  eller i artikel 2, stk. 2, omhandlede
  strafbare
  handlinger; |
| --- | --- |

b)

»rekruttering til at begå terrorhandlinger«:
  forsætligt
  at hverve en anden person til at begå en af de i artikel 1, stk. 1,
  litra a)-h),
  eller i artikel 2, stk. 2, omhandlede
  strafbare
  handlinger;

Ændring 14

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 1 — litrac

| c) | »oplæring i at begå terrorhandlinger«: at give undervisning i fremstilling eller brug af sprængstoffer, skydevåben eller andre våben eller skadelige eller farlige stoffer eller i andre konkrete metoder eller teknikker med henblik på at udføre en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede handlinger med viden om, at det er hensigten, at de givne færdigheder skal bruges til dette formål. |
| --- | --- |

c)

»oplæring i at begå terrorhandlinger«: at give undervisning i fremstilling eller brug af sprængstoffer, skydevåben eller andre våben eller skadelige eller farlige stoffer eller i andre konkrete metoder eller teknikker med henblik på at udføre en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede handlinger med viden om, at det er hensigten, at de givne færdigheder skal bruges til dette formål.

| c) | »oplæring i at begå terrorhandlinger«: at give undervisning i fremstilling eller brug af sprængstoffer, skydevåben eller andre våben eller skadelige eller farlige stoffer eller i andre konkrete metoder eller teknikker med henblik på at udføre en af de i artikel 1, stk. 1,
  litra a)-h),
  omhandlede
  strafbare
  handlinger med viden om, at det er hensigten, at de givne færdigheder skal bruges til dette formål. |
| --- | --- |

c)

»oplæring i at begå terrorhandlinger«: at give undervisning i fremstilling eller brug af sprængstoffer, skydevåben eller andre våben eller skadelige eller farlige stoffer eller i andre konkrete metoder eller teknikker med henblik på at udføre en af de i artikel 1, stk. 1,
  litra a)-h),
  omhandlede
  strafbare
  handlinger med viden om, at det er hensigten, at de givne færdigheder skal bruges til dette formål.

Ændring 15

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 2 — litrad

| d) | tyveri af særlig grov beskaffenhed begået med det formål at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede handlinger |
| --- | --- |

d)

tyveri af særlig grov beskaffenhed begået med det formål at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede handlinger

| d) | tyveri af særlig grov beskaffenhed begået med det formål at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede
  strafbare
  handlinger |
| --- | --- |

d)

tyveri af særlig grov beskaffenhed begået med det formål at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede
  strafbare
  handlinger

Ændring 16

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 2 — litrae

| e) | afpresning med henblik på at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede handlinger |
| --- | --- |

e)

afpresning med henblik på at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede handlinger

| e) | afpresning med henblik på at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede
  strafbare
  handlinger |
| --- | --- |

e)

afpresning med henblik på at begå en af de i artikel 1, stk. 1, omhandlede
  strafbare
  handlinger

Ændring 17

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 2 — litraf

| f) | fremstilling af falske administrative dokumenter med det formål at begå en af de handlinger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), samt i artikel 2, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

f)

fremstilling af falske administrative dokumenter med det formål at begå en af de handlinger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), samt i artikel 2, stk. 2, litra b).

| f) | fremstilling af falske administrative dokumenter med det formål at begå en af de
  strafbare
  handlinger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), samt i artikel 2, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

f)

fremstilling af falske administrative dokumenter med det formål at begå en af de
  strafbare
  handlinger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) til h), samt i artikel 2, stk. 2, litra b).

Ændring 18

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at kriminaliseringen af de handlinger, der er omhandlet i stk. 2, litra a)-c), i denne artikel, sker under behørig hensyntagen til de forpligtelser i forbindelse med ytringsfrihed og foreningsfrihed, som medlemsstaterne er bundet af, navnlig forpligtelser vedrørende pressefrihed og ytringsfrihed i andre medier, og i respekt for brevhemmeligheden, som også omfatter indholdet i e-mail og andre former for elektronisk post. Kriminaliseringen af handlingerne i stk. 2, litra a)-c), må ikke indskrænke eller være til hinder for udbredelse af oplysninger med videnskabeligt, akademisk, kunstnerisk eller rapporteringsmæssigt formål eller fremsættelse af radikale, polemiske eller kontroversielle synspunkter i den offentlige debat om følsomme politiske spørgsmål, herunder terrorisme.

Ændring 19

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 3 — stk. 3 b (nyt)

3b.
     
  Medlemsstaterne sørger endvidere for, at kriminaliseringen af handlingerne i stk. 2, litra a)-c), i nærværende artikel, sker på en måde, der er proportionel med den strafbare handlings beskaffenhed og de nærmere omstændigheder ved den, under hensyntagen til de legitime forfulgte mål og deres nødvendighed i et demokratisk samfund, og som udelukker enhver vilkårlighed, forskelsbehandling og racisme.

Ændring 20

Forlag til rammeafgørelse — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Rammeafgørelse 2002/475/JAI

Artikel 9 — stk. 1 a

1a.   
  Hver
  medlemsstat
  skal ligeledes sikre, at den har straffemyndighed med hensyn til
  de forbrydelser, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a) til c),
  når forbrydelsen sigtede på eller medførte, at en af de

  forbrydelser,
  der er omhandlet i artikel 1, blev begået, og denne

  forbrydelse

  er underlagt medlemsstatens straffemyndighed i henhold til et hvilket som helst af de kriterier, der er anført i stk. 1, litra a) til e)
  .

1a.   
  En
  medlemsstat
  kan beslutte ikke at anvende de bestemmelser om straffemyndighed, der er fastsat i stk. 1, litra d) og e), eller kun at anvende dem i særlige tilfælde eller under særlige omstændigheder, i forbindelse med
  de strafbare handlinger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a) til c),
  og i artikel 4, hvis de er forbundet med de strafbare handlinger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a)-c).

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/138

---

Tirsdag, den 23. september 2008Beskyttelse af personoplysninger *

P6_TA(2008)0436

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. september 2008 om udkast til Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Høringsprocedure — fornyet høring)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets udkast (16069/2007),

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2005)0475),

der henviser til sin holdning af 27. september 2006 (1),

der henviser til sin holdning af 7. juni 2007 (2),

der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra b),

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0010/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 93, artikel 51 og artikel 55, stk. 3,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0322/2008),

| 1. | godkender Rådets udkast som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets udkast som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre udkastet i væsentlig grad eller at erstatte udkastet med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre udkastet i væsentlig grad eller at erstatte udkastet med en anden tekst;

| 5. | opfordrer Rådet og Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttræden at prioritere ethvert fremtidigt forslag til ændring af denne tekst i overensstemmelse med artikel 10 i protokollen om overgangsbestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og med erklæring nr. 50 hertil, navnlig hvad angår De Europæiske Fællesskabers Domstol jurisdiktion. |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet og Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttræden at prioritere ethvert fremtidigt forslag til ændring af denne tekst i overensstemmelse med artikel 10 i protokollen om overgangsbestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og med erklæring nr. 50 hertil, navnlig hvad angår De Europæiske Fællesskabers Domstol jurisdiktion.

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

| RÅDETS TEKST | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Udkast til Rådets rammeafgørelse


  Betragtning 4 a (ny) |
| | (4a) | Artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der blev indført ved Lissabontraktaten, muliggør en styrkelse af databeskyttelsesreglerne i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager. |

RÅDETS TEKST

ÆNDRING

Ændring 1

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 4 a (ny)

(4a)

Ændring 2

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 5

| (5) | Udvekslingen af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, navnlig i medfør af princippet om oplysningernes tilgængelighed som fastsat i Haag-programmet, bør være omfattet af klare, (...) regler, der øger den gensidige tillid mellem de kompetente myndigheder og sikrer, at de relevante oplysninger beskyttes
  på en måde, der udelukker enhver forskelsbehandling af dette samarbejde mellem medlemsstaterne
  og samtidig respekterer fysiske personers grundlæggende rettigheder fuldt ud.
  De eksisterende instrumenter på europæisk plan er ikke tilstrækkelige. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder ikke anvendelse på behandlingen af personoplysninger i forbindelse med en aktivitet, der falder uden for anvendelsesområdet for fællesskabsretten, såsom de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, og under ingen omstændigheder på behandling i forbindelse med den offentlige sikkerhed, forsvaret, statens sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område. |
| --- | --- |

(5)

Udvekslingen af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, navnlig i medfør af princippet om oplysningernes tilgængelighed som fastsat i Haag-programmet, bør være omfattet af klare, (...) regler, der øger den gensidige tillid mellem de kompetente myndigheder og sikrer, at de relevante oplysninger beskyttes
  på en måde, der udelukker enhver forskelsbehandling af dette samarbejde mellem medlemsstaterne
  og samtidig respekterer fysiske personers grundlæggende rettigheder fuldt ud.
  De eksisterende instrumenter på europæisk plan er ikke tilstrækkelige. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder ikke anvendelse på behandlingen af personoplysninger i forbindelse med en aktivitet, der falder uden for anvendelsesområdet for fællesskabsretten, såsom de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, og under ingen omstændigheder på behandling i forbindelse med den offentlige sikkerhed, forsvaret, statens sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område.

| (5) | Udvekslingen af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, navnlig i medfør af princippet om oplysningernes tilgængelighed som fastsat i Haag-programmet, bør være omfattet af klare, (...) regler, der øger den gensidige tillid mellem de kompetente myndigheder og sikrer, at de relevante oplysninger beskyttes, og samtidig respekterer fysiske personers grundlæggende rettigheder fuldt ud. |
| --- | --- |

(5)

Udvekslingen af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, navnlig i medfør af princippet om oplysningernes tilgængelighed som fastsat i Haag-programmet, bør være omfattet af klare, (...) regler, der øger den gensidige tillid mellem de kompetente myndigheder og sikrer, at de relevante oplysninger beskyttes, og samtidig respekterer fysiske personers grundlæggende rettigheder fuldt ud.

Ændring 3

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 5 a

| (5a) | Ramme afgørelsen finder kun anvendelse på oplysninger, der er indsamlet eller behandlet af kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner.
  Rammeafgørelsen overlader det til medlemsstaterne at fastsætte mere præcise bestemmelser på nationalt plan om, hvilke andre formål der skal anses for uforenelige med det formål, hvortil oplysningerne oprindeligt er indsamlet.
  Generelt er viderebehandling til historiske, statistiske eller videnskabelige formål ikke uforenelig med det oprindelige formål med behandlingen. |
| --- | --- |

(5a)

Ramme afgørelsen finder kun anvendelse på oplysninger, der er indsamlet eller behandlet af kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner.
  Rammeafgørelsen overlader det til medlemsstaterne at fastsætte mere præcise bestemmelser på nationalt plan om, hvilke andre formål der skal anses for uforenelige med det formål, hvortil oplysningerne oprindeligt er indsamlet.
  Generelt er viderebehandling til historiske, statistiske eller videnskabelige formål ikke uforenelig med det oprindelige formål med behandlingen.

| (5a) | Rammeafgørelsen finder kun anvendelse på oplysninger, der er indsamlet eller behandlet af kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. Generelt er viderebehandling til historiske, statistiske eller videnskabelige formål ikke uforenelig med det oprindelige formål med behandlingen. |
| --- | --- |

(5a)

Rammeafgørelsen finder kun anvendelse på oplysninger, der er indsamlet eller behandlet af kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. Generelt er viderebehandling til historiske, statistiske eller videnskabelige formål ikke uforenelig med det oprindelige formål med behandlingen.

Ændring 4

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 6 b

| (6b) | Denne rammeafgørelse finder ikke anvendelse på personoplysninger, som en medlemsstat har opnået inden for denne rammeafgørelses anvendelsesområde, og som stammer fra denne medlemsstat. |
| --- | --- |

(6b)

udgår

Ændring 5

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 7

| (7) | En indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger bør ikke føre til en forringelse af den databeskyttelse, disse yder, men bør tværtimod have til formål at sikre et højt beskyttelsesniveau i EU. |
| --- | --- |

(7)

En indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger bør ikke føre til en forringelse af den databeskyttelse, disse yder, men bør tværtimod have til formål at sikre et højt beskyttelsesniveau i EU.

| (7) | En indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger bør ikke føre til en forringelse af den databeskyttelse, disse yder, men bør tværtimod have til formål at sikre et højt beskyttelsesniveau i EU
  i overensstemmelse med Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger (herefter benævnt «konvention 108»)
  . |
| --- | --- |

(7)

En indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger bør ikke føre til en forringelse af den databeskyttelse, disse yder, men bør tværtimod have til formål at sikre et højt beskyttelsesniveau i EU
  i overensstemmelse med Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger (herefter benævnt «konvention 108»)
  .

Ændring 6

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 8 b

| (8b) | Det er kun tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis oplysningerne ikke længere er nødvendige for og ikke længere anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Det er desuden tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis de arkiverede oplysninger lagres i en database med andre oplysninger på en sådan måde, at de ikke længere kan anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Hvor længe det er passende at arkivere oplysningerne afhænger af formålene med arkiveringen og de registreredes legitime interesser.
  I forbindelse med arkivering til historiske formål kan der også overvejes en meget lang arkiveringsperiode. |
| --- | --- |

(8b)

Det er kun tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis oplysningerne ikke længere er nødvendige for og ikke længere anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Det er desuden tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis de arkiverede oplysninger lagres i en database med andre oplysninger på en sådan måde, at de ikke længere kan anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Hvor længe det er passende at arkivere oplysningerne afhænger af formålene med arkiveringen og de registreredes legitime interesser.
  I forbindelse med arkivering til historiske formål kan der også overvejes en meget lang arkiveringsperiode.

| (8b) | Det er kun tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis oplysningerne ikke længere er nødvendige for og ikke længere anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Det er desuden tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis de arkiverede oplysninger lagres i en database med andre oplysninger på en sådan måde, at de ikke længere kan anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Hvor længe det er passende at arkivere oplysningerne afhænger af formålene med arkiveringen og de registreredes legitime interesser. |
| --- | --- |

(8b)

Det er kun tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis oplysningerne ikke længere er nødvendige for og ikke længere anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Det er desuden tilladt at arkivere oplysninger i en særskilt samling, hvis de arkiverede oplysninger lagres i en database med andre oplysninger på en sådan måde, at de ikke længere kan anvendes til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af straffelovsovertrædelser eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner. Hvor længe det er passende at arkivere oplysningerne afhænger af formålene med arkiveringen og de registreredes legitime interesser.

Ændring 7

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 11 a (ny)

| (11a) | Når personoplysninger kan viderebehandles, efter at den medlemsstat, som oplysningerne er modtaget fra, har givet sit samtykke, kan hver medlemsstat fastsætte de nærmere regler for en sådant samtykke,
  herunder ved f.eks. at give sit generelle samtykke for så vidt angår bestemte kategorier af oplysninger eller bestemte lande
  . |
| --- | --- |

(11a)

Når personoplysninger kan viderebehandles, efter at den medlemsstat, som oplysningerne er modtaget fra, har givet sit samtykke, kan hver medlemsstat fastsætte de nærmere regler for en sådant samtykke,
  herunder ved f.eks. at give sit generelle samtykke for så vidt angår bestemte kategorier af oplysninger eller bestemte lande
  .

| (11a) | Når personoplysninger kan viderebehandles, efter at den medlemsstat, som oplysningerne er modtaget fra, har givet sit samtykke, kan hver medlemsstat fastsætte de nærmere regler for et sådant samtykke. |
| --- | --- |

(11a)

Når personoplysninger kan viderebehandles, efter at den medlemsstat, som oplysningerne er modtaget fra, har givet sit samtykke, kan hver medlemsstat fastsætte de nærmere regler for et sådant samtykke.

Ændring 8

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | Medlemsstaterne sikrer, at den registrerede underrettes om, at indsamling, behandling eller overførsel af personoplysninger til en anden medlemsstat kan finde sted eller finder sted med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. De nærmere bestemmelser for den registreredes ret til at blive informeret og undtagelserne herfra fastlægges i den nationale lovgivning. Dette kan ske generelt, f.eks. gennem lovgivning eller ved offentliggørelse af en oversigt over behandlingerne. |
| --- | --- |

(13a)

Medlemsstaterne sikrer, at den registrerede underrettes om, at indsamling, behandling eller overførsel af personoplysninger til en anden medlemsstat kan finde sted eller finder sted med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. De nærmere bestemmelser for den registreredes ret til at blive informeret og undtagelserne herfra fastlægges i den nationale lovgivning. Dette kan ske generelt, f.eks. gennem lovgivning eller ved offentliggørelse af en oversigt over behandlingerne.

| (13a) | Medlemsstaterne sikrer, at den registrerede underrettes om, at indsamling, behandling eller overførsel af personoplysninger til en anden medlemsstat
  , et tredjeland eller en privat enhed
  kan finde sted eller finder sted med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. De nærmere bestemmelser for den registreredes ret til at blive informeret og undtagelserne herfra fastlægges i den nationale lovgivning. Dette kan ske generelt, f.eks. gennem lovgivning eller ved offentliggørelse af en oversigt over behandlingerne. |
| --- | --- |

(13a)

Medlemsstaterne sikrer, at den registrerede underrettes om, at indsamling, behandling eller overførsel af personoplysninger til en anden medlemsstat
  , et tredjeland eller en privat enhed
  kan finde sted eller finder sted med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. De nærmere bestemmelser for den registreredes ret til at blive informeret og undtagelserne herfra fastlægges i den nationale lovgivning. Dette kan ske generelt, f.eks. gennem lovgivning eller ved offentliggørelse af en oversigt over behandlingerne.

Ændring 9

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 1 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| (ca) | behandles på nationalt niveau. |
| --- | --- |

(ca)

Ændring 10

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 1 — stk. 4

4.
     
  Denne rammeafgørelse berører ikke væsentlige nationale sikkerhedsinteresser og specifikke efterretningsaktiviteter vedrørende national sikkerhed.

udgår

Ændring 11

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 2 — stk. l

| 1. | «at gøre anonym»: at ændre personoplysninger på en sådan måde, at detaljer om personlige eller materielle forhold ikke længere kan knyttes til en identificeret eller identificerbar fysisk person. |
| --- | --- |

1.

«at gøre anonym»: at ændre personoplysninger på en sådan måde, at detaljer om personlige eller materielle forhold ikke længere kan knyttes til en identificeret eller identificerbar fysisk person.

| 1. | «at anonymisere»: at ændre personoplysninger på en sådan måde, at detaljer om personlige eller materielle forhold ikke længere kan knyttes til en identificeret eller identificerbar fysisk person. |
| --- | --- |

1.

«at anonymisere»: at ændre personoplysninger på en sådan måde, at detaljer om personlige eller materielle forhold ikke længere kan knyttes til en identificeret eller identificerbar fysisk person.

Ændring 12

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 7

Behandling af personoplysninger om racemæssig eller etnisk baggrund, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning og fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt oplysninger om helbredsforhold eller seksuelle forhold er
  kun tilladt, når det er strengt nødvendigt, og når der er fastsat passende sikkerhedsgarantier i den nationale lovgivning
  .

1.
     Behandling af personoplysninger om racemæssig eller etnisk baggrund, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning og fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt oplysninger om helbredsforhold eller seksuelle forhold er
  forbudt
  .

2.
     
  Som en undtagelse herfra kan sådanne oplysninger behandles:

| — | hvis behandlingen er hjemlet ved lov, sker efter forudgående tilladelse fra en kompetent retsinstans, ud fra en konkret vurdering fra sag til sag, og hvis den er absolut nødvendig i forbindelse med forebyggelse og afsløring af terrorhandlinger og andre alvorlige straffelovsovertrædelser samt med henblik på afsløring og retsforfølgning heraf |
| --- | --- |

—

hvis behandlingen er hjemlet ved lov, sker efter forudgående tilladelse fra en kompetent retsinstans, ud fra en konkret vurdering fra sag til sag, og hvis den er absolut nødvendig i forbindelse med forebyggelse og afsløring af terrorhandlinger og andre alvorlige straffelovsovertrædelser samt med henblik på afsløring og retsforfølgning heraf

| — | hvis medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om passende særlige sikkerhedsgarantier, f.eks. at kun personale, der er ansvarligt for den retmæssige opgave, der begrunder behandlingen, har adgang til oplysningerne. |
| --- | --- |

—

hvis medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om passende særlige sikkerhedsgarantier, f.eks. at kun personale, der er ansvarligt for den retmæssige opgave, der begrunder behandlingen, har adgang til oplysningerne.

Disse specifikke kategorier af data må ikke behandles automatisk, medmindre den nationale lovgivning giver tilstrækkelige sikkerhedsgarantier. Det samme gælder personoplysninger vedrørende straffedomme.

Ændring 13

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 11 — stk. 1

1.   Hver videregivelse af personoplysninger skal registreres eller dokumenteres med henblik på at kontrollere, om databehandlingen er lovlig, samt med henblik på at udøve egenkontrol og sikre dataenes integritet og sikkerhed.

1.   Enhver videregivelse,
  adgang til eller efterfølgende behandling
  af personoplysninger skal registreres eller dokumenteres med henblik på at kontrollere, om databehandlingen er lovlig, samt med henblik på at udøve egenkontrol og sikre dataenes integritet og sikkerhed.

Ændring 14

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

1.   Personoplysninger, der modtages fra eller stilles til rådighed af en anden medlemsstats kompetente myndighed, må i henhold til kravene i artikel 3, stk. 2, kun viderebehandles til følgende andre formål end dem, hvortil de blev videregivet eller stillet til rådighed:

1.   Personoplysninger, der modtages fra eller stilles til rådighed af en anden medlemsstats kompetente myndighed, må i henhold til kravene i artikel 3, stk. 2, kun viderebehandles
  , hvis dette er nødvendigt af hensyn
  til følgende andre formål end dem, hvortil de blev videregivet eller stillet til rådighed:

Ændring 15

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 12 — stk. 1 — litra d

| d) | ethvert andet formål med forhåndsgodkendelse fra den videregivende medlemsstat eller med den registreredes samtykke givet i overensstemmelse med national ret |
| --- | --- |

d)

ethvert andet formål med forhåndsgodkendelse fra den videregivende medlemsstat eller med den registreredes samtykke givet i overensstemmelse med national ret

| d) | ethvert andet
  særligt
  formål
  forudsat at dette er foreskrevet ved lov og er nødvendigt i et demokratisk samfund til beskyttelse af et af de hensyn, der er fastsat i artikel 9 i konvention 108, men
  udelukkende med forhåndsgodkendelse fra den videregivende medlemsstat eller med den registreredes samtykke givet i overensstemmelse med national ret. |
| --- | --- |

d)

ethvert andet
  særligt
  formål
  forudsat at dette er foreskrevet ved lov og er nødvendigt i et demokratisk samfund til beskyttelse af et af de hensyn, der er fastsat i artikel 9 i konvention 108, men
  udelukkende med forhåndsgodkendelse fra den videregivende medlemsstat eller med den registreredes samtykke givet i overensstemmelse med national ret.

Ændring 16

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 — stk. 1 — indledning

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at personoplysninger, der modtages fra eller stilles til rådighed af den kompetente myndighed i en anden medlemsstat, kun må videregives til tredjelande eller internationale organer eller internationale organisationer, der er oprettet ved internationale aftaler eller anerkendt som internationale organer, hvis

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at personoplysninger, der modtages fra eller stilles til rådighed af den kompetente myndighed i en anden medlemsstat
  i en konkret sag
  , kun må videregives til tredjelande eller internationale organer eller internationale organisationer, der er oprettet ved internationale aftaler eller anerkendt som internationale organer, hvis

Ændring 17

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 — stk. 1 — litra d

| d) | det pågældende tredjeland eller internationale organ sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for den påtænkte behandling af oplysningerne. |
| --- | --- |

d)

det pågældende tredjeland eller internationale organ sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for den påtænkte behandling af oplysningerne.

| d) | det pågældende tredjeland eller internationale organ sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for den påtænkte behandling af oplysningerne,
  der svarer til beskyttelsen i henhold til artikel 2 i tillægsprotokollen til konvention 108 og i henhold til den tilsvarende retspraksis vedrørende artikel 8 i den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder
  . |
| --- | --- |

d)

det pågældende tredjeland eller internationale organ sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for den påtænkte behandling af oplysningerne,
  der svarer til beskyttelsen i henhold til artikel 2 i tillægsprotokollen til konvention 108 og i henhold til den tilsvarende retspraksis vedrørende artikel 8 i den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder
  .

Ændring 18

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 — stk. 2

2.   Videregivelse uden forhåndsgodkendelse i henhold til stk. 1, litra c), er kun lovlig, hvis videregivelsen af oplysningerne er afgørende for forebyggelse af en umiddelbar og alvorlig trussel mod en medlemsstats eller et tredjelands offentlige sikkerhed eller en medlemsstats væsentlige interesser, og forhåndsgodkendelsen ikke kan indhentes i tide. Den myndighed, der skal give sin godkendelse, skal orienteres omgående.

2.   Videregivelse uden forhåndsgodkendelse i henhold til stk. 1, litra c), er kun lovlig, hvis videregivelsen af oplysningerne er afgørende for forebyggelse af en umiddelbar og alvorlig trussel mod en medlemsstats eller et tredjelands offentlige sikkerhed eller en medlemsstats væsentlige interesser, og forhåndsgodkendelsen ikke kan indhentes i tide.
  Personoplysninger kan i et sådant tilfælde kun behandles af modtageren, såfremt de er absolut nødvendige for det særlige formål, hvortil de blev videregivet.
  Den myndighed, der skal give sin godkendelse, skal orienteres omgående.
  En sådan videregivelse anmeldes til den kompetente tilsynsmyndighed.

Ændring 19

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 — stk. 3

3.   Uanset stk. 1, litra d), kan personoplysninger videregives, hvis

3.   Uanset stk. 1, litra d), kan personoplysninger
  undtagelsesvist
  videregives, hvis

| a) | den nationale lovgivning i den medlemsstat, der videregiver oplysningerne, giver mulighed herfor på grund af |
| --- | --- |

a)

den nationale lovgivning i den medlemsstat, der videregiver oplysningerne, giver mulighed herfor på grund af

| a) | den nationale lovgivning i den medlemsstat, der videregiver oplysningerne, giver mulighed herfor på grund af |
| --- | --- |

a)

den nationale lovgivning i den medlemsstat, der videregiver oplysningerne, giver mulighed herfor på grund af

| i) | den registreredes specifikke legitime interesser eller |
| --- | --- |

i)

den registreredes specifikke legitime interesser eller

| i) | den registreredes specifikke legitime interesser eller |
| --- | --- |

i)

den registreredes specifikke legitime interesser eller

| ii) | legitime vigtige interesser,
  navnlig vigtige offentlige interesser
  ,
  eller |
| --- | --- |

ii)

legitime vigtige interesser,
  navnlig vigtige offentlige interesser
  ,
  eller

| ii) | legitime vigtige interesser, navnlig
  en medlemsstats tvingende og væsentlige interesser eller for at afværge en overhængende alvorlig trussel mod den offentlige sikkerhed, og |
| --- | --- |

ii)

legitime vigtige interesser, navnlig
  en medlemsstats tvingende og væsentlige interesser eller for at afværge en overhængende alvorlig trussel mod den offentlige sikkerhed, og

| b) | tredjelandet, det modtagende internationale organ eller den modtagende internationale organisation giver sikkerhedsgarantier,
  som
  den pågældende medlemsstat
  anser for
  tilstrækkelige i henhold til sin nationale lovgivning. |
| --- | --- |

b)

tredjelandet, det modtagende internationale organ eller den modtagende internationale organisation giver sikkerhedsgarantier,
  som
  den pågældende medlemsstat
  anser for
  tilstrækkelige i henhold til sin nationale lovgivning.

| b) | tredjelandet, det modtagende internationale organ eller den modtagende internationale organisation giver sikkerhedsgarantier,
  idet
  den pågældende medlemsstat
  sikrer, at disse er
  tilstrækkelige i henhold til sin nationale lovgivning. |
| --- | --- |

b)

tredjelandet, det modtagende internationale organ eller den modtagende internationale organisation giver sikkerhedsgarantier,
  idet
  den pågældende medlemsstat
  sikrer, at disse er
  tilstrækkelige i henhold til sin nationale lovgivning.

| ba) | medlemsstaterne sikrer, at der opbevares fortegnelser over sådanne videregivelser, og stiller dem efter anmodning til rådighed for nationale databeskyttelsesmyndigheder. |
| --- | --- |

ba)

Ændring 20

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 — stk. 4

4.   Vurderingen af, om beskyttelsesniveauet i stk. 1, litra d), er tilstrækkeligt, sker på grundlag af samtlige de forhold, der har indflydelse på en videregivelse eller en type videregivelse af oplysninger. Til grund for vurderingen lægges navnlig oplysningernes art, den eller de påtænkte behandlingers formål og varighed, oprindelseslandet og det land eller den internationale organisation, der er slutmodtager, de retsregler — almindelige regler eller sektorregler — der er i kraft i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, samt de regler for god forretningsskik og de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder i landet.

4.   Vurderingen af, om beskyttelsesniveauet i stk. 1, litra d), er tilstrækkeligt,
  foretages af en uafhængig myndighed og
  sker på grundlag af samtlige de forhold, der har indflydelse på en videregivelse eller en type videregivelse af oplysninger. Til grund for vurderingen lægges navnlig oplysningernes art, den eller de påtænkte behandlingers formål og varighed, oprindelseslandet og det land eller den internationale organisation, der er slutmodtager, de retsregler — almindelige regler eller sektorregler — der er i kraft i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, samt de regler for god forretningsskik og de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder i landet.

Ændring 21

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 a — overskrift

Videregivelse af oplysninger til private i medlemsstaterne

Videregivelse af oplysninger til private
  og adgang til oplysninger modtaget af private
  i medlemsstaterne

Ændring 22

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 a — stk. 1 — indledning

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at personoplysninger, der modtages fra eller stilles til rådighed af en anden medlemsstats kompetente myndighed, kun kan videregives til private, hvis

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at personoplysninger, der modtages fra eller stilles til rådighed af en anden medlemsstats kompetente myndighed
  i en konkret sag
  , kun kan videregives til private, hvis

Ændring 23

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 a, stk. 2a (nyt)

2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres respektive kompetente myndigheder kun kan få adgang til og behandle personoplysninger, der opbevares af privatpersoner, efter en konkret vurdering fra sag til sag, under særlige omstændigheder, til særlige formål og undergivet retlig prøvelse i medlemsstaten.

Ændring 24

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 14 a — stk. 2b (nyt)

2b.
     
  I medlemsstaternes nationale lovgivning fastsættes det, at der til privatpersoner, der modtager og behandler oplysninger som led i en offentlig serviceopgave, stilles mindst de samme eller strengere krav som til de kompetente myndigheder.

Ændring 25

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 17 — stk. 1 — litra a

| a) | mindst en bekræftelse fra den registeransvarlige eller den nationale tilsynsmyndighed af, om der
  er videregivet
  personoplysninger
  eller stillet personoplysninger til rådighed
  om den pågældende, samt information om de modtagere eller kategorier af modtagere, oplysningerne er videregivet til, og meddelelse om, hvilke oplysninger der er omfattet af behandlingen,
  eller |
| --- | --- |

a)

mindst en bekræftelse fra den registeransvarlige eller den nationale tilsynsmyndighed af, om der
  er videregivet
  personoplysninger
  eller stillet personoplysninger til rådighed
  om den pågældende, samt information om de modtagere eller kategorier af modtagere, oplysningerne er videregivet til, og meddelelse om, hvilke oplysninger der er omfattet af behandlingen,
  eller

| a) | i det mindste oplysning fra den registeransvarlige eller den nationale tilsynsmyndighed om , hvorvidt der
  behandles
  personoplysninger om den pågældende, samt information om
  formålet med behandlingen, hvilke
  modtagere eller kategorier af modtagere, oplysningerne er videregivet til, og meddelelse om, hvilke oplysninger der er omfattet af behandlingen,
  samt oplysninger om begrundelserne for enhver edb-baseret afgørelse |
| --- | --- |

a)

i det mindste oplysning fra den registeransvarlige eller den nationale tilsynsmyndighed om , hvorvidt der
  behandles
  personoplysninger om den pågældende, samt information om
  formålet med behandlingen, hvilke
  modtagere eller kategorier af modtagere, oplysningerne er videregivet til, og meddelelse om, hvilke oplysninger der er omfattet af behandlingen,
  samt oplysninger om begrundelserne for enhver edb-baseret afgørelse

Ændring 26

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 22 — stk. 2 — litra h

| h) | at der ikke er mulighed for ubemyndiget læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere (kontrol med transport) |
| --- | --- |

h)

at der ikke er mulighed for ubemyndiget læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere (kontrol med transport)

| h) | at der ikke er mulighed for ubemyndiget læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere
  , herunder ved hjælp af hensigtsmæssige krypteringsteknikker
  (kontrol med transport) |
| --- | --- |

h)

at der ikke er mulighed for ubemyndiget læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere
  , herunder ved hjælp af hensigtsmæssige krypteringsteknikker
  (kontrol med transport)

Ændring 27

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 22— stk. 2 — litra j a (nyt)

| ja) | at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelse af denne rammeafgørelse (egenkontrol). |
| --- | --- |

ja)

Ændring 28

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 24

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at denne rammeafgørelses bestemmelser gennemføres fuldt ud, og de fastsætter bl.a. sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning, og som skal finde anvendelse i tilfælde af overtrædelse af de bestemmelser, der vedtages til gennemførelse af denne rammeafgørelse.

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at denne rammeafgørelses bestemmelser gennemføres fuldt ud, og de fastsætter bl.a. sanktioner,
  herunder administrative og/eller strafferetlige sanktioner i henhold til national lovgivning
  , der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning, og som skal finde anvendelse i tilfælde af overtrædelse af de bestemmelser, der vedtages til gennemførelse af denne rammeafgørelse.

Ændring 29

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 25, stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Hver medlemsstat sikrer, at tilsynsmyndighederne høres ved udarbejdelsen af administrative foranstaltninger eller retsforskrifter, der vedrører beskyttelse af personers rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf eller håndhævelse af strafferetlige sanktioner.

Ændring 30

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 25 a (ny)

Artikel 25a

Gruppe vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf

1.
     
  Der nedsættes en arbejdsgruppe for beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf (herefter benævnt «gruppen»). Gruppen har rådgivende status og er uafhængig.

2.
     
  Gruppen består af en repræsentant for den eller de tilsynsmyndigheder, som den enkelte medlemsstat har udpeget, og af en repræsentant for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, samt af en repræsentant for Kommissionen.

Hvert medlem af gruppen udpeges af den institution eller den eller de myndigheder, det repræsenterer. Når en medlemsstat har udpeget flere tilsynsmyndigheder, udnævner disse en fælles repræsentant.

Formændene for de fælles tilsynsorganer, der er oprettet i medfør af afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, har ret til at deltage i eller være repræsenteret på gruppens møder. Den eller de tilsynsmyndigheder, Island, Norge og Schweiz udpeger, har ret til at være repræsenteret på gruppens møder, når der behandles emner vedrørende Schengen-reglerne.

3.
     
  Gruppen træffer sine afgørelser med simpelt flertal blandt repræsentanterne for tilsynsmyndighederne.

4.
     
  Gruppen vælger selv sin formand. Formandens mandat gælder for en periode af to år. Mandatet kan fornyes.

5.
     
  Gruppens sekretariatsopgaver varetages af Kommissionen.

6.
     
  Gruppen fastsætter selv sin forretningsorden.

7.
     
  Gruppen behandler de spørgsmål, der sættes på dagsordenen af dens formand, enten på dennes initiativ eller efter anmodning fra en repræsentant for tilsynsmyndighederne, Kommissionen, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse eller formændene for de fælles tilsynsorganer.

Ændring 31

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 25 b (ny)

Artikel 25b

Opgaver

1.
     
  Gruppen har til opgave:

| a) | at afgive udtalelse om nationale foranstaltninger, hvor det er nødvendigt for at sikre, at den standard for databeskyttelse, der anvendes ved databehandling af oplysninger på nationalt plan, svarer til standarden i denne rammeafgørelse |
| --- | --- |

a)

at afgive udtalelse om nationale foranstaltninger, hvor det er nødvendigt for at sikre, at den standard for databeskyttelse, der anvendes ved databehandling af oplysninger på nationalt plan, svarer til standarden i denne rammeafgørelse

| b) | at afgive udtalelse om beskyttelsesniveauet mellem medlemsstaterne og tredjelande og internationale organer, navnlig for at sikre, at personoplysninger i overensstemmelse med artikel 14 i denne rammeafgørelse videregives til tredjelande og internationale organer, der sikrer et passende beskyttelsesniveau |
| --- | --- |

b)

at afgive udtalelse om beskyttelsesniveauet mellem medlemsstaterne og tredjelande og internationale organer, navnlig for at sikre, at personoplysninger i overensstemmelse med artikel 14 i denne rammeafgørelse videregives til tredjelande og internationale organer, der sikrer et passende beskyttelsesniveau

| c) | at rådgive Kommissionen og medlemsstaterne om udkast til ændring af denne rammeafgørelse vedrørende supplerende eller særlige foranstaltninger til beskyttelse af fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med behandling af henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf og om udkast til andre foranstaltninger, der påvirker disse rettigheder og frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

c)

at rådgive Kommissionen og medlemsstaterne om udkast til ændring af denne rammeafgørelse vedrørende supplerende eller særlige foranstaltninger til beskyttelse af fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med behandling af henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf og om udkast til andre foranstaltninger, der påvirker disse rettigheder og frihedsrettigheder.

2.
     
  Konstaterer gruppen forskelle mellem medlemsstaternes lovgivning eller praksis, som kan være til fare for en ensartet beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger inden for Den Europæiske Union, underretter den Rådet og Kommissionen herom.

3.
     
  Gruppen kan på eget initiativ eller på Rådets eller Kommissions initiativ udarbejde henstillinger om ethvert forhold vedrørende beskyttelsen af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger inden for Den Europæiske Union med henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf
  .

4.
     
  Gruppens udtalelser og henstillinger forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

5.
     
  Kommissionen indberetter på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne til gruppen om, hvilke foranstaltninger der er truffet som følge af dens udtalelser og henstillinger. Denne beretning offentliggøres og forelægges også for Europa-Parlamentet og Rådet. Medlemsstaterne informerer gruppen om de foranstaltninger, de har truffet i medfør af stk. 1.

6.
     
  Gruppen udarbejder en årsberetning vedrørende beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse og afsløring af straffelovsovertrædelser samt efterforskning og retsforfølgning heraf inden for Den Europæiske Union og i tredjelande. Beretningen offentliggøres og forelægges for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

Ændring 32

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 27 a — stk. 1

1.   Tre år efter udløbet af tidsfristen i artikel 28, stk. 1, aflægger medlemsstaterne rapport til Kommissionen om de nationale foranstaltninger, de har truffet for at sikre, at denne rammeafgørelse overholdes fuldt ud, og navnlig også for så vidt angår de bestemmelser, der allerede skal overholdes, når oplysningerne indsamles. Kommissionen undersøger
  især følgerne af bestemmelsen om anvendelsesområdet i
  artikel 1, stk. 2.

1.   Tre år efter udløbet af tidsfristen i artikel 28, stk. 1, aflægger medlemsstaterne rapport til Kommissionen om de nationale foranstaltninger, de har truffet for at sikre, at denne rammeafgørelse overholdes fuldt ud, og navnlig også for så vidt angår de bestemmelser, der allerede skal overholdes, når oplysningerne indsamles. Kommissionen undersøger
  navnlig anvendelsen af
  artikel 1, stk. 2.

Ændring 33

Udkast til Rådets rammeafgørelse

Artikel 27 a — stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Med henblik herpå tager Kommissionen hensyn til bemærkninger indsendt af medlemsstaternes parlamenter og regeringer, Europa-Parlamentets, Artikel 29-Gruppen, nedsat i henhold til direktiv 95/46/EF, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og gruppen, der er oprettet i medfør af nærværende rammeafgørelses artikel 25a.

---

(1)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 263.

(2)  EUT C 125 E af 22.5.2008, s. 154.

---

Onsdag, den 24. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/150

---

Onsdag, den 24. september 2008Overgang til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) *

P6_TA(2008)0441

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets afgørelse om overgang fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS))

2010/C 8 E/37

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslaget til Rådets afgørelse (12059/1/2008),

der henviser til Kommissionen forslag (KOM(2008)0196),

der henviser til EU-traktatens artikel 30, stk. 1, litra a og b, artikel 31, stk. 1, litra a og b, og artikel 34, stk. 2, litra c,

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0188/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0351/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet høres om, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet høres om, i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| RÅDETS TEKST | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Udkast til Rådets afgørelse


  Artikel 11A a (ny) |
| | Artikel 11A a


  Rapportering



  Ved slutningen af hver seksmåneders periode, første gang ved slutningen af den første seksmåneders periode i 2009, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om udviklingen af SIS II og overgangen fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II). |
| Ændring 2 |
| Udkast til Rådets afgørelse


  Artikel 12 |
| Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Det udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse nr. 533/2007/RIA. | Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2007/533/RIA, og under alle omstændigheder ikke senere end den 30. juni 2010
  . |

RÅDETS TEKST

ÆNDRINGER

Ændring 1

Udkast til Rådets afgørelse

Artikel 11A a (ny)

Artikel 11A a

Rapportering

Ved slutningen af hver seksmåneders periode, første gang ved slutningen af den første seksmåneders periode i 2009, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om udviklingen af SIS II og overgangen fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II).

Ændring 2

Udkast til Rådets afgørelse

Artikel 12

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Det udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse nr. 533/2007/RIA.

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2007/533/RIA, og under alle omstændigheder ikke senere end den 30. juni 2010
  .

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/151

---

Onsdag, den 24. september 2008Overgang til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) *

P6_TA(2008)0442

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets forordning om overgang fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslaget til Rådets forordning (11925/2/2008),

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2008)0197),

der henviser til EF-traktatens artikel 66, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0189/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0352/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet høres om, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet høres om, i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| RÅDETS TEKST | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Udkast til Rådets forordning


  Artikel 11A a (ny) |
| | Artikel 11Aa


  Rapportering



  Ved slutningen af hver seksmåneders periode, første gang ved slutningen af den første seksmåneders periode i 2009, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om udviklingen af SIS II og overgangen fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II). |
| Ændring 2 |
| Udkast til Rådets forordning


  Artikel 12, stk. 1 |
| Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006. | Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006
  , og under alle omstændigheder ikke senere end den 30. juni 2010
  . |

RÅDETS TEKST

ÆNDRINGER

Ændring 1

Udkast til Rådets forordning

Artikel 11A a (ny)

Artikel 11Aa

Rapportering

Ved slutningen af hver seksmåneders periode, første gang ved slutningen af den første seksmåneders periode i 2009, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om udviklingen af SIS II og overgangen fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II).

Ændring 2

Udkast til Rådets forordning

Artikel 12, stk. 1

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006.

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber på den dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006
  , og under alle omstændigheder ikke senere end den 30. juni 2010
  .

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/152

---

Onsdag, den 24. september 2008Trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet ***II

P6_TA(2008)0443

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (5719/3/2008 — C6-0225/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0589),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0334/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 1.

(2)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 533.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0239

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med vedtagelsen af direktiv 2002/59/EF (4) fik Den Europæiske Union flere midler til at forebygge trusler mod sikkerheden for menneskeliv på søen og beskyttelsen af havmiljøet. |
| --- | --- |

(1)

Med vedtagelsen af direktiv 2002/59/EF (4) fik Den Europæiske Union flere midler til at forebygge trusler mod sikkerheden for menneskeliv på søen og beskyttelsen af havmiljøet.

| (2) | Dette direktiv vedrører ændring af direktiv 2002/59/EF, og de fleste af direktivets forpligtelser gælder derfor ikke for medlemsstater uden kyster og kysthavne. Derfor er de eneste forpligtelser, der gælder for Østrig, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Luxembourg og Slovakiet, de forpligtelser, der påhviler skibe, som fører disse medlemsstaters flag, uden at det berører medlemsstaternes samarbejdsforpligtelse med henblik på at sikre kontinuitet mellem maritime og andre trafikreguleringstjenester, navnlig flodinformationstjenester. |
| --- | --- |

(2)

Dette direktiv vedrører ændring af direktiv 2002/59/EF, og de fleste af direktivets forpligtelser gælder derfor ikke for medlemsstater uden kyster og kysthavne. Derfor er de eneste forpligtelser, der gælder for Østrig, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Luxembourg og Slovakiet, de forpligtelser, der påhviler skibe, som fører disse medlemsstaters flag, uden at det berører medlemsstaternes samarbejdsforpligtelse med henblik på at sikre kontinuitet mellem maritime og andre trafikreguleringstjenester, navnlig flodinformationstjenester.

| (3) | I henhold til dette direktiv bør medlemsstater, der er kyststater, kunne udveksle de oplysninger, de kommer i besiddelse af under overvågning af søtrafikken i det område, hvor de har kompetence. Fællesskabets maritime informationsudvekslingssystem »SafeSeaNet« (║ 'SafeSeaNet), som Kommissionen har udviklet i samarbejde med medlemsstaterne, omfatter dels et net til udveksling af data, dels standarder for de vigtigste oplysninger om skibe og laster (forudgående anmeldelser og indberetninger). Med dette system er det således muligt at finde frem til nøjagtige og aktuelle oplysninger ved kilden om, hvilke skibe der befinder sig i de europæiske farvande, om deres bevægelser og om deres farlige eller forurenende laster, samt om ulykker til søs og at sende oplysningerne til andre myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til dette direktiv bør medlemsstater, der er kyststater, kunne udveksle de oplysninger, de kommer i besiddelse af under overvågning af søtrafikken i det område, hvor de har kompetence. Fællesskabets maritime informationsudvekslingssystem »SafeSeaNet« (║ 'SafeSeaNet), som Kommissionen har udviklet i samarbejde med medlemsstaterne, omfatter dels et net til udveksling af data, dels standarder for de vigtigste oplysninger om skibe og laster (forudgående anmeldelser og indberetninger). Med dette system er det således muligt at finde frem til nøjagtige og aktuelle oplysninger ved kilden om, hvilke skibe der befinder sig i de europæiske farvande, om deres bevægelser og om deres farlige eller forurenende laster, samt om ulykker til søs og at sende oplysningerne til andre myndigheder.

| (4) | For at sikre, at de således indsamlede oplysninger udnyttes operationelt, er det vigtigt, at den infrastruktur, der er nødvendig for at modtage og udveksle de i dette direktiv omhandlede oplysninger, og som de nationale myndigheder har tilvejebragt, integreres i SafeSeaNet. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at de således indsamlede oplysninger udnyttes operationelt, er det vigtigt, at den infrastruktur, der er nødvendig for at modtage og udveksle de i dette direktiv omhandlede oplysninger, og som de nationale myndigheder har tilvejebragt, integreres i SafeSeaNet.

| (5) | Blandt de oplysninger, der fremsendes og udveksles i medfør af direktiv 2002/59/EF, er oplysninger om de nøjagtige egenskaber ved farligt eller forurenende gods, der transporteres til søs, særlig vigtige. Derfor er det i betragtning af den senere tids søulykker nødvendigt at give kystmyndighederne lettere adgang til oplysninger om egenskaberne ved kulbrinter, der transporteres ad søvejen, idet sådanne oplysninger er en afgørende faktor for valget af de bedst egnede bekæmpelsesmetoder, og i nødstilfælde angivet med en direkte forbindelse til operatørerne, der har det bedste kendskab til det transporterede gods. |
| --- | --- |

(5)

Blandt de oplysninger, der fremsendes og udveksles i medfør af direktiv 2002/59/EF, er oplysninger om de nøjagtige egenskaber ved farligt eller forurenende gods, der transporteres til søs, særlig vigtige. Derfor er det i betragtning af den senere tids søulykker nødvendigt at give kystmyndighederne lettere adgang til oplysninger om egenskaberne ved kulbrinter, der transporteres ad søvejen, idet sådanne oplysninger er en afgørende faktor for valget af de bedst egnede bekæmpelsesmetoder, og i nødstilfælde angivet med en direkte forbindelse til operatørerne, der har det bedste kendskab til det transporterede gods.

| (6) | Det udstyr til automatisk identifikation af skibe (AIS: Automatic Identification System), der omhandles i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974(»Solaskonventionen«), kan ikke blot forbedre mulighederne for at overvåge disse skibe, men navnlig at øge deres sikkerhed i tæt trafik. AIS er derfor blevet indarbejdet i den dispositive del af direktiv 2002/59/EF. På grund af det store antal fiskerfartøjer, der er impliceret i kollisioner, hvor det er tydeligt, at handelsskibene ikke har opdaget dem, eller at de ikke har opdaget handelsskibene omkring sig, har det stor betydning, at denne foranstaltning udvides til at omfatte fiskerfartøjer på over 15 meter. Inden for rammerne af Den Europæiske Fiskerifond kan der ydes tilskud til installation af sikkerhedsudstyr såsom AIS om bord på fiskerfartøjer.
  Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) har erkendt, at offentliggørelse i kommercielt øjemed på internettet eller andetsteds af AIS-data fra skibe kan være til skade for sikkerheden på skibe og sikringen af skibe og havneanlæg, og har indtrængende opfordret IMO-medlemslandenes regeringer til under forbehold af bestemmelserne i deres nationale lovgivning at modvirke, at AIS-data gøres tilgængelige for andre, så de kan offentliggøres på internettet eller andetsteds. Desuden må adgangen til AIS-information om skibes ruter og last ikke være til skade for den fair konkurrence mellem aktørerne i søfartsbranchen. |
| --- | --- |

(6)

Det udstyr til automatisk identifikation af skibe (AIS: Automatic Identification System), der omhandles i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974(»Solaskonventionen«), kan ikke blot forbedre mulighederne for at overvåge disse skibe, men navnlig at øge deres sikkerhed i tæt trafik. AIS er derfor blevet indarbejdet i den dispositive del af direktiv 2002/59/EF. På grund af det store antal fiskerfartøjer, der er impliceret i kollisioner, hvor det er tydeligt, at handelsskibene ikke har opdaget dem, eller at de ikke har opdaget handelsskibene omkring sig, har det stor betydning, at denne foranstaltning udvides til at omfatte fiskerfartøjer på over 15 meter. Inden for rammerne af Den Europæiske Fiskerifond kan der ydes tilskud til installation af sikkerhedsudstyr såsom AIS om bord på fiskerfartøjer.
  Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) har erkendt, at offentliggørelse i kommercielt øjemed på internettet eller andetsteds af AIS-data fra skibe kan være til skade for sikkerheden på skibe og sikringen af skibe og havneanlæg, og har indtrængende opfordret IMO-medlemslandenes regeringer til under forbehold af bestemmelserne i deres nationale lovgivning at modvirke, at AIS-data gøres tilgængelige for andre, så de kan offentliggøres på internettet eller andetsteds. Desuden må adgangen til AIS-information om skibes ruter og last ikke være til skade for den fair konkurrence mellem aktørerne i søfartsbranchen.

| (7) | Når der kræves installation af AIS, bør denne forpligtelse også omfatte krav om at holde af AIS-systemet i drift konstant, undtagen når internationale regler og standarder bestemmer, at navigationsoplysninger skal beskyttes. |
| --- | --- |

(7)

Når der kræves installation af AIS, bør denne forpligtelse også omfatte krav om at holde af AIS-systemet i drift konstant, undtagen når internationale regler og standarder bestemmer, at navigationsoplysninger skal beskyttes.

| (8) | Det fremgår tydeligt af undersøgelser foretaget på vegne af Kommissionen, at det hverken er nyttigt eller muligt at integrere AIS i de positionsbestemmelses- og kommunikationssystemer, der benyttes i den fælles fiskeripolitik
  ▐. |
| --- | --- |

(8)

Det fremgår tydeligt af undersøgelser foretaget på vegne af Kommissionen, at det hverken er nyttigt eller muligt at integrere AIS i de positionsbestemmelses- og kommunikationssystemer, der benyttes i den fælles fiskeripolitik
  ▐.

| (9) | I henhold til direktiv 2002/59/EF har en medlemsstat, der anmoder om det, ret til at søge oplysninger fra en anden medlemsstat om et skib og dets farlige eller forurenende gods. Det skal understreges, at dette ikke må føre til systematiske anmodninger fra en medlemsstat til en anden, og at der kun kan anmodes om sådanne oplysninger, hvis det er begrundet i hensynet til sikkerheden til søs, maritim sikring eller beskyttelse af havmiljøet. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til direktiv 2002/59/EF har en medlemsstat, der anmoder om det, ret til at søge oplysninger fra en anden medlemsstat om et skib og dets farlige eller forurenende gods. Det skal understreges, at dette ikke må føre til systematiske anmodninger fra en medlemsstat til en anden, og at der kun kan anmodes om sådanne oplysninger, hvis det er begrundet i hensynet til sikkerheden til søs, maritim sikring eller beskyttelse af havmiljøet.

| (10) | I henhold til direktiv 2002/59/EF skal medlemsstaterne træffe særlige foranstaltninger over for skibe, der kan frembyde fare på grund af deres adfærd eller tilstand. Det er derfor ønskværdigt på listen at medtage skibe, der ikke har tilstrækkelig forsikringsdækning eller finansiel sikkerhed, samt skibe, som lodser eller havnemyndigheder har indberettet på grund af åbenbare uregelmæssigheder, der kan indebære fare for søfartssikkerheden eller miljøet. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til direktiv 2002/59/EF skal medlemsstaterne træffe særlige foranstaltninger over for skibe, der kan frembyde fare på grund af deres adfærd eller tilstand. Det er derfor ønskværdigt på listen at medtage skibe, der ikke har tilstrækkelig forsikringsdækning eller finansiel sikkerhed, samt skibe, som lodser eller havnemyndigheder har indberettet på grund af åbenbare uregelmæssigheder, der kan indebære fare for søfartssikkerheden eller miljøet.

| (11) | I overensstemmelse med direktiv 2002/59/EF forekommer det nødvendigt i forbindelse med farer på grund af usædvanligt ugunstige vejrforhold at tage hensyn til den fare, islæg udgør for søfarten. Når en kompetent myndighed, som en medlemsstat har udpeget, på grundlag af isvarsler fra en kvalificeret meteorologisk informationstjeneste vurderer, at sejladsforholdene indebærer alvorlig fare for menneskeliv eller for forurening, bør den derfor underrette skibsførerne på skibe, der befinder sig inden for myndighedens kompetenceområde eller ønsker at anløbe eller forlade havne i området. I denne forbindelse bør den kompetente myndighed kunne træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre menneskeliv på søen og beskytte miljøet.
  I overensstemmelse med regel 3.1, del A-1, kapitel II-1 i Solaskonventionen, er det medlemsstaternes ansvar at sikre, at skibe, der fører deres flag, er udformet, bygget og vedligeholdt i overensstemmelse med de af myndighederne godkendte strukturelle, mekaniske og elektriske krav for klassifikationsselskaber. Derfor bør medlemsstaterne fastsætte krav til issejlads i overensstemmelse med de krav, der er fastsat af organisationer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (5) eller lignende nationale standarder. Medlemsstaterne bør være i stand til at kontrollere, at den nødvendige dokumentation om bord indeholder bevis for, at skibet opfylder de krav til modstandsdygtighed og kraft, som issituationen i området tilsiger
  . |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med direktiv 2002/59/EF forekommer det nødvendigt i forbindelse med farer på grund af usædvanligt ugunstige vejrforhold at tage hensyn til den fare, islæg udgør for søfarten. Når en kompetent myndighed, som en medlemsstat har udpeget, på grundlag af isvarsler fra en kvalificeret meteorologisk informationstjeneste vurderer, at sejladsforholdene indebærer alvorlig fare for menneskeliv eller for forurening, bør den derfor underrette skibsførerne på skibe, der befinder sig inden for myndighedens kompetenceområde eller ønsker at anløbe eller forlade havne i området. I denne forbindelse bør den kompetente myndighed kunne træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre menneskeliv på søen og beskytte miljøet.
  I overensstemmelse med regel 3.1, del A-1, kapitel II-1 i Solaskonventionen, er det medlemsstaternes ansvar at sikre, at skibe, der fører deres flag, er udformet, bygget og vedligeholdt i overensstemmelse med de af myndighederne godkendte strukturelle, mekaniske og elektriske krav for klassifikationsselskaber. Derfor bør medlemsstaterne fastsætte krav til issejlads i overensstemmelse med de krav, der er fastsat af organisationer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (5) eller lignende nationale standarder. Medlemsstaterne bør være i stand til at kontrollere, at den nødvendige dokumentation om bord indeholder bevis for, at skibet opfylder de krav til modstandsdygtighed og kraft, som issituationen i området tilsiger
  .

| (12) | I henhold til direktiv 2002/59/EF skal medlemsstaterne for at mindske følgerne af søulykker navnlig udarbejde planer, der gør det muligt at modtage nødstedte skibe i deres havne eller andre afskærmede områder på de bedst mulige vilkår, hvis situationen kræver det. Dette direktiv bør imidlertid ændres under hensyn til »Guidelines on places of refuge for ships in need of assistance« (retningslinjer for nødområder for skibe med behov for hjælp), vedlagt som bilag til resolution A.949 (23) den 13. december 2003 af Den Internationale Søfartsorganisation (║ »IMO-resolution A.949 (23)«), og som er vedtaget efter direktiv 2002/59/EF, og som i stedet for nødstedte skibe vedrører skibe med behov for hjælp.
  Dette direktiv afviger ikke fra de gældende regler for redningsoperationer såsom dem, der er fastsat i den internationale konvention om maritim eftersøgning og redning fra 1979, når der er fare for menneskeliv. Denne konvention finder derfor stadig fuld anvendelse. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til direktiv 2002/59/EF skal medlemsstaterne for at mindske følgerne af søulykker navnlig udarbejde planer, der gør det muligt at modtage nødstedte skibe i deres havne eller andre afskærmede områder på de bedst mulige vilkår, hvis situationen kræver det. Dette direktiv bør imidlertid ændres under hensyn til »Guidelines on places of refuge for ships in need of assistance« (retningslinjer for nødområder for skibe med behov for hjælp), vedlagt som bilag til resolution A.949 (23) den 13. december 2003 af Den Internationale Søfartsorganisation (║ »IMO-resolution A.949 (23)«), og som er vedtaget efter direktiv 2002/59/EF, og som i stedet for nødstedte skibe vedrører skibe med behov for hjælp.
  Dette direktiv afviger ikke fra de gældende regler for redningsoperationer såsom dem, der er fastsat i den internationale konvention om maritim eftersøgning og redning fra 1979, når der er fare for menneskeliv. Denne konvention finder derfor stadig fuld anvendelse.

| (13) | På grundlag af IMO-resolution A.949 (23), og i lyset af det arbejde, som Kommissionen, Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (║ 'agenturet) og medlemsstaterne har udført i fællesskab, er det nødvendigt at fastlægge det væsentligste indhold af, hvad planerne for modtagelse af skibe med behov for hjælp bør indeholde for at sikre en harmoniseret og effektiv iværksættelse af disse planer og tydeliggøre rækkevidden af medlemsstaternes pligter. |
| --- | --- |

(13)

På grundlag af IMO-resolution A.949 (23), og i lyset af det arbejde, som Kommissionen, Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (║ 'agenturet) og medlemsstaterne har udført i fællesskab, er det nødvendigt at fastlægge det væsentligste indhold af, hvad planerne for modtagelse af skibe med behov for hjælp bør indeholde for at sikre en harmoniseret og effektiv iværksættelse af disse planer og tydeliggøre rækkevidden af medlemsstaternes pligter.

| (14) | IMO-resolution A.949 (23) skal danne grundlag for alle planer udarbejdet af medlemsstaterne med henblik på en effektiv reaktion på trusler fra skibe med behov for hjælp. Når der foretages en vurdering af de risici, der er forbundet med sådanne trusler, kan medlemsstaterne under hensyn til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende, inddrage andre faktorer i deres overvejelser, f.eks. brug af havvand til fremstilling af drikkevand samt frembringelse af elektricitet. |
| --- | --- |

(14)

IMO-resolution A.949 (23) skal danne grundlag for alle planer udarbejdet af medlemsstaterne med henblik på en effektiv reaktion på trusler fra skibe med behov for hjælp. Når der foretages en vurdering af de risici, der er forbundet med sådanne trusler, kan medlemsstaterne under hensyn til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende, inddrage andre faktorer i deres overvejelser, f.eks. brug af havvand til fremstilling af drikkevand samt frembringelse af elektricitet.

| (15) | For at sikre skibsførerens og besætningens fulde deltagelse og tillid er det nødvendigt, at skibsføreren og besætningen fra et skib med behov for hjælp kan være sikre på en ordentlig og fair behandling fra de kompetente myndigheders side i den pågældende medlemsstat. Derfor bør medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning anvende de relevante bestemmelser i IMO-retningslinjerne for fair behandling af søfarende i forbindelse med skibsulykker
  . |
| --- | --- |

(15)

For at sikre skibsførerens og besætningens fulde deltagelse og tillid er det nødvendigt, at skibsføreren og besætningen fra et skib med behov for hjælp kan være sikre på en ordentlig og fair behandling fra de kompetente myndigheders side i den pågældende medlemsstat. Derfor bør medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning anvende de relevante bestemmelser i IMO-retningslinjerne for fair behandling af søfarende i forbindelse med skibsulykker
  .

| (16) | Når et skib har behov for hjælp, kan det være nødvendigt at træffe en beslutning angående modtagelse af det pågældende skib i et nødområde.
  Dette er særlig vigtigt i tilfælde, hvor der opstår en nødsituation på havet, dvs. en situation, der kan medføre forlis eller fare for miljøet eller søfarten. I sådanne tilfælde er det nødvendigt, afhængigt af medlemsstatens administrative opbygning, i hver medlemsstat eller region at kunne rette henvendelse til en uafhængig myndighed, der har de nødvendige beføjelser og den nødvendige sagkundskab til at træffe alle nødvendige beslutninger om at bistå et skib med behov for hjælp med henblik på beskyttelse af menneskeliv og miljø samt begrænsning af den økonomiske skade. Det er ønskeligt, at de kompetente myndigheder er af permanent karakter. Denne myndighed skal navnlig have beføjelser til at træffe en uafhængig beslutning angående modtagelse af et skib med behov for hjælp i et nødområde.
  Med dette formål bør den ▐ forhåndsvurdere situationen ud fra oplysningerne i den gældende plan for modtagelse af skibe i nødområder. |
| --- | --- |

(16)

Når et skib har behov for hjælp, kan det være nødvendigt at træffe en beslutning angående modtagelse af det pågældende skib i et nødområde.
  Dette er særlig vigtigt i tilfælde, hvor der opstår en nødsituation på havet, dvs. en situation, der kan medføre forlis eller fare for miljøet eller søfarten. I sådanne tilfælde er det nødvendigt, afhængigt af medlemsstatens administrative opbygning, i hver medlemsstat eller region at kunne rette henvendelse til en uafhængig myndighed, der har de nødvendige beføjelser og den nødvendige sagkundskab til at træffe alle nødvendige beslutninger om at bistå et skib med behov for hjælp med henblik på beskyttelse af menneskeliv og miljø samt begrænsning af den økonomiske skade. Det er ønskeligt, at de kompetente myndigheder er af permanent karakter. Denne myndighed skal navnlig have beføjelser til at træffe en uafhængig beslutning angående modtagelse af et skib med behov for hjælp i et nødområde.
  Med dette formål bør den ▐ forhåndsvurdere situationen ud fra oplysningerne i den gældende plan for modtagelse af skibe i nødområder.

| (17) | Planerne for modtagelse af skibe med behov for hjælp, bør indeholde en præcis beskrivelse af beslutningsgangen i forbindelse med en alarm og med behandlingen af de pågældende situationer. Der bør være en klar beskrivelse af de berørte myndigheder og deres beføjelser samt af midlerne til at kommunikere mellem de berørte parter. De gældende procedurer bør sikre, at der træffes passende afgørelse hurtigt på grundlag af
  specifik maritim
  sagkundskab
  om håndtering af ulykker til søs, hvor der kan forventes betydelige skadelige konsekvenser,
  og passende information, der er til rådighed for den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

(17)

Planerne for modtagelse af skibe med behov for hjælp, bør indeholde en præcis beskrivelse af beslutningsgangen i forbindelse med en alarm og med behandlingen af de pågældende situationer. Der bør være en klar beskrivelse af de berørte myndigheder og deres beføjelser samt af midlerne til at kommunikere mellem de berørte parter. De gældende procedurer bør sikre, at der træffes passende afgørelse hurtigt på grundlag af
  specifik maritim
  sagkundskab
  om håndtering af ulykker til søs, hvor der kan forventes betydelige skadelige konsekvenser,
  og passende information, der er til rådighed for den kompetente myndighed.

| (18) | Derudover bør medlemsstaterne som led i udarbejdelsen af planerne indsamle oplysninger om potentielle nødområder på kysten, så den kompetente myndighed, når der indtræffer en ulykke eller hændelse på søen, hurtigt og klart kan udpege de områder, der egner sig bedst til at modtage skibe med behov for hjælp. Disse relevante oplysninger bør navnlig omfatte en beskrivelse af visse forhold i de anførte områder og om, hvilket udstyr og hvilke anlæg der findes på stedet, som kan hjælpe med at modtage skibe med behov for hjælp, eller bekæmpe følgerne af en ulykke eller forurening. |
| --- | --- |

(18)

Derudover bør medlemsstaterne som led i udarbejdelsen af planerne indsamle oplysninger om potentielle nødområder på kysten, så den kompetente myndighed, når der indtræffer en ulykke eller hændelse på søen, hurtigt og klart kan udpege de områder, der egner sig bedst til at modtage skibe med behov for hjælp. Disse relevante oplysninger bør navnlig omfatte en beskrivelse af visse forhold i de anførte områder og om, hvilket udstyr og hvilke anlæg der findes på stedet, som kan hjælpe med at modtage skibe med behov for hjælp, eller bekæmpe følgerne af en ulykke eller forurening.

| (19) | Det er vigtigt, at der på passende måde offentliggøres en fortegnelse over de myndigheder, der har ansvar for at beslutte, om et skib skal modtages i et nødområde, og over myndigheder med ansvar for at modtage og behandle alarmkald. Det kan også være nyttigt for deltagere i søredningsaktioner, herunder for bjærgnings- og bugseringsselskaber, og for myndighederne i nabolande, der kan blive berørt af en nødsituation på søen, at have adgang til relevante oplysninger. |
| --- | --- |

(19)

Det er vigtigt, at der på passende måde offentliggøres en fortegnelse over de myndigheder, der har ansvar for at beslutte, om et skib skal modtages i et nødområde, og over myndigheder med ansvar for at modtage og behandle alarmkald. Det kan også være nyttigt for deltagere i søredningsaktioner, herunder for bjærgnings- og bugseringsselskaber, og for myndighederne i nabolande, der kan blive berørt af en nødsituation på søen, at have adgang til relevante oplysninger.

| (20) | Manglende finansiel sikkerhed eller forsikringer fritager ikke en medlemsstat fra forpligtelsen til at bistå et skib med behov for hjælp og modtage det i et nødområde, såfremt dette kan begrænse risikoen for besætningen og miljøet. De kompetente myndigheder kan kontrollere, om skibet er dækket af en forsikring eller anden finansiel sikkerhed, der gør det muligt at opnå passende erstatning for de omkostninger og skader, som modtagelsen i et nødområde medfører. Indhentningen af disse oplysninger må dog ikke forsinke redningsindsatsen. |
| --- | --- |

(20)

Manglende finansiel sikkerhed eller forsikringer fritager ikke en medlemsstat fra forpligtelsen til at bistå et skib med behov for hjælp og modtage det i et nødområde, såfremt dette kan begrænse risikoen for besætningen og miljøet. De kompetente myndigheder kan kontrollere, om skibet er dækket af en forsikring eller anden finansiel sikkerhed, der gør det muligt at opnå passende erstatning for de omkostninger og skader, som modtagelsen i et nødområde medfører. Indhentningen af disse oplysninger må dog ikke forsinke redningsindsatsen.

| (21) | Havne, der modtager skibe med behov for hjælp, skal kunne regne med hurtigt at få godtgjort de omkostninger og den eventuelle skade, som indsatsen afstedkommer. I den forbindelse er det foruden anvendelsen af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF af ... [om rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed (6)] samt de regler, der er fastsat af den internationale fond for erstatning af skader ved olieforurening, vigtigt også at anvende den internationale konvention af 1996 om ansvar og erstatning for skader opstået i forbindelse med søtransport af farlige og skadelige stoffer, den internationale konvention af 2001 om civilretligt ansvar for forureningsskader forårsaget af bunkerolie og konventionen af 2007 om fjernelse af skibsvrag. Medlemsstaterne bør derfor ratificere disse konventioner hurtigst muligt. I undtagelsestilfælde, og navnlig når de ikke dækkes af rederens finansielle sikkerhed og andre eksisterende kompensationsordninger, bør medlemsstaterne sikre godtgørelsen af de omkostninger og den økonomiske skade, som en havn er blevet påført ved i et nødområde at modtage et skib, der ikke er omfattet af en af ovennævnte ordninger. |
| --- | --- |

(21)

Havne, der modtager skibe med behov for hjælp, skal kunne regne med hurtigt at få godtgjort de omkostninger og den eventuelle skade, som indsatsen afstedkommer. I den forbindelse er det foruden anvendelsen af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF af ... [om rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed (6)] samt de regler, der er fastsat af den internationale fond for erstatning af skader ved olieforurening, vigtigt også at anvende den internationale konvention af 1996 om ansvar og erstatning for skader opstået i forbindelse med søtransport af farlige og skadelige stoffer, den internationale konvention af 2001 om civilretligt ansvar for forureningsskader forårsaget af bunkerolie og konventionen af 2007 om fjernelse af skibsvrag. Medlemsstaterne bør derfor ratificere disse konventioner hurtigst muligt. I undtagelsestilfælde, og navnlig når de ikke dækkes af rederens finansielle sikkerhed og andre eksisterende kompensationsordninger, bør medlemsstaterne sikre godtgørelsen af de omkostninger og den økonomiske skade, som en havn er blevet påført ved i et nødområde at modtage et skib, der ikke er omfattet af en af ovennævnte ordninger.

| (22) | Foranstaltningerne til overvågning af søtrafikken og tilrettelæggelse af skibsruter har særligt til formål at gøre det muligt for medlemsstaterne at få et reelt kendskab til de skibe, der besejler farvande under deres jurisdiktion, og dermed blive bedre i stand til om nødvendigt at træffe mere effektive foranstaltninger til at imødegå de potentielle risici. I denne forbindelse vil bedre informationsudveksling kunne højne kvaliteten og lette behandlingen af de indsamlede oplysninger. |
| --- | --- |

(22)

Foranstaltningerne til overvågning af søtrafikken og tilrettelæggelse af skibsruter har særligt til formål at gøre det muligt for medlemsstaterne at få et reelt kendskab til de skibe, der besejler farvande under deres jurisdiktion, og dermed blive bedre i stand til om nødvendigt at træffe mere effektive foranstaltninger til at imødegå de potentielle risici. I denne forbindelse vil bedre informationsudveksling kunne højne kvaliteten og lette behandlingen af de indsamlede oplysninger.

| (23) | I overensstemmelse med direktiv 2002/59/EF har medlemsstaterne og Kommissionen gjort store fremskridt med at harmonisere den elektroniske dataudveksling, især om transport af farligt og forurenende gods. SafeSeaNet, som har været under udvikling siden 2002, bør nu etableres som referencenet på fællesskabsplan.
  Det er vigtigt at sikre, at SafeSeaNet ikke fører til øgede administrative byrder eller omkostninger for erhvervslivet, at der gennemføres en samordning med de internationale bestemmelser, og at der tages hensyn til fortroligheden i forbindelse med alle kommercielle følgevirkninger. |
| --- | --- |

(23)

I overensstemmelse med direktiv 2002/59/EF har medlemsstaterne og Kommissionen gjort store fremskridt med at harmonisere den elektroniske dataudveksling, især om transport af farligt og forurenende gods. SafeSeaNet, som har været under udvikling siden 2002, bør nu etableres som referencenet på fællesskabsplan.
  Det er vigtigt at sikre, at SafeSeaNet ikke fører til øgede administrative byrder eller omkostninger for erhvervslivet, at der gennemføres en samordning med de internationale bestemmelser, og at der tages hensyn til fortroligheden i forbindelse med alle kommercielle følgevirkninger.

| (24) | Den teknologiske udvikling, ikke mindst inden for anvendelse af rumteknologi til f.eks.
  satellitbaseret
  skibsovervågning, billeddannelsessystemer og
  Galileo
  , gør det muligt i dag at overvåge søtrafikken længere til havs og dermed opnå en bedre dækning af de europæiske farvande.
  Desuden har IMO ændret Solaskonventionen for at tage hensyn til udviklingen inden for søfartssikkerhed, maritim sikring og beskyttelse af havmiljøet med henblik på udvikling af systemer til global langtrækkende identifikation og sporing af skibe (Long Range Identification and Tracking (LRIT)). I overensstemmelse med den af IMO godkendte udformning, som frembyder mulighed for etablering af regionale LRIT-datacentre, og under hensyntagen til de med SafeSeaNet indhøstede erfaringer, bør der etableres et europæisk LRIT-datacenter til indsamling og forvaltning af LRIT-information. For at få adgang til LRIT-data skal medlemsstaterne være forbundet med det europæiske LRIT-datacenter
  . |
| --- | --- |

(24)

Den teknologiske udvikling, ikke mindst inden for anvendelse af rumteknologi til f.eks.
  satellitbaseret
  skibsovervågning, billeddannelsessystemer og
  Galileo
  , gør det muligt i dag at overvåge søtrafikken længere til havs og dermed opnå en bedre dækning af de europæiske farvande.
  Desuden har IMO ændret Solaskonventionen for at tage hensyn til udviklingen inden for søfartssikkerhed, maritim sikring og beskyttelse af havmiljøet med henblik på udvikling af systemer til global langtrækkende identifikation og sporing af skibe (Long Range Identification and Tracking (LRIT)). I overensstemmelse med den af IMO godkendte udformning, som frembyder mulighed for etablering af regionale LRIT-datacentre, og under hensyntagen til de med SafeSeaNet indhøstede erfaringer, bør der etableres et europæisk LRIT-datacenter til indsamling og forvaltning af LRIT-information. For at få adgang til LRIT-data skal medlemsstaterne være forbundet med det europæiske LRIT-datacenter
  .

| (25) | For at muliggøre besparelser og undgå unødvendig installering af udstyr om bord på skibe, der sejler i farvande inden for det automatiske identifikationssystems (AIS') dækningsområde, bør AIS-data integreres i LRIT-systemet. Med dette formål for øje bør medlemsstaterne og Kommissionen træffe alle passende foranstaltninger, navnlig inden for IMO. |
| --- | --- |

(25)

For at muliggøre besparelser og undgå unødvendig installering af udstyr om bord på skibe, der sejler i farvande inden for det automatiske identifikationssystems (AIS') dækningsområde, bør AIS-data integreres i LRIT-systemet. Med dette formål for øje bør medlemsstaterne og Kommissionen træffe alle passende foranstaltninger, navnlig inden for IMO.

| (26) | For at sikre en optimal brug, der er harmoniseret på fællesskabsplan, af de oplysninger, der indsamles i henhold til direktiv 2002/59/EF om sikkerhed til søs, bør Kommissionen om nødvendigt kunne behandle og bruge disse oplysninger og formidle dem til de myndigheder, medlemsstaterne har udpeget. |
| --- | --- |

(26)

For at sikre en optimal brug, der er harmoniseret på fællesskabsplan, af de oplysninger, der indsamles i henhold til direktiv 2002/59/EF om sikkerhed til søs, bør Kommissionen om nødvendigt kunne behandle og bruge disse oplysninger og formidle dem til de myndigheder, medlemsstaterne har udpeget.

| (27) | Her har systemet »Equasis« vist, hvor vigtigt det er at fremme en søfartssikkerhedskultur, navnlig blandt søtransportoperatørerne. Kommissionen bør kunne bidrage til formidlingen, bl.a. gennem dette system, af alle oplysninger i forbindelse med sikkerheds til søs. |
| --- | --- |

(27)

Her har systemet »Equasis« vist, hvor vigtigt det er at fremme en søfartssikkerhedskultur, navnlig blandt søtransportoperatørerne. Kommissionen bør kunne bidrage til formidlingen, bl.a. gennem dette system, af alle oplysninger i forbindelse med sikkerheds til søs.

| (28) | Oplysninger, der indsamles i henhold til dette direktiv, må kun videregives og anvendes for at forebygge situationer, hvor sikkerheden for menneskeliv til søs og beskyttelsen af havmiljøet er truet. Det er derfor ønskeligt, at Kommissionen undersøger, hvordan den kan afhjælpe problemer med net- og informationssikkerhed. |
| --- | --- |

(28)

Oplysninger, der indsamles i henhold til dette direktiv, må kun videregives og anvendes for at forebygge situationer, hvor sikkerheden for menneskeliv til søs og beskyttelsen af havmiljøet er truet. Det er derfor ønskeligt, at Kommissionen undersøger, hvordan den kan afhjælpe problemer med net- og informationssikkerhed.

| (29) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 om oprettelse af et udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening fra skibe (USS) (7) centraliserer arbejdsopgaverne i de udvalg, der er nedsat i henhold til fællesskabslovgivningen om sikkerhed til søs, om forebyggelse af forurening fra skibe og om leve- og arbejdsforhold om bord. Det nuværende udvalg bør derfor afløses af USS. |
| --- | --- |

(29)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 om oprettelse af et udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening fra skibe (USS) (7) centraliserer arbejdsopgaverne i de udvalg, der er nedsat i henhold til fællesskabslovgivningen om sikkerhed til søs, om forebyggelse af forurening fra skibe og om leve- og arbejdsforhold om bord. Det nuværende udvalg bør derfor afløses af USS.

| (30) | Der bør tillige tages hensyn til ændringerne i de relevante internationale instrumenter. |
| --- | --- |

(30)

Der bør tillige tages hensyn til ændringerne i de relevante internationale instrumenter.

| (31) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. (8) |
| --- | --- |

(31)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. (8)

| (32) | Kommissionen bør navnlig have beføjelse til at ændre direktiv 2002/59/EF med henblik på at anvende efterfølgende ændringer på internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner knyttet hertil
  samt til at ændre bilag I, III og IV på baggrund af de hidtidige erfaringer, fastlægge krav om installering af LRIT-udstyr om bord på skibe, der sejler inden for dækningsområdet for medlemsstaternes faste AIS-stationer, fastlægge politikker og principper for adgangen til oplysninger i det europæiske LRIT-datacenter samt ændre definitioner, henvisninger og bilag for at bringe dem i overensstemmelse med fællesskabs- eller folkeretten.
  Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ║, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bør navnlig have beføjelse til at ændre direktiv 2002/59/EF med henblik på at anvende efterfølgende ændringer på internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner knyttet hertil
  samt til at ændre bilag I, III og IV på baggrund af de hidtidige erfaringer, fastlægge krav om installering af LRIT-udstyr om bord på skibe, der sejler inden for dækningsområdet for medlemsstaternes faste AIS-stationer, fastlægge politikker og principper for adgangen til oplysninger i det europæiske LRIT-datacenter samt ændre definitioner, henvisninger og bilag for at bringe dem i overensstemmelse med fællesskabs- eller folkeretten.
  Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ║, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (33) | I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27. juni 2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (9) skal agenturet yde Kommissionen og medlemsstaterne den fornødne bistand med gennemførelsen af direktiv 2002/59/EF.
  ▐ |
| --- | --- |

(33)

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27. juni 2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (9) skal agenturet yde Kommissionen og medlemsstaterne den fornødne bistand med gennemførelsen af direktiv 2002/59/EF.

▐

| (34) | Direktiv 2002/59/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(34)

Direktiv 2002/59/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer

I direktiv 2002/59/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således: |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

| 2) | I artikel 1 foretages følgende ændringer
  :








  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  Dette direktiv har til formål at oprette et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet med henblik på at gøre skibsfarten mere sikker og effektiv, øge havnesikkerheden og den maritime sikring, forbedre myndighedernes reaktioner i forbindelse med hændelser, ulykker eller potentielt farlige situationer til søs, herunder eftersøgnings- og redningsoperationer, og bidrage til bedre forebyggelse og hurtigere konstatering af forurening fra skibe.
  « |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 1 foretages følgende ændringer
  :

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  Dette direktiv har til formål at oprette et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet med henblik på at gøre skibsfarten mere sikker og effektiv, øge havnesikkerheden og den maritime sikring, forbedre myndighedernes reaktioner i forbindelse med hændelser, ulykker eller potentielt farlige situationer til søs, herunder eftersøgnings- og redningsoperationer, og bidrage til bedre forebyggelse og hurtigere konstatering af forurening fra skibe.
  «

| b) | Følgende stykke indsættes:


  »
  Dette direktiv fastsætter ligeledes de regler, der finder anvendelse på visse aspekter af det privatretlige ansvar for operatører inden for søfartstransportkæden, og indfører en tilpasset finansiel beskyttelse for søfarende, der er blevet efterladt.
  « |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»
  Dette direktiv fastsætter ligeledes de regler, der finder anvendelse på visse aspekter af det privatretlige ansvar for operatører inden for søfartstransportkæden, og indfører en tilpasset finansiel beskyttelse for søfarende, der er blevet efterladt.
  «

| 3) | I artikel 2 foretages følgende ændringer
  :








  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1.
     
  Dette direktiv finder anvendelse:








  — | på skibe med en bruttotonnage på mindst 300, medmindre andet er angivet, og |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I artikel 2 foretages følgende ændringer
  :

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  1.
     
  Dette direktiv finder anvendelse:

—

på skibe med en bruttotonnage på mindst 300, medmindre andet er angivet, og

| — | i overensstemmelse med folkeretten på havområder under medlemsstaternes jurisdiktion.
  « |
| --- | --- |

—

i overensstemmelse med folkeretten på havområder under medlemsstaternes jurisdiktion.
  «

| b) | Stk. 2 ændres således:








  i) | Indledningen affattes således:
  »Medmindre andet bestemmes, finder dette direktiv ikke anvendelse på:« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2 ændres således:

i)

Indledningen affattes således:

»Medmindre andet bestemmes, finder dette direktiv ikke anvendelse på:«

| ii) | Litra c) affattes således:








  »
  c) | storesrum og udstyr til brug om bord på skibe.
  « |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra c) affattes således:

»
  c)

storesrum og udstyr til brug om bord på skibe.
  «

| 4) | I artikel 3 foretages følgende ændringer:






  a) | Litra a) ændres således:






  i) | Indledningen affattes således:
  »»relevante internationale instrumenter«: følgende instrumenter som senest ændret:« |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I artikel 3 foretages følgende ændringer:

a)

Litra a) ændres således:

i)

Indledningen affattes således:

»»relevante internationale instrumenter«: følgende instrumenter som senest ændret:«

| ii) | Følgende led indsættes efter fjerde led:








  »— | konvention af 1996: den sammenfattende tekst til konventionen af 1976 om begrænsning af ansvaret for søretlige krav, der er vedtaget af IMO, som ændret ved protokollen af 1996
  « |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende led indsættes efter fjerde led:

»—

konvention af 1996: den sammenfattende tekst til konventionen af 1976 om begrænsning af ansvaret for søretlige krav, der er vedtaget af IMO, som ændret ved protokollen af 1996
  «

| iii) | Følgende led tilføjes:






  »— | »IMO-resolution A.917(22)«: Den Internationale Søfartsorganisations resolution 917(22) med titlen »Guidelines for the onboard use of AIS« som ændret ved IMO-resolution A.956(23) |
| --- | --- | --- |

iii)

Følgende led tilføjes:

»—

»IMO-resolution A.917(22)«: Den Internationale Søfartsorganisations resolution 917(22) med titlen »Guidelines for the onboard use of AIS« som ændret ved IMO-resolution A.956(23)

| — | »IMO-resolution A.930(22)«: Resolution A.930(22) vedtaget af IMO's forsamling og Den Internationale Arbejdsorganisations styrelsesråd om retningslinjer for finansiel sikring af søfarende, der er blevet efterladt |
| --- | --- |

—

»IMO-resolution A.930(22)«: Resolution A.930(22) vedtaget af IMO's forsamling og Den Internationale Arbejdsorganisations styrelsesråd om retningslinjer for finansiel sikring af søfarende, der er blevet efterladt

| — | »IMO-resolution A.949(23)«: Den Internationale Søfartsorganisations resolution 949(23) med titlen »Guidelines on Places of Refuge for Ships in Need of Assistance« |
| --- | --- |

—

»IMO-resolution A.949(23)«: Den Internationale Søfartsorganisations resolution 949(23) med titlen »Guidelines on Places of Refuge for Ships in Need of Assistance«

| — | »IMO-resolution A.950(23)«: Den Internationale Søfartsorganisations resolution 950(23) med titlen »Maritime Assistance Services (MAS)« |
| --- | --- |

—

»IMO-resolution A.950(23)«: Den Internationale Søfartsorganisations resolution 950(23) med titlen »Maritime Assistance Services (MAS)«

| — | »IMO-retningslinjerne om fair behandling af søfarende i forbindelse med skibsulykker«: Resolution LEG.3(91) vedtaget af IMO's retsudvalg og Den Internationale Arbejdsorganisations styrelsesråd den 27. april 2006 om fastsættelse af retningslinjer for fair behandling af søfarende
  .« |
| --- | --- |

—

»IMO-retningslinjerne om fair behandling af søfarende i forbindelse med skibsulykker«: Resolution LEG.3(91) vedtaget af IMO's retsudvalg og Den Internationale Arbejdsorganisations styrelsesråd den 27. april 2006 om fastsættelse af retningslinjer for fair behandling af søfarende
  .«

| b) | Litra k) affattes således:






  »k) | »kompetent myndighed«: en myndighed eller organisation, som af medlemsstaten er udpeget til at udføre opgaver i henhold til dette direktiv« |
| --- | --- | --- |

b)

Litra k) affattes således:

»k)

»kompetent myndighed«: en myndighed eller organisation, som af medlemsstaten er udpeget til at udføre opgaver i henhold til dette direktiv«

| c) | Følgende litra indsættes:








  »
  ka) | »reder«: ejeren af skibet eller enhver anden organisation eller person som f.eks. en korresponderende reder, en agent eller en totalbefragter, som rederen har betroet ansvaret for skibets drift, og som ved at påtage sig dette ansvar har indvilget i at overtage alle de medfølgende opgaver og forpligtelser
  « |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende litra indsættes:

»
  ka)

»reder«: ejeren af skibet eller enhver anden organisation eller person som f.eks. en korresponderende reder, en agent eller en totalbefragter, som rederen har betroet ansvaret for skibets drift, og som ved at påtage sig dette ansvar har indvilget i at overtage alle de medfølgende opgaver og forpligtelser
  «

| d) | Følgende litraer indsættes:







  »s) | »SafeSeaNet«: Fællesskabets maritime informationsudvekslingssystem, som Kommissionen har udviklet i samarbejde med medlemsstaterne til gennemførelse af fællesskabslovgivningen |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende litraer indsættes:

»s)

»SafeSeaNet«: Fællesskabets maritime informationsudvekslingssystem, som Kommissionen har udviklet i samarbejde med medlemsstaterne til gennemførelse af fællesskabslovgivningen

| t) | »rutefart«: en række sejladser mellem de samme to eller flere havne, enten i henhold til en offentliggjort fartplan eller med en sådan regelmæssighed eller hyppighed, at de fremtræder som en systematisk række sejladser |
| --- | --- |

t)

»rutefart«: en række sejladser mellem de samme to eller flere havne, enten i henhold til en offentliggjort fartplan eller med en sådan regelmæssighed eller hyppighed, at de fremtræder som en systematisk række sejladser

| u) | »fiskerfartøj«: ethvert fartøj udstyret til kommerciel udnyttelse af levende akvatiske ressourcer |
| --- | --- |

u)

»fiskerfartøj«: ethvert fartøj udstyret til kommerciel udnyttelse af levende akvatiske ressourcer

| v) | »skib med behov for hjælp«: et skib, der befinder sig i en situation, som kan medføre forlis eller fare for miljøet eller søfarten.
  Redning af personer om bord er om nødvendigt reguleret af reglerne i SAR-konventionen, som har forrang i forhold til bestemmelserne i dette direktiv |
| --- | --- |

v)

»skib med behov for hjælp«: et skib, der befinder sig i en situation, som kan medføre forlis eller fare for miljøet eller søfarten.
  Redning af personer om bord er om nødvendigt reguleret af reglerne i SAR-konventionen, som har forrang i forhold til bestemmelserne i dette direktiv

| w) | »civilretligt ansvar«: efter konventionen af 1996: ansvar i medfør af hvilket en tredjepart i forhold til den søfartsoperation, der er årsag til skaden, kan gøre et krav gældende, der er omfattet af begrænsningen i artikel 2 i samme konvention, med undtagelse af krav, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer] ( (10). |
| --- | --- |

w)

»civilretligt ansvar«: efter konventionen af 1996: ansvar i medfør af hvilket en tredjepart i forhold til den søfartsoperation, der er årsag til skaden, kan gøre et krav gældende, der er omfattet af begrænsningen i artikel 2 i samme konvention, med undtagelse af krav, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer] ( (10).

| x) | »LRIT«: et system, som automatisk transmitterer langtrækkende identifikations- og sporingsdata vedrørende søfartssikkerhed, maritim sikring og havmiljø i overensstemmelse med regel 19, kapitel V, i Solaskonventionen. |
| --- | --- |

x)

»LRIT«: et system, som automatisk transmitterer langtrækkende identifikations- og sporingsdata vedrørende søfartssikkerhed, maritim sikring og havmiljø i overensstemmelse med regel 19, kapitel V, i Solaskonventionen.

| 5) | Følgende artikel indsættes:


  »Artikel 4a


  Undtagelser



  1.
     
  Medlemsstaterne kan undtage skibe i rutefart mellem havne på deres eget område fra bestemmelserne i artikel 4, hvis følgende betingelser er opfyldt:










  a) | det pågældende rederi fører en liste over dets skibe i rutefart og sender den til den pågældende kompetente myndighed |
| --- | --- | --- |

5)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 4a

Undtagelser

1.
     
  Medlemsstaterne kan undtage skibe i rutefart mellem havne på deres eget område fra bestemmelserne i artikel 4, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

det pågældende rederi fører en liste over dets skibe i rutefart og sender den til den pågældende kompetente myndighed

| b) | for hver enkelt rejse stilles de i bilag I, punkt 1, angivne oplysninger til rådighed for den kompetente myndighed på dennes forlangende. Rederiet opretter et internt system, der sikrer, at de nævnte oplysninger døgnet rundt kan sendes direkte til den kompetente myndighed i elektronisk form i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

for hver enkelt rejse stilles de i bilag I, punkt 1, angivne oplysninger til rådighed for den kompetente myndighed på dennes forlangende. Rederiet opretter et internt system, der sikrer, at de nævnte oplysninger døgnet rundt kan sendes direkte til den kompetente myndighed i elektronisk form i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1

| c) | enhver forskel i forhold til det forventede tidspunkt for ankomst til bestemmelseshavnen eller lodsstationen på eller over seks timer meddeles bestemmelseshavnen i overensstemmelse med artikel 4 |
| --- | --- |

c)

enhver forskel i forhold til det forventede tidspunkt for ankomst til bestemmelseshavnen eller lodsstationen på eller over seks timer meddeles bestemmelseshavnen i overensstemmelse med artikel 4

| d) | undtagelser gives kun til individuelle skibe på en specifik rute |
| --- | --- |

d)

undtagelser gives kun til individuelle skibe på en specifik rute

| e) | en rute anses kun for rutefart, hvis den skal drives i mindst en måned |
| --- | --- |

e)

en rute anses kun for rutefart, hvis den skal drives i mindst en måned

| f) | undtagelser fra forpligtelserne i artikel 4 er begrænset til rejser af en varighed af højst 12 timer. |
| --- | --- |

f)

undtagelser fra forpligtelserne i artikel 4 er begrænset til rejser af en varighed af højst 12 timer.

2.
     
  Hvis en international rute drives mellem to eller flere lande, hvoraf mindst en er en medlemsstat, kan hver enkelt af de berørte medlemsstater anmode de øvrige medlemsstater om, at der gives undtagelse til denne rute. Alle involverede medlemsstater, herunder de berørte kyststater, arbejder sammen om at give en undtagelse til den pågældende rute i overensstemmelse med betingelserne i stk. 1.

3.
     
  Medlemsstaterne kontrollerer regelmæssigt, at betingelserne i stk. 1 og 2 er opfyldt. Hvis blot én af betingelserne ikke længere er opfyldt, inddrager medlemsstaten rederiets undtagelse med øjeblikkelig virkning.

4.
     
  Medlemsstaterne sender Kommissionen listen over rederier og skibe, der er omfattet af undtagelsen i denne artikel, samt alle ajourføringer af listen.
  «

| 6) | Følgende artikler indsættes ║:
  »Artikel 6a


  Fiskerfartøjers brug af automatiske identifikationssystemer (AIS)

  Fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, eller som opererer i internationalt farvand eller i en medlemsstats territorialfarvande, eller som lander deres fangst i en medlemsstats havn, skal efter tidsplanen i bilag II, afsnit I, punkt 3, udstyres med et automatisk identifikationssystem (AIS) (klasse A), der opfylder IMO's krav til ydeevne.
  I fiskerfartøjer, der er udstyret med AIS, skal systemet holdes i drift konstant. Under ekstraordinære omstændigheder kan AIS afbrydes, såfremt skibsføreren skønner det nødvendigt af hensyn til fartøjets sikkerhed.

  Artikel 6b


  Brug af langtrækkende identifikation og sporing af skibe (LRIT)



  1.
     
  Skibe i international fart, der anløber en havn i en medlemsstat, skal være udstyret med et LRIT-system i overensstemmelse med regel 19, kapitel V, i Solaskonventionen og de ydelsesstandarder og funktionskrav, der er vedtaget af IMO
  .


  Kommissionen fastlægger efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2, i samarbejde med medlemsstaterne retningslinjerne og kravene til installering af LRIT-udstyr om bord på skibe, der sejler inden for dækningsområdet af medlemsstaternes faste AIS-stationer, og forelægger alle passende foranstaltninger for IMO.




  2.
     
  Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om at etablere et europæisk LRIT-datacenter, som skal varetage behandlingen af langtrækkende identifikations- og sporingsdata.




  Det europæiske LRIT-datacenter indgår som en bestanddel af det europæiske informations- og udvekslingssystem SafeSeaNet. Omkostninger til ændring af nationale bestanddele af SafeSeaNet med henblik på at integrere LRIT-data afholdes af medlemsstaterne.




  Medlemsstaterne etablerer og opretholder en forbindelse til det europæiske LRIT-datacenter.




  3.
     
  Kommissionen fastlægger politikken og principperne for adgang til oplysninger i det europæiske LRIT-datacenter efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2.« |
| --- | --- |

6)

Følgende artikler indsættes ║:

»Artikel 6a

Fiskerfartøjers brug af automatiske identifikationssystemer (AIS)

Fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, eller som opererer i internationalt farvand eller i en medlemsstats territorialfarvande, eller som lander deres fangst i en medlemsstats havn, skal efter tidsplanen i bilag II, afsnit I, punkt 3, udstyres med et automatisk identifikationssystem (AIS) (klasse A), der opfylder IMO's krav til ydeevne.

I fiskerfartøjer, der er udstyret med AIS, skal systemet holdes i drift konstant. Under ekstraordinære omstændigheder kan AIS afbrydes, såfremt skibsføreren skønner det nødvendigt af hensyn til fartøjets sikkerhed.

Artikel 6b

Brug af langtrækkende identifikation og sporing af skibe (LRIT)

1.
     
  Skibe i international fart, der anløber en havn i en medlemsstat, skal være udstyret med et LRIT-system i overensstemmelse med regel 19, kapitel V, i Solaskonventionen og de ydelsesstandarder og funktionskrav, der er vedtaget af IMO
  .

Kommissionen fastlægger efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2, i samarbejde med medlemsstaterne retningslinjerne og kravene til installering af LRIT-udstyr om bord på skibe, der sejler inden for dækningsområdet af medlemsstaternes faste AIS-stationer, og forelægger alle passende foranstaltninger for IMO.

2.
     
  Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om at etablere et europæisk LRIT-datacenter, som skal varetage behandlingen af langtrækkende identifikations- og sporingsdata.

Det europæiske LRIT-datacenter indgår som en bestanddel af det europæiske informations- og udvekslingssystem SafeSeaNet. Omkostninger til ændring af nationale bestanddele af SafeSeaNet med henblik på at integrere LRIT-data afholdes af medlemsstaterne.

Medlemsstaterne etablerer og opretholder en forbindelse til det europæiske LRIT-datacenter.

3.
     
  Kommissionen fastlægger politikken og principperne for adgang til oplysninger i det europæiske LRIT-datacenter efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2.«

| 7) | Artikel 12 affattes således:
  »Artikel 12


  Afskiberens forpligtelser



  1.
     
  Afskibere, der
  i en havn i en medlemsstat
  tilbyder
  at transportere ▐ farligt eller forurenende gods,
  afgiver, inden det lastes og uanset skibets størrelse,
  en erklæring
  til skibsføreren eller operatøren
  med følgende oplysninger:






  a) | de oplysninger, som er nævnt i bilag I, punkt 2 |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 12 affattes således:

»Artikel 12

Afskiberens forpligtelser

1.
     
  Afskibere, der
  i en havn i en medlemsstat
  tilbyder
  at transportere ▐ farligt eller forurenende gods,
  afgiver, inden det lastes og uanset skibets størrelse,
  en erklæring
  til skibsføreren eller operatøren
  med følgende oplysninger:

a)

de oplysninger, som er nævnt i bilag I, punkt 2

| b) | for de i bilag I til MARPOL-konventionen omhandlede stoffer, sikkerhedsdatabladet med oplysning om produkternes fysisk-kemiske kendetegn
  , hvis det er relevant
  , herunder deres viskositet udtrykt i cSt ved 50 °C og deres densitet ved 15 °C
  samt de øvrige oplysninger, der i overensstemmelse med IMO-resolution MSC.150(77) er indeholdt i sikkerhedsdatabladet |
| --- | --- |

b)

for de i bilag I til MARPOL-konventionen omhandlede stoffer, sikkerhedsdatabladet med oplysning om produkternes fysisk-kemiske kendetegn
  , hvis det er relevant
  , herunder deres viskositet udtrykt i cSt ved 50 °C og deres densitet ved 15 °C
  samt de øvrige oplysninger, der i overensstemmelse med IMO-resolution MSC.150(77) er indeholdt i sikkerhedsdatabladet

| c) | numre til nødopkald af afskiberen eller en anden person eller et andet organ, der ligger inde med oplysninger om produkternes fysisk-kemiske kendetegn og om, hvilke foranstaltninger der skal træffes i en nødsituation. |
| --- | --- |

c)

numre til nødopkald af afskiberen eller en anden person eller et andet organ, der ligger inde med oplysninger om produkternes fysisk-kemiske kendetegn og om, hvilke foranstaltninger der skal træffes i en nødsituation.

2.
     
  Skibe, der afgår fra en havn uden for Fællesskabet, og som på vej til en havn i en medlemsstat eller til en ankerplads i en medlemsstats territorialfarvand transporterer farligt eller forurenende gods, skal være i besiddelse af en erklæring fra afskiberen med følgende oplysninger:

| a) | de i bilag I, punkt 3, nævnte oplysninger |
| --- | --- |

a)

de i bilag I, punkt 3, nævnte oplysninger

| b) | de oplysninger, der stilles krav om i stk. 1, litra b) og c). |
| --- | --- |

b)

de oplysninger, der stilles krav om i stk. 1, litra b) og c).

3.
     Det er afskiberens pligt

  og ansvar
  at ▐ sikre, at den last, der ønskes transporteret, er identisk med den, der er omfattet af erklæringen i overensstemmelse med
  stk. 1 og 2
  .«

| 8) | Artikel 14, stk. 2, litra c), affattes således:








  »
  c) | en medlemsstat skal ved hjælp af SafeSeaNet straks kunne sende oplysninger om et skib og dets farlige eller forurenende gods til en anden medlemsstats kompetente nationale eller lokale myndighed på dennes anmodning, såfremt det er strengt nødvendigt af hensyn til sikkerheden til søs, maritim sikring eller beskyttelse af havmiljøet.
  « |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 14, stk. 2, litra c), affattes således:

»
  c)

en medlemsstat skal ved hjælp af SafeSeaNet straks kunne sende oplysninger om et skib og dets farlige eller forurenende gods til en anden medlemsstats kompetente nationale eller lokale myndighed på dennes anmodning, såfremt det er strengt nødvendigt af hensyn til sikkerheden til søs, maritim sikring eller beskyttelse af havmiljøet.
  «

| 9) | I artikel 16, stk. 1, indsættes følgende litraer:






  »d) | skibe, der ikke har anmeldt eller ikke er i besiddelse af et forsikringscertifikat eller af finansiel sikkerhed i henhold til
  dette direktiv
  og ▐ internationale regler |
| --- | --- | --- |

9)

I artikel 16, stk. 1, indsættes følgende litraer:

»d)

skibe, der ikke har anmeldt eller ikke er i besiddelse af et forsikringscertifikat eller af finansiel sikkerhed i henhold til
  dette direktiv
  og ▐ internationale regler

| e) | skibe, som lodser eller havnemyndigheder har indberettet på grund af åbenbare uregelmæssigheder, der kan indebære fare for søfartssikkerheden eller miljøet.« |
| --- | --- |

e)

skibe, som lodser eller havnemyndigheder har indberettet på grund af åbenbare uregelmæssigheder, der kan indebære fare for søfartssikkerheden eller miljøet.«

| 10) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 18a


  Foranstaltninger i tilfælde af farlige isforhold

  1.   Hvis de kompetente myndigheder finder, at der på grund af isforholdene er alvorlig risiko for menneskeliv til søs eller for beskyttelsen af deres eller andre staters hav- eller kystområder:






  a) | giver de føreren af de skibe, der befinder sig i deres myndighedsområde, eller som ønsker at anløbe eller forlade en af deres havne, de fornødne oplysninger om isforholdene, anbefalede sejlruter og isbryderassistance i deres myndighedsområde |
| --- | --- | --- |

10)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 18a

Foranstaltninger i tilfælde af farlige isforhold

1.   Hvis de kompetente myndigheder finder, at der på grund af isforholdene er alvorlig risiko for menneskeliv til søs eller for beskyttelsen af deres eller andre staters hav- eller kystområder:

a)

giver de føreren af de skibe, der befinder sig i deres myndighedsområde, eller som ønsker at anløbe eller forlade en af deres havne, de fornødne oplysninger om isforholdene, anbefalede sejlruter og isbryderassistance i deres myndighedsområde

| b) | kan de, uden at det berører hverken pligten til at bistå skibe med behov for hjælp eller andre forpligtelser ifølge relevante internationale regler, forlange, at et skib, der befinder sig i det pågældende område, og som ønsker at anløbe eller forlade en havn eller en terminal eller at forlade et opankringsområde,
  kan dokumentere, at det
  opfylder de krav til modstandsdygtighed og kraft, som issituationen i området tilsiger. |
| --- | --- |

b)

kan de, uden at det berører hverken pligten til at bistå skibe med behov for hjælp eller andre forpligtelser ifølge relevante internationale regler, forlange, at et skib, der befinder sig i det pågældende område, og som ønsker at anløbe eller forlade en havn eller en terminal eller at forlade et opankringsområde,
  kan dokumentere, at det
  opfylder de krav til modstandsdygtighed og kraft, som issituationen i området tilsiger.

2.   Foranstaltningerne i henhold til stk. 1 skal så vidt angår oplysningerne om isforholdene bygge på isvarsler og vejrudsigter fra en kvalificeret meteorologisk informationstjeneste, der er anerkendt af medlemsstaten.«

| 11) | I artikel 19 foretages følgende ændringer:








  a) | I stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »Med henblik herpå sender de på forlangende de oplysninger, der er omhandlet i artikel 12, til de kompetente nationale myndigheder.« |
| --- | --- | --- |

11)

I artikel 19 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Med henblik herpå sender de på forlangende de oplysninger, der er omhandlet i artikel 12, til de kompetente nationale myndigheder.«

| b) | Følgende stykke tilføjes:


  »
  3a.
     
  Medlemsstaterne overholder i overensstemmelse med deres nationale lovgivning de relevante bestemmelser i IMO-retningslinjerne for fair behandling af søfarende i forbindelse med skibsulykker, navnlig når det drejer sig om skibsføreren og besætningen på et skib med behov for hjælp i farvande under deres jurisdiktion.
  « |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»
  3a.
     
  Medlemsstaterne overholder i overensstemmelse med deres nationale lovgivning de relevante bestemmelser i IMO-retningslinjerne for fair behandling af søfarende i forbindelse med skibsulykker, navnlig når det drejer sig om skibsføreren og besætningen på et skib med behov for hjælp i farvande under deres jurisdiktion.
  «

| 12) | Følgende artikel indsættes:


  »Artikel 19a


  Den kompetente myndighed for modtagelse af skibe med behov for hjælp



  1.
     
  Hver enkelt medlemsstat udpeger en kompetent myndighed, der har den nødvendige sagkundskab og er uafhængig, således at den på tidspunktet for en redningsindsats har beføjelse til på eget initiativ at træffe beslutning om modtagelse af skibe med behov for hjælp med henblik på:








  — | beskyttelse af menneskeliv |
| --- | --- | --- |

12)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 19a

Den kompetente myndighed for modtagelse af skibe med behov for hjælp

1.
     
  Hver enkelt medlemsstat udpeger en kompetent myndighed, der har den nødvendige sagkundskab og er uafhængig, således at den på tidspunktet for en redningsindsats har beføjelse til på eget initiativ at træffe beslutning om modtagelse af skibe med behov for hjælp med henblik på:

—

beskyttelse af menneskeliv

| — | kystbeskyttelse |
| --- | --- |

—

kystbeskyttelse

| — | beskyttelse af havmiljøet |
| --- | --- |

—

beskyttelse af havmiljøet

| — | søfartssikkerheden |
| --- | --- |

—

søfartssikkerheden

| — | begrænsning af den økonomiske skade. |
| --- | --- |

—

begrænsning af den økonomiske skade.

2.
     
  Den i stk. 1. nævnte myndighed varetager forvaltningen og gennemførelsen af de i artikel 20a omhandlede planer.

3.
     
  Den i stk. 1 nævnte myndighed kan bl.a.:

| a) | begrænse skibets bevægelser eller påbyde en bestemt rute; dette krav indskrænker ikke skibsførerens ansvar for sikker sejlads |
| --- | --- |

a)

begrænse skibets bevægelser eller påbyde en bestemt rute; dette krav indskrænker ikke skibsførerens ansvar for sikker sejlads

| b) | pålægge skibsføreren at bringe risikoen for miljøet eller søfartssikkerheden til ophør |
| --- | --- |

b)

pålægge skibsføreren at bringe risikoen for miljøet eller søfartssikkerheden til ophør

| c) | komme om bord eller sætte et evalueringshold om bord for at bedømme skaden på skibet og risikoens omfang, bistå skibsføreren med at afhjælpe situationen og holde den kompetente kyststation underrettet |
| --- | --- |

c)

komme om bord eller sætte et evalueringshold om bord for at bedømme skaden på skibet og risikoens omfang, bistå skibsføreren med at afhjælpe situationen og holde den kompetente kyststation underrettet

| d) | om nødvendigt selv indkalde og indsætte redningsmandskab |
| --- | --- |

d)

om nødvendigt selv indkalde og indsætte redningsmandskab

| e) | foranledige, at skibet lodses eller bugseres.« |
| --- | --- |

e)

foranledige, at skibet lodses eller bugseres.«

| 13) | Artikel 20 affattes således:
  »Artikel 20


  Modtagelse af skibe med behov for hjælp i nødområder

  1.   
  Den i artikel 19a omhandlede myndighed træffer afgørelse om, hvorvidt et skib
  ▐
  modtages i
  ▐
  et nødområde. Myndigheden sikrer, at skibe med behov for hjælp gøres til genstand for
  en forudgående vurdering af situationen på grundlag af
  de
  i artikel 20a omhandlede
  planer og gives adgang til et nødområde, såfremt det dermed er muligt at reducere eller undgå de dermed forbundne risici
  .
  2.   De myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, mødes regelmæssigt for at udveksle sagkundskab og forbedre de foranstaltninger, der træffes i medfør af denne artikel. De kan mødes når som helst, på baggrund af særlige omstændigheder.« |
| --- | --- |

13)

Artikel 20 affattes således:

»Artikel 20

Modtagelse af skibe med behov for hjælp i nødområder

1.   
  Den i artikel 19a omhandlede myndighed træffer afgørelse om, hvorvidt et skib
  ▐
  modtages i
  ▐
  et nødområde. Myndigheden sikrer, at skibe med behov for hjælp gøres til genstand for
  en forudgående vurdering af situationen på grundlag af
  de
  i artikel 20a omhandlede
  planer og gives adgang til et nødområde, såfremt det dermed er muligt at reducere eller undgå de dermed forbundne risici
  .

2.   De myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, mødes regelmæssigt for at udveksle sagkundskab og forbedre de foranstaltninger, der træffes i medfør af denne artikel. De kan mødes når som helst, på baggrund af særlige omstændigheder.«

| 14) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 20a


  Planer for modtagelse af skibe med behov for hjælp

  1.   Medlemsstaterne udarbejder planer for imødegåelse af de farer, der udgår fra skibe med behov for hjælp i farvande under deres jurisdiktion
  , og for modtagelse af skibe og beskyttelse af menneskeliv
  .
  2.   De i stk. 1 omhandlede planer udarbejdes efter høring af de berørte parter og på grundlag af IMO-resolution A.949(23) og A.950(23) og skal mindst indeholde:






  a) | oplysninger om, hvilken myndighed eller hvilke myndigheder der har ansvaret for at tage imod og behandle alarmkaldene |
| --- | --- | --- |

14)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 20a

Planer for modtagelse af skibe med behov for hjælp

1.   Medlemsstaterne udarbejder planer for imødegåelse af de farer, der udgår fra skibe med behov for hjælp i farvande under deres jurisdiktion
  , og for modtagelse af skibe og beskyttelse af menneskeliv
  .

2.   De i stk. 1 omhandlede planer udarbejdes efter høring af de berørte parter og på grundlag af IMO-resolution A.949(23) og A.950(23) og skal mindst indeholde:

a)

oplysninger om, hvilken myndighed eller hvilke myndigheder der har ansvaret for at tage imod og behandle alarmkaldene

| b) | oplysning om, hvilken kompetent myndighed der har ansvaret for at vurdere situationen, modtage et skib med behov for hjælp i det udpegede nødområde eller nægte skibet adgang hertil |
| --- | --- |

b)

oplysning om, hvilken kompetent myndighed der har ansvaret for at vurdere situationen, modtage et skib med behov for hjælp i det udpegede nødområde eller nægte skibet adgang hertil

| c) | oplysninger om medlemsstaternes kystlinje
  og alle andre oplysninger, der kan lette en hurtig vurdering og en hurtig beslutning om valg af nødområde for et skib med behov for hjælp
  , herunder en beskrivelse af de miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige faktorer og naturforholdene |
| --- | --- |

c)

oplysninger om medlemsstaternes kystlinje
  og alle andre oplysninger, der kan lette en hurtig vurdering og en hurtig beslutning om valg af nødområde for et skib med behov for hjælp
  , herunder en beskrivelse af de miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige faktorer og naturforholdene

| d) | oplysninger om procedurerne for vurdering med henblik på at modtage et skib med behov for hjælp i eller nægte det adgang til et nødområde |
| --- | --- |

d)

oplysninger om procedurerne for vurdering med henblik på at modtage et skib med behov for hjælp i eller nægte det adgang til et nødområde

| e) | oplysninger om egnede midler og faciliteter til bistand, redning og forureningsbekæmpelse |
| --- | --- |

e)

oplysninger om egnede midler og faciliteter til bistand, redning og forureningsbekæmpelse

| f) | oplysninger om internationale samordnings- og beslutningsprocedurer |
| --- | --- |

f)

oplysninger om internationale samordnings- og beslutningsprocedurer

| g) | oplysning om de procedurer vedrørende finansiel garanti og erstatningsansvar, som gælder for skibe, der modtages i et nødområde. |
| --- | --- |

g)

oplysning om de procedurer vedrørende finansiel garanti og erstatningsansvar, som gælder for skibe, der modtages i et nødområde.

3.   Medlemsstaterne offentliggør navnet på den i
  artikel 19a
  omhandlede kompetente myndighed og på de myndigheder, der er udpeget til at modtage og behandle alarmkald
  samt deres kontaktadresser
  .

Medlemsstaterne sender på forlangende relevante oplysninger om planerne til de tilgrænsende medlemsstater.

Ved gennemførelsen af de procedurer, der er omhandlet i planerne for modtagelse af skibe med behov for hjælp, sørger medlemsstaterne for, at alle relevante oplysninger stilles til rådighed for de parter, der er involveret i operationerne.

Hvis medlemsstaterne anmoder herom, er modtagerne af de i afsnit to og tre omhandlede oplysninger underlagt tavshedspligt.

4.   Medlemsstaterne underretter senest den ... (11) Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i medfør af denne artikel.

Artikel 20b

Ordning for rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed

1.
     
  Medlemsstaterne fastlægger ordningen for redernes privatretlige ansvar og påser, at redernes ret til at begrænse deres ansvar reguleres i henhold til samtlige bestemmelser i konventionen af 1996.

2.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at en reder, der fører deres flag, stiller en finansiel garanti for privatretligt ansvar i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i konventionen af 1996.

3.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at en reder, der fører et tredjelands flag, i overensstemmelse med stk. 2 stiller en finansiel garanti, så snart det pågældende skib sejler ind i deres eksklusive økonomiske zone eller en tilsvarende zone. Den finansielle garanti skal være gyldig i mindst tre måneder fra det tidspunkt, hvor den er påkrævet.

Artikel 20c

Finansiel garanti for søfarende, der er blevet efterladt

1.
     
  Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med IMO-resolution A.930(22) de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at enhver reder, der fører deres flag, stiller en finansiel garanti til beskyttelse af søfarende, der har været ansat eller beskæftiget om bord på et skib og er blevet efterladt.

2.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at enhver reder, der fører et tredjelands flag, i overensstemmelse med stk. 1 stiller en finansiel garanti, så snart det pågældende skib anløber en havn eller en offshoreterminal under deres jurisdiktion eller kaster anker i en zone under deres jurisdiktion.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer i overensstemmelse med IMO-resolution A.930(22), at søfarende, der er blevet efterladt, har adgang til den finansielle garantiordning.

Artikel 20d

Certifikat for finansiel garanti

1.
     
  Eksistensen og gyldigheden af de finansielle garantier, der er omhandlet i artikel 20b og 20c, attesteres ved et eller flere certifikater.

2.
     
  Certifikaterne udstedes af medlemsstaternes kompetente myndigheder, efter at disse har sikret sig, at rederen opfylder kravene i dette direktiv. På tidspunktet for udstedelse af certifikatet bør de kompetente myndigheder bl.a. tage hensyn til, om garanten er kommercielt etableret i EU.

Er skibet registreret i en medlemsstat, udstedes eller bekræftes certifikaterne af den kompetente myndighed i den stat, hvor skibet er registreret.

Er skibet registreret i et tredjeland, kan certifikaterne udstedes eller bekræftes af den kompetente myndighed i enhver medlemsstat.

3.
     
  Betingelserne for certifikaternes udstedelse og gyldighed, herunder kriterierne og de nærmere regler for tildeling samt foranstaltninger vedrørende dem, der har stillet den pågældende finansielle garanti, fastlægges af Kommissionen. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2.

4.   
  Certifikaterne skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | skibets navn og registreringshavn |
| --- | --- |

a)

skibets navn og registreringshavn

| b) | rederens navn og hovedforretningssted |
| --- | --- |

b)

rederens navn og hovedforretningssted

| c) | garantitype |
| --- | --- |

c)

garantitype

| d) | navn og hovedforretningssted for forsikringsselskabet eller andre personer, der stiller garantien, og i givet fald forretningssted for det organ, hvor forsikringen er tegnet eller garantien er stillet |
| --- | --- |

d)

navn og hovedforretningssted for forsikringsselskabet eller andre personer, der stiller garantien, og i givet fald forretningssted for det organ, hvor forsikringen er tegnet eller garantien er stillet

| e) | certifikatets gyldighedsperiode, som ikke må være længere end gyldighedsperioden for forsikringen eller garantien. |
| --- | --- |

e)

certifikatets gyldighedsperiode, som ikke må være længere end gyldighedsperioden for forsikringen eller garantien.

5.
     
  Certifikatet udfærdiges på det eller de officielle sprog i den udstedende stat. Såfremt det anvendte sprog hverken er engelsk eller fransk, skal teksten indeholde en oversættelse til et af disse sprog.

Artikel 20e

Anmeldelse af certifikatet for finansiel garanti

1.
     
  Certifikatet skal forefindes om bord på skibet, og en kopi deponeres hos den myndighed, som fører det relevante skibsregister, eller, såfremt skibet ikke er registreret i en medlemsstat, hos myndigheden i den stat, der har udstedt eller bekræftet certifikatet. Den pågældende myndighed fremsender en kopi af certificeringssagsakterne til det i artikel 20i omhandlede EF-kontor, således at det kan optage dem i registeret.

2.
     
  Operatøren, agenten eller føreren af et skib, som sejler ind i en medlemsstats eksklusive økonomiske zone eller en tilsvarende zone i de i artikel 20b omhandlede tilfælde, meddeler myndighederne i den pågældende medlemsstat, at certifikatet for finansiel garanti forefindes om bord.

3.
     
  Operatøren, agenten eller føreren af et skib, som er på vej mod en havn eller en offshoreterminal under en medlemsstats jurisdiktion, eller som skal kaste anker i en zone under en medlemsstats jurisdiktion i de i artikel 20c omhandlede tilfælde, meddeler myndighederne i den pågældende medlemsstat, at certifikatet for finansiel garanti forefindes om bord.

4.
     
  De i stk. 1 nævnte oplysninger skal kunne udveksles mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder ved hjælp af SafeSeaNet.

Artikel 20f

Sanktioner

Medlemsstaterne sikrer overholdelsen af dette direktivs bestemmelser, og indfører sanktioner for overtrædelse af disse bestemmelser. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 20g

Medlemsstaternes gensidige anerkendelse af certifikater for finansiel garanti

En medlemsstat anerkender de certifikater, der er udstedt eller bekræftet af en anden medlemsstat i henhold til artikel 20d til alle de formål, der er nævnt i dette direktiv, og anser dem for at have samme værdi som certifikater udstedt og bekræftet af den selv, også hvis der er tale om et skib, der ikke er registreret i en medlemsstat.

En medlemsstat kan når som helst anmode den stat, der har udstedt eller bekræftet certifikatet, om en udveksling af synspunkter, såfremt det er dens opfattelse, at det i certifikatet anførte forsikringsselskab eller den garant, der har stillet finansiel garanti, ikke økonomisk er i stand til at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv.

Artikel 20h

Direkte krav mod stilleren af finansiel garanti for civilretligt ansvar

Ethvert erstatningskrav for skade, der er forvoldt af skibet, kan rettes direkte mod den, der har stillet finansiel garanti til dækning af rederens civilretlige ansvar (»stilleren«).

Stilleren kan påberåbe sig de anbringender, som rederen selv kunne have gjort gældende, med undtagelse af anbringender, der støttes på rederens konkurs eller likvidation.

Stilleren kan ligeledes påberåbe sig, at tabet eller skaderne skyldes en forsætlig handling eller undladelse fra rederens side. Stilleren kan dog ikke påberåbe sig anbringender, som kunne være gjort gældende i en sag, der var anlagt af rederen mod stilleren.

Stilleren kan i alle tilfælde kræve, at rederen indtræder i sagen som part
  .

Artikel 20i

EF-kontor

Der oprettes et EF-kontor, der har til opgave at føre et udførligt register over de udstedte certifikater, kontrollere og ajourføre gyldigheden heraf og verificere, at de finansielle garantier, der er registreret i tredjelande, reelt eksisterer.

Artikel 20j

Finansiel sikkerhed og kompensation

1.
     
  Selv om der ikke foreligger en forsikringsattest eller et certifikat for finansiel sikkerhed, er medlemsstaterne ikke fritaget for forpligtelsen til at foretage en forudgående vurdering og træffe den beslutning, der er omhandlet i artikel 20, og en sådan mangel er ikke i sig selv tilstrækkelig grund til, at en medlemsstat kan nægte at tage imod et skib i et nødområde.

2.
     
  Uanset stk. 1 kan den medlemsstat, der modtager et skib i et nødområde, anmode skibets operatør, agent eller fører om at forelægge en forsikringsattest eller et certifikat for finansiel sikkerhed som omhandlet i dette direktiv til dækning af erstatningsansvaret for skader forårsaget af skibet. Denne anmodning må ikke forsinke modtagelsen af et skib med behov for hjælp.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer godtgørelsen af de omkostninger og den potentielle økonomiske skade, en havn er blevet påført som følge af den i artikel 20, stk. 1, nævnte beslutning, såfremt disse omkostninger og denne skade ikke inden for en rimelig frist godtgøres af skibets reder eller operatør i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og de eksisterende internationale kompensationsmekanismer.
  «

| 15) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 22a


  SafeSeaNet

  1.   Medlemsstaterne opretter maritime informationssystemer på nationalt eller lokalt plan til behandling af de i dette direktiv omhandlede oplysninger.
  2.   De systemer, der oprettes i medfør af stk. 1, skal muliggøre operationel udnyttelse af de indsamlede oplysninger og skal navnlig opfylde kravene i artikel 14.
  3.   For at sikre effektiv udveksling af de i dette direktiv omhandlede oplysninger sørger medlemsstaterne for, at de nationale eller lokale systemer, der er oprettet til at indsamle, behandle og opbevare disse oplysninger, kan sammenkobles med SafeSeaNet. Kommissionen sørger for, at SafeSeaNet er operationelt døgnet rundt.
  Grundprincipperne for SafeSeaNet er fastlagt i bilag III.




  4.
     
  Når medlemsstater samarbejder inden for rammerne af regionale aftaler eller som led i grænseoverskridende, interregionale eller transnationale projekter, sikrer de, at de udviklede informationssystemer eller -net opfylder kravene i dette direktiv, samt at de er indbyrdes kompatible og forbundne med SafeSeaNet.
  « |
| --- | --- |

15)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 22a

SafeSeaNet

1.   Medlemsstaterne opretter maritime informationssystemer på nationalt eller lokalt plan til behandling af de i dette direktiv omhandlede oplysninger.

2.   De systemer, der oprettes i medfør af stk. 1, skal muliggøre operationel udnyttelse af de indsamlede oplysninger og skal navnlig opfylde kravene i artikel 14.

3.   For at sikre effektiv udveksling af de i dette direktiv omhandlede oplysninger sørger medlemsstaterne for, at de nationale eller lokale systemer, der er oprettet til at indsamle, behandle og opbevare disse oplysninger, kan sammenkobles med SafeSeaNet. Kommissionen sørger for, at SafeSeaNet er operationelt døgnet rundt.
  Grundprincipperne for SafeSeaNet er fastlagt i bilag III.

4.
     
  Når medlemsstater samarbejder inden for rammerne af regionale aftaler eller som led i grænseoverskridende, interregionale eller transnationale projekter, sikrer de, at de udviklede informationssystemer eller -net opfylder kravene i dette direktiv, samt at de er indbyrdes kompatible og forbundne med SafeSeaNet.
  «

| 16) | I artikel 23 foretages følgende ændringer:






  a) | Litra c) affattes således:






  »c) | udvidelse af dækningsområdet for trafikovervågnings- og trafikinformationssystemet for skibsfarten i Fællesskabet og/eller ajourføring af det med henblik på bedre identifikation og overvågning af skibe under hensyntagen til informations- og kommunikationsteknologiens udvikling. Med dette formål samarbejder medlemsstaterne og Kommissionen i relevant omfang om at oprette obligatoriske indberetningssystemer, obligatoriske skibstrafiktjenester og hensigtsmæssige skibsrutesystemer, med henblik på at forelægge dem for IMO til godkendelse. De samarbejder også i de relevante regionale eller internationale organer om at udvikle langtrækkende identifikations- og sporingssystemer til overvågning af skibstrafikken« |
| --- | --- | --- | --- |

16)

I artikel 23 foretages følgende ændringer:

a)

Litra c) affattes således:

»c)

udvidelse af dækningsområdet for trafikovervågnings- og trafikinformationssystemet for skibsfarten i Fællesskabet og/eller ajourføring af det med henblik på bedre identifikation og overvågning af skibe under hensyntagen til informations- og kommunikationsteknologiens udvikling. Med dette formål samarbejder medlemsstaterne og Kommissionen i relevant omfang om at oprette obligatoriske indberetningssystemer, obligatoriske skibstrafiktjenester og hensigtsmæssige skibsrutesystemer, med henblik på at forelægge dem for IMO til godkendelse. De samarbejder også i de relevante regionale eller internationale organer om at udvikle langtrækkende identifikations- og sporingssystemer til overvågning af skibstrafikken«

| b) | Følgende litra indsættes:






  »e) | sammenkobling og interoperabilitet mellem nationale systemer til forvaltning af de oplysninger, der er omhandlet i bilaget, samt udvikling og ajourføring af SafeSeaNet.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende litra indsættes:

»e)

sammenkobling og interoperabilitet mellem nationale systemer til forvaltning af de oplysninger, der er omhandlet i bilaget, samt udvikling og ajourføring af SafeSeaNet.«

| 17) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 23a


  Behandling og forvaltning af oplysninger om sikkerhed til søs

  1.   Kommissionen sikrer i relevant omfang behandling og brug af oplysninger, der indsamles i medfør af dette direktiv, og formidler dem til de myndigheder, medlemsstaterne har udpeget.
  2.   Kommissionen bidrager i nødvendigt omfang til udviklingen og driften af systemer til indsamling og formidling af data om sikkerhed til søs, navnlig gennem Equasis-systemet eller andre tilsvarende offentlige systemer.« |
| --- | --- |

17)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 23a

Behandling og forvaltning af oplysninger om sikkerhed til søs

1.   Kommissionen sikrer i relevant omfang behandling og brug af oplysninger, der indsamles i medfør af dette direktiv, og formidler dem til de myndigheder, medlemsstaterne har udpeget.

2.   Kommissionen bidrager i nødvendigt omfang til udviklingen og driften af systemer til indsamling og formidling af data om sikkerhed til søs, navnlig gennem Equasis-systemet eller andre tilsvarende offentlige systemer.«

| 18) | I artikel 24 indsættes følgende stykker:


  »
  Medlemsstaterne sørger i overensstemmelse med deres nationale lovgivning for, at offentliggørelse af AIS- og LRIT-data afsendt fra skibe ikke udgør en risiko for sikkerhed, sikring og beskyttelse af miljøet, og at de ikke indvirker på konkurrencen mellem operatører. De giver navnlig ikke tilladelse til offentliggørelse af data vedrørende lasten eller ombordværende personer, medmindre skibsføreren eller operatøren udtrykkeligt har indvilliget heri.




  Kommissionen undersøger mulige problemer med net- og informationssikkerhed, som anvendelsen af de i dette direktiv omhandlede foranstaltninger og navnlig artikel 6, 6a, 14 og 22a kan indebære, og forelægger relevante forslag om ændring af bilag III til forbedring af nettets sikkerhed.
  « |
| --- | --- |

18)

I artikel 24 indsættes følgende stykker:

»
  Medlemsstaterne sørger i overensstemmelse med deres nationale lovgivning for, at offentliggørelse af AIS- og LRIT-data afsendt fra skibe ikke udgør en risiko for sikkerhed, sikring og beskyttelse af miljøet, og at de ikke indvirker på konkurrencen mellem operatører. De giver navnlig ikke tilladelse til offentliggørelse af data vedrørende lasten eller ombordværende personer, medmindre skibsføreren eller operatøren udtrykkeligt har indvilliget heri.

Kommissionen undersøger mulige problemer med net- og informationssikkerhed, som anvendelsen af de i dette direktiv omhandlede foranstaltninger og navnlig artikel 6, 6a, 14 og 22a kan indebære, og forelægger relevante forslag om ændring af bilag III til forbedring af nettets sikkerhed.
  «

| 19) | Artikel 27 og 28
  affattes således:
  »Artikel 27


  Ændringsprocedure



  1.
     
  Definitionerne i artikel 3, henvisningerne til Fællesskabets og IMO's instrumenter og bilagene kan ændres efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2, for at bringe dem i overensstemmelse med bestemmelser i fællesskabs- eller folkeretten, som er blevet vedtaget, ændret eller er trådt i kraft, for så vidt disse ændringer ikke udvider direktivets anvendelsesområde.




  2.
     
  Endvidere kan bilag I, III og IV ændres efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2, på baggrund af erfaringerne med direktivet, for så vidt disse ændringer ikke udvider direktivets anvendelsesområde.



  Artikel 28


  Udvalgsprocedure

  1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 (12).
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4 og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8. |
| --- | --- |

19)

Artikel 27 og 28
  affattes således:

»Artikel 27

Ændringsprocedure

1.
     
  Definitionerne i artikel 3, henvisningerne til Fællesskabets og IMO's instrumenter og bilagene kan ændres efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2, for at bringe dem i overensstemmelse med bestemmelser i fællesskabs- eller folkeretten, som er blevet vedtaget, ændret eller er trådt i kraft, for så vidt disse ændringer ikke udvider direktivets anvendelsesområde.

2.
     
  Endvidere kan bilag I, III og IV ændres efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 28, stk. 2, på baggrund af erfaringerne med direktivet, for så vidt disse ændringer ikke udvider direktivets anvendelsesområde.

Artikel 28

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 (12).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4 og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

| 20) | Bilag I, punkt 4, led X, affattes således:








  »— | X. Andet: |
| --- | --- | --- |

20)

Bilag I, punkt 4, led X, affattes således:

»—

X. Andet:

| — | bunkeroliens art og anslåede mængde for alle skibe med bunkerolie om bord |
| --- | --- |

—

bunkeroliens art og anslåede mængde for alle skibe med bunkerolie om bord

| — | driftskonditioner.
  « |
| --- | --- |

—

driftskonditioner.
  «

| 21) | I bilag II, afsnit I, indsættes følgende punkt:






  »3. | Fiskerfartøjer
  Fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter skal opfylde udstyrskravet i artikel 6a efter følgende tidsplan:






  — | fiskerfartøjer med en længde overalt på eller over 24 meter, men under 45 meter: senest den ... (13) |
| --- | --- | --- | --- |

21)

I bilag II, afsnit I, indsættes følgende punkt:

»3.

Fiskerfartøjer

Fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter skal opfylde udstyrskravet i artikel 6a efter følgende tidsplan:

—

fiskerfartøjer med en længde overalt på eller over 24 meter, men under 45 meter: senest den ... (13)

| — | fiskerfartøjer med en længde overalt på eller over 18 meter, men under 24 meter: senest den ... (14) |
| --- | --- |

—

fiskerfartøjer med en længde overalt på eller over 18 meter, men under 24 meter: senest den ... (14)

| — | fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, men under 18 meter: senest den ... (15). |
| --- | --- |

—

fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, men under 18 meter: senest den ... (15).

Nybyggede fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter skal opfylde udstyrskravet i artikel 6a senest ... (16).

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (17). De meddeler ▐ Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser

  samt en sammenligningstabel mellem disse og dette direktiv
  .

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25.4.2007(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 533), Rådets fælles holdning af 6.6.2008 (EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

3

holdning

(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 533)

6.6.2008 (EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 1)

holdning af 24.9.2008

(4)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 10.

4

(5)  

  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20.

5

EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20.

(6)  
  EUT L ...

6

EUT L ...

(7)  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1. ║.

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

8

(9)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1. ║.

9

(10)  EUT L ...«

10

EUT L ...

(11)  18 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

11

datoen for

(12)  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1. ║«

12

(13)  EUT: Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

13

(14)  EUT: Fire år efter dette direktivs ikrafttræden.

14

(15)  EUT: Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

15

(16)  EUT: 18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.«

16

(17)  
  12 måneder
  efter dette direktivs ikrafttræden.

17

12 måneder

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/171

---

Onsdag, den 24. september 2008Undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren ***II

P6_TA(2008)0444

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren og om ændring af direktiv 1999/35/EF og 2002/59/EF (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (5721/5/2008 — C6-0226/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0590),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0332/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 23.

(2)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 546.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0240

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren og om ændring af Rådets direktiv 1999/35/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der bør opretholdes et højt generelt sikkerhedsniveau inden for søtransporten i Europa og træffes enhver foranstaltning for at nedbringe antallet af ulykker eller hændelser til søs. |
| --- | --- |

(1)

Der bør opretholdes et højt generelt sikkerhedsniveau inden for søtransporten i Europa og træffes enhver foranstaltning for at nedbringe antallet af ulykker eller hændelser til søs.

| (2) | En hurtig gennemførelse af tekniske undersøgelser af ulykker til søs forbedrer sikkerheden til søs, da det bidrager til at forebygge sådanne ulykker med deraf følgende tab af menneskeliv, tab af skibe og forurening af havmiljøet. |
| --- | --- |

(2)

En hurtig gennemførelse af tekniske undersøgelser af ulykker til søs forbedrer sikkerheden til søs, da det bidrager til at forebygge sådanne ulykker med deraf følgende tab af menneskeliv, tab af skibe og forurening af havmiljøet.

| (3) | Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 21. april 2004 om øget sikkerhed til søs (4) Kommissionen til hurtigt at forelægge et forslag til direktiv om undersøgelser af skibsulykker. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 21. april 2004 om øget sikkerhed til søs (4) Kommissionen til hurtigt at forelægge et forslag til direktiv om undersøgelser af skibsulykker.

| (4) | I artikel 2 i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (║ »UNCLOS«) bestemmes det, at kyststater har ret til at undersøge årsagen til enhver form for ulykke til søs, der opstår i deres territorialfarvande, og som kan indebære en risiko for liv eller miljø, involvere kyststatens eftersøgnings- og redningsmyndigheder eller på anden måde berøre kyststaten. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 2 i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (║ »UNCLOS«) bestemmes det, at kyststater har ret til at undersøge årsagen til enhver form for ulykke til søs, der opstår i deres territorialfarvande, og som kan indebære en risiko for liv eller miljø, involvere kyststatens eftersøgnings- og redningsmyndigheder eller på anden måde berøre kyststaten.

| (5) | I artikel 94 i UNCLOS fastsættes det, at flagstater skal foranledige, at der af eller under ledelse af en eller flere behørigt kvalificerede personer foretages en undersøgelse af visse ulykker eller hændelser på det åbne hav. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 94 i UNCLOS fastsættes det, at flagstater skal foranledige, at der af eller under ledelse af en eller flere behørigt kvalificerede personer foretages en undersøgelse af visse ulykker eller hændelser på det åbne hav.

| (6) | I regel I/21 i den internationale konvention af 1. november 1974 om sikkerhed for menneskeliv på søen (║ »Solas 74«), den internationale konvention af 5. april 1966 om lastelinjer og den internationale konvention af 2. november 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe fastsættes det, at det påhviler flagstaterne at foretage undersøgelser af ulykker og indberette de relevante undersøgelsesresultater til Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). |
| --- | --- |

(6)

I regel I/21 i den internationale konvention af 1. november 1974 om sikkerhed for menneskeliv på søen (║ »Solas 74«), den internationale konvention af 5. april 1966 om lastelinjer og den internationale konvention af 2. november 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe fastsættes det, at det påhviler flagstaterne at foretage undersøgelser af ulykker og indberette de relevante undersøgelsesresultater til Den Internationale Søfartsorganisation (IMO).

| (7) | I koden for gennemførelse af obligatoriske IMO-instrumenter, som er vedlagt som bilag til IMO-forsamlingens resolution A.973(24) af 1. december 2005, understreges det, at flagstaterne er forpligtede til at sikre, at maritime sikkerhedsundersøgelser foretages af behørigt kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere med kompetence inden for ulykker og hændelser til søs. I denne kode fastsættes det endvidere, at flagstaterne skal være forberedte til at stille kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere til rådighed til dette formål, uanset hvor ulykken eller hændelsen finder sted. |
| --- | --- |

(7)

I koden for gennemførelse af obligatoriske IMO-instrumenter, som er vedlagt som bilag til IMO-forsamlingens resolution A.973(24) af 1. december 2005, understreges det, at flagstaterne er forpligtede til at sikre, at maritime sikkerhedsundersøgelser foretages af behørigt kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere med kompetence inden for ulykker og hændelser til søs. I denne kode fastsættes det endvidere, at flagstaterne skal være forberedte til at stille kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere til rådighed til dette formål, uanset hvor ulykken eller hændelsen finder sted.

| (8) | Der bør tages hensyn til koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs, der i november 1997 vedlagt som bilag til IMO-forsamlingens resolution A.849 den 27. november 1997 (║ »IMO-koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs«), og som indeholder bestemmelser om en fælles tilgang for sikkerhedsundersøgelser af ulykker og hændelser til søs og samarbejde mellem staterne om at fastslå, hvilke faktorer der har medvirket til ulykker og hændelser til søs. Der bør ligeledes tages hensyn til IMO-forsamlingens resolutioner A.861(20) af 27. november 1997 og resolution MSC.163(78) fra IMO's Komité for Sikkerhed på Søen af 17. maj 2004, hvori der gives en definition af »voyage data recorders« (udstyr til registrering af rejsedata). |
| --- | --- |

(8)

Der bør tages hensyn til koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs, der i november 1997 vedlagt som bilag til IMO-forsamlingens resolution A.849 den 27. november 1997 (║ »IMO-koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs«), og som indeholder bestemmelser om en fælles tilgang for sikkerhedsundersøgelser af ulykker og hændelser til søs og samarbejde mellem staterne om at fastslå, hvilke faktorer der har medvirket til ulykker og hændelser til søs. Der bør ligeledes tages hensyn til IMO-forsamlingens resolutioner A.861(20) af 27. november 1997 og resolution MSC.163(78) fra IMO's Komité for Sikkerhed på Søen af 17. maj 2004, hvori der gives en definition af »voyage data recorders« (udstyr til registrering af rejsedata).

| (9) | Medlemsstaterne bør i deres sikkerhedsundersøgelser af ulykker og hændelser til søs tage hensyn til »Guidelines on fair treatment of seafarers in the event of a maritime accident« (retningslinjer for fair behandling af søfarende i forbindelse med en skibsulykke), som er vedlagt som bilag til IMO-resolution LEG.3(91) vedtaget af IMO's retsudvalg og Den Internationale Arbejderorganisations styrelsesråd den 27. april 2006. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterne bør i deres sikkerhedsundersøgelser af ulykker og hændelser til søs tage hensyn til »Guidelines on fair treatment of seafarers in the event of a maritime accident« (retningslinjer for fair behandling af søfarende i forbindelse med en skibsulykke), som er vedlagt som bilag til IMO-resolution LEG.3(91) vedtaget af IMO's retsudvalg og Den Internationale Arbejderorganisations styrelsesråd den 27. april 2006.

| (10) | I Rådets direktiv 1999/35/EF af 29. april 1999 om en ordning med obligatoriske syn med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer (5) bestemmes det, at medlemsstaterne inden for rammerne af deres respektive nationale retssystemer fastlægger retsregler, som giver dem selv og alle andre medlemsstater med en væsentlig interesse i sagen mulighed for at deltage i eller samarbejde om eller, hvor IMO-koden for undersøgelse af ulykker til søs åbner mulighed herfor, at foretage enhver undersøgelse af ulykker eller uheld til søs, som involverer ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer. |
| --- | --- |

(10)

I Rådets direktiv 1999/35/EF af 29. april 1999 om en ordning med obligatoriske syn med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer (5) bestemmes det, at medlemsstaterne inden for rammerne af deres respektive nationale retssystemer fastlægger retsregler, som giver dem selv og alle andre medlemsstater med en væsentlig interesse i sagen mulighed for at deltage i eller samarbejde om eller, hvor IMO-koden for undersøgelse af ulykker til søs åbner mulighed herfor, at foretage enhver undersøgelse af ulykker eller uheld til søs, som involverer ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer.

| (11) | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (6) bestemmes det, at medlemsstaterne skal overholde bestemmelserne i IMO-koden for undersøgelse af ulykker eller hændelser til søs og sikre, at resultaterne af undersøgelser offentliggøres hurtigst muligt efter dens færdiggørelse. |
| --- | --- |

(11)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (6) bestemmes det, at medlemsstaterne skal overholde bestemmelserne i IMO-koden for undersøgelse af ulykker eller hændelser til søs og sikre, at resultaterne af undersøgelser offentliggøres hurtigst muligt efter dens færdiggørelse.

| (12) | Det er overordentlig vigtigt for en effektiv konstatering af omstændigheder og årsager ved ulykker og hændelser, der involverer søgående fartøjer eller andre fartøjer i havn eller andre begrænsede havområder, at der foretages en upartisk sikkerhedsundersøgelse af de pågældende ulykker eller hændelser. En sådan undersøgelse bør derfor foretages af kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere under kontrol af en uafhængig instans eller enhed
  med den fornødne permanente beslutningskompetence
  for at undgå interessekonflikter. |
| --- | --- |

(12)

Det er overordentlig vigtigt for en effektiv konstatering af omstændigheder og årsager ved ulykker og hændelser, der involverer søgående fartøjer eller andre fartøjer i havn eller andre begrænsede havområder, at der foretages en upartisk sikkerhedsundersøgelse af de pågældende ulykker eller hændelser. En sådan undersøgelse bør derfor foretages af kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere under kontrol af en uafhængig instans eller enhed
  med den fornødne permanente beslutningskompetence
  for at undgå interessekonflikter.

| (13) | Medlemsstaterne bør i overensstemmelse med deres lovgivning vedrørende beføjelserne for de myndigheder, der har ansvaret for den retlige undersøgelse, og i givet fald i samarbejde med disse myndigheder, sikre de ansvarlige for den tekniske undersøgelse de bedst mulige betingelser for at udføre deres arbejde. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør i overensstemmelse med deres lovgivning vedrørende beføjelserne for de myndigheder, der har ansvaret for den retlige undersøgelse, og i givet fald i samarbejde med disse myndigheder, sikre de ansvarlige for den tekniske undersøgelse de bedst mulige betingelser for at udføre deres arbejde.

| (14) | Medlemsstaterne bør sikre, at deres retssystemer gør det muligt for dem selv og for andre medlemsstater med en væsentlig interesse i sagen at deltage i, samarbejde om eller foretage undersøgelser af ulykker på grundlag af bestemmelserne i IMO-koden for undersøgelse af ulykker og hændelser til søs. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterne bør sikre, at deres retssystemer gør det muligt for dem selv og for andre medlemsstater med en væsentlig interesse i sagen at deltage i, samarbejde om eller foretage undersøgelser af ulykker på grundlag af bestemmelserne i IMO-koden for undersøgelse af ulykker og hændelser til søs.

| (15) | En medlemsstat kan efter fælles aftale overdrage opgaven med at lede en sikkerhedsundersøgelse af en ulykke eller hændelse til søs (║ »sikkerhedsundersøgelse«) eller specifikke dele af en sådan undersøgelse til en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(15)

En medlemsstat kan efter fælles aftale overdrage opgaven med at lede en sikkerhedsundersøgelse af en ulykke eller hændelse til søs (║ »sikkerhedsundersøgelse«) eller specifikke dele af en sådan undersøgelse til en anden medlemsstat.

| (16) | Medlemsstaterne bør bestræbe sig mest muligt på ikke at beregne sig dækning af omkostninger ved bistand, der ydes efter anmodning inden for rammerne af sikkerhedsundersøgelser, der involverer to eller flere medlemsstater. Hvis der anmodes om bistand fra en medlemsstat, der ikke er involveret i sikkerhedsundersøgelsen, bør medlemsstaterne træffe aftale om godtgørelse af de påløbne omkostninger. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne bør bestræbe sig mest muligt på ikke at beregne sig dækning af omkostninger ved bistand, der ydes efter anmodning inden for rammerne af sikkerhedsundersøgelser, der involverer to eller flere medlemsstater. Hvis der anmodes om bistand fra en medlemsstat, der ikke er involveret i sikkerhedsundersøgelsen, bør medlemsstaterne træffe aftale om godtgørelse af de påløbne omkostninger.

| (17) | I henhold til regel V/20 under Solas 74 skal passagerskibe og andre skibe med en bruttotonnage på 3 000 og derover, der er bygget fra og med den 1. juli 2002, være forsynet med udstyr til registrering af rejsedata (»voyage data recorder« (VDR) — sort boks) med henblik på at lette undersøgelser af ulykker. Da sådant udstyr har stor betydning for udformningen af en politik for forebyggelse af skibsulykker, bør det systematisk være påkrævet på skibe, der er i national eller international fart og anløber havne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(17)

I henhold til regel V/20 under Solas 74 skal passagerskibe og andre skibe med en bruttotonnage på 3 000 og derover, der er bygget fra og med den 1. juli 2002, være forsynet med udstyr til registrering af rejsedata (»voyage data recorder« (VDR) — sort boks) med henblik på at lette undersøgelser af ulykker. Da sådant udstyr har stor betydning for udformningen af en politik for forebyggelse af skibsulykker, bør det systematisk være påkrævet på skibe, der er i national eller international fart og anløber havne i Fællesskabet.

| (18) | De oplysninger, der stilles til rådighed via et system til registrering af rejsedata eller andre elektroniske anordninger, kan dels benyttes efter en ulykke eller hændelse til søs med henblik på at undersøge årsagerne, dels bruges forebyggende i kraft af oplysninger om de omstændigheder, der kan føre til sådanne situationer. Medlemsstaterne bør sikre, at sådanne oplysninger, når de er til rådighed, anvendes hensigtsmæssigt til begge formål. |
| --- | --- |

(18)

De oplysninger, der stilles til rådighed via et system til registrering af rejsedata eller andre elektroniske anordninger, kan dels benyttes efter en ulykke eller hændelse til søs med henblik på at undersøge årsagerne, dels bruges forebyggende i kraft af oplysninger om de omstændigheder, der kan føre til sådanne situationer. Medlemsstaterne bør sikre, at sådanne oplysninger, når de er til rådighed, anvendes hensigtsmæssigt til begge formål.

| (19) | Nødsignaler fra et skib eller informationer fra enhver kilde om, at et skib eller personer på eller fra et skib er i fare, eller at der som følge af en situation i forbindelse med driften af et skib er alvorlig risiko for, at de pågældende personer, skibets struktur eller miljøet kan blive påført skade, bør undersøges eller på anden måde kontrolleres
  . |
| --- | --- |

(19)

Nødsignaler fra et skib eller informationer fra enhver kilde om, at et skib eller personer på eller fra et skib er i fare, eller at der som følge af en situation i forbindelse med driften af et skib er alvorlig risiko for, at de pågældende personer, skibets struktur eller miljøet kan blive påført skade, bør undersøges eller på anden måde kontrolleres
  .

| (20) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (7) pålægges det Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (║ »agenturet«) at samarbejde med medlemsstaterne for at udvikle tekniske løsninger og yde teknisk støtte i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsretten. Hvad angår sikkerhedsundersøgelse af ulykker, har agenturet specifikt til opgave at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med udviklingen af en fælles metode for undersøgelse af ulykker til søs, under behørig hensyntagen til de forskellige retssystemer i medlemsstaterne og i overensstemmelse med vedtagne internationale principper. |
| --- | --- |

(20)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (7) pålægges det Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (║ »agenturet«) at samarbejde med medlemsstaterne for at udvikle tekniske løsninger og yde teknisk støtte i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsretten. Hvad angår sikkerhedsundersøgelse af ulykker, har agenturet specifikt til opgave at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med udviklingen af en fælles metode for undersøgelse af ulykker til søs, under behørig hensyntagen til de forskellige retssystemer i medlemsstaterne og i overensstemmelse med vedtagne internationale principper.

| (21) | I henhold til forordning (EF) nr. 1406/2002 skal agenturet lette samarbejdet i forbindelse med støtten til medlemsstaterne i deres opklaring og analysen af eksisterende rapporter om ulykker til søs. |
| --- | --- |

(21)

I henhold til forordning (EF) nr. 1406/2002 skal agenturet lette samarbejdet i forbindelse med støtten til medlemsstaterne i deres opklaring og analysen af eksisterende rapporter om ulykker til søs.

| (22) | Enhver konklusion fra analyser af eksisterende ulykkesrapporter, som kan være relevant til forebyggelse af fremtidige katastrofer og forbedring af sikkerheden til søs i Den Europæiske Union, bør tages i betragtning ved udformning eller ændring af en fælles metodologi for opklaring af søulykker. |
| --- | --- |

(22)

Enhver konklusion fra analyser af eksisterende ulykkesrapporter, som kan være relevant til forebyggelse af fremtidige katastrofer og forbedring af sikkerheden til søs i Den Europæiske Union, bør tages i betragtning ved udformning eller ændring af en fælles metodologi for opklaring af søulykker.

| (23) | Medlemsstaterne
  og Fællesskabet
  bør tage behørigt hensyn til de sikkerhedsanbefalinger, der udarbejdes på baggrund af en sikkerhedsundersøgelse. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterne
  og Fællesskabet
  bør tage behørigt hensyn til de sikkerhedsanbefalinger, der udarbejdes på baggrund af en sikkerhedsundersøgelse.

| (24) | Da formålet med en teknisk sikkerhedsundersøgelse er at forebygge ulykker og hændelser til søs, bør resultaterne eller sikkerhedsanbefalingerne under ingen omstændigheder placere skyld eller ansvar. |
| --- | --- |

(24)

Da formålet med en teknisk sikkerhedsundersøgelse er at forebygge ulykker og hændelser til søs, bør resultaterne eller sikkerhedsanbefalingerne under ingen omstændigheder placere skyld eller ansvar.

| (25) | Målet for dette direktiv, nemlig at forbedre sikkerheden til søs i Fællesskabet og dermed mindske risikoen for fremtidige ulykker til søs, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(25)

Målet for dette direktiv, nemlig at forbedre sikkerheden til søs i Fællesskabet og dermed mindske risikoen for fremtidige ulykker til søs, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (26) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af nærværende direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(26)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af nærværende direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).

| (27) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre dette direktiv med henblik på at anvende efterfølgende ændringer på internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner knyttet hertil samt til at vedtage eller ændre den fælles tilgang vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF —
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre dette direktiv med henblik på at anvende efterfølgende ændringer på internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner knyttet hertil samt til at vedtage eller ændre den fælles tilgang vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF —

▐

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

1.   Formålet med dette direktiv er at forbedre sikkerheden til søs og forebyggelsen af forurening fra skibe og mindske risikoen for fremtidige ulykker til søs ved at:

| a) | fremme en hurtig gennemførelse af sikkerhedsundersøgelser og en grundig analyse af ulykker og hændelser til søs for at fastslå årsagerne til dem og |
| --- | --- |

a)

fremme en hurtig gennemførelse af sikkerhedsundersøgelser og en grundig analyse af ulykker og hændelser til søs for at fastslå årsagerne til dem og

| b) | sikre en rettidig og nøjagtig indberetning af sikkerhedsundersøgelser og af forslag til afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

b)

sikre en rettidig og nøjagtig indberetning af sikkerhedsundersøgelser og af forslag til afhjælpende foranstaltninger.

2.   Sikkerhedsundersøgelser, der gennemføres i henhold til dette direktiv, omfatter ikke placeringen af ansvar eller skyld. Medlemsstaterne skal dog sikre, at undersøgelsesinstansen eller -enheden (║ »undersøgelsesinstans«) ikke undlader at foretage en tilbundsgående rapportering af årsagerne til ulykken eller hændelsen, fordi der kan udledes skyld eller ansvar af undersøgelsesresultaterne.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv finder anvendelse på ulykker
  ,
  hændelser
  og nødsignaler
  til søs, som

| a) | involverer skibe, der sejler under en medlemsstats flag |
| --- | --- |

a)

involverer skibe, der sejler under en medlemsstats flag

| b) | finder sted i medlemsstaternes ydre og indre territorialfarvand som defineret i UNCLOS, eller |
| --- | --- |

b)

finder sted i medlemsstaternes ydre og indre territorialfarvand som defineret i UNCLOS, eller

| c) | har betydning for andre af medlemsstaternes væsentlige interesser. |
| --- | --- |

c)

har betydning for andre af medlemsstaternes væsentlige interesser.

2.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på ulykker
  ,
  hændelser
  og nødsignaler
  til søs, som kun involverer:

| a) | krigsskibe eller troppetransportskibe eller andre skibe, der tilhører eller anvendes af en medlemsstat udelukkende til statslige, ikke-erhvervsmæssige formål |
| --- | --- |

a)

krigsskibe eller troppetransportskibe eller andre skibe, der tilhører eller anvendes af en medlemsstat udelukkende til statslige, ikke-erhvervsmæssige formål

| b) | skibe, der ikke fremdrives ved mekaniske midler, træskibe af primitiv konstruktion og fritidsfartøjer, der ikke benyttes erhvervsmæssigt, medmindre de er eller bliver bemandet og befordrer mere end tolv passagerer i erhvervsmæssigt øjemed |
| --- | --- |

b)

skibe, der ikke fremdrives ved mekaniske midler, træskibe af primitiv konstruktion og fritidsfartøjer, der ikke benyttes erhvervsmæssigt, medmindre de er eller bliver bemandet og befordrer mere end tolv passagerer i erhvervsmæssigt øjemed

| c) | flod- og kanalfartøjer, som sejler ad indre vandveje |
| --- | --- |

c)

flod- og kanalfartøjer, som sejler ad indre vandveje

| d) | fiskerfartøjer med en længde på under 15 meter |
| --- | --- |

d)

fiskerfartøjer med en længde på under 15 meter

| e) | faste offshore-boreenheder. |
| --- | --- |

e)

faste offshore-boreenheder.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »IMO-kode vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs«: koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs, der blev vedtaget af IMO-forsamlingen ved resolution A.849(20) af 27. november 1997 i dens ajourførte udgave. |
| --- | --- |

1)

»IMO-kode vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs«: koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs, der blev vedtaget af IMO-forsamlingen ved resolution A.849(20) af 27. november 1997 i dens ajourførte udgave.

| 2) | Følgende udtryk skal forstås i overensstemmelse med definitionerne i IMO-koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs:






  a) | »ulykke til søs« |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende udtryk skal forstås i overensstemmelse med definitionerne i IMO-koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs:

a)

»ulykke til søs«

| b) | »meget alvorlig ulykke« |
| --- | --- |

b)

»meget alvorlig ulykke«

| c) | »hændelse til søs« |
| --- | --- |

c)

»hændelse til søs«

| d) | »sikkerhedsundersøgelse af ulykke eller hændelse til søs« |
| --- | --- |

d)

»sikkerhedsundersøgelse af ulykke eller hændelse til søs«

| e) | »stat med hovedansvaret for undersøgelsen« |
| --- | --- |

e)

»stat med hovedansvaret for undersøgelsen«

| f) | »stat med en væsentlig interesse i sagen«. |
| --- | --- |

f)

»stat med en væsentlig interesse i sagen«.

| 3) | Udtrykkene »alvorlig ulykke« og »mindre alvorlig ulykke« skal forstås i overensstemmelse med de ajourførte definitioner i cirkulære 953 fra IMO's Komité for Sikkerhed på Søen
  . |
| --- | --- |

3)

Udtrykkene »alvorlig ulykke« og »mindre alvorlig ulykke« skal forstås i overensstemmelse med de ajourførte definitioner i cirkulære 953 fra IMO's Komité for Sikkerhed på Søen
  .

| 4) | Udtrykkene »ro-ro-færge« og »højhastighedspassagerfartøj« skal forstås i overensstemmelse med definitionerne i artikel 2 i direktiv 1999/35/EF. |
| --- | --- |

4)

Udtrykkene »ro-ro-færge« og »højhastighedspassagerfartøj« skal forstås i overensstemmelse med definitionerne i artikel 2 i direktiv 1999/35/EF.

| 5) | »Udstyr til registrering af rejsedata« (Voyage data recorder (║ »VDR«) — sort boks) skal forstås i overensstemmelse med definitionen i IMO-forsamlingens resolution A.861 (20) og resolution MSC.163 (78) fra IMO's Komité for Sikkerhed på Søen. |
| --- | --- |

5)

»Udstyr til registrering af rejsedata« (Voyage data recorder (║ »VDR«) — sort boks) skal forstås i overensstemmelse med definitionen i IMO-forsamlingens resolution A.861 (20) og resolution MSC.163 (78) fra IMO's Komité for Sikkerhed på Søen.

| 6) | Ved »nødsignal« forstås et signal fra et skib eller informationer fra enhver form for kilde om, at et skib eller personer på eller fra et skib er i havsnød. |
| --- | --- |

6)

Ved »nødsignal« forstås et signal fra et skib eller informationer fra enhver form for kilde om, at et skib eller personer på eller fra et skib er i havsnød.

| 7) | Ved »sikkerhedsanbefaling« forstås et forslag
  , herunder til registrerings- og kontrolformål,
  der er fremsat af:






  a) | undersøgelsesinstansen i den stat, der gennemfører eller leder sikkerhedsundersøgelsen, som er udarbejdet på grundlag af oplysninger, der er fremkommet i forbindelse med undersøgelsen, eller, hvor det er relevant |
| --- | --- | --- |

7)

Ved »sikkerhedsanbefaling« forstås et forslag
  , herunder til registrerings- og kontrolformål,
  der er fremsat af:

a)

undersøgelsesinstansen i den stat, der gennemfører eller leder sikkerhedsundersøgelsen, som er udarbejdet på grundlag af oplysninger, der er fremkommet i forbindelse med undersøgelsen, eller, hvor det er relevant

| b) | Kommissionen, der
  gennem agenturet
  handler på grundlag af en abstrakt dataanalyse
  og resultaterne af opklaringsarbejdet
  . |
| --- | --- |

b)

Kommissionen, der
  gennem agenturet
  handler på grundlag af en abstrakt dataanalyse
  og resultaterne af opklaringsarbejdet
  .

Artikel 4

Sikkerhedsundersøgelsernes status

1.   Medlemsstaterne definerer i overensstemmelse med deres retssystemer sikkerhedsundersøgelsens retlige status således, at sådanne undersøgelser kan foretages så effektivt og hurtigt som muligt.

Medlemsstaterne sikrer i overensstemmelse med deres lovgivning og i givet fald i samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for den retlige undersøgelse, at sikkerhedsundersøgelser:

| a) | holdes adskilt fra strafferetlige eller
  andre
  sideløbende undersøgelser, der har til formål at placere ansvar eller skyld,
  idet kun de resultater og anbefalinger, der fremkommer ved sikkerhedsundersøgelser, der gennemføres i henhold til dette direktiv, kan inddrages i retslige undersøgelser,
  og |
| --- | --- |

a)

holdes adskilt fra strafferetlige eller
  andre
  sideløbende undersøgelser, der har til formål at placere ansvar eller skyld,
  idet kun de resultater og anbefalinger, der fremkommer ved sikkerhedsundersøgelser, der gennemføres i henhold til dette direktiv, kan inddrages i retslige undersøgelser,
  og

| b) | ikke i urimelig grad hindres, suspenderes eller forsinkes på grund af sådanne undersøgelser. |
| --- | --- |

b)

ikke i urimelig grad hindres, suspenderes eller forsinkes på grund af sådanne undersøgelser.

2.   De regler, som medlemsstaterne skal fastsætte, skal bl.a., i overensstemmelse med det permanente samarbejde, der er omhandlet i artikel 10, indeholde bestemmelser, som giver mulighed for:

| a) | samarbejde og gensidig bistand i forbindelse med sikkerhedsundersøgelser, som ledes af andre medlemsstater, eller overdragelse til en anden medlemsstat af opgaven med at lede en sådan undersøgelse i henhold til artikel 7, og |
| --- | --- |

a)

samarbejde og gensidig bistand i forbindelse med sikkerhedsundersøgelser, som ledes af andre medlemsstater, eller overdragelse til en anden medlemsstat af opgaven med at lede en sådan undersøgelse i henhold til artikel 7, og

| b) | koordination af de aktiviteter, deres respektive undersøgelsesinstanser udfører, i det omfang det er nødvendigt for at nå dette direktivs mål. |
| --- | --- |

b)

koordination af de aktiviteter, deres respektive undersøgelsesinstanser udfører, i det omfang det er nødvendigt for at nå dette direktivs mål.

Artikel 5

Undersøgelsesforpligtelse

1.   Hver enkelt medlemsstat sikrer, at den i artikel 8 omhandlede undersøgelsesinstans gennemfører en sikkerhedsundersøgelse efter
  alvorlige eller
  meget alvorlige ulykker til søs,

| a) | som involverer et skib, der sejler under dens flag, uanset hvor ulykken har fundet sted |
| --- | --- |

a)

som involverer et skib, der sejler under dens flag, uanset hvor ulykken har fundet sted

| b) | som finder sted i medlemsstatens ydre eller indre territorialfarvand som defineret i UNCLOS, uanset hvilket flag det skib eller de skibe, der er involveret i ulykken, sejler under, eller |
| --- | --- |

b)

som finder sted i medlemsstatens ydre eller indre territorialfarvand som defineret i UNCLOS, uanset hvilket flag det skib eller de skibe, der er involveret i ulykken, sejler under, eller

| c) | som har betydning for medlemsstatens væsentlige interesser, uanset hvor ulykken har fundet sted, eller hvilket flag det eller de involverede skibe sejler under. |
| --- | --- |

c)

som har betydning for medlemsstatens væsentlige interesser, uanset hvor ulykken har fundet sted, eller hvilket flag det eller de involverede skibe sejler under.

2.   
  Ud over at undersøge alvorlige og meget alvorlige ulykker
  træffer
  den i artikel 8 omhandlede undersøgelsesinstans efter fastlæggelsen af de første faktiske omstændigheder i sagen
  afgørelse om, hvorvidt der skal foretages en sikkerhedsundersøgelse
  i forbindelse med et nødsignal eller
  af
  en mindre alvorlig ulykke
  eller
  hændelse
  til søs.

Ved afgørelsen heraf tager undersøgelsesinstansen hensyn til, hvor alvorlig ulykken eller hændelsen er, hvilken type fartøj og/eller last der er involveret
  i nødsignalet
  , og om
  der er fremsat anmodninger fra eftersøgnings- og redningsmyndighederne
  .

3.   Omfanget af og de praktiske foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af sikkerhedsundersøgelser fastlægges af undersøgelsesinstansen i den medlemsstat, der har hovedansvaret for undersøgelsen, i samarbejde med de tilsvarende instanser i de andre stater med en væsentlig interesse i sagen, på den måde, der er bedst egnet til at nå dette direktivs mål og med henblik på at forebygge fremtidige ulykker og hændelser.

4.   Sikkerhedsundersøgelserne skal følge den fælles metodologi for undersøgelse af ulykker og hændelser til søs, der udarbejdes i henhold til artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1406/2002. Kommissionen vedtager eller ændrer denne metodologi i forbindelse med dette direktiv.

Denne foranstaltning, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 19, stk. 3.

Kommissionen
  tager hensyn til konklusionerne i rapporterne om søulykker og de anbefalinger vedrørende sikkerhed, som de indeholder, når den ændrer
  den fælles metodologi. ▐

5.   En sikkerhedsundersøgelse skal indledes hurtigst muligt
  og under alle omstændigheder senest to måneder
  efter, at ulykken eller hændelsen til søs har fundet sted.

Artikel 6

Underretningsforpligtelse

Medlemsstaterne fastsætter i deres retssystemer, at deres undersøgelsesinstans straks skal underrettes af de ansvarlige myndigheder og/eller af de involverede parter om alle ulykker
  ,
  hændelser
  eller nødsignaler
  , der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 7

Hovedansvar for og deltagelse i sikkerhedsundersøgelser

1.   
  I tilfælde af alvorlige og meget alvorlige ulykker
  , der involverer
  en væsentlig interesse hos
  to eller flere medlemsstater,
  aftaler
  de pågældende medlemsstater ▐ hurtigt ▐, hvem af dem der skal have hovedansvaret for undersøgelsen.
  I tilfælde af, at de pågældende medlemsstater ikke er i stand til at bestemme, hvilken medlemsstat der skal lede undersøgelserne, træffer Kommissionen på grundlag af en udtalelse fra agenturet en afgørelse, og denne skal iværksættes omgående
  .

2.   Uanset stk. 1 er hver medlemsstat ansvarlig for sikkerhedsundersøgelsen og samordningen med andre medlemsstater med en væsentlig interesse i sagen, indtil
  de enten når til enighed
  om,
  eller Kommissionen beslutter
  , hvem af dem der skal have hovedansvaret for undersøgelsen.

3.   En medlemsstat kan i konkrete tilfælde, uden at dette berører dens forpligtelser i henhold til dette direktiv og til folkeretten, efter fælles aftale overdrage en anden medlemsstat hovedansvaret for en sikkerhedsundersøgelse eller specifikke opgaver i forbindelse med en sådan undersøgelse.

4.   Er en ro-ro-færge eller et højhastighedspassagerfartøj involveret i en ulykke eller hændelse til søs
  eller et nødsignal
  , indledes sikkerhedsundersøgelsen af den medlemsstat, i hvis ydre eller indre territorialfarvand, som defineret i UNCLOS, ulykken eller hændelsen fandt sted eller nødsignalet blev udsendt, eller, hvis det fandt sted i andre farvande, af den medlemsstat i hvis territorialfarvand ro-ro-færgen eller højhastighedspassagerfartøjet sidst befandt sig. Den pågældende medlemsstat vil fortsat have ansvaret for sikkerhedsundersøgelsen og for koordinationen mellem andre medlemsstater med en væsentlig interesse i sagen, indtil
  de enten gensidigt når til
  enighed om,
  eller Kommissionen beslutter,
  hvem af dem der skal have hovedansvaret for undersøgelsen.

Artikel 8

Undersøgelsesinstanser

1.   Medlemsstaterne sikrer, at sikkerhedsundersøgelser gennemføres under ansvar af en permanent, upartisk
  undersøgelsesinstans eller -enhed, som skal have de nødvendige beføjelser
  og
  bestå
  af behørigt kvalificerede undersøgelsesmedarbejdere med kompetence inden for ulykker og hændelser til søs.

Den pågældende undersøgelsesinstans fungerer uafhængigt, navnlig af nationale myndigheder med ansvar for sødygtighed, certificering, inspektion, bemanding, sikker navigation, vedligeholdelse, skibsfartskontrol, havnestatskontrol og drift af søhavne, og af instanser, der foretager undersøgelser i forbindelse med ansvarsplacering eller strafforfølgning, samt i almindelighed
  af andre parter, hvis interesser kunne komme i konflikt med
  undersøgelsesinstansens opgaver
  .

Indlandsstater, som hverken har skibe eller fartøjer, der sejler under deres flag, fastlægger et uafhængigt kontaktpunkt for samarbejde om undersøgelsen i henhold til artikel 5, stk. 1, litra c).

2.   Undersøgelsesinstansen sikrer, at de enkelte undersøgelsesmedarbejdere har et praktisk kendskab til og erfaringer med de emneområder, der indgår i deres almindelige undersøgelsesopgaver. Undersøgelsesinstansen sikrer desuden, at der om nødvendigt er let adgang til relevant ekspertise.

3.   De opgaver, der er pålagt undersøgelsesinstansen, kan udvides til at omfatte indsamling og analyse af data vedrørende sikkerhed til søs, især til forebyggende formål, for så vidt som disse opgaver ikke påvirker instansens uafhængighed eller indebærer et ansvar for regulering, administration eller standardisering.

4.   Medlemsstaterne, som handler inden for rammerne af deres respektive retssystemer, sørger for, at undersøgelsesmedarbejderne i deres egen undersøgelsesinstans eller i enhver anden undersøgelsesinstans, som de har overdraget sikkerhedsundersøgelsesopgaverne til, i givet fald i samarbejde med de myndigheder, der har ansvaret for den retlige undersøgelse, har ret til:

| a) | uhindret adgang til ethvert relevant område eller ulykkessted, samt til ethvert skib, vrag eller enhver struktur, herunder last, udstyr eller vragrester |
| --- | --- |

a)

uhindret adgang til ethvert relevant område eller ulykkessted, samt til ethvert skib, vrag eller enhver struktur, herunder last, udstyr eller vragrester

| b) | at foretage en øjeblikkelig indsamling af bevismateriale og kontrolleret eftersøgning efter og fjernelse af vragdele, vragrester samt andre bestanddele eller stoffer med henblik på undersøgelse eller analyse |
| --- | --- |

b)

at foretage en øjeblikkelig indsamling af bevismateriale og kontrolleret eftersøgning efter og fjernelse af vragdele, vragrester samt andre bestanddele eller stoffer med henblik på undersøgelse eller analyse

| c) | at iværksætte undersøgelser eller analyser af de under litra b) omhandlede genstande og få uhindret adgang til resultaterne af sådanne undersøgelser eller analyser |
| --- | --- |

c)

at iværksætte undersøgelser eller analyser af de under litra b) omhandlede genstande og få uhindret adgang til resultaterne af sådanne undersøgelser eller analyser

| d) | uhindret adgang til, samt ret til at kopiere og anvende alle relevante oplysninger og registrerede data, herunder data fra VDR-udstyr, i forbindelse med et skib, en rejse, en last, en besætning eller andre personer, genstande, betingelser eller omstændigheder |
| --- | --- |

d)

uhindret adgang til, samt ret til at kopiere og anvende alle relevante oplysninger og registrerede data, herunder data fra VDR-udstyr, i forbindelse med et skib, en rejse, en last, en besætning eller andre personer, genstande, betingelser eller omstændigheder

| e) | uhindret adgang til resultaterne af undersøgelser af eller analyser af udtagninger af prøver fra ofrenes lig |
| --- | --- |

e)

uhindret adgang til resultaterne af undersøgelser af eller analyser af udtagninger af prøver fra ofrenes lig

| f) | at anmode om og opnå uhindret adgang til resultaterne af undersøgelser af eller analyser af udtagning af prøver på personer, der har været involveret i skibsdriften, eller andre relevante personer |
| --- | --- |

f)

at anmode om og opnå uhindret adgang til resultaterne af undersøgelser af eller analyser af udtagning af prøver på personer, der har været involveret i skibsdriften, eller andre relevante personer

| g) | at afhøre vidner uden tilstedeværelse af personer, hvis interesser vil kunne anses for at vanskeliggøre sikkerhedsundersøgelsen |
| --- | --- |

g)

at afhøre vidner uden tilstedeværelse af personer, hvis interesser vil kunne anses for at vanskeliggøre sikkerhedsundersøgelsen

| h) | at indhente synsrapporter og relevante oplysninger fra flagstaten, rederne, klassifikationsselskaber eller andre relevante parter, når sådanne parter eller deres repræsentanter er etableret i medlemsstaten |
| --- | --- |

h)

at indhente synsrapporter og relevante oplysninger fra flagstaten, rederne, klassifikationsselskaber eller andre relevante parter, når sådanne parter eller deres repræsentanter er etableret i medlemsstaten

| i) | at indhente bistand fra de respektive staters relevante myndigheder, herunder flag- og havnestaternes inspektører, kystvagter, skibstrafiktjenester, eftersøgnings- og redningshold, lodser eller andet havne- eller søfartspersonale. |
| --- | --- |

i)

at indhente bistand fra de respektive staters relevante myndigheder, herunder flag- og havnestaternes inspektører, kystvagter, skibstrafiktjenester, eftersøgnings- og redningshold, lodser eller andet havne- eller søfartspersonale.

5.   Undersøgelsesinstansen skal kunne reagere omgående, når den underrettes om en ulykke, og bevilges tilstrækkelige midler til at varetage sine funktioner på uafhængig vis. Dens undersøgelsesmedarbejdere skal have en status, der sikrer dem den nødvendige uafhængighed.

6.   Undersøgelsesinstansen kan kombinere sine opgaver i henhold til dette direktiv med undersøgelser af andre hændelser end ulykker til søs, såfremt en sådan undersøgelse ikke bringer dens uafhængighed i fare.

Artikel 9

Tilbageholdelse af oplysninger

Medlemsstaterne sikrer inden for rammerne af deres retssystemer, at følgende oplysninger ikke er til rådighed til andre formål end sikkerhedsundersøgelsen ▐:

| a) | alle vidneforklaringer eller andre erklæringer, redegørelser og noter, som undersøgelsesinstansen har optaget eller modtaget under sikkerhedsundersøgelsen |
| --- | --- |

a)

alle vidneforklaringer eller andre erklæringer, redegørelser og noter, som undersøgelsesinstansen har optaget eller modtaget under sikkerhedsundersøgelsen

| b) | oplysninger, der afslører identiteten af personer, der har afgivet forklaringer som led i sikkerhedsundersøgelsen |
| --- | --- |

b)

oplysninger, der afslører identiteten af personer, der har afgivet forklaringer som led i sikkerhedsundersøgelsen

| c) | medicinske eller private oplysninger om personer, der har været involveret i ulykken eller hændelsen. |
| --- | --- |

c)

medicinske eller private oplysninger om personer, der har været involveret i ulykken eller hændelsen.

Medlemsstaterne sikrer endvidere, at tredjelandes myndigheder ikke får adgang til vidneudsagn eller andre informationer, som vidner stiller til rådighed i forbindelse med sådanne undersøgelser, for at forhindre, at disse udsagn eller informationer bruges i forbindelse med strafferetlige undersøgelser i de pågældende lande.

Artikel 10

Permanent samarbejde

1.   Medlemsstaterne etablerer i tæt samarbejde med Kommissionen et permanent samarbejde, der gør det muligt for deres respektive undersøgelsesinstanser at samarbejde indbyrdes i det omfang, det er nødvendigt for at nå dette direktivs mål.

2.   Forretningsordenen for det permanente samarbejde og den organisatoriske tilrettelæggelse heraf fastsættes efter forskriftsproceduren i artikel 19, stk. 2.

3.   Inden for rammerne af det permanente samarbejde aftaler undersøgelsesinstanserne i medlemsstaterne bl.a., hvordan samarbejdet bedst kan tilrettelægges med henblik på at:

| a) | sætte undersøgelsesinstanser i stand til at dele anlæg, faciliteter og udstyr til den tekniske undersøgelse af vragdele og skibsudstyr og andre genstande, der er relevante for sikkerhedsundersøgelsen, herunder udtræk og evaluering af oplysninger fra VDR-sort boks og andre elektroniske anordninger |
| --- | --- |

a)

sætte undersøgelsesinstanser i stand til at dele anlæg, faciliteter og udstyr til den tekniske undersøgelse af vragdele og skibsudstyr og andre genstande, der er relevante for sikkerhedsundersøgelsen, herunder udtræk og evaluering af oplysninger fra VDR-sort boks og andre elektroniske anordninger

| b) | yde hinanden den nødvendige tekniske bistand eller ekspertise til specifikke opgaver |
| --- | --- |

b)

yde hinanden den nødvendige tekniske bistand eller ekspertise til specifikke opgaver

| c) | indhente og udveksle oplysninger, der er relevante for analysen af ulykkesdata og for udarbejdelsen af hensigtsmæssige sikkerhedsanbefalinger på fællesskabsplan |
| --- | --- |

c)

indhente og udveksle oplysninger, der er relevante for analysen af ulykkesdata og for udarbejdelsen af hensigtsmæssige sikkerhedsanbefalinger på fællesskabsplan

| d) | udarbejde fælles principper for opfølgningen af sikkerhedsanbefalinger og for tilpasningen af undersøgelsesmetoder til den tekniske og videnskabelige udvikling |
| --- | --- |

d)

udarbejde fælles principper for opfølgningen af sikkerhedsanbefalinger og for tilpasningen af undersøgelsesmetoder til den tekniske og videnskabelige udvikling

| e) | tilvejebringe hurtige varslingssystemer i tilfælde af en ulykke eller hændelse til søs |
| --- | --- |

e)

tilvejebringe hurtige varslingssystemer i tilfælde af en ulykke eller hændelse til søs

| f) | udarbejde regler for fortrolig udveksling under overholdelse af nationale regler af vidneforklaringer og databehandling samt andre oplysninger som omhandlet i artikel 9 ▐ |
| --- | --- |

f)

udarbejde regler for fortrolig udveksling under overholdelse af nationale regler af vidneforklaringer og databehandling samt andre oplysninger som omhandlet i artikel 9 ▐

| g) | tilrettelægge relevante uddannelsesaktiviteter for enkelte undersøgelsesmedarbejdere, hvor dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

g)

tilrettelægge relevante uddannelsesaktiviteter for enkelte undersøgelsesmedarbejdere, hvor dette er hensigtsmæssigt

| h) | fremme samarbejdet med tredjelandes undersøgelsesinstanser og samarbejdet med internationale organisationer for undersøgelse af ulykker til søs på de områder, der er omfattet af dette direktiv.
  ▐ |
| --- | --- |

h)

fremme samarbejdet med tredjelandes undersøgelsesinstanser og samarbejdet med internationale organisationer for undersøgelse af ulykker til søs på de områder, der er omfattet af dette direktiv.

▐

4.
     
  Såfremt et skib forud for en ulykke eller en hændelse har benyttet eller normalt ville have benyttet en medlemsstats faciliteter og tjenester, skal den pågældende medlemsstat, hvis den besidder oplysninger, der er relevante for sikkerhedsundersøgelsen, videregive disse til den undersøgelsesinstans, der gennemfører sikkerhedsundersøgelsen.

Artikel 11

Omkostninger

1.   Hvis en sikkerhedsundersøgelse involverer to eller flere medlemsstater, ydes der ikke vederlag for arbejdet.

2.   Hvis der anmodes om bistand fra en medlemsstat, der ikke er involveret i sikkerhedsundersøgelsen, træffer medlemsstaterne aftale om godtgørelse af de påløbne omkostninger.

Artikel 12

Samarbejde med tredjelande med en væsentlig interesse i sagen

1.   Medlemsstaterne samarbejder i forbindelse med sikkerhedsundersøgelser i videst muligt omfang med tredjelande, der har en væsentlig interesse i sagen.

2.   Tredjelande med en væsentlig interesse i sagen gives efter fælles aftale tilladelse til at deltage i en sikkerhedsundersøgelse, som ledes af en medlemsstat i henhold til dette direktiv, på et hvilket som helst trin i undersøgelsen.

3.   En medlemsstats samarbejde om en sikkerhedsundersøgelse, der gennemføres af et tredjeland med en væsentlig interesse i sagen, berører ikke kravene om gennemførelse og indberetning af sikkerhedsundersøgelser i henhold til dette direktiv. Hvis et tredjeland, der har en væsentlig interesse i sagen, har hovedansvaret for en sikkerhedsundersøgelse, der involverer en eller flere medlemsstater, kan medlemsstaterne beslutte ikke at foretage en sideløbende sikkerhedsundersøgelse, forudsat at den sikkerhedsundersøgelse, som tredjelandet er hovedansvarlig for, foretages i overensstemmelse med IMO-koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs.

Artikel 13

Sikring af bevismateriale

Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at parter, der er berørt af ulykker og hændelser inden for rammerne af dette direktiv, gør deres yderste for at:

| a) | gemme alle oplysninger fra kort, logbøger, elektroniske og magnetiske indspilnings- og videobånd, herunder oplysninger fra VDR-sort boks og andre elektroniske anordninger, for perioden før, under og efter en ulykke |
| --- | --- |

a)

gemme alle oplysninger fra kort, logbøger, elektroniske og magnetiske indspilnings- og videobånd, herunder oplysninger fra VDR-sort boks og andre elektroniske anordninger, for perioden før, under og efter en ulykke

| b) | sikre, at sådanne oplysninger ikke overskrives eller på anden måde ændres |
| --- | --- |

b)

sikre, at sådanne oplysninger ikke overskrives eller på anden måde ændres

| c) | forhindre forstyrrelse fra andet udstyr, som med rimelighed kan anses for at være relevant for sikkerhedsundersøgelsen af ulykken |
| --- | --- |

c)

forhindre forstyrrelse fra andet udstyr, som med rimelighed kan anses for at være relevant for sikkerhedsundersøgelsen af ulykken

| d) | indsamle og sikre alt bevismateriale hurtigst muligt i forbindelse med sikkerhedsundersøgelser. |
| --- | --- |

d)

indsamle og sikre alt bevismateriale hurtigst muligt i forbindelse med sikkerhedsundersøgelser.

Artikel 14

Ulykkesrapporter

1.   Når der i henhold til dette direktiv er gennemført sikkerhedsundersøgelser, offentliggøres en rapport, der udarbejdes i et format, der fastsættes af den kompetente undersøgelsesinstans, og i overensstemmelse med de relevante afsnit i bilag I.

En undersøgelsesinstans kan beslutte, at en sikkerhedsundersøgelse, der ikke omhandler en
  alvorlig eller
  meget alvorlig ulykke til søs, og hvis resultat ikke indebærer muligheden for at forebygge ulykker og hændelser i fremtiden, afsluttes med, at der offentliggøres en forenklet rapport.

2.   Undersøgelsesinstanserne offentliggør så vidt muligt den i stk. 1 omhandlede rapport inden 12 måneder fra det tidspunkt, hvor ulykken eller hændelsen fandt sted
  ; den gøres navnlig tilgængelig for hele søfartssektoren, der om nødvendigt skal have adgang til de specifikke konklusioner og anbefalinger
  . Såfremt det ikke er muligt at fremlægge den endelige rapport inden for dette tidsrum, offentliggøres en midlertidig rapport inden 12 måneder fra det tidspunkt, hvor ulykken eller hændelsen fandt sted.

3.   Undersøgelsesinstansen i den medlemsstat, der har hovedansvaret for undersøgelsen, fremsender en kopi af den endelige, forenklede eller midlertidige rapport til Kommissionen. Den tager hensyn til Kommissionens eventuelle bemærkninger til
  rapporten
  for at forbedre
  kvaliteten
  på den måde, der er bedst egnet med henblik på at opfylde dette direktivs mål.

4.
     
  Kommissionen forelægger hvert tredje år Europa-Parlamentet en rapport, hvori den redegør for, i hvilken udstrækning bestemmelserne i dette direktiv er gennemført og efterkommet, og hvilke eventuelle yderligere skridt der anses for nødvendige i lyset af anbefalingerne i rapporten.

Artikel 15

Sikkerhedsanbefalinger

1.   Medlemsstaterne sikrer, at adressaterne tager behørigt hensyn til undersøgelsesinstansernes sikkerhedsanbefalinger, og, hvor det er relevant, at de får en passende opfølgning i overensstemmelse med fællesskabsretten og folkeretten.

2.   Om fornødent udarbejder undersøgelsesinstansen eller Kommissionen
  med bistand fra agenturet
  sikkerhedsanbefalinger på grundlag af en abstrakt dataanalyse
  og resultaterne af opklaringsarbejdet
  .

3.   En sikkerhedsanbefaling må under ingen omstændigheder vedrøre placeringen af skyld eller ansvar i forbindelse med en ulykke.

Artikel 16

Tidligt varslingssystem

Såfremt undersøgelsesinstansen i en medlemsstat på et hvilket som helst trin i sikkerhedsundersøgelsen finder, at der skal træffes hasteforanstaltninger på fællesskabsplan for at forebygge risikoen for nye ulykker, underretter den straks Kommissionen om behovet for en tidlig varsling, jf. dog undersøgelsesinstansens ret til at foretage tidlig varsling.

Om nødvendigt udsender Kommissionen en varslingsmeddelelse til de ansvarlige myndigheder i alle de øvrige medlemsstater, søtransportsektoren og andre relevante parter.

Artikel 17

Europæisk database for ulykker til søs

1.   Data om ulykker og hændelser til søs opbevares og analyseres ved hjælp af en europæisk elektronisk database, der oprettes af Kommissionen, og benævnes Den Europæiske Informationsplatform for Ulykker til Søs (European Marine Casualty Information Platform (EMCIP)).

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvilke myndigheder, der er berettigede til at opnå adgang til databasen.

3.   Undersøgelsesinstanserne i medlemsstaterne anmelder ulykker og hændelser til søs til Kommissionen i henhold til modellen i bilag II. De forsyner også Kommissionen med data fra sikkerhedsundersøgelser i overensstemmelse med ordningen for EMCIP-databasen.

4.   Kommissionen og medlemsstaterne udvikler databasen og en metode for anmeldelse af data inden for passende tidsfrister.

Artikel 18

Fair behandling af søfarende

I overensstemmelse med national lovgivning anvender medlemsstaterne de relevante bestemmelser i IMO-retningslinjerne for fair behandling af søfarende i forbindelse med en skibsulykke.

Artikel 19

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 (9).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 20

Ændringsbeføjelser

Kommissionen kan ajourføre definitionerne i dette direktiv og henvisningerne til EF-retsakter og IMO-instrumenter for at bringe dem i overensstemmelse med EF- eller IMO-foranstaltninger, der er trådt i kraft, forudsat at direktivets bestemmelser overholdes.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 19, stk. 3.

Kommissionen kan også ændre bilagene efter samme procedure.

Ændringer i IMO-koden vedrørende undersøgelse af ulykker og hændelser til søs kan udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 2099/2002.

Artikel 21

Yderligere foranstaltninger

Direktivet er ikke til hinder for, at en medlemsstat kan træffe yderligere foranstaltninger om søfartssikkerhed, som ikke er omfattet af dette direktiv, forudsat at sådanne foranstaltninger ikke er i strid med dette direktiv eller på nogen måde påvirker opfyldelsen af dets mål
  eller Unionens mål
  i negativ retning.

Artikel 22

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de iværksættes. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 23

Ændringer af eksisterende retsakter

1.   Artikel 12 i direktiv 1999/35/EF udgår.

2.   Artikel 11 i direktiv 2002/59/EF udgår.

Artikel 24

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (10).
  De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser samt en sammenligningstabel mellem disse og dette direktiv.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 25

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 26

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25 april 2007(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 546), Rådets fælles holdning af 6 juni 2008 (EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 23) og Europa-Parlamentets holdning af 24 september 2008.

3

holdning

april

(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 546)

6 juni 2008 (EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 23)

24 september 2008

(4)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 730.

4

(5)  EFT L 138 af 1.6.1999, s. 1. ║.

5

(6)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 10.

6

(7)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1. ║.

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

8

(9)  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1. ║.

9

(10)  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

10

Onsdag, den 24. september 2008BILAG I

UNDERSØGELSESRAPPORTENS INDHOLD

Indledning

Her oplyses det, hvad der er sikkerhedsundersøgelsens eneste formål, at en sikkerhedsanbefaling i intet tilfælde kan skabe en formodning om ansvar eller skyld, og at rapporten med hensyn til indhold og stil ikke er udarbejdet med henblik på at blive brugt i retssager.

(Rapporten bør ikke indeholde henvisninger til vidneforklaringer eller kæde personer, som der henvises til i rapporten, sammen med en person, som har afgivet vidneforklaring under sikkerhedsundersøgelsen).

1.   Resumé

Her resumeres de grundlæggende oplysninger om ulykken eller hændelsen til søs: hvad der er sket, hvornår, hvor og hvordan; det oplyses endvidere, om ulykken eller hændelsen har forårsaget dødsfald, tilskadekomne, skader på skibet og dets last, skader hos tredjeparter eller miljøskader.

2.   Faktuelle oplysninger

Denne del skal indeholde en række specifikke afsnit, hvorunder der fremlægges tilstrækkelige oplysninger, som undersøgelsesinstansen anser for at være faktuelle, til at begrunde analysen og lette forståelsen.

Disse afsnit skal navnlig indeholde følgende oplysninger:

2.1.   Skibsdata

Flagstat/registreringssted

Identifikation

Væsentligste kendetegn

Rederi og operatør

Konstruktionsdata

Minimumsbemanding

Autoriseret last

2.2.   Sejladsdata

Anløbshavne

Sejladstype

Oplysninger om lasten

Bemanding

2.3.   Oplysninger om ulykken eller hændelsen

Ulykkens eller hændelsens type

Dato og tidspunkt

Position og sted for ulykken eller hændelsen

Ydre og indre omstændigheder

Skibsdrift og rejseafsnit

Plads om bord

Oplysninger om menneskelige faktorer

Konsekvenser (for mennesker, skib, last, miljø, andet)

2.4.   Assistance fra myndighederne på land og alarmberedskab

Hvem var involveret

Anvendte midler

Reaktionstid

Trufne foranstaltninger

Resultater

3.   Redegørelse

I denne del gøres der udførligt rede for ulykken eller hændelsen til søs gennem en kronologisk beskrivelse af hændelsesforløbet op til, under og efter ulykken eller hændelsen med angivelse af de enkelte medvirkende faktorer (dvs. personer, materiel, miljø, udstyr eller eksterne forhold). Den periode, som redegørelsen skal dække, afhænger af tidsaspekterne i forbindelse med de specifikke hændelige begivenheder, der har været direkte medvirkende til ulykken eller hændelsen. Denne del omfatter også eventuelle relevante enkeltheder i den foretagne undersøgelse, herunder resultaterne af sikkerhedsundersøgelser eller afprøvninger.

4.   Analyse

Denne del omfatter en række specifikke afsnit, hvorunder de enkelte hændelser af betydning analyseres, med bemærkninger i relation til resultaterne af eventuelle relevante undersøgelser eller afprøvninger, der er gennemført under sikkerhedsundersøgelsen, og til eventuelle sikkerhedstiltag, som man allerede har gennemført for at forebygge ulykker til søs.

Disse afsnit bør omfatte spørgsmål som f.eks.:

| — | de hændelige begivenheders kontekst og omstændigheder |
| --- | --- |

—

de hændelige begivenheders kontekst og omstændigheder

| — | menneskelige fejl og undladelser, hændelsesforløb, hvori der er indgået farlige materialer, miljøvirkninger, fejl eller svigt i udstyr og eksterne faktorer |
| --- | --- |

—

menneskelige fejl og undladelser, hændelsesforløb, hvori der er indgået farlige materialer, miljøvirkninger, fejl eller svigt i udstyr og eksterne faktorer

| — | medvirkende faktorer, der har relation til personers funktioner, operationer om bord, forvaltning i land eller forskrifter. |
| --- | --- |

—

medvirkende faktorer, der har relation til personers funktioner, operationer om bord, forvaltning i land eller forskrifter.

På baggrund af analysen og bemærkningerne skal der i rapporten drages en række logiske konklusioner med fastlæggelse af alle medvirkende faktorer, herunder risikofaktorer, for hvilke det skønnes, at de eksisterende foranstaltninger med henblik på at forebygge en hændelig begivenhed og/eller mindske konsekvenserne heraf er uhensigtsmæssige eller utilstrækkelige.

5.   Konklusioner

I denne del opsummeres de konstaterede medvirkende faktorer og de manglende eller utilstrækkelige beskyttelsesmidler (materielle, funktionelle, symbolske eller proceduremæssige), i forbindelse med hvilke der bør udvikles sikkerhedstiltag med henblik på at forebygge ulykker til søs.

6.   Sikkerhedsanbefalinger

Denne del skal i de tilfælde, hvor det er relevant, indeholde sikkerhedsanbefalinger, der er udarbejdet på baggrund af analysen og konklusionerne vedrørende specifikke områder som f.eks. lovgivning, udformning, procedurer, inspektion, forvaltning, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, uddannelse, reparation, vedligeholdelse, assistance fra land og alarmberedskab.

Sikkerhedsanbefalingerne er stilet til dem, der bedst kan gennemføre dem, f.eks. skibsredere, operatører, anerkendte organisationer, søfartsmyndigheder, skibstrafiktjenester, redningstjenester, internationale søfartsorganisationer og europæiske institutioner, med henblik på at forebygge ulykker til søs.

Denne del omfatter også eventuelle midlertidige sikkerhedsanbefalinger, som måtte være blevet udarbejdet, eller sikkerhedsforanstaltninger, der måtte være blevet truffet under sikkerhedsundersøgelsen.

7.   Tillæg

Rapporten kan eventuelt suppleres med de oplysninger, der er anført på følgende ikke-udtømmende liste, i papirform eller elektronisk format:

| — | Fotografier, videoer, lydoptagelser, kort, tegninger |
| --- | --- |

—

Fotografier, videoer, lydoptagelser, kort, tegninger

| — | Gældende standarder |
| --- | --- |

—

Gældende standarder

| — | Anvendte tekniske termer og forkortelser |
| --- | --- |

—

Anvendte tekniske termer og forkortelser

| — | Særlige sikkerhedsundersøgelser |
| --- | --- |

—

Særlige sikkerhedsundersøgelser

| — | Andre oplysninger |
| --- | --- |

—

Andre oplysninger

Onsdag, den 24. september 2008BILAG II

ANMELDELSESDATA FOR ULYKKER ELLER HÆNDELSER TIL SØS

(Del af Den Europæiske Informationsplatform for Ulykker til Søs)

Bemærk: De fremhævede tal angiver, at der skal anføres data for hvert enkelt skib, hvis der er mere end et skib involveret i en ulykke eller hændelse til søs.

| 01. | Ansvarlig medlemsstat/kontaktperson |
| --- | --- |

01.

Ansvarlig medlemsstat/kontaktperson

| 02. | Medlemsstatens undersøgelsesinstans |
| --- | --- |

02.

Medlemsstatens undersøgelsesinstans

| 03. | Medlemsstatens rolle |
| --- | --- |

03.

Medlemsstatens rolle

| 04. | Berørt kyststat |
| --- | --- |

04.

Berørt kyststat

| 05. | Antal stater med en væsentlig interesse i sagen |
| --- | --- |

05.

Antal stater med en væsentlig interesse i sagen

| 06. | Stater med en væsentlig interesse i sagen |
| --- | --- |

06.

Stater med en væsentlig interesse i sagen

| 07. | Anmeldende instans |
| --- | --- |

07.

Anmeldende instans

| 08. | Anmeldelsestidspunkt |
| --- | --- |

08.

Anmeldelsestidspunkt

| 09. | Anmeldelsesdato |
| --- | --- |

09.

Anmeldelsesdato

| 10. | Skibets navn |
| --- | --- |

10.

Skibets navn

| 11. | IMO-nummer / kendingsbogstaver |
| --- | --- |

11.

IMO-nummer / kendingsbogstaver

| 12. | Skibets flag |
| --- | --- |

12.

Skibets flag

| 13. | Ulykkens eller hændelsens type |
| --- | --- |

13.

Ulykkens eller hændelsens type

| 14. | Skibstype |
| --- | --- |

14.

Skibstype

| 15. | Dato for ulykken eller hændelsen |
| --- | --- |

15.

Dato for ulykken eller hændelsen

| 16. | Tidspunkt for ulykken eller hændelsen |
| --- | --- |

16.

Tidspunkt for ulykken eller hændelsen

| 17. | Position — breddegrad |
| --- | --- |

17.

Position — breddegrad

| 18. | Position — længdegrad |
| --- | --- |

18.

Position — længdegrad

| 19. | Stedet for ulykken eller hændelsen |
| --- | --- |

19.

Stedet for ulykken eller hændelsen

| 20. | Afgangshavn |
| --- | --- |

20.

Afgangshavn

| 21. | Bestemmelseshavn |
| --- | --- |

21.

Bestemmelseshavn

| 22. | Trafiksepareringssystem |
| --- | --- |

22.

Trafiksepareringssystem

| 23. | Rejseafsnit |
| --- | --- |

23.

Rejseafsnit

| 24. | Skibsdrift |
| --- | --- |

24.

Skibsdrift

| 25. | Plads om bord |
| --- | --- |

25.

Plads om bord

| 26. | Omkomne:






  — | Besætning |
| --- | --- | --- |

26.

Omkomne:

—

Besætning

| — | Passagerer |
| --- | --- |

—

Passagerer

| — | Andre |
| --- | --- |

—

Andre

| 27. | Alvorligt tilskadekomne:






  — | Besætning |
| --- | --- | --- |

27.

Alvorligt tilskadekomne:

—

Besætning

| — | Passagerer |
| --- | --- |

—

Passagerer

| — | Andre |
| --- | --- |

—

Andre

| 28. | Forurening |
| --- | --- |

28.

Forurening

| 29. | Skader på skib |
| --- | --- |

29.

Skader på skib

| 30. | Skader på last |
| --- | --- |

30.

Skader på last

| 31. | Andre skader |
| --- | --- |

31.

Andre skader

| 32. | Kort beskrivelse af ulykken eller hændelsen |
| --- | --- |

32.

Kort beskrivelse af ulykken eller hændelsen

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/188

---

Onsdag, den 24. september 2008Transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer ***II

P6_TA(2008)0445

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (6389/2/2008 — C6-0227/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0592),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2007)0645),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0333/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 190 E af 29.7.2008, s. 17.

(2)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 562.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0241

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under søtransport af passagerer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3)

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Inden for rammerne af den fælles transportpolitik må der træffes yderligere foranstaltninger for at øge sikkerheden inden for søtransport. Disse foranstaltninger omfatter også regler for erstatningsansvar over for tilskadekomne passagerer, da det er vigtigt at sikre et passende erstatningsniveau for passagerer i forbindelse med ulykker på havet. |
| --- | --- |

(1)

Inden for rammerne af den fælles transportpolitik må der træffes yderligere foranstaltninger for at øge sikkerheden inden for søtransport. Disse foranstaltninger omfatter også regler for erstatningsansvar over for tilskadekomne passagerer, da det er vigtigt at sikre et passende erstatningsniveau for passagerer i forbindelse med ulykker på havet.

| (2) | Protokollen af 2002 til Athenkonventionen blev vedtaget den 1. november 2002 inden for rammerne af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). Fællesskabet og dets medlemsstater er ved at afgøre, om de skal tiltræde eller ratificere nævnte protokol. |
| --- | --- |

(2)

Protokollen af 2002 til Athenkonventionen blev vedtaget den 1. november 2002 inden for rammerne af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). Fællesskabet og dets medlemsstater er ved at afgøre, om de skal tiltræde eller ratificere nævnte protokol.

| (3) | Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, som ændret ved protokollen af 2002 (║ »Athenkonventionen«), gælder kun for international transport. Der skelnes ikke længere mellem national og international transport på det indre marked for søtransport, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at operere med samme erstatningsansvar i både den internationale og den nationale søtransport i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, som ændret ved protokollen af 2002 (║ »Athenkonventionen«), gælder kun for international transport. Der skelnes ikke længere mellem national og international transport på det indre marked for søtransport, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at operere med samme erstatningsansvar i både den internationale og den nationale søtransport i Fællesskabet.

| (4) | De forsikringsordninger, der kræves i Athenkonventionen, skal svare til skibsejernes og forsikringsselskabernes økonomiske muligheder. Skibsejerne skal være i stand til at forvalte deres forsikringsordninger på en økonomisk acceptabel måde, og der bør for så vidt angår mindre rederier, der udfører national søtransport, tages hensyn til deres aktiviteters sæsonprægede karakter. Den overgangsperiode, der gives for gennemførelsen af denne forordning, skal være tilstrækkelig lang til, at det vil være muligt at gennemføre den obligatoriske forsikring, der er fastlagt i Athenkonventionen, uden at det får indflydelse på de eksisterende forsikringssystemer. |
| --- | --- |

(4)

De forsikringsordninger, der kræves i Athenkonventionen, skal svare til skibsejernes og forsikringsselskabernes økonomiske muligheder. Skibsejerne skal være i stand til at forvalte deres forsikringsordninger på en økonomisk acceptabel måde, og der bør for så vidt angår mindre rederier, der udfører national søtransport, tages hensyn til deres aktiviteters sæsonprægede karakter. Den overgangsperiode, der gives for gennemførelsen af denne forordning, skal være tilstrækkelig lang til, at det vil være muligt at gennemføre den obligatoriske forsikring, der er fastlagt i Athenkonventionen, uden at det får indflydelse på de eksisterende forsikringssystemer.

| (5) | Det er hensigtsmæssigt at pålægge transportøren at udbetale et forskud i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, idet forskudsudbetaling ikke er ensbetydende med anerkendelse af erstatningsansvar. |
| --- | --- |

(5)

Det er hensigtsmæssigt at pålægge transportøren at udbetale et forskud i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, idet forskudsudbetaling ikke er ensbetydende med anerkendelse af erstatningsansvar.

| (6) | Passagererne bør før afrejsen modtage passende, fuldstændige og forståelige oplysninger om deres nye rettigheder. |
| --- | --- |

(6)

Passagererne bør før afrejsen modtage passende, fuldstændige og forståelige oplysninger om deres nye rettigheder.

| (7) | Alle ændringer af Athenkonventionen indarbejdes i fællesskabsretten, medmindre en ændring er udelukket herfra i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 om oprettelse af et udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening fra skibe (USS)

   (4). |
| --- | --- |

(7)

Alle ændringer af Athenkonventionen indarbejdes i fællesskabsretten, medmindre en ændring er udelukket herfra i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 om oprettelse af et udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening fra skibe (USS)

   (4).

| (8) | IMO's juridiske komité vedtog den 19. oktober 2006 Forbehold og retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen (║ »IMO-retningslinjerne«) for at løse nogle spørgsmål i Athenkonventionen, herunder navnlig erstatning for skade i forbindelse med terrorisme, og IMO-retningslinjerne kan som sådan betragtes som lex specialis. |
| --- | --- |

(8)

IMO's juridiske komité vedtog den 19. oktober 2006 Forbehold og retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen (║ »IMO-retningslinjerne«) for at løse nogle spørgsmål i Athenkonventionen, herunder navnlig erstatning for skade i forbindelse med terrorisme, og IMO-retningslinjerne kan som sådan betragtes som lex specialis.

| (9) | I denne forordning er der indarbejdet dele af IMO-retningslinjerne, som gøres bindende. Således skal navnlig verbet »bør« i IMO-retningslinjerne forstås som »skal«. |
| --- | --- |

(9)

I denne forordning er der indarbejdet dele af IMO-retningslinjerne, som gøres bindende. Således skal navnlig verbet »bør« i IMO-retningslinjerne forstås som »skal«.

| (10) | Bestemmelserne i Athenkonventionen (bilag I) og i IMO-retningslinjerne (bilag II) finder tilsvarende anvendelse i forbindelse med fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

(10)

Bestemmelserne i Athenkonventionen (bilag I) og i IMO-retningslinjerne (bilag II) finder tilsvarende anvendelse i forbindelse med fællesskabslovgivningen.

| (11) | De spørgsmål, der er omfattet af artikel 17 og 17a i Athenkonventionen, henhører under Fællesskabets enekompetence, for så vidt disse artikler påvirker de bestemmelser, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (5). I dette omfang er disse to bestemmelser en del af fællesskabsretten, når Det Europæiske Fællesskab tiltræder Athenkonventionen. |
| --- | --- |

(11)

De spørgsmål, der er omfattet af artikel 17 og 17a i Athenkonventionen, henhører under Fællesskabets enekompetence, for så vidt disse artikler påvirker de bestemmelser, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (5). I dette omfang er disse to bestemmelser en del af fællesskabsretten, når Det Europæiske Fællesskab tiltræder Athenkonventionen.

| (12) | Ved anvendelsen af denne forordning forstås udtrykket »eller er registreret i en medlemsstat« således, at flagstaten i forbindelse med registrering ved bareboatudchartring skal være enten en medlemsstat eller en kontraherende part i Athenkonventionen. Medlemsstaterne og Kommissionen tager de nødvendige skridt til at anmode IMO om at udarbejde retningslinjer for begrebet registrering ved bareboatudchartring. |
| --- | --- |

(12)

Ved anvendelsen af denne forordning forstås udtrykket »eller er registreret i en medlemsstat« således, at flagstaten i forbindelse med registrering ved bareboatudchartring skal være enten en medlemsstat eller en kontraherende part i Athenkonventionen. Medlemsstaterne og Kommissionen tager de nødvendige skridt til at anmode IMO om at udarbejde retningslinjer for begrebet registrering ved bareboatudchartring.

| (13) | Ved anvendelsen af denne forordning omfatter udtrykket »bevægelseshjælpemidler« hverken som bagage eller køretøjer som nævnt i artikel 8 i Athenkonventionen. |
| --- | --- |

(13)

Ved anvendelsen af denne forordning omfatter udtrykket »bevægelseshjælpemidler« hverken som bagage eller køretøjer som nævnt i artikel 8 i Athenkonventionen.

| (14) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). |
| --- | --- |

(14)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6).

| (15) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre denne forordning for at indarbejde senere ændringer til internationale konventioner, protokoller, kodekser og resolutioner i relation hertil. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre denne forordning for at indarbejde senere ændringer til internationale konventioner, protokoller, kodekser og resolutioner i relation hertil. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (16) | Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (»agenturet«), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27. juni 2002 (7), bør bistå Kommissionen med udarbejdelsen af en rapport om, hvordan de nye regler fungerer. |
| --- | --- |

(16)

Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (»agenturet«), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27. juni 2002 (7), bør bistå Kommissionen med udarbejdelsen af en rapport om, hvordan de nye regler fungerer.

| (17) | Som følge af behovet for udvidet høring mellem medlemsstaterne vedrørende spørgsmål om sikkerhed til søs er det vigtigt at genvurdere agenturets kompetenceområder og eventuelt overveje at udvide dets beføjelser. |
| --- | --- |

(17)

Som følge af behovet for udvidet høring mellem medlemsstaterne vedrørende spørgsmål om sikkerhed til søs er det vigtigt at genvurdere agenturets kompetenceområder og eventuelt overveje at udvide dets beføjelser.

| (18) | De nationale myndigheder, især havnemyndighederne, spiller en grundlæggende og afgørende rolle i forbindelse med identifikation og forvaltning af de forskellige risici for søfartssikkerheden.


  ▐ |
| --- | --- |

(18)

De nationale myndigheder, især havnemyndighederne, spiller en grundlæggende og afgørende rolle i forbindelse med identifikation og forvaltning af de forskellige risici for søfartssikkerheden.

▐

| (19) | Målet for denne forordning, nemlig at etablere et fælles sæt regler for søtransportørers og passagerers rettigheder i tilfælde af en ulykke, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for at sikre identiske grænser for erstatningsansvar ved ulykker i alle medlemsstater, bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(19)

Målet for denne forordning, nemlig at etablere et fælles sæt regler for søtransportørers og passagerers rettigheder i tilfælde af en ulykke, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af behovet for at sikre identiske grænser for erstatningsansvar ved ulykker i alle medlemsstater, bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes fællesskabsordningen vedrørende erstatningsansvar og forsikring i forbindelse med søtransport af passagerer, jf. de relevante bestemmelser i:

| a) | Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, som ændret ved protokollen af 2002║ (»Athenkonventionen«), som anført i bilag I, og |
| --- | --- |

a)

Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, som ændret ved protokollen af 2002║ (»Athenkonventionen«), som anført i bilag I, og

| b) | IMO's forbehold og retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen, som fastlagt af Den Internationale Søfartsorganisations juridiske komité den 19. oktober 2006║ (»IMO-retningslinjerne«), som anført i bilag II.
  Denne forordning udvider desuden anvendelsen af disse bestemmelser til også at omfatte søtransport af passagerer i de enkelte medlemsstater ▐ og fastsætter visse supplerende krav. |
| --- | --- |

b)

IMO's forbehold og retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen, som fastlagt af Den Internationale Søfartsorganisations juridiske komité den 19. oktober 2006║ (»IMO-retningslinjerne«), som anført i bilag II.

Denne forordning udvider desuden anvendelsen af disse bestemmelser til også at omfatte søtransport af passagerer i de enkelte medlemsstater ▐ og fastsætter visse supplerende krav.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på international transport som defineret i artikel 1, stk. 9, i Athenkonventionen og på søtransport i de enkelte medlemsstater ▐, hvis

| a) | skibet fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat ║ |
| --- | --- |

a)

skibet fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat ║

| b) | transportkontrakten er indgået i en medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

transportkontrakten er indgået i en medlemsstat, eller

| c) | afgangs- eller bestemmelsesstedet ifølge transportkontrakten ligger i en medlemsstat.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

afgangs- eller bestemmelsesstedet ifølge transportkontrakten ligger i en medlemsstat.

▐

Artikel 3

Erstatningsansvar og forsikring

1.   Erstatningsansvaret for så vidt angår passagerer, deres bagage og║ køretøjer og reglerne vedrørende forsikring eller anden økonomisk sikkerhed er underlagt bestemmelserne i denne forordning og artikel 1 og 1a, artikel 2, stk. 2, artikel 3-16
  , undtagen artikel 7, stk. 2,
  og artikel 18, ║20 og ║21 i Athenkonventionen, jf. bilag I, og bestemmelserne i IMO-retningslinjerne, jf. bilag II.

Artikel 7, stk. 2, i Athenkonventionen finder ikke anvendelse på passagerbefordring, som er omfattet af denne forordning, medmindre Europa-Parlamentet og Rådet efter proceduren i traktatens artikel 251 ændrer denne forordnings bestemmelser herom.

2.   De dele af IMO-retningslinjerne, der er anført i bilag II, er bindende.

Artikel 4

Erstatning for så vidt angår bevægelseshjælpemidler eller andre specifikke hjælpemidler

Ved bortkomst eller beskadigelse af bevægelseshjælpemidler eller andre specifikke hjælpemidler, der anvendes af en bevægelseshæmmet passager, er transportørens erstatningspligt omfattet af bestemmelserne i artikel 3, stk. 3, i Athenkonventionen. Erstatningen skal svare til enten genanskaffelsesværdien af det pågældende hjælpemiddel eller, hvor det er relevant, udgifterne til reparation.

▐

Artikel 5

Forskudsbetaling

Er en passagers død eller tilskadekomst forårsaget af en søulykke ▐, betaler den transportør, der faktisk udførte
  hele eller en del af
  transporten, da søulykken skete, et forskud til dækning af de øjeblikkelige økonomiske behov, som står i forhold til omfanget af den lidte skade, inden 15 dage efter, at den erstatningsberettigede er blevet identificeret. Ved
  en passagers
  dødsfald
  eller absolutte og permanente invaliditet eller ved skader, der klinisk anses for meget alvorlige, på 75 % eller mere af passagerens krop
  skal dette beløb være mindst 21 000 EUR.

Denne artikel finder ligeledes anvendelse, hvis transportøren er etableret i Fællesskabet.

Forskudsudbetaling er ikke ensbetydende med anerkendelse af erstatningsansvar. Den kan modregnes i et eventuelt senere erstatningsbeløb, som udbetales på grundlag af denne forordning, og kan kun tilbagebetales i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og artikel 6 i Athenkonventionen og i tillæg A til IMO-retningslinjerne, eller hvis den person, der har modtaget forskudsudbetalingen, ikke er den erstatningsberettigede person.

Udbetaling eller modtagelse af et forskud vil efter omstændighederne gøre det muligt for transportøren, undertransportøren eller passageren at indlede en retsprocedure for at placere ansvar og skyld.

Artikel 6

Oplysningspligt

Transportøren og/eller undertransportøren sikrer, at passagererne
  før
  afrejsen modtager passende
  , fuldstændige
  og forståelige oplysninger om deres rettigheder i henhold til denne forordning. I det omfang oplysningspligten i henhold til denne artikel er blevet opfyldt af enten transportøren eller undertransportøren, har den anden ikke pligt til at gøre det. Disse oplysninger stilles til rådighed i
  et hensigtsmæssigt, fuldstændigt og forståeligt format, og hvor der er tale om information forelagt af rejsearrangører, i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure

   (8).

Med henblik på at opfylde oplysningsforpligtelsen kan transportøren og undertransportøren anvende et sammendrag af bestemmelserne i denne forordning, som er udarbejdet af Kommissionen og gjort tilgængelig for offentligheden.

Artikel 7

Rapport

Senest ... (9) udarbejder Kommissionen en rapport om anvendelsen af denne forordning, som bl.a. skal tage hensyn til den økonomiske udvikling og udviklingen i internationale fora.

Rapporten kan ledsages af et forslag til ændring af denne forordning eller et forslag til forelæggelse af en tekst fra Fællesskabet i de relevante internationale fora.

Artikel 8

Gennemførelsesforanstaltninger

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, og som vedrører indarbejdelse af ændringer af grænserne i artikel 3, stk. 1, artikel 4a, stk. 1, artikel 7, stk. 1, og artikel 8 i Athenkonventionen for at tage hensyn til afgørelser truffet i henhold til artikel 23 i Athenkonventionen og tilsvarende ajourføringer af bilag I, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 2.

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, og som vedrører indarbejdelse af ændringer af IMO-retningslinjerne, som omhandlet i bilag II, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 2.

Artikel 9

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved ║forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 ║.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dens artikel 8.

Artikel 10

Overgangsbestemmelse

For så vidt angår søtransport i de enkelte medlemsstater ▐, kan medlemsstaterne vælge at udsætte anvendelsen af denne forordning indtil
  to år
  efter
  forordningens
  anvendelsesdato
  , når det gælder transport ved regelmæssig færgefart, og indtil fire år efter forordningens anvendelsesdato, når det gælder transport ved regelmæssig færgefart i de regioner, der er omfattet af traktatens artikel 299, stk. 2
  .

Artikel 11

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den dato, hvor Athenkonventionen træder i kraft for Fællesskabets vedkommende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i.

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25.4.2007(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 562), Rådets fælles holdning af 6.6.2008 (EUT C 190 E af 29.7.2008, s. 17) og Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008., og

3

holdning

(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 562)

6.6.2008 (EUT C 190 E af 29.7.2008, s. 17)

24.9.2008

(4)  

  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1.

4

EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1.

(5)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1. ║.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

6

(7)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1. ║.

7

(8)  

  EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

8

EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

(9)  Tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

9

Tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG I

BESTEMMELSER I ATHENKONVENTIONEN ANGÅENDE TRANSPORT AF PASSAGERER OG DERES BAGAGE TIL SØS, SOM ER RELEVANTE MED HENBLIK PÅ ANVENDELSEN AF DENNE FORORDNING

(Konsolideret tekst bestående af Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, og protokollen af 2002 til konventionen)

Artikel 1

Definitioner

I denne konvention forstås ved:

| 1) | a) | »transportør«: en person, som indgår en transportkontrakt, eller på hvis vegne en sådan kontrakt er indgået, uanset om transporten faktisk udføres af denne eller af en undertransportør |
| --- | --- | --- |

1)

a)

»transportør«: en person, som indgår en transportkontrakt, eller på hvis vegne en sådan kontrakt er indgået, uanset om transporten faktisk udføres af denne eller af en undertransportør

| b) | »undertransportør«: en anden person end transportøren, som ejer, lejer eller driver et skib, og som faktisk udfører transporten eller en del af den, og |
| --- | --- |

b)

»undertransportør«: en anden person end transportøren, som ejer, lejer eller driver et skib, og som faktisk udfører transporten eller en del af den, og

| c) | »transportør, som faktisk udfører transporten eller en del af den«: undertransportøren eller transportøren selv, hvis denne faktisk udfører transporten. |
| --- | --- |

c)

»transportør, som faktisk udfører transporten eller en del af den«: undertransportøren eller transportøren selv, hvis denne faktisk udfører transporten.

| 2) | »transportkontrakt«: en kontrakt om søtransport af en passager eller en passager og dennes bagage, som indgås af en transportør eller på dennes vegne |
| --- | --- |

2)

»transportkontrakt«: en kontrakt om søtransport af en passager eller en passager og dennes bagage, som indgås af en transportør eller på dennes vegne

| 3) | »skib«: kun søgående fartøjer, dog ikke luftpudebåde |
| --- | --- |

3)

»skib«: kun søgående fartøjer, dog ikke luftpudebåde

| 4) | »passager«: enhver, som befordres med skib






  a) | på grundlag af en transportkontrakt, eller |
| --- | --- | --- |

4)

»passager«: enhver, som befordres med skib

a)

på grundlag af en transportkontrakt, eller

| b) | for, med transportørens samtykke, at ledsage et køretøj eller levende dyr, der omfattes af en godstransportkontrakt, som ikke berøres af denne konvention |
| --- | --- |

b)

for, med transportørens samtykke, at ledsage et køretøj eller levende dyr, der omfattes af en godstransportkontrakt, som ikke berøres af denne konvention

| 5) | »bagage«: enhver genstand eller ethvert køretøj, som transporteres af transportøren på grundlag af en transportkontrakt, dog med undtagelse af:






  a) | genstande og køretøjer, der transporteres på grundlag af et certeparti, et konnossement eller en anden kontrakt, der fortrinsvis gælder godstransport, og |
| --- | --- | --- |

5)

»bagage«: enhver genstand eller ethvert køretøj, som transporteres af transportøren på grundlag af en transportkontrakt, dog med undtagelse af:

a)

genstande og køretøjer, der transporteres på grundlag af et certeparti, et konnossement eller en anden kontrakt, der fortrinsvis gælder godstransport, og

| b) | levende dyr |
| --- | --- |

b)

levende dyr

| 6) | »håndbagage«: bagage, som passageren har i sin kahyt eller på anden måde har i besiddelse, i forvaring eller til rådighed. Undtagen med henblik på denne artikels stk. 8 og artikel 8 omfatter håndbagage også bagage, som passageren har i eller på sit køretøj |
| --- | --- |

6)

»håndbagage«: bagage, som passageren har i sin kahyt eller på anden måde har i besiddelse, i forvaring eller til rådighed. Undtagen med henblik på denne artikels stk. 8 og artikel 8 omfatter håndbagage også bagage, som passageren har i eller på sit køretøj

| 7) | »bortkomst eller beskadigelse af bagage«: omfatter materielle tab, som skyldes, at bagagen ikke er blevet udleveret til passageren inden for en rimelig tid efter ankomsten af det skib, der har eller skulle have transporteret bagagen, men omfatter dog ikke forsinkelser på grund af arbejdskonflikter |
| --- | --- |

7)

»bortkomst eller beskadigelse af bagage«: omfatter materielle tab, som skyldes, at bagagen ikke er blevet udleveret til passageren inden for en rimelig tid efter ankomsten af det skib, der har eller skulle have transporteret bagagen, men omfatter dog ikke forsinkelser på grund af arbejdskonflikter

| 8) | »transport«: omfatter følgende tidsrum:






  a) | for passageren og dennes håndbagage: det tidsrum, hvor passageren og/eller dennes håndbagage befinder sig om bord, hvor ombord- eller frabordestigning finder sted, og hvor passageren og dennes håndbagage transporteres til vands fra land til skibet eller omvendt, hvis denne transport er inkluderet i prisen, eller hvis det fartøj, der benyttes til dette formål, er stillet til passagerens rådighed af transportøren. For passagerens vedkommende omfatter transporten dog ikke det tidsrum, hvor denne opholder sig på en havnestation eller -terminal eller på kajen eller et andet havneanlæg |
| --- | --- | --- |

8)

»transport«: omfatter følgende tidsrum:

a)

for passageren og dennes håndbagage: det tidsrum, hvor passageren og/eller dennes håndbagage befinder sig om bord, hvor ombord- eller frabordestigning finder sted, og hvor passageren og dennes håndbagage transporteres til vands fra land til skibet eller omvendt, hvis denne transport er inkluderet i prisen, eller hvis det fartøj, der benyttes til dette formål, er stillet til passagerens rådighed af transportøren. For passagerens vedkommende omfatter transporten dog ikke det tidsrum, hvor denne opholder sig på en havnestation eller -terminal eller på kajen eller et andet havneanlæg

| b) | for håndbagage: også det tidsrum, hvor passageren opholder sig på en havnestation eller -terminal eller på kajen eller et andet havneanlæg, hvis bagagen er blevet overtaget af transportøren eller en af dennes ansatte eller agenter og ikke er blevet genudleveret til passageren |
| --- | --- |

b)

for håndbagage: også det tidsrum, hvor passageren opholder sig på en havnestation eller -terminal eller på kajen eller et andet havneanlæg, hvis bagagen er blevet overtaget af transportøren eller en af dennes ansatte eller agenter og ikke er blevet genudleveret til passageren

| c) | for anden bagage, som ikke er håndbagage: tidsrummet fra den overtages af transportøren eller en af dennes ansatte eller agenter i land eller om bord, indtil den genudleveres af transportøren eller en af dennes ansatte eller agenter |
| --- | --- |

c)

for anden bagage, som ikke er håndbagage: tidsrummet fra den overtages af transportøren eller en af dennes ansatte eller agenter i land eller om bord, indtil den genudleveres af transportøren eller en af dennes ansatte eller agenter

| 9) | »international transport«: enhver transport, hvis afgangs- og bestemmelsessted ifølge transportkontrakten ligger i to forskellige stater, eller i den samme stat, hvis der ifølge transportkontrakten eller rejseruten er en mellemliggende anløbshavn i en anden stat |
| --- | --- |

9)

»international transport«: enhver transport, hvis afgangs- og bestemmelsessted ifølge transportkontrakten ligger i to forskellige stater, eller i den samme stat, hvis der ifølge transportkontrakten eller rejseruten er en mellemliggende anløbshavn i en anden stat

| 10) | »organisationen«: Den Internationale Søfartsorganisation |
| --- | --- |

10)

»organisationen«: Den Internationale Søfartsorganisation

| 11) | »generalsekretær«: Den Internationale Søfartsorganisations generalsekretær. |
| --- | --- |

11)

»generalsekretær«: Den Internationale Søfartsorganisations generalsekretær.

Artikel 1a

Bilag

Bilaget til denne konvention udgør en integrerende del af konventionen.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   [...] (1)

2.   Uanset stk. 1 finder denne konvention ikke anvendelse, hvis den pågældende transport ifølge en anden international konvention om andre former for transport af passagerer og deres bagage er omfattet af en ordning for erstatningsansvar efter den pågældende konventions bestemmelser, forudsat at disse bestemmelser finder obligatorisk anvendelse på søtransport.

Artikel 3

Transportørens erstatningsansvar

1.   Ved tab, der skyldes en passagers død eller tilskadekomst i forbindelse med en søulykke, er transportøren erstatningspligtig i det omfang, tabet for den pågældende passagers vedkommende ikke overskrider 250 000 regningsenheder pr. skadetilfælde, medmindre transportøren kan bevise, at ulykken:

| a) | skete som følge af krigshandlinger, fjendtligheder, borgerkrig, oprør eller en naturbegivenhed af usædvanlig, uundgåelig og uafværgelig art, eller |
| --- | --- |

a)

skete som følge af krigshandlinger, fjendtligheder, borgerkrig, oprør eller en naturbegivenhed af usædvanlig, uundgåelig og uafværgelig art, eller

| b) | udelukkende skyldes tredjemands forsætlige handling eller undladelse for at fremkalde ulykken. |
| --- | --- |

b)

udelukkende skyldes tredjemands forsætlige handling eller undladelse for at fremkalde ulykken.

Hvis tabet overskrider den nævnte grænse, er transportøren yderligere erstatningspligtig, medmindre han kan bevise, at den tabsforvoldende ulykke skete uden fejl eller forsømmelighed fra hans side.

2.   Ved tab, der skyldes en passagers død eller tilskadekomst i forbindelse med andet end en søulykke, er transportøren erstatningspligtig, hvis den tabsforvoldende hændelse skyldes fejl eller forsømmelighed fra hans side. Bevisbyrden for fejl eller forsømmelighed ligger hos skadelidte.

3.   Ved tab, som skyldes bortkomst eller beskadigelse af håndbagage, er transportøren erstatningspligtig, hvis den tabsforvoldende hændelse skyldes fejl eller forsømmelighed fra hans side. Ved tab, som skyldes en søulykke, forudsættes fejl eller forsømmelighed fra transportørens side.

4.   Ved tab, som skyldes bortkomst eller beskadigelse af anden bagage end håndbagage, er transportøren erstatningspligtig, medmindre han kan bevise, at den tabsforvoldende hændelse er sket uden fejl eller forsømmelighed fra hans side.

5.   Med henblik på denne artikel

| a) | forstås ved »søulykke«: skibbrud, kæntring, kollision eller stranding, eksplosion eller brand om bord eller skibsfejl |
| --- | --- |

a)

forstås ved »søulykke«: skibbrud, kæntring, kollision eller stranding, eksplosion eller brand om bord eller skibsfejl

| b) | omfatter »fejl eller forsømmelighed fra transportørens side« også fejl eller forsømmelighed begået af transportørens ansatte under udførelsen af deres arbejde |
| --- | --- |

b)

omfatter »fejl eller forsømmelighed fra transportørens side« også fejl eller forsømmelighed begået af transportørens ansatte under udførelsen af deres arbejde

| c) | forstås ved »skibsfejl«: fejlfunktioner, svigt eller manglende overholdelse af gældende sikkerhedsregler, når det gælder skibsdele eller skibsudstyr, der benyttes til redning eller evakuering af passagerer, til ombord- og frabordestigning, eller til fremdrift, styring, sikker navigation, fortøjning, opankring, læggen til eller fra kaj- eller ankerplads, eller til havarikontrol efter fyldning, eller til udsætning af redningsmateriel, og |
| --- | --- |

c)

forstås ved »skibsfejl«: fejlfunktioner, svigt eller manglende overholdelse af gældende sikkerhedsregler, når det gælder skibsdele eller skibsudstyr, der benyttes til redning eller evakuering af passagerer, til ombord- og frabordestigning, eller til fremdrift, styring, sikker navigation, fortøjning, opankring, læggen til eller fra kaj- eller ankerplads, eller til havarikontrol efter fyldning, eller til udsætning af redningsmateriel, og

| d) | omfatter »tab« ikke straffende eller afskrækkende erstatning. |
| --- | --- |

d)

omfatter »tab« ikke straffende eller afskrækkende erstatning.

6.   Transportørens erstatningsansvar i henhold til denne artikel gælder kun tab, som skyldes hændelser, der indtræffer under transporten. Bevisbyrden for, at den tabsforvoldende hændelse er indtruffet under transporten, og for tabets omfang ligger hos skadelidte.

7.   Intet i denne konvention er til hinder for transportørens ret til regres over for tredjemand eller til at rejse påstand om egen skyld i henhold til konventionens artikel 6. Intet i denne artikel er til hinder for begrænsningsretten i henhold til konventionens artikel 7 eller 8.

8.   At en parts fejl eller forsømmelighed forudsættes, eller at en part får pålagt bevisbyrden, hindrer ikke, at beviser til denne parts fordel tages i betragtning.

Artikel 4

Undertransportør

1.   Selv om udførelsen af transporten eller en del af den overlades til en undertransportør, er transportøren stadig ansvarlig for den samlede transport i overensstemmelse med denne konventions bestemmelser. Dog har undertransportøren rettigheder og forpligtelser efter denne konventions bestemmelser i forbindelse med sin del af transporten.

2.   Ved transport, der udføres af en undertransportør, er transportøren ansvarlig for undertransportørens og dennes ansattes og agenters handlinger og undladelser i forbindelse med udførelsen af deres arbejde.

3.   Særlige aftaler, hvorefter transportøren påtager sig forpligtelser, der ikke omfattes af denne konvention, eller giver afkald på rettigheder, som følger af denne konvention, berører kun undertransportøren, hvis denne udtrykkelig har givet sit skriftlige samtykke.

4.   Transportøren og undertransportøren hæfter solidarisk i det omfang, de begge er erstatningspligtige.

5.   Intet i denne artikel er til hinder for transportørens og undertransportørens indbyrdes regresret.

Artikel 4a

Obligatorisk forsikring

1.   Ved passagertransport på et skib, der er registreret i en kontraherende stat, og som er godkendt til transport af over 12 passagerer og omfattet af denne konvention, skal den transportør, der faktisk udfører hele transporten eller en del af den være i besiddelse af en forsikring eller anden økonomisk sikkerhed, såsom en bankgaranti eller lignende, som kan dække erstatningsansvaret i henhold til denne konvention i tilfælde af passagerers død eller tilskadekomst. Grænsen for den obligatoriske forsikring eller anden økonomiske sikkerhed må ikke være under 250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde.

2.   Til hvert skib udstedes et certifikat til bekræftelse af, at forsikring eller anden økonomisk sikkerhed er i kraft i overensstemmelse med bestemmelserne i denne konvention, når den kompetente myndighed i en kontraherende stat har forvisset sig om, at kravene i denne artikels stk. 1 er opfyldt. For et skib, der er registreret i en kontraherende stat, skal et sådant certifikat udstedes eller bekræftes af den kompetente myndighed i skibets registreringsstat; for et skib, der ikke er registreret i en kontraherende stat, kan certifikatet udstedes eller bekræftes af den kompetente myndighed i enhver kontraherende stat. Certifikatet skal svare til modellen i bilaget til denne konvention og indeholde følgende:

| a) | skibets navn, kendingsnummer eller -bogstaver og registreringshavn |
| --- | --- |

a)

skibets navn, kendingsnummer eller -bogstaver og registreringshavn

| b) | navnet på den transportør, som faktisk udfører transporten eller en del af den, og dennes hjemsted |
| --- | --- |

b)

navnet på den transportør, som faktisk udfører transporten eller en del af den, og dennes hjemsted

| c) | skibets IMO-identifikationsnummer |
| --- | --- |

c)

skibets IMO-identifikationsnummer

| d) | sikkerhedens art og gyldighed |
| --- | --- |

d)

sikkerhedens art og gyldighed

| e) | forsikringsselskabets eller sikkerhedsstillerens navn og hjemsted samt eventuelt adresse på den afdeling, hvor forsikringen tegnes, eller den finansielle sikkerhed stilles, og |
| --- | --- |

e)

forsikringsselskabets eller sikkerhedsstillerens navn og hjemsted samt eventuelt adresse på den afdeling, hvor forsikringen tegnes, eller den finansielle sikkerhed stilles, og

| f) | certifikatets gyldighedsperiode, som ikke må overskride forsikringens eller den anden økonomiske sikkerheds gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

f)

certifikatets gyldighedsperiode, som ikke må overskride forsikringens eller den anden økonomiske sikkerheds gyldighedsperiode.

| 3. | a) | En kontraherende stat kan give en af staten godkendt institution eller organisation myndighed til at udstede certifikatet. Denne institution eller organisation skal underrette den pågældende stat om hver enkelt certifikatudstedelse. Den kontraherende stat står i alle tilfælde som garant for det udstedte certifikats fuldstændighed og nøjagtighed og påtager sig at sikre de nødvendige foranstaltninger til opfyldelse af denne forpligtelse. |
| --- | --- | --- |
| b) | De kontraherende stater giver generalsekretæren meddelelse om:






  i) | det særlige ansvar og de særlige vilkår, der knytter sig til myndighed, som de har overdraget til en godkendt institution eller organisation |

3.

a)

En kontraherende stat kan give en af staten godkendt institution eller organisation myndighed til at udstede certifikatet. Denne institution eller organisation skal underrette den pågældende stat om hver enkelt certifikatudstedelse. Den kontraherende stat står i alle tilfælde som garant for det udstedte certifikats fuldstændighed og nøjagtighed og påtager sig at sikre de nødvendige foranstaltninger til opfyldelse af denne forpligtelse.

b)

De kontraherende stater giver generalsekretæren meddelelse om:

i)

det særlige ansvar og de særlige vilkår, der knytter sig til myndighed, som de har overdraget til en godkendt institution eller organisation

| ii) | tilbagekaldelse af denne myndighed, og |
| --- | --- |

ii)

tilbagekaldelse af denne myndighed, og

| iii) | tidspunktet, hvor denne overdragelse eller tilbagekaldelse af myndigheden træder i kraft. |
| --- | --- |

iii)

tidspunktet, hvor denne overdragelse eller tilbagekaldelse af myndigheden træder i kraft.

En myndighedsoverdragelse kan først træde i kraft tre måneder efter det tidspunkt, hvor meddelelse herom er givet til generalsekretæren.

c)

Den institution eller organisation, som bemyndiges til at udstede certifikater i henhold til dette stykke, skal som minimum have myndighed til at inddrage disse certifikater, hvis de betingelser, de er udstedt på, ikke opfyldes. Institutionen eller organisationen skal i alle tilfælde meddele en sådan inddragelse til den stat, på hvis vegne certifikatet er udstedt.

4.   Certifikatet udstedes på den udstedende stats officielle sprog. Hvis dette sprog ikke er engelsk, fransk eller spansk, skal certifikatet indeholde en oversættelse til et af disse sprog, mens statens officielle sprog efter dens egen beslutning kan udelades.

5.   Certifikatet skal forefindes om bord på skibet og en kopi af det deponeres hos de myndigheder, der fører skibsregistret, eller, hvis skibet ikke er registreret i en kontraherende stat, hos myndighederne i den stat, hvor certifikatet er udstedt eller påtegnet.

6.   En forsikring eller anden økonomisk sikkerhed opfylder ikke denne artikels krav, hvis den kan ophøre af andre grunde end den i certifikatet angivne forsikrings eller sikkerheds udløb inden for tre måneder efter det tidspunkt, hvor de i stk. 5 nævnte myndigheder får meddelelse om dens ophør, medmindre certifikatet er blevet overladt til disse myndigheder, eller et nyt certifikat er blevet udstedt inden for samme tidsrum. Disse bestemmelser gælder også ændringer, som medfører, at forsikringen eller den anden økonomiske sikkerhed ikke længere opfylder kravene i denne artikel.

7.   Skibsregisterstaten fastsætter under hensyntagen til denne artikels bestemmelser betingelserne for certifikatets udstedelse og gyldighed.

8.   Intet i denne konvention er til hinder for, at en kontraherende stat inden for denne konventions rammer kan benytte oplysninger om forsikringsselskabets eller sikkerhedsstillerens finansielle status fra andre stater, fra organisationen eller fra andre internationale organisationer. En kontraherende stat, der benytter sådanne oplysninger, fritages dog ikke fra sit ansvar som certifikatudstedende stat.

9.   Certifikater, som udstedes eller påtegnes under en kontraherende stats myndighed, accepteres inden for denne konventions rammer af de øvrige kontraherende stater, der betragter dem som certifikater med samme gyldighed, som hvis de selv havde udstedt eller påtegnet dem, også selv om de er udstedt eller påtegnet for et skib, der ikke er registreret i en kontraherende stat. En kontraherende stat kan på et hvilket som helst tidspunkt bede om samråd med den udstedende eller påtegnende stat, hvis den mener, at det forsikringsselskab eller den sikkerhedsstiller, som nævnes i forsikringscertifikatet, ikke har økonomisk evne til at opfylde de forpligtelser, denne konvention indebærer.

10.   Ethvert erstatningskrav, som i overensstemmelse med denne artikel dækkes af en forsikring eller anden økonomisk sikkerhed, kan rejses direkte over for forsikringsselskabet eller sikkerhedsstilleren. I så fald gælder beløbet i stk. 1 som forsikringsselskabets eller sikkerhedsstillerens erstatningsgrænse, også selv om transportøren eller undertransportøren ikke er underlagt nogen erstatningsgrænse. Den sagsøgte kan endvidere rejse de indsigelser (bortset fra konkurs eller likvidation), som den i stk. 1 omtalte transportør ville have kunnet rejse i henhold til denne konvention. Desuden kan den sagsøgte rejse den indsigelse, at skaden skyldes bevidst fejldisponering fra den forsikredes side, men kan ikke rejse andre indsigelser, som ville have kunnet være benyttet ved søgsmål fra den forsikredes side. Den sagsøgte har under alle omstændigheder ret til at forlange, at både transportøren og undertransportøren inddrages i søgsmålet.

11.   Beløb, som skyldes forsikring eller dertil svarende finansiel sikkerhed i overensstemmelse med stk. 1, må kun benyttes til opfyldelse af krav, som rejses i henhold til denne konvention, og udbetaling af sådanne beløb ophæver enhver erstatningspligt i henhold til denne konvention i det udbetalte beløbs omfang.

12.   En kontraherende stat må ikke tillade skibe, der fører deres flag, og som omfattes af denne artikel, at sejle på noget tidspunkt, medmindre de har fået udstedt et certifikat i henhold til stk. 2 eller 15.

13.   Under hensyntagen til denne artikels bestemmelser sikrer hver kontraherende stat efter sin nationale lovgivning, at alle skibe, der har tilladelse til at transportere over 12 passagerer, og som anløber eller forlader en havn på dens territorium, hvor denne konvention finder anvendelse, uanset hvor skibene er registreret, er omfattet af en forsikring eller anden økonomisk sikkerhed af det i stk. 1 angivne omfang.

14.   Uanset stk. 5 kan en kontraherende stat meddele generalsekretæren, at skibene, for så vidt angår stk. 13, ikke behøver at have det i stk. 2 forlangte certifikat om bord eller at forelægge det, når de anløber eller forlader havne på dens territorium, hvis den kontraherende stat, som har udstedt certifikatet, har meddelt generalsekretæren, at den fører elektroniske registre, som er tilgængelige for alle kontraherende stater og viser, at certifikatet forefindes, og at de kontraherende stater er i stand til at opfylde deres forpligtelser i henhold til stk. 13.

15.   Hvis et skib, som ejes af en kontraherende stat, ikke er dækket af forsikring eller anden økonomisk sikkerhed, er dette skib heller ikke omfattet af denne artikels bestemmelser derom, men skibet skal medføre et certifikat, som er udstedt af den kompetente myndighed i skibsregistreringsstaten, og som angiver, at skibet ejes af denne stat, og at erstatningsansvaret er dækket inden for det beløb, der er fastsat i stk. 1. Dette certifikat skal så nøje som muligt følge den model, der foreskrives i stk. 2.

Artikel 5

Værdigenstande

Transportøren er ikke erstatningspligtig ved bortkomst eller beskadigelse af penge, værdipapirer, guld, sølvtøj, juveler, smykker, kunstgenstande eller andre værdigenstande, hvis ikke disse værdigenstande efter aftale er blevet deponeret hos transportøren med henblik på opbevaring, og transportøren er i så fald erstatningspligtig op til den i artikel 8, stk. 3, fastsatte grænse, medmindre en højere grænse aftales i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1.

Artikel 6

Egen skyld

Hvis transportøren beviser, at en passagers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af dennes bagage skyldes passagerens egen fejl eller forsømmelighed, eller at dette er medvirkende årsag, kan den domstol, som behandler sagen, helt eller delvis fritage transportøren fra erstatningsansvar efter loven på det pågældende sted.

Artikel 7

Erstatningsgrænse ved død eller tilskadekomst

1.   Transportørens erstatningspligt ved en passagers død eller tilskadekomst, jf. artikel 3, kan under ingen omstændigheder overstige 400 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde. Hvis domstolen, i overensstemmelse med loven på det sted, hvor søgsmål anlægges, tilkender erstatning i form af løbende udbetalinger, kan disse udbetalingers kapitalværdi ikke overstige den nævnte grænse.

2.   De kontraherende stater kan ved særlige bestemmelser i den nationale lovgivning regulere erstatningsgrænsen i stk. 1, forudsat at den eventuelle nationale erstatningsgrænse ikke bliver lavere end fastsat i stk. 1. Kontraherende stater, der benytter denne mulighed, underretter generalsekretæren om den vedtagne erstatningsgrænse eller om, at der ingen findes.

Artikel 8

Erstatningsgrænse ved bortkomst eller beskadigelse af bagage og køretøjer

1.   Transportørens erstatningsansvar ved bortkomst eller beskadigelse af håndbagage kan under ingen omstændigheder overstige 2 250 regningsenheder pr. passager pr. transport.

2.   Transportørens erstatningsansvar ved bortkomst eller beskadigelse af køretøjer, herunder al bagage, som medbringes i eller på køretøjet, kan under ingen omstændigheder overstige 12 700 regningsenheder pr. køretøj pr. transport.

3.   Transportørens erstatningsansvar ved bortkomst eller beskadigelse af anden bagage end den i stk. 1 og 2 nævnte, kan under ingen omstændigheder overstige 3 375 regningsenheder pr. passager pr. transport.

4.   Transportøren og passageren kan aftale, at der for transportørens erstatningsansvar er fastsat en selvrisiko på højst 330 regningsenheder ved beskadigelse af et køretøj og højst 149 regningsenheder pr. passager ved beskadigelse eller bortkomst af anden bagage, og at dette beløb skal fratrækkes tabet eller skaden.

Artikel 9

Regningsenhed og omregning

2.   Stater, der ikke er medlemmer af Den Internationale Valutafond, og hvis lovgivning ikke tillader anvendelse af stk. 1, kan dog på tidspunktet for ratificering, accept, godkendelse eller tiltrædelse af denne konvention eller på et hvilket som helst senere tidspunkt erklære, at den særlige trækningsrettighed i stk. 1 er lig med 15 guldfrancs. En guldfranc svarer i dette stykke til 65,5 mg guld af finholdighed 900. Guldfrancs omregnes til national valuta efter den pågældende stats lovgivning.

3.   Beregningen i sidste punktum i stk. 1 og omregningsmetoden i stk. 2 foretages på en sådan måde, at beløbene i artikel 3, stk. 1, artikel 4a, stk. 1, artikel 7, stk. 1, og artikel 8 så vidt muligt får den samme realværdi i de kontraherende staters nationale valuta, som de ville have fået ved anvendelse af de tre første punktummer i stk. 1. De kontraherende stater giver alt efter tilfældet generalsekretæren besked om, hvordan beregningen i henhold til stk. 1 foretages, eller om resultatet af omregningen i stk. 2, når de deponerer ratificerings-, accepterings-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumentet til denne konvention, eller hvis der sker ændringer heraf.

Artikel 10

Supplerende bestemmelser om erstatningsgrænserne

1.   Transportøren og passageren kan indgå udtrykkelig, skriftlig aftale om højere erstatningsgrænser end de i artikel 7 og 8 fastsatte.

2.   Renter på skadeserstatninger og sagsomkostninger omfattes ikke af erstatningsgrænserne i artikel 7 og 8.

Artikel 11

Indsigelsesret og erstatningsgrænser for transportørens ansatte

Hvis der anlægges søgsmål mod en af transportørens eller undertransportørens ansatte eller agenter på grund af skader, som omfattes af denne konvention, har denne ansatte eller agent, hvis han kan bevise, at han optrådte under udførelse af sit arbejde, ret til samme indsigelse og samme erstatningsgrænser, som transportøren eller undertransportøren kan gøre gældende i henhold til denne konvention.

Artikel 12

Sammenlægning af krav

1.   Når erstatningsgrænserne i artikel 7 og 8 finder anvendelse, gælder de for det samlede beløb for alle erstatningskrav, der rejses på grundlag af en passagers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af hans bagage.

2.   Hvis transporten udføres af en undertransportør, kan det samlede beløb fra transportøren og undertransportøren og fra deres ansatte og agenter, som har optrådt under udførelse af deres arbejde, ikke overskride det højeste beløb, der kunne pålægges enten transportøren eller undertransportøren i henhold til denne konvention, og ingen af dem er erstatningspligtige for et beløb, der ligger over den erstatningsgrænse, som gælder for dem.

3.   Hvis en af transportørens eller undertransportørens ansatte eller agenter i overensstemmelse med denne konventions artikel 11 kan benytte sig af erstatningsgrænserne i artikel 7 og 8, må det samlede erstatningsbeløb fra transportøren eller undertransportøren og den pågældende ansatte eller agent ikke overskride disse grænser.

Artikel 13

Fortabelse af retten til erstatningsgrænse

1.   Transportøren kan ikke påberåbe sig ret til erstatningsgrænserne i artikel 7 og 8 og artikel 10, stk. 1, hvis det bevises, at skaden er forvoldt ved en forsætlig handling eller undladelse fra dennes side eller ved skødesløshed, vel vidende, at skaden kunne forventes at opstå.

2.   Transportørens eller undertransportørens ansatte eller agenter har ikke ret til erstatningsgrænserne, hvis det bevises, at skaden er forvoldt ved en forsætlig handling eller undladelse fra deres side eller ved skødesløshed, vel vidende, at skaden kunne forventes at opstå.

Artikel 14

Grundlaget for krav

Erstatningssøgsmål i forbindelse med en passagers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af bagage kan kun anlægges mod en transportør eller undertransportør i overensstemmelse med denne konvention.

Artikel 15

Anmeldelse af bortkomst eller beskadigelse af bagage

1.   Passageren indgiver skriftlig anmeldelse til transportøren eller dennes agent:

| a) | ved åbenbar beskadigelse af bagage:






  i) | for håndbagage: før eller på tidspunktet for sin frabordestigning |
| --- | --- | --- |

a)

ved åbenbar beskadigelse af bagage:

i)

for håndbagage: før eller på tidspunktet for sin frabordestigning

| ii) | for al anden bagage: før eller på tidspunktet for dets udlevering |
| --- | --- |

ii)

for al anden bagage: før eller på tidspunktet for dets udlevering

| b) | ved beskadigelse af bagage, som ikke er åbenbar, eller ved bortkomst af bagage: senest 15 dage efter frabordestignings- eller udleveringstidspunktet eller fra det tidspunkt, hvor udleveringen skulle have fundet sted. |
| --- | --- |

b)

ved beskadigelse af bagage, som ikke er åbenbar, eller ved bortkomst af bagage: senest 15 dage efter frabordestignings- eller udleveringstidspunktet eller fra det tidspunkt, hvor udleveringen skulle have fundet sted.

2.   Hvis passageren ikke opfylder denne artikels bestemmelser, anses han for at have modtaget sin bagage i ubeskadiget stand, medmindre andet bevises.

3.   Skriftlig anmeldelse behøver ikke at indgives, hvis bagagens tilstand på modtagelsestidspunktet har været genstand for fælles kontrol eller inspektion.

Artikel 16

Søgsmålsfrist

1.   Erstatningssøgsmål i forbindelse med en passagers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af bagage er forældede efter et tidsrum på to år.

2.   Forældelsesfristen beregnes således:

| a) | ved tilskadekomst: fra passagerens frabordestigningstidspunkt |
| --- | --- |

a)

ved tilskadekomst: fra passagerens frabordestigningstidspunkt

| b) | ved død under transporten: fra det tidspunkt, hvor passageren skulle være gået fra borde, og ved tilskadekomst under transporten med døden til følge efter frabordestigningen: fra dødstidspunktet, forudsat dette tidsrum ikke overskrider tre år fra frabordestigningstidspunktet |
| --- | --- |

b)

ved død under transporten: fra det tidspunkt, hvor passageren skulle være gået fra borde, og ved tilskadekomst under transporten med døden til følge efter frabordestigningen: fra dødstidspunktet, forudsat dette tidsrum ikke overskrider tre år fra frabordestigningstidspunktet

| c) | ved bortkomst eller beskadigelse af bagage: fra frabordestigningstidspunktet eller fra det tidspunkt, hvor frabordestigning skulle have fundet sted, afhængigt af, hvilket af disse tidspunkter der er senest. |
| --- | --- |

c)

ved bortkomst eller beskadigelse af bagage: fra frabordestigningstidspunktet eller fra det tidspunkt, hvor frabordestigning skulle have fundet sted, afhængigt af, hvilket af disse tidspunkter der er senest.

3.   Udsættelse eller afbrydelse af forældelsesfrister sker efter loven på det sted, hvor søgsmål anlægges, dog kan der under ingen omstændigheder anlægges søgsmål på grundlag af denne konvention efter udløbet af en af følgende frister:

| a) | et tidsrum på fem år fra det tidspunkt, hvor passageren gik fra borde, eller fra det tidspunkt, hvor dette skulle være sket, afhængigt af, hvilket af disse tidspunkter der er senest, eller, hvis denne frist ligger tidligere, |
| --- | --- |

a)

et tidsrum på fem år fra det tidspunkt, hvor passageren gik fra borde, eller fra det tidspunkt, hvor dette skulle være sket, afhængigt af, hvilket af disse tidspunkter der er senest, eller, hvis denne frist ligger tidligere,

| b) | et tidsrum på tre år fra det tidspunkt, hvor den skadelidte havde kendskab til den forvoldte tilskadekomst, det forvoldte tab eller den forvoldte skade eller med rimelighed burde have haft det. |
| --- | --- |

b)

et tidsrum på tre år fra det tidspunkt, hvor den skadelidte havde kendskab til den forvoldte tilskadekomst, det forvoldte tab eller den forvoldte skade eller med rimelighed burde have haft det.

4.   Uanset denne artikels stk. 1, 2 og 3 kan forældelsesfristen forlænges ved en erklæring fra transportøren eller efter aftale mellem parterne, når søgsmålet er anlagt. Erklæringen eller aftalen skal være skriftlig.

Artikel 17

Kompetent jurisdiktion
   (2)

Artikel 17a

Anerkendelse og fuldbyrdelse
   (2)

Artikel 18

Ugyldige kontraktbestemmelser

Kontraktbestemmelser, som er indgået før den hændelse, der har forvoldt en passagers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af dennes bagage, og som har til formål at fritage personer, der er erstatningspligtige i henhold til denne konvention, for deres erstatningsansvar over for passageren eller fastsætte en lavere erstatningsgrænse end den, som, bortset fra artikel 8, stk. 4, foreskrives i konventionen, samt bestemmelser, der har til formål at flytte bevisbyrden fra transportøren eller undertransportøren eller indebærer en indskrænkning af mulighederne i artikel 17, stk. 1 og 2, er ugyldige, men deres ugyldighed indebærer ikke, at transportkontrakten som sådan er ugyldig, hvis den i øvrigt overholder konventionens bestemmelser.

Artikel 20

Atomskader

Denne konvention indebærer ikke erstatningspligt for skader, som forvoldes af atomulykker:

| a) | hvis den ansvarlige for et atomanlæg har erstatningsansvar i henhold til Paris-konventionen af 29. juli 1960 om ansvar over for tredjemand på den nukleare energis område, således som ændret ved tillægsprotokol af 28. januar 1964, eller Wien-konventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade eller gældende ændringer eller protokoller til dem, eller |
| --- | --- |

a)

hvis den ansvarlige for et atomanlæg har erstatningsansvar i henhold til Paris-konventionen af 29. juli 1960 om ansvar over for tredjemand på den nukleare energis område, således som ændret ved tillægsprotokol af 28. januar 1964, eller Wien-konventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade eller gældende ændringer eller protokoller til dem, eller

| b) | hvis den ansvarlige for et atomanlæg har erstatningsansvar i kraft af national lovgivning om erstatningsansvaret for sådanne skader, forudsat at denne lovgivning i enhver henseende er lige så fordelagtig for skadelidte som Paris-konventionen eller Wien-konventionen eller gældende ændringer eller protokoller til dem. |
| --- | --- |

b)

hvis den ansvarlige for et atomanlæg har erstatningsansvar i kraft af national lovgivning om erstatningsansvaret for sådanne skader, forudsat at denne lovgivning i enhver henseende er lige så fordelagtig for skadelidte som Paris-konventionen eller Wien-konventionen eller gældende ændringer eller protokoller til dem.

Artikel 21

Erhvervstransport udført af offentlige myndigheder

Denne konvention omfatter erhvervstransport, som udføres af staten eller de offentlige myndigheder på transportkontrakt i artikel 1's forstand.

[Artikel 22 og 23 i protokollen af 2002 til Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974]

Artikel 22

Revision og ændring
   (2)

Artikel 23

Ændring af erstatningsgrænserne

1.   Med forbehold af artikel 22 gælder den særlige procedure i denne artikel kun for ændring af erstatningsgrænserne i artikel 3, stk. 1, artikel 4a, stk. 1, artikel 7, stk. 1, og artikel 8 i den ved denne protokol ændrede konvention.

2.   Efter anmodning fra mindst halvdelen, men under ingen omstændigheder færre end seks af de kontraherende stater i denne protokol, rundsender generalsekretæren forslag om ændring af erstatningsgrænserne, herunder også selvrisikoen, i artikel 3, stk. 1, artikel 4a, stk. 1, artikel 7, stk. 1, og artikel 8 i den ved denne protokol ændrede konvention til alle organisationens medlemmer og til samtlige kontraherende stater.

3.   Ændringsforslag, der rundsendes som beskrevet i det foregående, forelægges organisationens juridiske komité (i det følgende benævnt »den juridiske komité«) til behandling senest seks måneder efter rundsendelsestidspunktet.

4.   Alle stater, som er kontraherende parter i den ved denne protokol ændrede konvention, kan, uanset om de er medlemmer af organisationen eller ikke, deltage i den juridiske komités behandling og vedtagelse af ændringsforslag.

5.   Ændringsforslagene vedtages med to tredjedeles flertal blandt de stater, som er kontraherende parter i den ved denne protokol ændrede konvention, og som er til stede og afgiver stemme i den i henhold til stk. 4 udvidede juridiske komité, forudsat at mindst halvdelen af de stater, der er kontraherende parter i den ved denne protokol ændrede konvention, er til stede på afstemningstidspunktet.

6.   Når den juridiske komité behandler et forslag om ændring af erstatningsgrænserne, skal den tage hensyn til hændelsernes forekomst og ikke mindst til omfanget af de dermed forbundne skader, til ændringer af pengeværdien og til den foreslåede ændrings virkning på forsikringsomkostningerne.

| 7. | a) | Der kan ikke foretages ændringer af erstatningsgrænserne i henhold til denne artikel inden for fem år fra det tidspunkt, hvor denne protokol blev åbnet for undertegnelse, eller inden for fem år fra det tidspunkt, hvor en tidligere ændring i henhold til denne artikel trådte i kraft. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ingen erstatningsgrænse kan forhøjes over et beløb, som svarer til den grænse, der er fastsat i den ved denne protokol ændrede konvention, forhøjet med 6 % om året beregnet kumulativt fra det tidspunkt, hvor denne protokol blev åbnet for undertegnelse. |
| c) | Ingen erstatningsgrænse kan forhøjes over et beløb, som svarer til den grænse, der er fastsat i den ved denne protokol ændrede konvention, ganget med tre. |

7.

a)

Der kan ikke foretages ændringer af erstatningsgrænserne i henhold til denne artikel inden for fem år fra det tidspunkt, hvor denne protokol blev åbnet for undertegnelse, eller inden for fem år fra det tidspunkt, hvor en tidligere ændring i henhold til denne artikel trådte i kraft.

b)

Ingen erstatningsgrænse kan forhøjes over et beløb, som svarer til den grænse, der er fastsat i den ved denne protokol ændrede konvention, forhøjet med 6 % om året beregnet kumulativt fra det tidspunkt, hvor denne protokol blev åbnet for undertegnelse.

c)

Ingen erstatningsgrænse kan forhøjes over et beløb, som svarer til den grænse, der er fastsat i den ved denne protokol ændrede konvention, ganget med tre.

8.   Ændringer, som vedtages i henhold til stk. 5, anmeldes af organisationen til alle kontraherende stater. En ændring anses for godkendt efter 18 måneders forløb fra anmeldelsestidspunktet, medmindre mindst en fjerdedel af de stater, der var kontraherende stater på ændringens vedtagelsestidspunkt, inden for dette tidsrum har meddelt generalsekretæren, at de ikke kan godkende ændringen, hvorefter den er forkastet og uden gyldighed.

9.   Ændringer, som anses for godkendt i overensstemmelse med stk. 8, træder i kraft 18 måneder efter godkendelsen.

10.   Ændringerne er bindende for samtlige kontraherende stater, medmindre disse opsiger protokollen i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1 og 2, mindst seks måneder før ændringerne træder i kraft. Opsigelsen får virkning, når ændringerne træder i kraft.

11.   En ændring, som er blevet vedtaget, men hvis 18 måneders godkendelsesperiode endnu ikke er udløbet, er bindende for en stat, der bliver kontraherende part i denne periode, hvis ændringen træder i kraft. En stat, der bliver kontraherende stat efter denne periodes udløb, er bundet af ændringen, hvis den er blevet godkendt i overensstemmelse med stk. 8. I de i dette stykke nævnte tilfælde bliver en ændring bindende for en stat, når ændringen træder i kraft, eller når denne protokol træder i kraft for den pågældende stats vedkommende, hvis dette sker senere.

---

(1)  Ikke gengivet.

(2)  Ikke gengivet.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG TIL ATHENKONVENTIONEN

CERTIFIKAT OM FORSIKRING ELLER ANDEN ØKONOMISK SIKKERHED FOR ERSTATNINGSANSVAR VED PASSAGERERS DØD OG TILSKADEKOMST

Udstedt i overensstemmelse med artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs

| Skibets navn | Kendings-nummer eller-bogstaver | Skibets IMO-identifikations-nummer | Registrerings-havn | Navn og fuldstændig adresse på hjemsted for den transportør, der faktisk udfører transporten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Skibets navn

Kendings-nummer eller-bogstaver

Skibets IMO-identifikations-nummer

Registrerings-havn

Navn og fuldstændig adresse på hjemsted for den transportør, der faktisk udfører transporten

Det attesteres herved, at der for ovennævnte skib foreligger en gyldig forsikringspolice eller anden økonomisk sikkerhed, som opfylder kravene i artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs.

Sikkerhedens art ...

Sikkerhedens gyldighedsperiode ...

Navn og adresse på forsikringsselskabet (-selskaberne) og/eller sikkerhedsstilleren (-stillerne)

Navn ...

Adresse ...

Dette certifikat er gyldigt til ...

Udstedt eller påtegnet af regeringen i ...

(statens officielle betegnelse)

ELLER

Følgende tekst anvendes, hvis en kontraherende stat benytter sig af artikel 4a, stk. 3:

Dette certifikat er udstedt eller påtegnet efter bemyndigelse af regeringen i ...

...(statens officielle betegnelse) ... (institutionens eller organisationens navn)

... den ...

(sted)

(dato)

...

(Den udstedende eller påtegnende tjenestemands underskrift og stillingsbetegnelse)

Forklarende noter

| 1. | Statens officielle betegnelse kan efter ønske indeholde en henvisning til den kompetente offentlige myndighed i det land, hvor certifikatet er udstedt. |
| --- | --- |

1.

Statens officielle betegnelse kan efter ønske indeholde en henvisning til den kompetente offentlige myndighed i det land, hvor certifikatet er udstedt.

| 2. | Hvis den samlede sikkerhed stilles af mere end en kilde, angives beløbet fra hver enkelt. |
| --- | --- |

2.

Hvis den samlede sikkerhed stilles af mere end en kilde, angives beløbet fra hver enkelt.

| 3. | Hvis sikkerheden stilles under flere forskellige former, angives disse. |
| --- | --- |

3.

Hvis sikkerheden stilles under flere forskellige former, angives disse.

| 4. | Punktet »sikkerhedens gyldighedsperiode« skal angive det tidspunkt, hvor sikkerheden får gyldighed. |
| --- | --- |

4.

Punktet »sikkerhedens gyldighedsperiode« skal angive det tidspunkt, hvor sikkerheden får gyldighed.

| 5. | I punktet »adresse« på forsikringsselskabet (-selskaberne) og/eller sikkerhedsstilleren (-stillerne) angives forsikringsselskabets (-selskabernes) og/eller sikkerhedsstillerens (-stillernes) hjemstedsadresse. Hvis det er relevant, angives adressen på det sted, hvor forsikringen er tegnet eller sikkerheden stillet. |
| --- | --- |

5.

I punktet »adresse« på forsikringsselskabet (-selskaberne) og/eller sikkerhedsstilleren (-stillerne) angives forsikringsselskabets (-selskabernes) og/eller sikkerhedsstillerens (-stillernes) hjemstedsadresse. Hvis det er relevant, angives adressen på det sted, hvor forsikringen er tegnet eller sikkerheden stillet.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG II

UDDRAG AF IMO'S FORBEHOLD OG RETNINGSLINJER FOR GENNEMFØRELSE AF ATHEN KONVENTIONEN, SOM FASTLAGT AF DEN INTERNATIONALE SØFARTSORGANISATIONS JURIDISKE KOMITÉ DEN 19. OKTOBER 2006

IMO'S FORBEHOLD OG RETNINGSLINJER FOR GENNEMFØRELSE AF ATHENKONVENTIONEN

Forbehold

| 1. | Athenkonventionen bør ratificeres med følgende forbehold eller en erklæring med samme formål:






  »[1.1.] | Forbehold i forbindelse med ... regerings ratifikation af Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs (»konventionen«) |
| --- | --- | --- |

1.

Athenkonventionen bør ratificeres med følgende forbehold eller en erklæring med samme formål:

»[1.1.]

Forbehold i forbindelse med ... regerings ratifikation af Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs (»konventionen«)

Begrænsning af transportørers erstatningsansvar, osv.

| [1.2.] | ... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at begrænse et eventuelt erstatningsansvar i henhold til artikel 3, stk. 1 eller 2, i konventionen i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, der skyldes en af de i punkt 2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen nævnte risici, til det laveste af følgende beløb:






  — | 250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde,
  eller |
| --- | --- | --- |

[1.2.]

... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at begrænse et eventuelt erstatningsansvar i henhold til artikel 3, stk. 1 eller 2, i konventionen i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, der skyldes en af de i punkt 2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen nævnte risici, til det laveste af følgende beløb:

—

250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde,

eller

| — | 340 mio. regningsenheder i alt pr. skib pr. skadetilfælde. |
| --- | --- |

—

340 mio. regningsenheder i alt pr. skib pr. skadetilfælde.

| [1.3.] | Endvidere forbeholder ... regering sig ret til og forpligter sig til at anvende punkt 2.1.1 og 2.2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen med de fornødne ændringer på sådanne erstatningsansvar. |
| --- | --- |

[1.3.]

Endvidere forbeholder ... regering sig ret til og forpligter sig til at anvende punkt 2.1.1 og 2.2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen med de fornødne ændringer på sådanne erstatningsansvar.

| [1.4.] | Undertransportørens erstatningsansvar i henhold til konventionens artikel 4, transportørens eller undertransportørens ansattes og agenters erstatningsansvar i henhold til konventionens artikel 11 og grænsen for det samlede erstatningsbeløb, jf. artikel 12 i Athenkonventionen, er begrænset tilsvarende. |
| --- | --- |

[1.4.]

Undertransportørens erstatningsansvar i henhold til konventionens artikel 4, transportørens eller undertransportørens ansattes og agenters erstatningsansvar i henhold til konventionens artikel 11 og grænsen for det samlede erstatningsbeløb, jf. artikel 12 i Athenkonventionen, er begrænset tilsvarende.

| [1.5.] | Forbeholdet og forpligtelsen i punkt 1.2 gælder uanset ansvarsgrundlaget i henhold til artikel 3, stk. 1 eller 2, og uanset eventuelle bestemmelser om det modsatte i konventionens artikel 4 eller 7; men dette forbehold og denne forpligtelse berører ikke anvendelsen af artikel 10 og 13. |
| --- | --- |

[1.5.]

Forbeholdet og forpligtelsen i punkt 1.2 gælder uanset ansvarsgrundlaget i henhold til artikel 3, stk. 1 eller 2, og uanset eventuelle bestemmelser om det modsatte i konventionens artikel 4 eller 7; men dette forbehold og denne forpligtelse berører ikke anvendelsen af artikel 10 og 13.

Obligatorisk forsikring og begrænsning af forsikringsselskabers erstatningsansvar

| [1.6.] | ... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at begrænse kravet i artikel 4a, stk. 1, om at være i besiddelse af en forsikring eller anden økonomisk sikkerhed i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, der skyldes en af de i punkt 2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen nævnte risici, til det laveste af følgende beløb:






  — | 250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde,
  eller |
| --- | --- | --- |

[1.6.]

... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at begrænse kravet i artikel 4a, stk. 1, om at være i besiddelse af en forsikring eller anden økonomisk sikkerhed i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, der skyldes en af de i punkt 2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen nævnte risici, til det laveste af følgende beløb:

—

250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde,

eller

| — | 340 mio. regningsenheder i alt pr. skib pr. skadetilfælde. |
| --- | --- |

—

340 mio. regningsenheder i alt pr. skib pr. skadetilfælde.

| [1.7.] | ... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at begrænse forsikringsselskabets eller sikkerhedsstillerens erstatningsansvar i henhold til artikel 4a, stk. 10, i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, der skyldes en af de i punkt 2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen nævnte risici, til en maksimal grænse for forsikringsbeløbet eller anden økonomisk sikkerhed, som transportøren skal være i besiddelse af i henhold til punkt 1.6 i dette forbehold. |
| --- | --- |

[1.7.]

... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at begrænse forsikringsselskabets eller sikkerhedsstillerens erstatningsansvar i henhold til artikel 4a, stk. 10, i tilfælde af en passagers død eller tilskadekomst, der skyldes en af de i punkt 2.2 i IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen nævnte risici, til en maksimal grænse for forsikringsbeløbet eller anden økonomisk sikkerhed, som transportøren skal være i besiddelse af i henhold til punkt 1.6 i dette forbehold.

| [1.8.] | ... regering forbeholder sig også ret til og forpligter sig til at anvende IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen, herunder anvendelse af de i punkt 2.1 og 2.2 i retningslinjerne nævnte bestemmelser i forbindelse med alle former for obligatorisk forsikring i henhold til konventionen. |
| --- | --- |

[1.8.]

... regering forbeholder sig også ret til og forpligter sig til at anvende IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen, herunder anvendelse af de i punkt 2.1 og 2.2 i retningslinjerne nævnte bestemmelser i forbindelse med alle former for obligatorisk forsikring i henhold til konventionen.

| [1.9.] | ... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at fritage forsikringsselskabet eller sikkerhedsstilleren i henhold til artikel 4a, stk. 1, for eventuelt erstatningsansvar, som dette/denne ikke har påtaget sig at være ansvarspligtig for. |
| --- | --- |

[1.9.]

... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at fritage forsikringsselskabet eller sikkerhedsstilleren i henhold til artikel 4a, stk. 1, for eventuelt erstatningsansvar, som dette/denne ikke har påtaget sig at være ansvarspligtig for.

Certifikater

| [1.10.] | ... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at udstede forsikringscertifikater i henhold til artikel 4a, stk. 2, i konventionen, således at:






  — | de afspejler begrænsningerne med hensyn til erstatningsansvar og kravene til forsikringsdækning i punkt 1.2, 1.6, 1.7 og 1.9, og |
| --- | --- | --- |

[1.10.]

... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at udstede forsikringscertifikater i henhold til artikel 4a, stk. 2, i konventionen, således at:

—

de afspejler begrænsningerne med hensyn til erstatningsansvar og kravene til forsikringsdækning i punkt 1.2, 1.6, 1.7 og 1.9, og

| — | de omfatter andre begrænsninger, krav og undtagelser, som den mener vilkårene på forsikringsmarkedet på tidspunktet for udstedelsen af forsikringscertifikatet, nødvendiggør. |
| --- | --- |

—

de omfatter andre begrænsninger, krav og undtagelser, som den mener vilkårene på forsikringsmarkedet på tidspunktet for udstedelsen af forsikringscertifikatet, nødvendiggør.

| [1.11.] | ... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at acceptere forsikringscertifikater, der er udstedt af andre kontraherende stater i henhold til et lignende forbehold. |
| --- | --- |

[1.11.]

... regering forbeholder sig ret til og forpligter sig til at acceptere forsikringscertifikater, der er udstedt af andre kontraherende stater i henhold til et lignende forbehold.

| [1.12.] | Alle begrænsninger, krav og undtagelser afspejles klart i det certifikat, der udstedes eller bekræftes i henhold til artikel 4a, stk. 2, i konventionen. |
| --- | --- |

[1.12.]

Alle begrænsninger, krav og undtagelser afspejles klart i det certifikat, der udstedes eller bekræftes i henhold til artikel 4a, stk. 2, i konventionen.

Forbindelsen mellem dette forbehold og IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen

| [1.13.] | Rettighederne i henhold til dette forbehold vil blive udøvet under behørig hensyntagen til IMO's retningslinjer for gennemførelsen af Athenkonventionen eller til eventuelle ændringer dertil, idet der sigtes mod at sikre ensartethed. Hvis et forslag om at ændre IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen, herunder begrænsninger, er blevet godkendt af Den Internationale Søfartsorganisations juridiske komité, vil disse ændringer finde anvendelse fra det tidspunkt, der fastlægges af komitéen. Dette berører ikke folkerettens regler for så vidt angår en stats ret til at hæve eller ændre sit forbehold.« |
| --- | --- |

[1.13.]

Rettighederne i henhold til dette forbehold vil blive udøvet under behørig hensyntagen til IMO's retningslinjer for gennemførelsen af Athenkonventionen eller til eventuelle ændringer dertil, idet der sigtes mod at sikre ensartethed. Hvis et forslag om at ændre IMO's retningslinjer for gennemførelse af Athenkonventionen, herunder begrænsninger, er blevet godkendt af Den Internationale Søfartsorganisations juridiske komité, vil disse ændringer finde anvendelse fra det tidspunkt, der fastlægges af komitéen. Dette berører ikke folkerettens regler for så vidt angår en stats ret til at hæve eller ændre sit forbehold.«

Retningslinjer

| 2. | På baggrund af den aktuelle situation på forsikringsmarkedet bør de kontraherende stater udstede forsikringscertifikater om forsikring hos et forsikringsselskab, der dækker risici i forbindelse med krigshandlinger, og et andet forsikringsselskab, der dækker risici, der ikke omfatter krigshandlinger. Hvert forsikringsselskab er kun erstatningspligtigt for sin del. Følgende regler finder anvendelse (de nævnte klausuler findes i tillæg A):






  2.1. | Såvel krigsforsikringer som ikke-krigsforsikringer kan være omfattet af følgende bestemmelser:






  2.1.1. | ILU-undtagelsesklausul for skader som følge af radioaktivitet samt kemiske, biologiske, biokemiske og elektromagnetiske våben (ILU-klausul nr. 370) |
| --- | --- | --- | --- |

2.

På baggrund af den aktuelle situation på forsikringsmarkedet bør de kontraherende stater udstede forsikringscertifikater om forsikring hos et forsikringsselskab, der dækker risici i forbindelse med krigshandlinger, og et andet forsikringsselskab, der dækker risici, der ikke omfatter krigshandlinger. Hvert forsikringsselskab er kun erstatningspligtigt for sin del. Følgende regler finder anvendelse (de nævnte klausuler findes i tillæg A):

2.1.

Såvel krigsforsikringer som ikke-krigsforsikringer kan være omfattet af følgende bestemmelser:

2.1.1.

ILU-undtagelsesklausul for skader som følge af radioaktivitet samt kemiske, biologiske, biokemiske og elektromagnetiske våben (ILU-klausul nr. 370)

| 2.1.2. | ILU-undtagelsesklausul for skader som følge af cyber-angreb (ILU-klausul nr. 380) |
| --- | --- |

2.1.2.

ILU-undtagelsesklausul for skader som følge af cyber-angreb (ILU-klausul nr. 380)

| 2.1.3. | Indsigelse og begrænsninger for den, der stiller obligatorisk økonomisk sikkerhed i henhold til konventionen som ændret ved disse retningslinjer, navnlig grænsen på 250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde |
| --- | --- |

2.1.3.

Indsigelse og begrænsninger for den, der stiller obligatorisk økonomisk sikkerhed i henhold til konventionen som ændret ved disse retningslinjer, navnlig grænsen på 250 000 regningsenheder pr. passager pr. skadetilfælde

| 2.1.4. | Et forbehold om, at forsikringen kun skal dække erstatningsansvar i henhold til konventionen som ændret ved disse retningslinjer, og |
| --- | --- |

2.1.4.

Et forbehold om, at forsikringen kun skal dække erstatningsansvar i henhold til konventionen som ændret ved disse retningslinjer, og

| 2.1.5. | Et forbehold om, at alle beløb, der betales i henhold til konventionen skal tjene til at reducere transportørens og/eller dennes forsikringsselskabs udestående forpligtelser i henhold til konventionens artikel 4a, selv i det tilfælde, hvor de ansvarlige for såvel krigsforsikringen som ikke-krigsforsikringen hverken udbetaler eller gør krav gældende om beløbet. |
| --- | --- |

2.1.5.

Et forbehold om, at alle beløb, der betales i henhold til konventionen skal tjene til at reducere transportørens og/eller dennes forsikringsselskabs udestående forpligtelser i henhold til konventionens artikel 4a, selv i det tilfælde, hvor de ansvarlige for såvel krigsforsikringen som ikke-krigsforsikringen hverken udbetaler eller gør krav gældende om beløbet.

| 2.2. | En krigsforsikring dækker et eventuelt erstatningsansvar ved tab, der skyldes en passagers død eller tilskadekomst som følge af:






  — | krig, borgerkrig, revolution, opstand, oprør eller uroligheder, der følger deraf, eller fjendtlige handlinger begået af eller mod en krigsførende magt |
| --- | --- | --- |

2.2.

En krigsforsikring dækker et eventuelt erstatningsansvar ved tab, der skyldes en passagers død eller tilskadekomst som følge af:

—

krig, borgerkrig, revolution, opstand, oprør eller uroligheder, der følger deraf, eller fjendtlige handlinger begået af eller mod en krigsførende magt

| — | tilfangetagelse, kapring, frihedsberøvelse eller tilbageholdelse og konsekvenserne deraf eller forsøg herpå |
| --- | --- |

—

tilfangetagelse, kapring, frihedsberøvelse eller tilbageholdelse og konsekvenserne deraf eller forsøg herpå

| — | efterladte miner, torpedoer, bomber eller andre eksplosive krigsefterladenskaber |
| --- | --- |

—

efterladte miner, torpedoer, bomber eller andre eksplosive krigsefterladenskaber

| — | handlinger begået af terrorister eller personer, der handler i ond hensigt eller med et politisk motiv, og handlinger, der tager sigte på at forebygge eller afværge sådanne risici |
| --- | --- |

—

handlinger begået af terrorister eller personer, der handler i ond hensigt eller med et politisk motiv, og handlinger, der tager sigte på at forebygge eller afværge sådanne risici

| — | konfiskation og ekspropriation |
| --- | --- |

—

konfiskation og ekspropriation

og kan være omfattet af følgende undtagelser, begrænsninger og krav:

| 2.2.1. | Automatisk ophørs- og undtagelsesklausul i forbindelse med krig |
| --- | --- |

2.2.1.

Automatisk ophørs- og undtagelsesklausul i forbindelse med krig

| 2.2.2. | Overstiger et krav fra enkelte passagerer sammenlagt et beløb svarende til 340 mio. regningsenheder pr. skib pr. skadetilfælde, kan transportøren påberåbe sig retten til at få begrænset sit erstatningsansvar til 340 mio. regningsenheder, såfremt






  — | beløbet skal fordeles mellem skadelidte i forhold til størrelsen af deres fremførte krav |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Overstiger et krav fra enkelte passagerer sammenlagt et beløb svarende til 340 mio. regningsenheder pr. skib pr. skadetilfælde, kan transportøren påberåbe sig retten til at få begrænset sit erstatningsansvar til 340 mio. regningsenheder, såfremt

—

beløbet skal fordeles mellem skadelidte i forhold til størrelsen af deres fremførte krav

| — | fordelingen af dette beløb kan foretages i et eller flere delbeløb til de skadelidte, som der på tidspunktet for fordelingen er kendskab til, og |
| --- | --- |

—

fordelingen af dette beløb kan foretages i et eller flere delbeløb til de skadelidte, som der på tidspunktet for fordelingen er kendskab til, og

| — | fordelingen af beløbet kan foretages af forsikringsselskabet, retten eller en anden kompetent myndighed på det sted, hvor forsikringsselskabet har anlagt søgsmål i en hvilken som helst kontraherende stat, hvori søgsmålet vedrørende krav, der angiveligt er omfattet af forsikringen, er anlagt. |
| --- | --- |

—

fordelingen af beløbet kan foretages af forsikringsselskabet, retten eller en anden kompetent myndighed på det sted, hvor forsikringsselskabet har anlagt søgsmål i en hvilken som helst kontraherende stat, hvori søgsmålet vedrørende krav, der angiveligt er omfattet af forsikringen, er anlagt.

| 2.2.3. | 30 dages anmeldelsesklausul i tilfælde, der ikke er omfattet af 2.2.1. |
| --- | --- |

2.2.3.

30 dages anmeldelsesklausul i tilfælde, der ikke er omfattet af 2.2.1.

| 2.3. | En ikke-krigsforsikring dækker alle risici, der er omfattet af en obligatorisk forsikring, bortset fra de risici, der er opført under punkt 2.2, uanset om de er omfattet af de i punkt 2.1 og 2.2 anførte undtagelser, begrænsninger eller krav. |
| --- | --- |

2.3.

En ikke-krigsforsikring dækker alle risici, der er omfattet af en obligatorisk forsikring, bortset fra de risici, der er opført under punkt 2.2, uanset om de er omfattet af de i punkt 2.1 og 2.2 anførte undtagelser, begrænsninger eller krav.

| 3. | Tillæg B indeholder et eksempel på en række forsikringer (Blue Cards) og et forsikringscertifikat, der alle afspejler disse retningslinjer. |
| --- | --- |

3.

Tillæg B indeholder et eksempel på en række forsikringer (Blue Cards) og et forsikringscertifikat, der alle afspejler disse retningslinjer.

Onsdag, den 24. september 2008TILLÆG A

KLAUSULER, DER ER NÆVNT I RETNINGSLINJERNE, PUNKT 2.1.1, 2.1.2 OG 2.2.1

ILU-undtagelsesklausul for skader som følge af radioaktivitet samt kemiske, biologiske, biokemiske og elektromagnetiske våben (klausul nr. 370, 10/11/2003)

Denne klausul er overordnet og har forrang frem for alt, hvad der i denne forsikring måtte være i modstrid hermed

| 1. | Forsikringen dækker under alle omstændigheder ikke erstatningsansvar ved tab eller skade, der direkte eller indirekte er forårsaget af eller skyldes






  1.1. | ioniserende stråling fra eller forurening forårsaget af radioaktivitet fra kernebrændsel, kerneaffald eller fra forbrænding af kernebrændsel |
| --- | --- | --- |

1.

Forsikringen dækker under alle omstændigheder ikke erstatningsansvar ved tab eller skade, der direkte eller indirekte er forårsaget af eller skyldes

1.1.

ioniserende stråling fra eller forurening forårsaget af radioaktivitet fra kernebrændsel, kerneaffald eller fra forbrænding af kernebrændsel

| 1.2. | radioaktive, giftige, eksplosive eller andre farlige eller forurenende egenskaber ved et atomanlæg, en atomreaktor eller andre nukleare samlinger eller dele heraf |
| --- | --- |

1.2.

radioaktive, giftige, eksplosive eller andre farlige eller forurenende egenskaber ved et atomanlæg, en atomreaktor eller andre nukleare samlinger eller dele heraf

| 1.3. | våben eller anordninger, der anvender nuklear fission og/eller fusion eller lignende reaktioner, eller radioaktive kræfter eller stoffer |
| --- | --- |

1.3.

våben eller anordninger, der anvender nuklear fission og/eller fusion eller lignende reaktioner, eller radioaktive kræfter eller stoffer

| 1.4. | radioaktive, giftige, eksplosive eller andre farlige eller forurenende egenskaber ved et radioaktivt stof. Undtagelsen i denne underklausul omfatter ikke radioaktive isotoper, bortset fra kernebrændsel, når sådanne isotoper fremstilles, transporteres, oplagres eller anvendes til kommercielle, landbrugsmæssige, lægelige, videnskabelige eller andre lignende fredelige formål |
| --- | --- |

1.4.

radioaktive, giftige, eksplosive eller andre farlige eller forurenende egenskaber ved et radioaktivt stof. Undtagelsen i denne underklausul omfatter ikke radioaktive isotoper, bortset fra kernebrændsel, når sådanne isotoper fremstilles, transporteres, oplagres eller anvendes til kommercielle, landbrugsmæssige, lægelige, videnskabelige eller andre lignende fredelige formål

| 1.5. | kemiske, biologiske, biokemiske eller elektromagnetiske våben |
| --- | --- |

1.5.

kemiske, biologiske, biokemiske eller elektromagnetiske våben

ILU-undtagelsesklausul for skader som følge af cyber-angreb (klausul nr. 380, 10/11/2003)

| 1. | Denne forsikring dækker under alle omstændigheder ikke erstatningsansvar ved tab eller skader eller udgifter, der direkte eller indirekte er forårsaget af eller skyldes skadegørende anvendelse eller brug af computere, computersystemer, softwareprogrammer, skadegørende computerkode, computervirus eller -processer eller andre elektroniske systemer, jf. dog klausulen under punkt 2. |
| --- | --- |

1.

Denne forsikring dækker under alle omstændigheder ikke erstatningsansvar ved tab eller skader eller udgifter, der direkte eller indirekte er forårsaget af eller skyldes skadegørende anvendelse eller brug af computere, computersystemer, softwareprogrammer, skadegørende computerkode, computervirus eller -processer eller andre elektroniske systemer, jf. dog klausulen under punkt 2.

| 2. | Er denne klausul baseret på en police, der dækker risici i forbindelse med krig, borgerkrig, revolution, opstand, oprør eller uroligheder, der følger deraf, eller fjendtlige handlinger begået af eller mod en krigsførende magt, eller terrorisme eller personer, der handler med et politisk motiv, udelukker klausulen under punkt 1 ikke tab (der ellers ville være dækket), forårsaget af anvendelse af en computer, et computersystem eller softwareprogram eller andet elektronisk system i affyrings- og/eller styresystemet og/eller -mekanismen på et våben eller missil. |
| --- | --- |

2.

Er denne klausul baseret på en police, der dækker risici i forbindelse med krig, borgerkrig, revolution, opstand, oprør eller uroligheder, der følger deraf, eller fjendtlige handlinger begået af eller mod en krigsførende magt, eller terrorisme eller personer, der handler med et politisk motiv, udelukker klausulen under punkt 1 ikke tab (der ellers ville være dækket), forårsaget af anvendelse af en computer, et computersystem eller softwareprogram eller andet elektronisk system i affyrings- og/eller styresystemet og/eller -mekanismen på et våben eller missil.

Automatisk ophørs- og undtagelsesklausul i forbindelse med krig

1.1.   Automatisk dækningsophør

Uanset om der er givet meddelelse om annullering, OPHØRER dækningen AUTOMATISK ved

| 1.1.1. | udbrud af krig (uanset, om der er udsendt krigserklæring eller ej) mellem to eller flere af følgende stater: Det Forenede Kongerige, Amerikas Forenede Stater, Frankrig, Den Russiske Føderation og Folkerepublikken Kina |
| --- | --- |

1.1.1.

udbrud af krig (uanset, om der er udsendt krigserklæring eller ej) mellem to eller flere af følgende stater: Det Forenede Kongerige, Amerikas Forenede Stater, Frankrig, Den Russiske Føderation og Folkerepublikken Kina

| 1.1.2. | rekvisition for så vidt angår adkomst eller anvendelse af et fartøj der er dækket af forsikringen |
| --- | --- |

1.1.2.

rekvisition for så vidt angår adkomst eller anvendelse af et fartøj der er dækket af forsikringen

1.2.   Krig mellem de fem stormagter

Denne forsikring dækker ikke

| 1.2.1. | erstatningsansvar ved tab eller skader forårsaget af udbrud af krig (uanset, om der er udsendt krigserklæring eller ej) mellem to eller flere af følgende stater: Det Forenede Kongerige, Amerikas Forenede Stater, Frankrig, Den Russiske Føderation og Folkerepublikken Kina |
| --- | --- |

1.2.1.

erstatningsansvar ved tab eller skader forårsaget af udbrud af krig (uanset, om der er udsendt krigserklæring eller ej) mellem to eller flere af følgende stater: Det Forenede Kongerige, Amerikas Forenede Stater, Frankrig, Den Russiske Føderation og Folkerepublikken Kina

| 1.2.2. | rekvisition for så vidt angår adkomst eller anvendelse. |
| --- | --- |

1.2.2.

rekvisition for så vidt angår adkomst eller anvendelse.

Onsdag, den 24. september 2008TILLÆG B

I.   Eksempler på forsikringer (Blue Cards) som omhandlet i retningslinje nr. 3

Blue Card udstedt af krigsforsikringsselskab

Certifikat udstedt som dokumentation for forsikring i overensstemmelse med artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs

Skibets navn: ...

Skibets IMO-identifikationsnummer: ...

Registreringshavn: ...

Ejerens navn og adresse: ...

Herved attesteres det, at der for så vidt angår ovennævnte skib, der ejes af ovennævnte ejer, findes en forsikringspolice, der opfylder kravene i artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs, jf. dog alle undtagelser og begrænsninger i forhold til obligatorisk krigsforsikring i henhold til konventionen og retningslinjerne for gennemførelse heraf, som fastlagt af Den Internationale Søfartsorganisations Juridiske Komité i oktober 2006, herunder navnlig følgende klausuler: [Her kan konventionsteksten og retningslinjerne med tillæg indsættes i det ønskede omfang]

Forsikringsperioden gælder fra: 20. februar 2007

til: 20. februar 2008

Forsikringsselskabet kan dog annullere dette certifikat ved med 30 dages frist skriftligt at underrette ovennævnte myndighed, hvorved forsikringsselskabets erstatningsansvar således ophører fra udløbet af nævnte periode, dog kun for så vidt angår begivenheder, der indtræffer derefter.

Dato: ...

Dette certifikat er udstedt af

...

Forsikringsgivers underskrift

War Risks, Inc

[Adresse]

Udelukkende som agent for War Risks, Inc.

Blue Card udstedt af ikke-krigsforsikringsselskab

Certifikat udstedt som dokumentation for forsikring i overensstemmelse med artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs

Skibets navn: ...

Skibets IMO-identifikationsnummer: ...

Registreringshavn: ...

Ejerens navn og adresse: ...

Herved attesteres det, at der for så vidt angår ovennævnte skib, der ejes af ovennævnte ejer, findes en forsikringspolice, der opfylder kravene i artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs, jf. dog alle undtagelser og begrænsninger i forhold til obligatorisk ikke-krigsforsikring i henhold til konventionen og retningslinjerne for gennemførelse heraf, som fastlagt af Den Internationale Søfartsorganisations Juridiske Komité i oktober 2006, herunder navnlig følgende klausuler: [Her kan konventionsteksten og retningslinjerne med tillæg indsættes i det ønskede omfang]

Forsikringsperioden gælder fra: 20. februar 2007

til: 20. februar 2008

Forsikringsselskabet kan dog annullere dette certifikat ved med tre måneders frist skriftligt at underrette ovennævnte myndighed, hvorved forsikringsselskabets erstatningsansvar således ophører fra udløbet af nævnte periode, dog kun for så vidt angår begivenheder, der indtræffer derefter.

Dato: ...

Dette certifikat er udstedt af:

...

Forsikringsgivers underskrift

PANDI P&I

[Adresse]

Udelukkende som agent for PANDI P&I

II.   Model til forsikringscertifikat som omhandlet i retningslinje nr. 3

CERTIFIKAT FOR FORSIKRING ELLER ANDEN ØKONOMISK SIKKERHED FOR ERSTATNINGSANSVAR VED PASSAGERERS DØD OG TILSKADEKOMST

Udstedt i overensstemmelse med artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs

| Skibets navn | Kendings-nummer eller -bogstaver | Skibets IMO-identifikations-nummer | Registrerings-havn | Navn og fuldstændig adresse på hjemsted for den transportør, der faktisk udfører transporten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Skibets navn

Kendings-nummer eller -bogstaver

Skibets IMO-identifikations-nummer

Registrerings-havn

Navn og fuldstændig adresse på hjemsted for den transportør, der faktisk udfører transporten

Det attesteres herved, at der for ovennævnte skib foreligger en gyldig forsikringspolice eller anden økonomisk sikkerhed, som opfylder kravene i artikel 4a i Athenkonventionen af 2002 angående transport af passagerer og deres bagage til søs.

Sikkerhedens art ...

Sikkerhedens gyldighedsperiode ...

Navn og adresse på forsikringsselskabet (-selskaberne) og/eller sikkerhedsstilleren (-stillerne)

Den ved dette certifikat attesterede forsikringsdækning er delt i en krigsforsikring og en ikke-krigsforsikring i henhold til de retningslinjer for gennemførelsen som Den Internationale Søfartsorganisations Juridiske Komité fastlagde i oktober 2006. Begge forsikringsdækninger er underlagt alle de undtagelser og begrænsninger, der gælder i henhold til konventionen og retningslinjerne for gennemførelse heraf. Forsikringsselskaberne hæfter ikke solidarisk. Forsikringsselskaberne er:

for så vidt angår risici i forbindelse med krigshandlinger: War Risks, Inc., [adresse]

for så vidt angår risici, der ikke omfatter krigshandlinger: Pandi P&I, [adresse]

Dette certifikat er gyldigt til ...

Udstedt eller påtegnet af regeringen i ...

(statens officielle betegnelse)

ELLER

Følgende tekst anvendes, hvis en kontraherende stat benytter sig af artikel 4a, stk. 3:

Dette certifikat er udstedt eller påtegnet efter bemyndigelse af regeringen i ... (statens officielle betegnelse) ... (institutionens eller organisationens navn)

...den ...

...(dato)...

...

(Den udstedende eller påtegnende tjenestemands underskrift og stillingsbetegnelse)

Forklarende noter:

| 1. | Statens officielle betegnelse kan efter ønske indeholde en henvisning til den kompetente offentlige myndighed i det land, hvor certifikatet er udstedt. |
| --- | --- |

1.

Statens officielle betegnelse kan efter ønske indeholde en henvisning til den kompetente offentlige myndighed i det land, hvor certifikatet er udstedt.

| 2. | Hvis den samlede sikkerhed stilles af mere end en kilde, angives beløbet fra hver enkelt. |
| --- | --- |

2.

Hvis den samlede sikkerhed stilles af mere end en kilde, angives beløbet fra hver enkelt.

| 3. | Hvis sikkerheden stilles under flere forskellige former, angives disse. |
| --- | --- |

3.

Hvis sikkerheden stilles under flere forskellige former, angives disse.

| 4. | Punktet »sikkerhedens gyldighedsperiode« skal angive det tidspunkt, hvor sikkerheden får gyldighed. |
| --- | --- |

4.

Punktet »sikkerhedens gyldighedsperiode« skal angive det tidspunkt, hvor sikkerheden får gyldighed.

| 5. | Punktet »adresse« på forsikringsselskabet (-selskaberne) og/eller sikkerhedsstilleren (-stillerne) skal angive forsikringsselskabets (-selskabernes) og/eller sikkerhedsstillerens (-stillernes) hjemstedsadresse. Hvis det er relevant, angives adressen på det sted, hvor forsikringen er tegnet eller sikkerheden stillet. |
| --- | --- |

5.

Punktet »adresse« på forsikringsselskabet (-selskaberne) og/eller sikkerhedsstilleren (-stillerne) skal angive forsikringsselskabets (-selskabernes) og/eller sikkerhedsstillerens (-stillernes) hjemstedsadresse. Hvis det er relevant, angives adressen på det sted, hvor forsikringen er tegnet eller sikkerheden stillet.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/213

---

Onsdag, den 24. september 2008Havnestatskontrol (omarbejdning) ***II

P6_TA(2008)0446

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om havnestatskontrol (omarbejdning) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (5722/3/2008 — C6-0224/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0588),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2008)0208),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0335/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 11.

(2)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 584.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0238

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om havnestatskontrol (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om havnestatskontrol af skibsfart (4) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om havnestatskontrol af skibsfart (4) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | Søulykker og forurening af medlemsstaternes have og kyster giver Fællesskabet anledning til alvorlig bekymring. |
| --- | --- |

(2)

Søulykker og forurening af medlemsstaternes have og kyster giver Fællesskabet anledning til alvorlig bekymring.

| (3) | Fællesskabet er også interesseret i leve- og arbejdsvilkårene om bord på skibe. |
| --- | --- |

(3)

Fællesskabet er også interesseret i leve- og arbejdsvilkårene om bord på skibe.

| (4) | Sikkerheden, forureningsforebyggelsen og leve- og arbejdsvilkårene om bord på skibe kan forbedres betydeligt, hvis forekomsten i fællesskabsfarvande af skibe, der ikke lever op til standarderne, reduceres kraftigt gennem streng håndhævelse af konventioner, internationale koder og resolutioner. |
| --- | --- |

(4)

Sikkerheden, forureningsforebyggelsen og leve- og arbejdsvilkårene om bord på skibe kan forbedres betydeligt, hvis forekomsten i fællesskabsfarvande af skibe, der ikke lever op til standarderne, reduceres kraftigt gennem streng håndhævelse af konventioner, internationale koder og resolutioner.

| (5) | Medlemsstaterne bør derfor tage de nødvendige skridt til at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om søfarendes arbejdsstandarder, 2006, der i regel 5.2.1 indeholder bestemmelser om havnestatens ansvar. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne bør derfor tage de nødvendige skridt til at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om søfarendes arbejdsstandarder, 2006, der i regel 5.2.1 indeholder bestemmelser om havnestatens ansvar.

| (6) | Medlemsstaterne bør træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilpasse deres nationale lovgivning til bestemmelserne i den sammenfattende tekst til konventionen af 1976 om begrænsning af ansvaret for søretlige krav, der er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation, som ændret ved protokollen af 1996 (1996-konventionen) vedrørende begrænsning af ansvar. Det fremgår af De Europæiske Fællesskabers Domstols dom i sag C-188/07 (5), at erstatning til tredjeparter for skader forårsaget af affald er baseret på princippet »forureneren betaler« i overensstemmelse med Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (7) og giver ret til erstatning for alle de skader, der er sket, herunder hvor der ikke er fuldstændig dækning, og som falder uden for de nationale bestemmelser for gennemførelse af konventionerne. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilpasse deres nationale lovgivning til bestemmelserne i den sammenfattende tekst til konventionen af 1976 om begrænsning af ansvaret for søretlige krav, der er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation, som ændret ved protokollen af 1996 (1996-konventionen) vedrørende begrænsning af ansvar. Det fremgår af De Europæiske Fællesskabers Domstols dom i sag C-188/07 (5), at erstatning til tredjeparter for skader forårsaget af affald er baseret på princippet »forureneren betaler« i overensstemmelse med Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (7) og giver ret til erstatning for alle de skader, der er sket, herunder hvor der ikke er fuldstændig dækning, og som falder uden for de nationale bestemmelser for gennemførelse af konventionerne.

| (7) | Ansvaret for kontrollen med, om skibe overholder internationale standarder for sikkerhed, forureningsforebyggelse og leve- og arbejdsvilkår om bord, påhviler hovedsagelig flagstaten. Flagstaten, der eventuelt støtter sig på anerkendte organisationer, garanterer fuldt ud for, at de inspektioner og syn, der er nødvendige for at udstede de relevante certifikater, er fuldstændige og effektive. Ansvaret for vedligeholdelsen af skibets stand og dets udstyr efter synet med henblik på at opfylde kravene i konventioner, som skibet er omfattet af, påhviler rederiet. Men flere flagstater har ikke gennemført og håndhævet de internationale standarder på forsvarlig vis. Kontrollen med, om de internationale standarder for sikkerhed, forureningsforebyggelse og leve- og arbejdsvilkår om bord er opfyldt, bør derfor som endnu et værn mod sejlads med skibe, der ikke overholder standarderne også varetages af havnestaten, men i erkendelse af, at havnestatskontrollens inspektion ikke er et syn, og at de relevante inspektionsskemaer ikke er sødygtighedsbeviser. |
| --- | --- |

(7)

Ansvaret for kontrollen med, om skibe overholder internationale standarder for sikkerhed, forureningsforebyggelse og leve- og arbejdsvilkår om bord, påhviler hovedsagelig flagstaten. Flagstaten, der eventuelt støtter sig på anerkendte organisationer, garanterer fuldt ud for, at de inspektioner og syn, der er nødvendige for at udstede de relevante certifikater, er fuldstændige og effektive. Ansvaret for vedligeholdelsen af skibets stand og dets udstyr efter synet med henblik på at opfylde kravene i konventioner, som skibet er omfattet af, påhviler rederiet. Men flere flagstater har ikke gennemført og håndhævet de internationale standarder på forsvarlig vis. Kontrollen med, om de internationale standarder for sikkerhed, forureningsforebyggelse og leve- og arbejdsvilkår om bord er opfyldt, bør derfor som endnu et værn mod sejlads med skibe, der ikke overholder standarderne også varetages af havnestaten, men i erkendelse af, at havnestatskontrollens inspektion ikke er et syn, og at de relevante inspektionsskemaer ikke er sødygtighedsbeviser.

| (8) | En harmoniseret fremgangsmåde for medlemsstaternes effektive håndhævelse af disse internationale standarder over for skibe, der sejler i farvande under deres jurisdiktion og anløber deres havne, bør hindre konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

(8)

En harmoniseret fremgangsmåde for medlemsstaternes effektive håndhævelse af disse internationale standarder over for skibe, der sejler i farvande under deres jurisdiktion og anløber deres havne, bør hindre konkurrenceforvridning.

| (9) | Rederibranchen er sårbar over for terrorhandlinger. Sikringsforanstaltninger inden for transport bør gennemføres effektivt, og medlemsstaterne bør føre nøje tilsyn med overholdelsen af sikringsreglerne ved at udføre sikringskontrol. |
| --- | --- |

(9)

Rederibranchen er sårbar over for terrorhandlinger. Sikringsforanstaltninger inden for transport bør gennemføres effektivt, og medlemsstaterne bør føre nøje tilsyn med overholdelsen af sikringsreglerne ved at udføre sikringskontrol.

| (10) | Der bør arbejdes videre på grundlag af erfaringerne på Paris-memorandummet om havnestatskontrol (Paris MOU), som blev undertegnet i Paris den 26. januar 1982. |
| --- | --- |

(10)

Der bør arbejdes videre på grundlag af erfaringerne på Paris-memorandummet om havnestatskontrol (Paris MOU), som blev undertegnet i Paris den 26. januar 1982.

| (11) | Det Europæiske Agentur For Søfartssikkerhed (EMSA), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27 juni 2002 (8), bør yde den nødvendige bistand til sikring af, at havnestatskontrolordningen gennemføres ensartet og effektivt. Agenturet bør navnlig bidrage til at udvikle og implementere dels den inspektionsdatabase, der skal oprettes i medfør af dette direktiv, dels en harmoniseret fællesskabsordning for medlemsstaternes efteruddannelse af havnestatsinspektører og evaluering af disses kompetencer. |
| --- | --- |

(11)

Det Europæiske Agentur For Søfartssikkerhed (EMSA), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27 juni 2002 (8), bør yde den nødvendige bistand til sikring af, at havnestatskontrolordningen gennemføres ensartet og effektivt. Agenturet bør navnlig bidrage til at udvikle og implementere dels den inspektionsdatabase, der skal oprettes i medfør af dette direktiv, dels en harmoniseret fællesskabsordning for medlemsstaternes efteruddannelse af havnestatsinspektører og evaluering af disses kompetencer.

| (12) | En effektiv ordning for havnestatskontrol bør tilstræbe, at alle skibe, som anløber Den Europæiske Unions havne, med jævne mellemrum inspiceres. Inspektionen bør koncentreres om skibe, der ikke opfylder standarderne, mens skibe af høj kvalitet, dvs. skibe, hvis inspektionsrapporter er tilfredsstillende, eller hvis flagstat opfylder Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) medlemsstaters auditsystem, bør belønnes med mindre hyppige inspektioner. Sådanne nye inspektionsregler bør indarbejdes i Fællesskabets ordning for havnestatskontrol, så snart de forskellige aspekter heraf er nærmere fastlagt, på grundlag af en ordning med deling af inspektionerne, hvorved hver medlemsstat yder et rimeligt bidrag til opfyldelsen af Fællesskabets mål om en omfattende inspektionsordning. Endvidere bør medlemsstaterne ansætte og bibeholde det fornødne personale, herunder kvalificerede skibsinspektører, under hensyn til skibstrafikkens omfang og karakteristika i hver enkelt havn. |
| --- | --- |

(12)

En effektiv ordning for havnestatskontrol bør tilstræbe, at alle skibe, som anløber Den Europæiske Unions havne, med jævne mellemrum inspiceres. Inspektionen bør koncentreres om skibe, der ikke opfylder standarderne, mens skibe af høj kvalitet, dvs. skibe, hvis inspektionsrapporter er tilfredsstillende, eller hvis flagstat opfylder Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) medlemsstaters auditsystem, bør belønnes med mindre hyppige inspektioner. Sådanne nye inspektionsregler bør indarbejdes i Fællesskabets ordning for havnestatskontrol, så snart de forskellige aspekter heraf er nærmere fastlagt, på grundlag af en ordning med deling af inspektionerne, hvorved hver medlemsstat yder et rimeligt bidrag til opfyldelsen af Fællesskabets mål om en omfattende inspektionsordning. Endvidere bør medlemsstaterne ansætte og bibeholde det fornødne personale, herunder kvalificerede skibsinspektører, under hensyn til skibstrafikkens omfang og karakteristika i hver enkelt havn.

| (13) | Inspektionsordningen i dette direktiv tager hensyn til det arbejde, der er gjort i Paris MOU. Da der skal opnås enighed på fællesskabsplan om enhver udvikling, der er en følge af arbejdet i Paris MOU, inden den finder anvendelse i EU, bør der etableres og opretholdes en tæt koordinering mellem Fællesskabet og Paris MOU for at opnå størst mulig konvergens. |
| --- | --- |

(13)

Inspektionsordningen i dette direktiv tager hensyn til det arbejde, der er gjort i Paris MOU. Da der skal opnås enighed på fællesskabsplan om enhver udvikling, der er en følge af arbejdet i Paris MOU, inden den finder anvendelse i EU, bør der etableres og opretholdes en tæt koordinering mellem Fællesskabet og Paris MOU for at opnå størst mulig konvergens.

| (14) | Kommissionen bør forvalte og ajourføre inspektionsdatabasen i tæt samarbejde med Paris MOU. Inspektionsdatabasen bør indeholde inspektionsdata fra medlemsstaterne og alle de stater, der er parter i Paris MOU. Så længe Fællesskabets informationssystem for søfarten, SafeSeaNet, ikke er fuldt operationelt og ikke muliggør en automatisk registrering i inspektionsdatabasen af data vedrørende skibes anløb af havne, bør medlemsstaterne sende Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt overvågning af anvendelsen af dette direktiv, navnlig for så vidt angår skibenes bevægelser. På grundlag af de inspektionsdata, som medlemsstaterne indsender, bør Kommissionen fra inspektionsdatabasen udtrække data om skibenes risikoprofil, om skibe, der skal inspiceres og om skibenes bevægelser og bør beregne hver enkelt medlemsstats inspektionsforpligtelser. Inspektionsdatabasen bør også kunne samkøres med andre EF-databaser om sikkerhed til søs. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bør forvalte og ajourføre inspektionsdatabasen i tæt samarbejde med Paris MOU. Inspektionsdatabasen bør indeholde inspektionsdata fra medlemsstaterne og alle de stater, der er parter i Paris MOU. Så længe Fællesskabets informationssystem for søfarten, SafeSeaNet, ikke er fuldt operationelt og ikke muliggør en automatisk registrering i inspektionsdatabasen af data vedrørende skibes anløb af havne, bør medlemsstaterne sende Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt overvågning af anvendelsen af dette direktiv, navnlig for så vidt angår skibenes bevægelser. På grundlag af de inspektionsdata, som medlemsstaterne indsender, bør Kommissionen fra inspektionsdatabasen udtrække data om skibenes risikoprofil, om skibe, der skal inspiceres og om skibenes bevægelser og bør beregne hver enkelt medlemsstats inspektionsforpligtelser. Inspektionsdatabasen bør også kunne samkøres med andre EF-databaser om sikkerhed til søs.

| (15) | Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at gennemgå den metode, der bruges til at beregne den hvide, grå og sorte liste over flagstater inden for rammerne af Paris MOU, for at sikre, at den er retfærdig, især med hensyn til den måde, den behandler flagstater med små flåder. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at gennemgå den metode, der bruges til at beregne den hvide, grå og sorte liste over flagstater inden for rammerne af Paris MOU, for at sikre, at den er retfærdig, især med hensyn til den måde, den behandler flagstater med små flåder.

| (16) | Reglerne og procedurerne for havnestatskontrolinspektion, herunder kriterier for tilbageholdelse af skibe, bør harmoniseres for at sikre ensartet effektivitet i alle havne, hvilket også drastisk vil reducere muligheden for at vælge bestemte anløbshavne for at slippe uden om effektiv kontrol. |
| --- | --- |

(16)

Reglerne og procedurerne for havnestatskontrolinspektion, herunder kriterier for tilbageholdelse af skibe, bør harmoniseres for at sikre ensartet effektivitet i alle havne, hvilket også drastisk vil reducere muligheden for at vælge bestemte anløbshavne for at slippe uden om effektiv kontrol.

| (17) | ▐ Periodiske og yderligere inspektioner
  bør omfatte
  en undersøgelse af på forhånd definerede områder for hvert skib, som vil variere afhængigt af skibstypen, inspektionstypen og resultaterne af den tidligere havnestatskontrol. Inspektionsdatabasen bør rumme elementer, hvormed der kan udpeges risikoområder, som skal kontrolleres ved hver inspektion. |
| --- | --- |

(17)

▐ Periodiske og yderligere inspektioner
  bør omfatte
  en undersøgelse af på forhånd definerede områder for hvert skib, som vil variere afhængigt af skibstypen, inspektionstypen og resultaterne af den tidligere havnestatskontrol. Inspektionsdatabasen bør rumme elementer, hvormed der kan udpeges risikoområder, som skal kontrolleres ved hver inspektion.

| (18) | Visse skibskategorier udgør en stor ulykkes- eller forureningsrisiko, når de har nået en vis alder, og de bør derfor underkastes en udvidet inspektion. De nærmere bestemmelser om en sådan udvidet inspektion bør fastlægges. |
| --- | --- |

(18)

Visse skibskategorier udgør en stor ulykkes- eller forureningsrisiko, når de har nået en vis alder, og de bør derfor underkastes en udvidet inspektion. De nærmere bestemmelser om en sådan udvidet inspektion bør fastlægges.

| (19) | Under den inspektionsordning, der indføres ved dette direktiv, afhænger intervallerne mellem de periodiske inspektioner på skibe af disses risikoprofil, som er baseret på en række generiske og historiske parametre. For højrisikoskibe bør intervallet ikke overstige seks måneder.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Under den inspektionsordning, der indføres ved dette direktiv, afhænger intervallerne mellem de periodiske inspektioner på skibe af disses risikoprofil, som er baseret på en række generiske og historiske parametre. For højrisikoskibe bør intervallet ikke overstige seks måneder.

▐

| (20) | Nogle skibe udgør en klar risiko for sikkerheden til søs og for havmiljøet på grund af deres ringe tilstand,
  flagstaten
  , og deres fortid.
  Disse skibe bør
  derfor
  forbydes adgang til Fællesskabets
  havne
  og ankerpladser, medmindre det kan påvises, at de kan sejle i Fællesskabets farvande uden fare. Der bør fastsættes retningslinjer indeholdende procedurerne for at forbyde en sådan adgang og for ophævelse af dette forbud
  . Listen over skibe, som er blevet nægtet adgang til
  Fællesskabets havne og ankerpladser
  , bør offentliggøres af hensyn til gennemsigtigheden. |
| --- | --- |

(20)

Nogle skibe udgør en klar risiko for sikkerheden til søs og for havmiljøet på grund af deres ringe tilstand,
  flagstaten
  , og deres fortid.
  Disse skibe bør
  derfor
  forbydes adgang til Fællesskabets
  havne
  og ankerpladser, medmindre det kan påvises, at de kan sejle i Fællesskabets farvande uden fare. Der bør fastsættes retningslinjer indeholdende procedurerne for at forbyde en sådan adgang og for ophævelse af dette forbud
  . Listen over skibe, som er blevet nægtet adgang til
  Fællesskabets havne og ankerpladser
  , bør offentliggøres af hensyn til gennemsigtigheden.

| (21) | For at begrænse byrden ved gentagne inspektioner for visse myndigheder og rederier, bør syn, som en værtsstat, der ikke er fartøjets flagstat, foretager af ro-ro-færger eller højhastighedspassagerfartøjer i henhold til Rådets direktiv 1999/35/EF af 29. april 1999 om en ordning med obligatoriske syn med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer (9), og som mindst omfatter alle punkter i en udvidet inspektion, tages med i betragtning ved beregningen af skibets risikoprofil, intervallerne mellem inspektionerne og hver enkelt medlemsstats inspektionsforpligtelse. Kommissionen bør endvidere undersøge, om der vil være hensigtsmæssigt fremtidigt at ændre direktiv 1999/35/EF med henblik på at højne sikkerhedsniveauet for drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer til og fra medlemsstaternes havne. |
| --- | --- |

(21)

For at begrænse byrden ved gentagne inspektioner for visse myndigheder og rederier, bør syn, som en værtsstat, der ikke er fartøjets flagstat, foretager af ro-ro-færger eller højhastighedspassagerfartøjer i henhold til Rådets direktiv 1999/35/EF af 29. april 1999 om en ordning med obligatoriske syn med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer (9), og som mindst omfatter alle punkter i en udvidet inspektion, tages med i betragtning ved beregningen af skibets risikoprofil, intervallerne mellem inspektionerne og hver enkelt medlemsstats inspektionsforpligtelse. Kommissionen bør endvidere undersøge, om der vil være hensigtsmæssigt fremtidigt at ændre direktiv 1999/35/EF med henblik på at højne sikkerhedsniveauet for drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer til og fra medlemsstaternes havne.

| (22) | Fejl og mangler, som skyldes, at relevante konventioner ikke overholdes, bør afhjælpes. Skibe, hvor det er påkrævet at afhjælpe fejl og mangler, bør, når de konstaterede fejl og mangler udgør en åbenbar fare for sikkerhed, sundhed eller miljø, tilbageholdes, indtil disse fejl og mangler er afhjulpet. |
| --- | --- |

(22)

Fejl og mangler, som skyldes, at relevante konventioner ikke overholdes, bør afhjælpes. Skibe, hvor det er påkrævet at afhjælpe fejl og mangler, bør, når de konstaterede fejl og mangler udgør en åbenbar fare for sikkerhed, sundhed eller miljø, tilbageholdes, indtil disse fejl og mangler er afhjulpet.

| (23) | Der bør
  sikres klageret i forbindelse med
  afgørelser om tilbageholdelse truffet af myndighederne for at undgå urimelige afgørelser, som kan give anledning til unødvendig tilbageholdelse og forsinkelse. |
| --- | --- |

(23)

Der bør
  sikres klageret i forbindelse med
  afgørelser om tilbageholdelse truffet af myndighederne for at undgå urimelige afgørelser, som kan give anledning til unødvendig tilbageholdelse og forsinkelse.

| (24) | Myndigheder og skibsinspektører, der deltager i havnestatskontrol, bør ikke befinde sig i en interessekonflikt i forhold til inspektionshavnen eller de inspicerede skibe eller dermed forbundne interesser. Skibsinspektører bør have relevante kvalifikationer og bør efteruddannes for at vedligeholde og forbedre deres kompetence inden for inspektion. Medlemsstaterne bør samarbejde om at udvikle og fremme en harmoniseret fællesskabsordning for skibsinspektørers efteruddannelse og evalueringen af disses kompetencer. |
| --- | --- |

(24)

Myndigheder og skibsinspektører, der deltager i havnestatskontrol, bør ikke befinde sig i en interessekonflikt i forhold til inspektionshavnen eller de inspicerede skibe eller dermed forbundne interesser. Skibsinspektører bør have relevante kvalifikationer og bør efteruddannes for at vedligeholde og forbedre deres kompetence inden for inspektion. Medlemsstaterne bør samarbejde om at udvikle og fremme en harmoniseret fællesskabsordning for skibsinspektørers efteruddannelse og evalueringen af disses kompetencer.

| (25) | Lodser og havnemyndigheder eller -instanser bør have mulighed for at give nyttige oplysninger om åbenbare uregelmæssigheder konstateret om bord på skibe. |
| --- | --- |

(25)

Lodser og havnemyndigheder eller -instanser bør have mulighed for at give nyttige oplysninger om åbenbare uregelmæssigheder konstateret om bord på skibe.

| (26) | Klager
  fra personer, der har en berettiget interesse i
  leve- og arbejdsvilkår om bord på skibe, bør gøres til genstand for undersøgelser. Klageren bør informeres om, hvilke foranstaltninger der er truffet i anledning af klagen. |
| --- | --- |

(26)

Klager
  fra personer, der har en berettiget interesse i
  leve- og arbejdsvilkår om bord på skibe, bør gøres til genstand for undersøgelser. Klageren bør informeres om, hvilke foranstaltninger der er truffet i anledning af klagen.

| (27) | Det er nødvendigt, at medlemsstaternes myndigheder og andre myndigheder eller organisationer samarbejder indbyrdes for at sikre en effektiv opfølgning over for skibe med fejl og mangler, der har fået tilladelse til at sejle videre, og for at udveksle oplysninger om skibe i havn. |
| --- | --- |

(27)

Det er nødvendigt, at medlemsstaternes myndigheder og andre myndigheder eller organisationer samarbejder indbyrdes for at sikre en effektiv opfølgning over for skibe med fejl og mangler, der har fået tilladelse til at sejle videre, og for at udveksle oplysninger om skibe i havn.

| (28) | Da inspektionsdatabasen er en vigtig del af havnestatskontrollen, bør medlemsstaterne sikre, at den ajourføres under hensyn til fællesskabskravene. |
| --- | --- |

(28)

Da inspektionsdatabasen er en vigtig del af havnestatskontrollen, bør medlemsstaterne sikre, at den ajourføres under hensyn til fællesskabskravene.

| (29) | Offentliggørelse af oplysninger om skibe og deres operatører eller rederier, som ikke overholder de internationale standarder for sikkerhed, sundhed og beskyttelse af havmiljøet, kan være et effektivt middel til at afholde speditører fra at benytte disse skibe og en tilskyndelse til rederne til at bringe forholdene i orden. For så vidt angår de oplysninger, der skal stilles til rådighed, bør Kommissionen etablere et tæt samarbejde med Paris MOU og tage hensyn til alle de offentliggjorte oplysninger for at undgå unødigt dobbeltarbejde. Medlemsstaterne bør kun skulle afgive de relevante oplysninger en gang. |
| --- | --- |

(29)

Offentliggørelse af oplysninger om skibe og deres operatører eller rederier, som ikke overholder de internationale standarder for sikkerhed, sundhed og beskyttelse af havmiljøet, kan være et effektivt middel til at afholde speditører fra at benytte disse skibe og en tilskyndelse til rederne til at bringe forholdene i orden. For så vidt angår de oplysninger, der skal stilles til rådighed, bør Kommissionen etablere et tæt samarbejde med Paris MOU og tage hensyn til alle de offentliggjorte oplysninger for at undgå unødigt dobbeltarbejde. Medlemsstaterne bør kun skulle afgive de relevante oplysninger en gang.

| (30) | Alle udgifter i forbindelse med inspektion, som gør tilbageholdelse af skibe berettiget, herunder udgifter til ophævelse af et adgangsforbud, bør afholdes af rederen eller operatøren. |
| --- | --- |

(30)

Alle udgifter i forbindelse med inspektion, som gør tilbageholdelse af skibe berettiget, herunder udgifter til ophævelse af et adgangsforbud, bør afholdes af rederen eller operatøren.

| (31) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10). |
| --- | --- |

(31)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10).

| (32) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre dette direktiv for at gennemføre efterfølgende ændringer af konventioner, internationale koder og resolutioner i forbindelse hermed og for at fastlægge gennemførelsesbestemmelser for bestemmelserne i artikel 7 og 9. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre dette direktiv for at gennemføre efterfølgende ændringer af konventioner, internationale koder og resolutioner i forbindelse hermed og for at fastlægge gennemførelsesbestemmelser for bestemmelserne i artikel 7 og 9. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (33) | Målene for dette direktiv, nemlig at begrænse sejladsen med skibe, der ikke overholder standarderne, i farvande, der hører under medlemsstaternes jurisdiktion ved at forbedre Fællesskabets inspektionssystem for søgående skibe, og udvikling af muligheder for en forebyggende indsats inden for havforurening, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(33)

Målene for dette direktiv, nemlig at begrænse sejladsen med skibe, der ikke overholder standarderne, i farvande, der hører under medlemsstaternes jurisdiktion ved at forbedre Fællesskabets inspektionssystem for søgående skibe, og udvikling af muligheder for en forebyggende indsats inden for havforurening, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (34) | Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning bør begrænses til de bestemmelser, der udgør en materiel ændring af direktiv 95/21/EF. Forpligtelsen til at gennemføre de uændrede bestemmelser følger af nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(34)

Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning bør begrænses til de bestemmelser, der udgør en materiel ændring af direktiv 95/21/EF. Forpligtelsen til at gennemføre de uændrede bestemmelser følger af nævnte direktiv.

| (35) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XV, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne. |
| --- | --- |

(35)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XV, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

| (36) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (11) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne sammenligningstabeller, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem nærværende direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(36)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (11) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne sammenligningstabeller, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem nærværende direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

| (37) | For ikke at pålægge indlandsstater urimeligt store administrative byrder bør sådanne medlemsstater undtages fra bestemmelserne i dette direktiv i en bagatelregel, hvilket indebærer, at sådanne medlemsstater ikke skal gennemføre dette direktiv, så længe de opfylder visse kriterier. |
| --- | --- |

(37)

For ikke at pålægge indlandsstater urimeligt store administrative byrder bør sådanne medlemsstater undtages fra bestemmelserne i dette direktiv i en bagatelregel, hvilket indebærer, at sådanne medlemsstater ikke skal gennemføre dette direktiv, så længe de opfylder visse kriterier.

| (38) | For at tage hensyn til den omstændighed, at de franske oversøiske departementer hører til et andet geografisk område, i vid udstrækning er parter i andre regionale havnestatskontrolmemoranda end Paris MOU og har meget begrænsede trafikstrømme med det europæiske fastland, bør den pågældende medlemsstat have tilladelse til at udelukke disse havne fra den havnestatskontrolordning, der gælder i Fællesskabet — |
| --- | --- |

(38)

For at tage hensyn til den omstændighed, at de franske oversøiske departementer hører til et andet geografisk område, i vid udstrækning er parter i andre regionale havnestatskontrolmemoranda end Paris MOU og har meget begrænsede trafikstrømme med det europæiske fastland, bør den pågældende medlemsstat have tilladelse til at udelukke disse havne fra den havnestatskontrolordning, der gælder i Fællesskabet —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Formålet med dette direktiv er at bidrage til en kraftig begrænsning af sejladsen i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion med skibe, der ikke lever op til standarderne; dette skal ske ved:

| a) | at forbedre overholdelsen af international lovgivning og af relevant fællesskabslovgivning om sikkerhed til søs, om maritim sikring, om beskyttelse af havmiljøet og om leve- og arbejdsvilkår om bord på skibe, uanset hvilket flag de fører |
| --- | --- |

a)

at forbedre overholdelsen af international lovgivning og af relevant fællesskabslovgivning om sikkerhed til søs, om maritim sikring, om beskyttelse af havmiljøet og om leve- og arbejdsvilkår om bord på skibe, uanset hvilket flag de fører

| b) | at opstille fælles kriterier for havnestatens kontrol med skibe og at harmonisere procedurerne for inspektion og tilbageholdelse med udgangspunkt i ekspertisen og erfaringerne inden for rammerne af Paris MOU. |
| --- | --- |

b)

at opstille fælles kriterier for havnestatens kontrol med skibe og at harmonisere procedurerne for inspektion og tilbageholdelse med udgangspunkt i ekspertisen og erfaringerne inden for rammerne af Paris MOU.

| c) | at gennemføre en havnestatskontrolordning i Fællesskabet, som er baseret på de inspektioner, der foretages i Fællesskabet og Paris MOU-regionen, med det formål at inspicere alle skibe med en hyppighed, der er afhængig af deres risikoprofil, således at skibe, der frembyder en højere risiko, underkastes en
  grundigere
  og hyppigere inspektion. |
| --- | --- |

c)

at gennemføre en havnestatskontrolordning i Fællesskabet, som er baseret på de inspektioner, der foretages i Fællesskabet og Paris MOU-regionen, med det formål at inspicere alle skibe med en hyppighed, der er afhængig af deres risikoprofil, således at skibe, der frembyder en højere risiko, underkastes en
  grundigere
  og hyppigere inspektion.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »konventioner«: følgende konventioner samt protokoller og ændringer hertil og tilhørende koder af bindende karakter i den gældende affattelse:






  a) | den internationale konvention af 1966 om lastelinjer (LL 66) |
| --- | --- | --- |

1)

»konventioner«: følgende konventioner samt protokoller og ændringer hertil og tilhørende koder af bindende karakter i den gældende affattelse:

a)

den internationale konvention af 1966 om lastelinjer (LL 66)

| b) | den internationale konvention af 1974 om sikkerhed for menneskeliv på søen (Solas 74) |
| --- | --- |

b)

den internationale konvention af 1974 om sikkerhed for menneskeliv på søen (Solas 74)

| c) | den internationale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe med tilhørende protokol af 1978 (Marpol 73/78) |
| --- | --- |

c)

den internationale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe med tilhørende protokol af 1978 (Marpol 73/78)

| d) | den internationale konvention af 1978 om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold (STCW 78) |
| --- | --- |

d)

den internationale konvention af 1978 om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold (STCW 78)

| e) | konventionen af 1972 om internationale søvejsregler (Colreg 72) |
| --- | --- |

e)

konventionen af 1972 om internationale søvejsregler (Colreg 72)

| f) | den internationale konvention af 1969 om måling af skibe (ITC 69) |
| --- | --- |

f)

den internationale konvention af 1969 om måling af skibe (ITC 69)

| g) | konventionen af 1976 om minimumsnormer i handelsskibe (ILO nr. 147) |
| --- | --- |

g)

konventionen af 1976 om minimumsnormer i handelsskibe (ILO nr. 147)

| h) | den internationale konvention af 1992 om det privatretlige ansvar for skader ved olieforurening (CLC 92) |
| --- | --- |

h)

den internationale konvention af 1992 om det privatretlige ansvar for skader ved olieforurening (CLC 92)

| 2) | »Paris MOU«: Paris-memorandummet om havnestatskontrol, undertegnet i Paris den 26. januar 1982, i den gældende affattelse |
| --- | --- |

2)

»Paris MOU«: Paris-memorandummet om havnestatskontrol, undertegnet i Paris den 26. januar 1982, i den gældende affattelse

| 3) | »regler og procedurer for IMO-medlemsstaternes frivillige auditordning«: IMO-forsamlingens resolution A.974(24) |
| --- | --- |

3)

»regler og procedurer for IMO-medlemsstaternes frivillige auditordning«: IMO-forsamlingens resolution A.974(24)

| 4) | »Paris MOU-region«: det geografiske område, hvor de stater, der er parter i Paris MOU, foretager inspektioner inden for rammerne af Paris MOU |
| --- | --- |

4)

»Paris MOU-region«: det geografiske område, hvor de stater, der er parter i Paris MOU, foretager inspektioner inden for rammerne af Paris MOU

| 5) | »havn«: et land- og vandområde bestående af anlæg og udstyr, som hovedsagelig tjener til modtagelse af skibe, lastning og losning af skibe, oplagring af gods, modtagelse og udlevering af sådant gods samt passagerers ombordstigning og landgang |
| --- | --- |

5)

»havn«: et land- og vandområde bestående af anlæg og udstyr, som hovedsagelig tjener til modtagelse af skibe, lastning og losning af skibe, oplagring af gods, modtagelse og udlevering af sådant gods samt passagerers ombordstigning og landgang

| 6) | »skib«: ethvert søgående fartøj, for hvilket en eller flere af konventionerne gælder, og som fører et andet flag end havnestatens |
| --- | --- |

6)

»skib«: ethvert søgående fartøj, for hvilket en eller flere af konventionerne gælder, og som fører et andet flag end havnestatens

| 7) | »grænseflade mellem skib og havn«: det samspil, der opstår, når et skib direkte og umiddelbart inddrages i overførslen mellem skib og havn af personer eller gods eller udførelsen af havnetjenesteydelser |
| --- | --- |

7)

»grænseflade mellem skib og havn«: det samspil, der opstår, når et skib direkte og umiddelbart inddrages i overførslen mellem skib og havn af personer eller gods eller udførelsen af havnetjenesteydelser

| 8) | »skib for anker«: et skib, der er i havn eller i et andet område inden for en havns jurisdiktion, men som ikke ligger ved kaj, og som indgår i en grænseflade mellem skib og havn |
| --- | --- |

8)

»skib for anker«: et skib, der er i havn eller i et andet område inden for en havns jurisdiktion, men som ikke ligger ved kaj, og som indgår i en grænseflade mellem skib og havn

| 9) | »skibsinspektør«: en offentligt ansat eller en anden person, der er behørigt bemyndiget af medlemsstatens kompetente myndigheder til at udføre havnestatskontrolinspektion, og som hører ind under disse myndigheder |
| --- | --- |

9)

»skibsinspektør«: en offentligt ansat eller en anden person, der er behørigt bemyndiget af medlemsstatens kompetente myndigheder til at udføre havnestatskontrolinspektion, og som hører ind under disse myndigheder

| 10) | »kompetent myndighed«: en søfartsmyndighed med ansvar for havnestatskontrol i henhold til dette direktiv |
| --- | --- |

10)

»kompetent myndighed«: en søfartsmyndighed med ansvar for havnestatskontrol i henhold til dette direktiv

| 11) | »kompetent maritim sikringsmyndighed«: en kompetent maritim sikringsmyndighed, jf. definitionen i artikel 2, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (12)

  ▐ |
| --- | --- |

11)

»kompetent maritim sikringsmyndighed«: en kompetent maritim sikringsmyndighed, jf. definitionen i artikel 2, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (12)

▐

| 12) | »indledende inspektion«: en skibsinspektørs besøg om bord på et skib for at udføre kontrol af, at de relevante konventioner og bestemmelser er overholdt, herunder som minimum den kontrol, der kræves ifølge artikel 13, stk. 1 |
| --- | --- |

12)

»indledende inspektion«: en skibsinspektørs besøg om bord på et skib for at udføre kontrol af, at de relevante konventioner og bestemmelser er overholdt, herunder som minimum den kontrol, der kræves ifølge artikel 13, stk. 1

| 13) | »mere detaljeret inspektion«: en inspektion, hvorunder skibet, dets udrustning og besætning som helhed, eller efter omstændighederne dele deraf, i de tilfælde, der er nævnt i artikel 13, stk. 3, underkastes en grundig undersøgelse, som omfatter skibets konstruktion, udrustning, bemanding, leve- og arbejdsvilkår samt overholdelse af driftsprocedurer om bord |
| --- | --- |

13)

»mere detaljeret inspektion«: en inspektion, hvorunder skibet, dets udrustning og besætning som helhed, eller efter omstændighederne dele deraf, i de tilfælde, der er nævnt i artikel 13, stk. 3, underkastes en grundig undersøgelse, som omfatter skibets konstruktion, udrustning, bemanding, leve- og arbejdsvilkår samt overholdelse af driftsprocedurer om bord

| 14) | »udvidet inspektion«: en inspektion, der som minimum omfatter forholdene i bilag VII. En udvidet inspektion kan omfatte en mere detaljeret inspektion, når der foreligger begrundet mistanke i henhold til artikel 13, stk. 3 |
| --- | --- |

14)

»udvidet inspektion«: en inspektion, der som minimum omfatter forholdene i bilag VII. En udvidet inspektion kan omfatte en mere detaljeret inspektion, når der foreligger begrundet mistanke i henhold til artikel 13, stk. 3

| 15) | »klage«: enhver oplysning eller indberetning forelagt af enhver
  fysisk eller juridisk
  person med legitim interesse i skibets sikkerhed, herunder interesse i besætningsmedlemmers sikkerhed og sundhed, leve- og arbejdsvilkår om bord og forebyggelse af forurening |
| --- | --- |

15)

»klage«: enhver oplysning eller indberetning forelagt af enhver
  fysisk eller juridisk
  person med legitim interesse i skibets sikkerhed, herunder interesse i besætningsmedlemmers sikkerhed og sundhed, leve- og arbejdsvilkår om bord og forebyggelse af forurening

| 16) | »tilbageholdelse«: et officielt forbud mod, at et skib afsejler som følge af konstaterede fejl og mangler, som enkeltvis eller tilsammen gør skibet usødygtigt |
| --- | --- |

16)

»tilbageholdelse«: et officielt forbud mod, at et skib afsejler som følge af konstaterede fejl og mangler, som enkeltvis eller tilsammen gør skibet usødygtigt

| 17) | »adgangsforbud«: en afgørelse udstedt til skibsføreren, til det ansvarlige rederi og til flagstaten, hvori det meddeles, at skibet vil blive nægtet adgang til
  alle
  Fællesskabets havne
  og ankerpladser |
| --- | --- |

17)

»adgangsforbud«: en afgørelse udstedt til skibsføreren, til det ansvarlige rederi og til flagstaten, hvori det meddeles, at skibet vil blive nægtet adgang til
  alle
  Fællesskabets havne
  og ankerpladser

| 18) | »afbrydelse af en operation«: et officielt forbud mod, at et skib fortsætter en operation som følge af konstaterede fejl og mangler, som enkeltvis eller tilsammen gør en fortsættelse af operationen uforsvarlig |
| --- | --- |

18)

»afbrydelse af en operation«: et officielt forbud mod, at et skib fortsætter en operation som følge af konstaterede fejl og mangler, som enkeltvis eller tilsammen gør en fortsættelse af operationen uforsvarlig

| 19) | »rederi«: ejeren af skibet eller en anden organisation eller person, såsom operatøren eller bareboat-befragteren, som har overtaget ansvaret for skibets drift fra ejeren af skibet, og som ved denne ansvarsoverdragelse har påtaget sig alle pligter og ansvarsområder, der pålægges ved den internationale kode for sikker skibsdrift (ISM-koden) |
| --- | --- |

19)

»rederi«: ejeren af skibet eller en anden organisation eller person, såsom operatøren eller bareboat-befragteren, som har overtaget ansvaret for skibets drift fra ejeren af skibet, og som ved denne ansvarsoverdragelse har påtaget sig alle pligter og ansvarsområder, der pålægges ved den internationale kode for sikker skibsdrift (ISM-koden)

| 20) | »anerkendt organisation«: et klassifikationsselskab eller en anden privat instans, der udfører myndighedsopgaver på vegne af en flagstats administration |
| --- | --- |

20)

»anerkendt organisation«: et klassifikationsselskab eller en anden privat instans, der udfører myndighedsopgaver på vegne af en flagstats administration

| 21) | »myndighedscertifikat«: et certifikat, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med konventioner |
| --- | --- |

21)

»myndighedscertifikat«: et certifikat, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med konventioner

| 22) | »klassificeringscertifikat«: et dokument, der bekræfter overensstemmelsen med Solas 74, kapitel 11-1, Del A-1, regel 3-1 |
| --- | --- |

22)

»klassificeringscertifikat«: et dokument, der bekræfter overensstemmelsen med Solas 74, kapitel 11-1, Del A-1, regel 3-1

| 23) | »inspektionsdatabase«: informationssystemet
  , der bidrager til gennemførelse af havnestatskontrolordningen under hensyntagen til data vedrørende de inspektioner, der foretages i
  Paris MOU-regionen |
| --- | --- |

23)

»inspektionsdatabase«: informationssystemet
  , der bidrager til gennemførelse af havnestatskontrolordningen under hensyntagen til data vedrørende de inspektioner, der foretages i
  Paris MOU-regionen

| 24) | »1996-konventionen«: den sammenfattende tekst til konventionen af 1976 om begrænsning af ansvaret for søretlige krav, der er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation, som ændret ved protokollen af 1996
  . |
| --- | --- |

24)

»1996-konventionen«: den sammenfattende tekst til konventionen af 1976 om begrænsning af ansvaret for søretlige krav, der er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation, som ændret ved protokollen af 1996
  .

Artikel 3

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv gælder for ethvert skib, der anløber en havn
  eller en ankerplads
  i en medlemsstat, med henblik på at indgå i en grænseflade mellem skib og havn, og dets besætning.

▐

Frankrig kan beslutte, at havnene i dette stykke ikke omfatter havne i de oversøiske departementer, der er omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2.

Såfremt
  en medlemsstat
  udfører
  en inspektion af et skib
  i landets territorialfarvande
  , men
  uden for en
  havn, betragtes
  dette
  som en inspektion i medfør af dette direktiv.

Intet i denne artikel berører en medlemsstats ret til indgriben i henhold til de relevante
  internationale
  konventioner.

Medlemsstater, der ikke
  råder over
  søhavne,
  kan på visse betingelser dispensere fra anvendelse af dette direktiv. Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 31, stk. 3, foranstaltningerne til iværksættelse af denne undtagelsesmekanisme
  .

▐

2.   For skibe med bruttotonnage under 500 anvender medlemsstaterne de krav i en relevant konvention, som gælder for disse skibe, og i den udstrækning en konvention ikke gælder for dem, træffer de de foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at sikre, at disse skibe ikke udgør en åbenbar fare for sikkerhed, sundhed eller miljø. Ved anvendelsen af dette stykke lader medlemsstaterne sig lede af bilag 1 til Paris MOU.

3.   Ved inspektion af et skib, hvis flagstat ikke er part i en af konventionerne, sørger medlemsstaterne for, at dette skib og dets besætning ikke behandles gunstigere end et skib, hvis flagstat er part i konventionen.

4.   Direktivet gælder ikke for fiskerfartøjer, krigsskibe, marinehjælpefartøjer, træskibe af primitiv konstruktion, statsskibe, der anvendes til ikke-erhvervsmæssige formål, og fritidsfartøjer, der ikke benyttes erhvervsmæssigt.

Artikel 4

Inspektionsbeføjelser

1.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at være juridisk beføjet til at udføre de i dette direktiv omhandlede inspektioner om bord på udenlandske skibe i overensstemmelse med international ret.

2.   Medlemsstaterne opretholder passende kompetente myndigheder
  , hvortil knyttes, bl.a. gennem ansættelse
  , det fornødne personale, navnlig kvalificerede inspektører, til inspektion af skibe, og iværksætter de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at inspektørerne udfører deres opgaver som fastlagt i dette direktiv, og navnlig at de er til rådighed for at gennemføre inspektioner i overensstemmelse med dette direktiv.

Artikel 5

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at tilpasse deres nationale lovgivning til bestemmelserne i 1996-konventionen vedrørende begrænsning af ansvaret.

Erstatning til tredjeparter for skader forårsaget af affald, som er baseret på princippet »forureneren betaler« i overensstemmelse med direktiv 75/442/EØF og direktiv 2004/35/EF, giver ret til erstatning for alle de skader, der er sket, herunder skader, hvor der ikke er fuld dækning, og som falder uden for de nationale bestemmelser for gennemførelse af konventionerne.

Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre bestemmelser, der er strengere end dem, der er fastsat i denne artikel.

Artikel 6

Inspektionsordning og de årlige forpligtelser til inspektion

1.   Medlemsstaterne foretager inspektioner i overensstemmelse med den udvælgelsesordning, der er omhandlet i artikel 12, og bestemmelserne i bilag I.

2.   Med henblik på at overholde sin årlige inspektionsforpligtelse skal hver medlemsstat

| a) | inspicere alle prioritet I-skibe som omhandlet i artikel 12, litra a), der anløber dens havne eller ankerpladser, og |
| --- | --- |

a)

inspicere alle prioritet I-skibe som omhandlet i artikel 12, litra a), der anløber dens havne eller ankerpladser, og

| b) | foretage et årligt antal inspektioner af prioritet I- og prioritet II-skibe som omhandlet i artikel 12, litra a) og b), der mindst svarer til dens andel af det samlede årlige antal inspektioner, der skal udføres i Fællesskabet og i Paris MOU-regionen. Hver enkelt medlemsstats inspektionsandel fastsættes på grundlag af antallet af individuelle skibe, der anløber den pågældende medlemsstats havne
  eller ankerpladser
  , i forhold til det samlede antal individuelle skibe, der anløber havne
  eller ankerpladser
  i hver stat i Fællesskabet og i Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

b)

foretage et årligt antal inspektioner af prioritet I- og prioritet II-skibe som omhandlet i artikel 12, litra a) og b), der mindst svarer til dens andel af det samlede årlige antal inspektioner, der skal udføres i Fællesskabet og i Paris MOU-regionen. Hver enkelt medlemsstats inspektionsandel fastsættes på grundlag af antallet af individuelle skibe, der anløber den pågældende medlemsstats havne
  eller ankerpladser
  , i forhold til det samlede antal individuelle skibe, der anløber havne
  eller ankerpladser
  i hver stat i Fællesskabet og i Paris MOU-regionen.

3.   Ved beregningen af den i stk. 2, litra b), omhandlede andel af det samlede antal inspektioner, der skal foretages om året i Fællesskabet og i Paris MOU-regionen, medregnes skibe, der ligger for anker, ikke, medmindre den pågældende medlemsstat har præciseret andet.

Artikel 7

Overholdelse af Fællesskabets inspektionsordning

I medfør af artikel 6 udfører hver medlemsstat:

| a) | inspektion af alle
  prioritet I-skibe ▐, der anløber dens havne
  og ankerpladser, jf. artikel 12, litra a), og |
| --- | --- |

a)

inspektion af alle
  prioritet I-skibe ▐, der anløber dens havne
  og ankerpladser, jf. artikel 12, litra a), og

| b) | et samlet
  antal
  årlige inspektioner af prioritet I og prioritet II- skibe, jf. artikel 12, litra a) og b), som mindst svarer til dens årlige inspektionsforpligtelser
  . |
| --- | --- |

b)

et samlet
  antal
  årlige inspektioner af prioritet I og prioritet II- skibe, jf. artikel 12, litra a) og b), som mindst svarer til dens årlige inspektionsforpligtelser
  .

▐

Artikel 8

Situationer
  , hvor visse skibe ikke inspiceres

1.   
  I følgende situationer kan
  en medlemsstat
  ▐
  beslutte at udsætte inspektionen af et prioritet I-skib ▐:

| i) | hvis inspektionen foretages ved skibets næste anløb af en havn i samme medlemsstat, forudsat at skibet ikke anløber andre havne
  eller ankerpladser
  i Fællesskabet eller Paris MOU-regionen i mellemtiden, og udsættelsen ikke
  overstiger
  15 dage, eller |
| --- | --- |

i)

hvis inspektionen foretages ved skibets næste anløb af en havn i samme medlemsstat, forudsat at skibet ikke anløber andre havne
  eller ankerpladser
  i Fællesskabet eller Paris MOU-regionen i mellemtiden, og udsættelsen ikke
  overstiger
  15 dage, eller

| ii) | hvis inspektionen inden 15 dage kan foretages i en anden anløbshavn i Fællesskabet eller Paris MOU-regionen, forudsat at den stat, hvor den pågældende anløbshavn er beliggende, har accepteret at foretage inspektionen. |
| --- | --- |

ii)

hvis inspektionen inden 15 dage kan foretages i en anden anløbshavn i Fællesskabet eller Paris MOU-regionen, forudsat at den stat, hvor den pågældende anløbshavn er beliggende, har accepteret at foretage inspektionen.

Hvis en inspektion udsættes
  , men ikke foretages
  i overensstemmelse med
  nr. i) og ii)
  og
  ikke er registreret
  i inspektionsdatabasen, betragtes den som en forbigået inspektion for den medlemsstat, der udsatte inspektionen.

2.   I følgende undtagelsestilfælde betragtes en inspektion, der af operationelle grunde ikke er foretaget på et prioritet I-skib, ikke som en forbigået inspektion, forudsat at årsagen til forbigåelsen er registreret i inspektionsdatabasen,
  og
  såfremt ▐ det efter den kompetente myndigheds vurdering ville indebære risiko for inspektørernes, skibets, besætningens eller havnens sikkerhed eller for havmiljøet at foretage inspektionen.

▐

3.   Hvis en inspektion ikke foretages på et skib, der ligger for anker, betragtes dette ikke som en forbigået inspektion,
  forudsat at årsagen til forbigåelsen,
  såfremt
  nr. ii) finder anvendelse, er registreret i inspektionsdatabasen, og hvis
  :

| i) | skibet inden 15 dage inspiceres i en anden havn i Fællesskabet eller Paris MOU-regionen i overensstemmelse med bilag II, eller
  ▐ |
| --- | --- |

i)

skibet inden 15 dage inspiceres i en anden havn i Fællesskabet eller Paris MOU-regionen i overensstemmelse med bilag II, eller

▐

| ii) | det efter den kompetente myndigheds vurdering ville indebære risiko for inspektørernes, skibets, besætningens eller havnens sikkerhed eller for havmiljøet at foretage inspektionen ▐. |
| --- | --- |

ii)

det efter den kompetente myndigheds vurdering ville indebære risiko for inspektørernes, skibets, besætningens eller havnens sikkerhed eller for havmiljøet at foretage inspektionen ▐.

4.   Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, og som vedrører reglerne for gennemførelse af denne artikel, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 31, stk. 3.

Artikel 9

Anmeldelse af skibes ankomst

1.   Operatøren, dennes repræsentant eller skibsføreren af et skib, der i henhold til artikel 14 kan gøres til genstand for en udvidet inspektion, og som anløber en havn
  eller en ankerplads
  i en medlemsstat, anmelder dets ankomst
  til den første anløbshavn eller -ankerplads i Fællesskabet
  i overensstemmelse med bilag III.

2.   Ved modtagelsen af den anmeldelse, der er omhandlet i stk. 1 og i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (13), videresender
  den berørte havnemyndighed
  disse oplysninger til den kompetente myndighed
  samt til de kompetente myndigheder i de øvrige havne og ankerpladser, der anløbes i Fællesskabet
  .

3.   Al kommunikation omhandlet i denne artikel skal, når det er muligt, ske elektronisk.
  Der må kun benyttes andre kanaler, hvis oplysningerne ikke kan sendes ad elektronisk vej.

4.   De procedurer og formater, som medlemsstaterne opstiller i forbindelse med
  gennemførelsen af
  bilag III, skal opfylde
  bestemmelserne
  i direktiv 2002/59/EF ▐.

Artikel 10

Skibes risikoprofil

1.   Alle skibe
  , der anløber en havn eller en ankerplads i en medlemsstat,
  tildeles
  i inspektionsdatabasen
  en skibsrisikoprofil, der er afgørende for deres respektive prioritering med hensyn til inspektion, intervallerne mellem inspektionerne og formålet med inspektionerne.

2.   Et skibs risikoprofil fastlægges ved at kombinere følgende generiske og historiske risikoparametre:

| a) | Generiske parametre
  Generiske parametre
  baseres
  på skibstype, alder, flagstat, involverede anerkendte organisationer og rederiets præstationer i overensstemmelse med bilag I, del I, punkt ║1, og bilag II. |
| --- | --- |

a)

Generiske parametre

Generiske parametre
  baseres
  på skibstype, alder, flagstat, involverede anerkendte organisationer og rederiets præstationer i overensstemmelse med bilag I, del I, punkt ║1, og bilag II.

| b) | Historiske parametre
  Historiske parametre
  baseres
  på antallet af fejl og mangler og tilbageholdelser i en given periode i overensstemmelse med bilag I, del I, punkt ║2, og bilag II. |
| --- | --- |

b)

Historiske parametre

Historiske parametre
  baseres
  på antallet af fejl og mangler og tilbageholdelser i en given periode i overensstemmelse med bilag I, del I, punkt ║2, og bilag II.

3.   
  Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 31, stk. 3
  , reglerne for gennemførelse af denne artikel,
  idet disse navnlig skal præcisere
  :

| — | de fastsatte værdier for hver risikoparameter |
| --- | --- |

—

de fastsatte værdier for hver risikoparameter

| — | sammensætningen af risikoparametre svarende til hvert niveau af skibes risikoprofil |
| --- | --- |

—

sammensætningen af risikoparametre svarende til hvert niveau af skibes risikoprofil

| — | betingelserne for anvendelse af flagstatens kriterier i henhold til bilag I, del I, punkt 1, litra c), nr. iii), med hensyn til dokumenteret overensstemmelse med de relevante instrumenter. |
| --- | --- |

—

betingelserne for anvendelse af flagstatens kriterier i henhold til bilag I, del I, punkt 1, litra c), nr. iii), med hensyn til dokumenteret overensstemmelse med de relevante instrumenter.

▐

Artikel 11

Inspektionernes hyppighed

║ Skibe, der anløber Fællesskabets havne
  eller ankerpladser
  , ║underkastes periodiske inspektioner eller følgende yderligere inspektioner:

| a) | Skibe underkastes periodiske inspektioner med på forhånd fastsatte intervaller, der afhænger af skibets risikoprofil, der er fastsat i overensstemmelse med bilag I, del I. Intervallet mellem ▐ periodiske inspektioner
  af højrisikoskibe må ikke overstige seks måneder
  . |
| --- | --- |

a)

Skibe underkastes periodiske inspektioner med på forhånd fastsatte intervaller, der afhænger af skibets risikoprofil, der er fastsat i overensstemmelse med bilag I, del I. Intervallet mellem ▐ periodiske inspektioner
  af højrisikoskibe må ikke overstige seks måneder
  .

| b) | Skibe underkastes følgende yderligere inspektioner, uanset hvornår de sidst var gennem en periodisk inspektion:






  — | den kompetente myndighed sikrer, at skibe, for hvilke topprioriteringsfaktorerne i bilag I, del II, punkt 2A gør sig gældende, inspiceres |
| --- | --- | --- |

b)

Skibe underkastes følgende yderligere inspektioner, uanset hvornår de sidst var gennem en periodisk inspektion:

—

den kompetente myndighed sikrer, at skibe, for hvilke topprioriteringsfaktorerne i bilag I, del II, punkt 2A gør sig gældende, inspiceres

| — | skibe, for hvilke de uventede faktorer i bilag I, del II, punkt 2B gør sig gældende, kan inspiceres. Det overlades til den kompetente myndigheds professionelle skøn, om en sådan yderligere inspektion skal foretages. |
| --- | --- |

—

skibe, for hvilke de uventede faktorer i bilag I, del II, punkt 2B gør sig gældende, kan inspiceres. Det overlades til den kompetente myndigheds professionelle skøn, om en sådan yderligere inspektion skal foretages.

Artikel 12

Udvælgelse af de skibe, der skal inspiceres

Den kompetente myndighed sikrer, at skibene udvælges til inspektion på grundlag af deres risikoprofil, som omhandlet i bilag I, del I, samt når topprioriteringsfaktorer eller uventede faktorer gør sig gældende jf. bilag I, del II, punkt 2A og 2B.

Med henblik på inspektionen af skibe

| a) | udvælger den kompetente myndighed de skibe, der skal have en obligatorisk inspektion, de såkaldte »prioritet I-skibe«, i overensstemmelse med den udvælgelsesordning, der er beskrevet i bilag I, del II, punkt 3A |
| --- | --- |

a)

udvælger den kompetente myndighed de skibe, der skal have en obligatorisk inspektion, de såkaldte »prioritet I-skibe«, i overensstemmelse med den udvælgelsesordning, der er beskrevet i bilag I, del II, punkt 3A

| b) | kan den kompetente myndighed udvælge skibe, der kan underkastes inspektion, de såkaldte »prioritet II-skibe« i overensstemmelse med bilag I, del II, punkt 3B. |
| --- | --- |

b)

kan den kompetente myndighed udvælge skibe, der kan underkastes inspektion, de såkaldte »prioritet II-skibe« i overensstemmelse med bilag I, del II, punkt 3B.

Artikel 13

Indledende inspektion og mere detaljerede inspektioner

Medlemsstaterne sikrer, at de skibe, der udvælges til inspektion i overensstemmelse med artikel 12, underkastes en indledende inspektion eller en mere detaljeret inspektion som defineret i det følgende:

| 1. | Myndighederne sørger i forbindelse med hver indledende inspektion af et skib for, at skibsinspektøren som et minimum:






  a) | kontrollerer de certifikater og dokumenter opført i bilag IV, der skal foreligge om bord i henhold til Fællesskabets maritime lovgivning og konventioner om sikkerhed til søs |
| --- | --- | --- |

1.

Myndighederne sørger i forbindelse med hver indledende inspektion af et skib for, at skibsinspektøren som et minimum:

a)

kontrollerer de certifikater og dokumenter opført i bilag IV, der skal foreligge om bord i henhold til Fællesskabets maritime lovgivning og konventioner om sikkerhed til søs

| b) | kontrollerer, om udestående fejl og mangler, som er konstateret ved tidligere inspektioner, som blev foretaget af en medlemsstat eller af en stat, der har undertegnet Paris MOU, er blevet udbedret |
| --- | --- |

b)

kontrollerer, om udestående fejl og mangler, som er konstateret ved tidligere inspektioner, som blev foretaget af en medlemsstat eller af en stat, der har undertegnet Paris MOU, er blevet udbedret

| c) | forvisser sig om, at skibets generelle tilstand, inklusive hygiejnen, er tilfredsstillende, herunder maskinrum og opholdsrum. |
| --- | --- |

c)

forvisser sig om, at skibets generelle tilstand, inklusive hygiejnen, er tilfredsstillende, herunder maskinrum og opholdsrum.

| 2. | Når der ved en inspektion som omhandlet i stk. 1 i inspektionsdatabasen er registreret fejl og mangler, der skal udbedres i næste anløbshavn, kan den kompetente myndighed i den pågældende næste havn beslutte ikke at foretage den kontrol, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og c). |
| --- | --- |

2.

Når der ved en inspektion som omhandlet i stk. 1 i inspektionsdatabasen er registreret fejl og mangler, der skal udbedres i næste anløbshavn, kan den kompetente myndighed i den pågældende næste havn beslutte ikke at foretage den kontrol, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og c).

| 3. | Der skal udføres en mere detaljeret inspektion, som omfatter yderligere kontrol af overholdelsen af de driftsmæssige krav om bord, når der efter den i stk. 1 omhandlede inspektion er begrundet mistanke om, at skibets besætning eller den tilstand, skibet eller dets udrustning befinder sig i, ikke i alt væsentligt opfylder de relevante krav i en af konventionerne. |
| --- | --- |

3.

Der skal udføres en mere detaljeret inspektion, som omfatter yderligere kontrol af overholdelsen af de driftsmæssige krav om bord, når der efter den i stk. 1 omhandlede inspektion er begrundet mistanke om, at skibets besætning eller den tilstand, skibet eller dets udrustning befinder sig i, ikke i alt væsentligt opfylder de relevante krav i en af konventionerne.

Der er begrundet mistanke, hvis skibsinspektøren finder konkrete beviser, som efter hans faglige skøn gør en mere detaljeret inspektion af skibet, dets udrustning eller dets besætning berettiget.

Afsnit C i bilag V indeholder eksempler på begrundet mistanke.

Artikel 14

Udvidede inspektioner

1.   Følgende skibskategorier kan underkastes en udvidet inspektion i overensstemmelse med bilag I, del II, punkt 3A og 3B:

| — | Skibe med højrisikoprofil |
| --- | --- |

—

Skibe med højrisikoprofil

| — | Passagerskibe, olietankskibe, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, som er over 12 år gamle |
| --- | --- |

—

Passagerskibe, olietankskibe, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, som er over 12 år gamle

| — | Skibe med højrisikoprofil eller passagerskibe, olietankskibe, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, som er over 12 år gamle, i tilfælde af topprioriteringsfaktorer eller uventede faktorer |
| --- | --- |

—

Skibe med højrisikoprofil eller passagerskibe, olietankskibe, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, som er over 12 år gamle, i tilfælde af topprioriteringsfaktorer eller uventede faktorer

| — | Skibe, der underkastes fornyet inspektion efter et adgangsforbud udstedt i henhold til artikel 16▐ |
| --- | --- |

—

Skibe, der underkastes fornyet inspektion efter et adgangsforbud udstedt i henhold til artikel 16▐

2.   
  Rederen eller føreren af skibet sørger for, at der er afsat tilstrækkelig tid i fartplanen til, at den udvidede inspektion kan gennemføres.

Medmindre andet fremgår af de kontrolforanstaltninger, der kræves af hensyn til sikringen, skal sådanne skibe blive i havnen eller ved ankerpladsen, indtil inspektionen er afsluttet.

3.
     
  Ved modtagelsen af en forudgående anmeldelse fra et skib, der kan underkastes en udvidet periodisk inspektion, skal den kompetente myndighed underrette skibet, hvis der ikke vil blive gennemført en udvidet inspektion.

4.   Det er fastsat i bilag VII, hvad en udvidet inspektion omfatter, herunder også hvilke risikoområder der er omfattet. Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 31, stk. 2, foranstaltninger til gennemførelse af bilag VII.

Artikel 15

Retningslinjer og procedurer vedrørende sikkerhed til søs

1.   Medlemsstaterne sikrer, at deres inspektører følger procedurerne og retningslinjerne i bilag VI.

2.   For så vidt angår sikringskontrol anvender medlemsstaterne de relevante procedurer i bilag VI til dette direktiv på alle de skibe, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EF) nr. 725/2004, som anløber deres havne, medmindre de fører den havnestats flag, hvor inspektionen finder sted.

3.   Bestemmelserne i artikel 14 i dette direktiv om udvidet inspektion finder anvendelse på ro-ro-færger og på højhastighedspassagerfartøjer, som omhandlet i artikel 2, litra a) og b), i direktiv 1999/35/EF.

Når et skib er synet i overensstemmelse med artikel 6 og 8 i direktiv 1999/35/EF af en værtsstat, der ikke er skibets flagstat registreres et sådant specifikt syn som en mere detaljeret eller en udvidet inspektion, alt efter tilfældet, i inspektionsdatabasen og der tages hensyn hertil i forbindelse med artikel 10, 11 og 12 i dette direktiv samt ved beregningen af, om de enkelte medlemsstater har opfyldt deres inspektionsforpligtelser for så vidt som alle punkterne i bilag VII er dækket.

Medmindre der er nedlagt forbud mod drift af en ro-ro-færge eller et højhastighedspassagerfartøj i henhold til artikel 10 i direktiv 1999/35/EF finder bestemmelserne i dette direktiv anvendelse for så vidt angår udbedring af mangler, tilbageholdelse, adgangsforbud, opfølgning af inspektioner, tilbageholdelser og adgangsforbud alt efter tilfældet.

4.   Om nødvendigt kan Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2, vedtage regler for den harmoniserede gennemførelse af stk. 1 og 2.

Artikel 16

Foranstaltninger til adgangsforbud for bestemte skibe

1.   En medlemsstat sikrer, at ethvert skib, der
  opfylder de kriterier, der er nævnt i dette stykke, forbydes adgang til dens havne og ankerpladser, undtagen i de i artikel 21, stk. 6, beskrevne situationer, såfremt skibet:

| — | fører flag fra en stat, der ▐ er opført på den sorte
  eller grå
  liste,
  som defineret i
  Paris MOU
  i henhold til de oplysninger
  ,
  der er registreret i inspektionsdatabasen, og de informationer, der
  hvert år offentliggøres af Kommissionen, og ▐
  ▐ |
| --- | --- |

—

fører flag fra en stat, der ▐ er opført på den sorte
  eller grå
  liste,
  som defineret i
  Paris MOU
  i henhold til de oplysninger
  ,
  der er registreret i inspektionsdatabasen, og de informationer, der
  hvert år offentliggøres af Kommissionen, og ▐

▐

| — | har
  været tilbageholdt, eller
  fået udstedt forbud mod sejlads i henhold til direktiv 1999/35/EF mere end to gange i løbet af de foregående 36 måneder i en havn i en medlemsstat eller en stat, der har undertegnet Paris MOU. |
| --- | --- |

—

har
  været tilbageholdt, eller
  fået udstedt forbud mod sejlads i henhold til direktiv 1999/35/EF mere end to gange i løbet af de foregående 36 måneder i en havn i en medlemsstat eller en stat, der har undertegnet Paris MOU.

Med henblik på dette stykke træder de af Paris MOU definerede lister i kraft den 1. juli hvert år.

Adgangsforbuddet
  ophæves tidligst tre måneder efter udstedelsen af forbuddet, og først når betingelserne i punkt 4-10 i bilag VIII er opfyldt
  .

Får skibet pålagt et yderligere adgangsforbud, skal perioden være 12 måneder. En senere tilbageholdelse i en havn i Fællesskabet medfører, at skibet varigt forbydes adgang til Fællesskabets havne og ankerpladser.

▐

2.   Medlemsstaterne handler med henblik på gennemførelsen af denne artikel i overensstemmelse med procedurerne i bilag IX.

Artikel 17

Inspektionsrapport til skibsføreren

Så snart en inspektion, en mere detaljeret inspektion eller en udvidet inspektion er afsluttet, udarbejder skibsinspektøren en rapport i overensstemmelse med bilag IX. En genpart af inspektionsrapporten overdrages skibsføreren.

Artikel 18

Klager

Alle klager skal gøres til genstand for en indledende vurdering
  foretaget af den kompetente myndighed. Denne vurdering skal gøre det muligt at fastslå, om en klage er rimelig, specifik og velbegrundet
  .

Er dette tilfældet, behandler den kompetente myndighed klagen på behørig vis. Den giver især skibsføreren, rederen og enhver anden, der er direkte berørt af klagen, herunder klageren, mulighed for at tilkendegive deres holdning.

Hvis den kompetente myndighed anser klagen for åbenbart ubegrundet, meddeler den klageren sin afgørelse og begrundelsen herfor.

Klagerens identitet må ikke afsløres over for skibets fører eller reder. Skibsinspektøren sikrer fortrolig behandling af eventuelle samtaler med besætningsmedlemmer.

Medlemsstaterne giver flagstatens administration meddelelse om klager, der ikke er åbenbart ubegrundede, og om trufne opfølgningsforanstaltninger, om fornødent med kopi til Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO).

Artikel 19

Udbedring og tilbageholdelse

1.   Det skal over for myndighederne godtgøres, at fejl og mangler, der er blevet bekræftet eller konstateret ved inspektion er eller vil blive udbedret i overensstemmelse med konventionerne.

2.   Når fejlene og manglerne udgør en åbenbar fare for sikkerhed, sundhed eller miljø, sikrer den kompetente myndighed i den havnestat, hvor skibet blev inspiceret, at skibet tilbageholdes, eller at den operation, i forbindelse med hvilken fejlene og manglerne blev konstateret, afbrydes. Tilbageholdelsen eller afbrydelsen af en operation ophæves ikke, før faren er afværget, eller før myndighederne fastslår, at skibet, eventuelt på bestemte betingelser, som anses for nødvendige, kan afsejle, eller at operationen kan genoptages, uden at der er risiko for passagerers eller besætningsmedlemmers sikkerhed eller sundhed, uden at der er risiko for andre skibe, og uden at skibet eller operationen udgør nogen uforholdsmæssig trussel om skade på havmiljøet.

3.   Når skibsinspektøren på baggrund af sit faglige skøn afgør, om et skib skal tilbageholdes, skal han anvende kriterierne i bilag X.

4.   Viser det sig i forbindelse med inspektionen, at skibet ikke er udstyret med fungerende udstyr til optegnelse af rejsedata, og et sådant udstyr er obligatorisk i henhold til direktiv 2002/59/EF, sørger den kompetente myndighed for, at skibet tilbageholdes.

Kan sådanne fejl eller mangler, der er årsagen til tilbageholdelsen, ikke umiddelbart afhjælpes i den havn, hvor tilbageholdelsen finder sted, kan den kompetente myndighed enten tillade, at skibet fortsætter til det egnede reparationsværft, der ligger nærmest den havn, hvor skibet er tilbageholdt, og hvor fejlene eller manglerne umiddelbart kan afhjælpes, eller kræve, at fejlene eller manglerne afhjælpes inden for maksimalt 30 dage i overensstemmelse med de retningslinjer, der er opstillet under Paris MOU. I den forbindelse finder procedurerne i artikel 21 anvendelse.

5.   I særlige tilfælde, hvor det er tydeligt, at et skibs generelle tilstand ikke opfylder internationale standarder, kan myndighederne udsætte inspektionen af skibet, indtil de ansvarlige parter tager de nødvendige skridt til at sikre, at skibet opfylder de relevante konventionskrav.

6.   I tilfælde af tilbageholdelse skal myndighederne straks skriftligt og ved samtidig fremsendelse af inspektionsrapporten underrette flagstatsadministrationen, eller hvis dette ikke er muligt, konsulen eller i dennes fravær den nærmeste diplomatiske repræsentant for nævnte stat, om alle de forhold, der lå til grund for indgrebet. Endvidere skal de bemyndigede skibsinspektører eller de godkendte organisationer, der er ansvarlige for udstedelsen af klassificeringscertifikater eller myndighedscertifikater i overensstemmelse med konventionerne, også underrettes, når det er relevant.

7.   Dette direktiv berører ikke supplerende krav i konventionerne om procedurer for underretning og indberetning vedrørende havnestatskontrol.

8.   Under udøvelsen af havnestatskontrol i henhold til dette direktiv, sættes alt ind på at undgå, at et skib unødvendigt tilbageholdes eller forsinkes. Hvis et skib unødvendigt tilbageholdes eller forsinkes, har rederen eller operatøren krav på erstatning for ethvert lidt tab eller skade. I tilfælde af påstået unødvendig tilbageholdelse eller forsinkelse har skibets reder eller operatør bevisbyrden.

9.   For at undgå ophobning af skibe i en havn, kan den kompetente myndighed tillade, at et tilbageholdt skib manøvreres til en anden del af havnen, hvis sikkerheden tillader dette. Der må dog ikke tages hensyn til risikoen for ophobning af skibe i havnen, når der træffes afgørelse om tilbageholdelse eller ophævelse af tilbageholdelse.

Den kompetente myndighed giver hurtigst muligt havnemyndigheden eller -organerne meddelelse, når der er truffet en afgørelse om tilbageholdelse.

Havnemyndighederne eller -instanserne samarbejder med de kompetente myndigheder om at lette modtagelsen af tilbageholdte skibe.

Artikel 20

Klageberettigelse

1.   Et skibs reder, operatør eller dennes repræsentant i medlemsstaten har ret til at klage over en afgørelse om tilbageholdelse eller adgangsforbud, som den kompetente myndighed har truffet. En klage har ikke opsættende virkning på tilbageholdelsen eller adgangsforbuddet.

2.   Med henblik herpå indfører og opretholder medlemsstaterne passende klageprocedurer i overensstemmelse med deres nationale lovgivning
  og samarbejder, især med henblik at sikre at klager behandles inden for en rimelig tid
  .

3.   Den kompetente myndighed giver den i stk. 1 omhandlede skibsfører behørig oplysning om retten til at klage
  og om de relevante fremgangsmåder
  .

4.   Når en tilbageholdelse eller et adgangsforbud tilbagekaldes eller ændres som følge af en klage eller en anmodning fra et skibs reder eller operatør eller dennes repræsentant:

| a) | sikrer medlemsstaten, at inspektionsdatabasen straks bringes i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

a)

sikrer medlemsstaten, at inspektionsdatabasen straks bringes i overensstemmelse hermed

| b) | sikrer medlemsstaten, hvor tilbageholdelsen eller adgangsforbuddet er udstedt, inden 24 timer efter en sådan afgørelse, at de oplysninger, der er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 26, berigtiges. |
| --- | --- |

b)

sikrer medlemsstaten, hvor tilbageholdelsen eller adgangsforbuddet er udstedt, inden 24 timer efter en sådan afgørelse, at de oplysninger, der er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 26, berigtiges.

Artikel 21

Opfølgning af inspektioner og tilbageholdelse

1.   Når de i artikel 19, stk. 2, omhandlede fejl og mangler ikke kan afhjælpes i inspektionshavnen, kan myndighederne i den pågældende medlemsstat tillade, at skibet sejler
  direkte
  videre til det egnede reparationsværft, der ligger nærmest den havn, hvor skibet er tilbageholdt, og som kan træffe opfølgende foranstaltninger, efter skibsførerens og de pågældende myndigheders valg, under forudsætning af, at de betingelser, der er fastsat af flagstatens kompetente myndighed og tiltrådt af den pågældende medlemsstat, opfyldes. Betingelserne skal sikre, at skibet kan sejle videre til værftet uden risiko for passagerers eller besætningsmedlemmers sikkerhed eller sundhed, uden risiko for andre skibe, og uden at skibet udgør en urimelig trussel om skade på havmiljøet.

2.   Når grunden til afgørelsen om at sende et skib til reparationsværft er manglende overholdelse af IMO-resolution A.744(18) om retningslinjer for et skærpet inspektionsprogram i forbindelse med bulkskibe og olietankskibe enten med hensyn til skibspapirer eller med hensyn til skibets konstruktionsfejl eller -mangler, kan den kompetente myndighed forlange, at de nødvendige tykkelsesmålinger udføres i havnen, hvor skibet er tilbageholdt, inden skibet får tilladelse til at sejle.

3.   I de tilfælde, der er nævnt i stk. 1, underretter den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor inspektionshavnen er beliggende, den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor reparationsværftet er beliggende, de parter, der er nævnt i artikel 19, stk. 6, og alle andre relevante myndigheder, om de betingelser, der er fastsat for sejladsen.

Den kompetente myndighed i en medlemsstat, der modtager en sådan underretning, orienterer de underrettende myndigheder om, hvilke foranstaltninger der er truffet.

4.   Medlemsstaterne sørger for, at det afslås at give adgang til havne
  eller ankerpladser
  i Fællesskabet for de i stk. 1 omhandlede skibe, der afsejler:

| a) | uden at opfylde de betingelser, der er fastsat af medlemsstatens kompetente myndighed i inspektionshavnen, eller |
| --- | --- |

a)

uden at opfylde de betingelser, der er fastsat af medlemsstatens kompetente myndighed i inspektionshavnen, eller

| b) | der afsejler og nægter at overholde de gældende konventionskrav ved ikke at anløbe det udpegede reparationsværft. |
| --- | --- |

b)

der afsejler og nægter at overholde de gældende konventionskrav ved ikke at anløbe det udpegede reparationsværft.

Dette adgangsforbud forbliver i kraft, indtil rederen eller operatøren over for den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor skibets fejl og mangler blev konstateret, har forelagt fyldestgørende dokumentation for, at skibet fuldt ud opfylder alle gældende konventionskrav.

5.   I de tilfælde, der er nævnt i stk. 4, litra a), skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor skibets fejl og mangler blev konstateret, omgående gøre myndighederne de kompetente myndigheder i alle de andre medlemsstater opmærksomme herpå.

I de tilfælde, der er nævnt i stk. 4, litra b), skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor reparationsværftet er beliggende, omgående gøre de kompetente myndigheder i alle de andre medlemsstater opmærksomme herpå.

Inden medlemsstaten udsteder forbuddet, kan den anmode om konsultationer med administrationen i det berørte skibs flagstat.

6.   Uanset bestemmelserne i stk. 4 kan havnestatens myndigheder i tilfælde af force majeure eller bydende nødvendige sikkerhedshensyn eller for at reducere forureningsfaren eller gøre den så lille som muligt, eller for at fejl og mangler kan afhjælpes, give anløbstilladelse til en bestemt havn
  eller ankerplads
  , på betingelse af at skibets reder, operatør eller skibsføreren har truffet egnede foranstaltninger, som opfylder de krav, i den pågældende medlemsstat har stillet, således at skibet kan anløbe havnen sikkert.

Artikel 22

Skibsinspektørernes faglige kvalifikationer

1.   Inspektionen udføres udelukkende af skibsinspektører, som opfylder kvalifikationskriterierne i bilag XI, og som af den kompetente myndighed er bemyndiget til at udføre havnestatskontrol.

2.   Hvis havnestatens kompetente myndighed ikke har den nødvendige fagkundskab, kan denne myndigheds skibsinspektører bistås af personer med den nødvendige fagkundskab.

3.   Den kompetente myndighed, skibsinspektører, der udfører havnestatskontrol, og de personer, der bistår dem, må ikke have nogen forretningsmæssig interesse i inspektionshavnen eller i de skibe, der inspiceres; skibsinspektørerne må heller ikke være ansat af eller arbejde for ikke-statslige organisationer, der udsteder myndigheds- og klassifikationscertifikater, eller som udfører de syn, der er nødvendige for at udstede disse skibscertifikater.

4.   Hver skibsinspektør skal medbringe et personligt dokument i form af et identitetskort, som er udstedt af den kompetente myndighed i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 96/40/EF af 25. juni 1996 om etablering af en fælles model til et identitetskort for skibsinspektører, der udfører havnestatskontrol (14).

5.   Medlemsstaterne sikrer, at skibsinspektørernes kvalifikationer og deres overholdelse af de minimumskriterier, der er omhandlet i bilag XI, efterprøves, inden de får tilladelse til at udføre inspektioner, og derefter regelmæssigt på baggrund af den uddannelsesordning, der er omhandlet i stk. 7

6.   Medlemsstaterne sikrer, at skibsinspektørerne modtager relevant efteruddannelse i ændringer i
  fællesskabsordningen for havnestatskontrol
  , som er fastsat i dette direktiv, og ændringer i konventionerne.

7.   I samarbejde med medlemsstaterne udvikler og fremmer Kommissionen en harmoniseret fællesskabsordning for medlemsstaternes efteruddannelse af havnestatskontrolinspektørerne og evaluering af disses kompetencer.

Artikel 23

Indberetninger fra lodser og havnemyndigheder

1.   Medlemsstaterne træffer egnede foranstaltninger for at sikre, at deres lodser, som bringer skibe til eller fra kajplads, eller som er forhyret på skibe på vej mod en havn i en medlemsstat eller er i transit i en medlemsstat, omgående underretter henholdsvis havnestatens eller kyststatens kompetente myndighed, hvis de under udøvelsen af deres normale opgaver bliver opmærksomme på, at skibet har åbenbare uregelmæssigheder, som kan være til fare for sikkerheden under sejladsen, eller som indebærer risiko for skade på havmiljøet.

2.   Hvis havnemyndigheder eller -instanser under udøvelsen af deres normale opgaver bliver opmærksomme på, at et skib i havnen har åbenbare uregelmæssigheder, som kan påvirke skibets sikkerhed, eller som udgør en urimelig trussel om skade på havmiljøet, underretter de omgående den kompetente myndighed i den pågældende havnestat.

3.   Medlemsstaterne pålægger lodser og havnemyndigheder eller -instanser mindst at indberette følgende oplysninger, i elektronisk format, når dette er muligt:

| — | skibsoplysninger (navn, IMO-identifikationsnummer, kaldesignal og flag) |
| --- | --- |

—

skibsoplysninger (navn, IMO-identifikationsnummer, kaldesignal og flag)

| — | sejloplysninger (seneste anløbshavn, bestemmelseshavn) |
| --- | --- |

—

sejloplysninger (seneste anløbshavn, bestemmelseshavn)

| — | beskrivelse af de åbenbare uregelmæssigheder, der er konstateret om bord. |
| --- | --- |

—

beskrivelse af de åbenbare uregelmæssigheder, der er konstateret om bord.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at der følges op på åbenbare uregelmæssigheder, som anmeldes af lodser og havnemyndigheder eller -instanser og skal registrere de nærmere detaljer i de trufne skridt, der er taget.

5.   Kommissionen kan efter forskriftsproceduren i artikel 31, stk. 2, træffe foranstaltninger til gennemførelse af denne artikel, herunder et harmoniseret elektronisk format og procedurer for lodsers og havnemyndigheders eller -instansers indberetning af åbenbare uregelmæssigheder og af den opfølgning, som medlemsstaterne har foretaget.

Artikel 24

Inspektionsdatabase

1.   Kommissionen udvikler, vedligeholder og opdaterer inspektionsdatabasen med udgangspunkt i ekspertisen og erfaringerne inden for rammerne af Paris MOU.

Inspektionsdatabasen skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for gennemførelsen af den inspektionsordning, der indføres ved dette direktiv, og skal indeholde de funktioner, der er nævnt i bilag XII.

2.
     
  Medlemsstaterne træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at oplysninger om det faktiske ankomst- og afsejlingstidspunkt for alle skibe, der anløber deres havne, overføres til inspektionsdatabasen fra de nationale informationssystemer for søfarten, jf. artikel 25, stk. 4, i direktiv 2002/59/EF, inden henholdsvis en time efter skibets ankomst og tre timer efter dets afsejling.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at oplysningerne om de inspektioner, der foretages i henhold til dette direktiv, overføres til inspektionsdatabasen, så snart inspektionsrapporten er udfyldt eller tilbageholdelsen hævet.

Inden 72 timer skal medlemsstaterne sørge for, at de oplysninger, der overføres til inspektionsdatabasen, valideres med henblik på offentliggørelse.

4.   Kommissionen skal på grundlag af de inspektionsdata, som medlemsstaterne overfører, kunne udtrække alle de data fra inspektionsdatabasen, som er relevante for gennemførelsen af dette direktiv, herunder navnlig om skibenes risikoprofil, om skibe, der skal inspiceres, om skibenes bevægelser og om hver enkelt medlemsstats inspektionsforpligtelser.

Medlemsstaterne skal have adgang til alle oplysninger, der er registreret i inspektionsdatabasen, og som er relevante for gennemførelsen af inspektionsprocedurerne i henhold til dette direktiv.

Medlemsstaterne og tredjelande, der er parter i Paris MOU, skal have adgang til alle oplysninger, der er registreret i inspektionsdatabasen, og til oplysninger om skibe, der fører deres flag.

Artikel 25

Udveksling af oplysninger og samarbejde

Hver medlemsstat sikrer, at dens havnemyndigheder eller -instanser og andre relevante myndigheder eller instanser meddeler den kompetente havnestatskontrolmyndighed følgende oplysninger, som de er i besiddelse af:

| — | oplysninger meddelt i overensstemmelse med artikel 9 og bilag III |
| --- | --- |

—

oplysninger meddelt i overensstemmelse med artikel 9 og bilag III

| — | oplysninger om skibe, der har undladt at indberette en hvilken som helst oplysning, som er krævet i dette direktiv og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF af 27. november 2000 om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe (15) og direktiv 2002/59/EF samt, hvor det er relevant, forordning (EF) nr. 725/2004 |
| --- | --- |

—

oplysninger om skibe, der har undladt at indberette en hvilken som helst oplysning, som er krævet i dette direktiv og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF af 27. november 2000 om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe (15) og direktiv 2002/59/EF samt, hvor det er relevant, forordning (EF) nr. 725/2004

| — | oplysninger om skibe, der er afsejlet uden at have opfyldt artikel 7 eller 10 i direktiv 2000/59/EF |
| --- | --- |

—

oplysninger om skibe, der er afsejlet uden at have opfyldt artikel 7 eller 10 i direktiv 2000/59/EF

| — | oplysninger om skibe, der har fået afslag på adgang til eller er blevet bortvist fra en havn af sikringsmæssige grunde |
| --- | --- |

—

oplysninger om skibe, der har fået afslag på adgang til eller er blevet bortvist fra en havn af sikringsmæssige grunde

| — | oplysninger om åbenbare uregelmæssigheder i henhold til artikel 23. |
| --- | --- |

—

oplysninger om åbenbare uregelmæssigheder i henhold til artikel 23.

Artikel 26

Offentliggørelse af oplysninger

Kommissionen udlægger og ajourfører på et offentligt tilgængeligt websted oplysninger om inspektioner, tilbageholdelser og adgangsforbud i overensstemmelse med bilag XIII, med udgangspunkt i ekspertisen og erfaringerne inden for rammerne af Paris MOU.

Artikel 27

Offentliggørelse af en liste over rederier med et lavt og meget lavt præstationsniveau

Kommissionen udarbejder og offentliggør regelmæssigt på et offentligt tilgængeligt websted oplysninger om rederier, hvis præstationsniveau med hensyn til fastlæggelse af skibets risikoprofil som omhandlet i bilag I, del I, har været anset for lavt eller meget lavt i en periode på tre måneder eller længere.

Kommissionen træffer efter forskriftsproceduren i artikel 31, stk. 2, foranstaltninger til gennemførelse af denne artikel,
  idet den sørger for, at disse foranstaltninger tager højde for størrelsen af rederiernes flåde, og angiver især
  , hvordan offentliggørelsen skal finde sted.

Artikel 28

Godtgørelse af udgifter

1.   Hvis der ved inspektion som omhandlet i artikel 13 og 14 bekræftes eller konstateres fejl og mangler i forhold til kravene i en konvention, som gør tilbageholdelse af skibet berettiget, skal alle udgifter i forbindelse med inspektionen under en sædvanlig regnskabsperiode afholdes af rederen, operatøren eller dennes repræsentant i havnestaten.

2.   Alle udgifter i forbindelse med inspektion, som den kompetente myndighed i en medlemsstat udfører i medfør af artikel 16 og artikel 21, stk. 4, opkræves hos skibets reder eller operatør.

3.   Såfremt et skib tilbageholdes, oppebæres alle omkostninger ved tilbageholdelsen i havnen af skibets reder eller operatør.

4.   Tilbageholdelsen kan ikke ophæves, før fuldstændig betaling er sket, eller der er stillet tilstrækkelig garanti for godtgørelse af udgifterne.

Artikel 29

Oplysninger til overvågning af gennemførelsen

Medlemsstaterne sender Kommissionen de i bilag XIV nævnte oplysninger med den i bilaget nævnte hyppighed.

Artikel 30

Overvågning af medlemsstaternes overholdelse af reglerne og deres indsats

For at sikre en effektiv gennemførelse af dette direktiv og overvåge, hvordan Fællesskabets havnestatskontrolordning generelt fungerer, i overensstemmelse med artikel 2. litra b), nr. i), i forordning (EF) nr. 1406/2002, indsamler Kommissionen de nødvendige oplysninger og aflægger besøg i medlemsstaterne.

Artikel 31

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002
   (16).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 32

Ændringsprocedure

Kommissionen skal:

| a) | tilpasse bilagene, bortset fra bilag I, for at tage hensyn til ikrafttrådte ændringer af fællesskabslovgivningen om sikkerhed til søs og maritim sikring og, til konventioner, internationale koder og resolutioner fra relevante internationale organisationer samt af udviklingen i Paris MOU) |
| --- | --- |

a)

tilpasse bilagene, bortset fra bilag I, for at tage hensyn til ikrafttrådte ændringer af fællesskabslovgivningen om sikkerhed til søs og maritim sikring og, til konventioner, internationale koder og resolutioner fra relevante internationale organisationer samt af udviklingen i Paris MOU)

| b) | ændre de definitioner, der henviser til konventioner, internationale kodekser og resolutioner og EF-lovgivningen, og som er relevante for dette direktiv. |
| --- | --- |

b)

ændre de definitioner, der henviser til konventioner, internationale kodekser og resolutioner og EF-lovgivningen, og som er relevante for dette direktiv.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 31, stk. 3.

Ændringer af de internationale instrumenter, der er nævnt i artikel 2, kan udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2099/2002.

Artikel 33

Gennemførelsesbestemmelser

Kommissionen skal i forbindelse med udarbejdelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4, artikel 10, stk. 3, artikel 14, stk. 3, artikel 15, stk. 4, artikel 23, stk. 5, og artikel 27 efter proceduren i artikel 31, stk. 2 og stk. 3, drage særlig omsorg for, at disse bestemmelser tager hensyn til den viden og de erfaringer, der er opnået i kraft af inspektionsordningen i Fællesskabet og Paris MOU.

Artikel 34

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at disse sanktioner anvendes. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen s grovhed og have afskrækkende virkning.

Artikel 35

Evaluering

Kommissionen gennemfører en evaluering af direktivets gennemførelse
  , især med henblik på en ensartet anvendelse af Fællesskabets inspektionsordning,
  senest 18 måneder efter ... (17). Evalueringen omfatter en undersøgelse af bl.a. opfyldelsen af den samlede EF-inspektionsforpligtelse i henhold til artikel 6, antallet af havnestatsinspektører i de enkelte medlemsstater, antallet af gennemførte inspektioner, og om hver medlemsstat har opfyldt sin årlige inspektionsforpligtelse samt af gennemførelsen af artikel 7 og 8.

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet resultaterne af denne evaluering og træffer på grundlag af denne evaluering afgørelse om, hvorvidt det er nødvendigt at forelægge forslag om ændring af direktivet eller forslag til yderligere lovgivning på dette område.

Artikel 36

Gennemførelse og meddelelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme
  artikel ... og punkt ... i bilag ... [artikler eller dele heraf og punkter i bilagene, hvori der er foretaget materielle ændringer i forhold til det tidligere direktiv] inden for en frist på 18 måneder fra den i artikel 38 fastsatte dato. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og
  dette direktiv ▐.

2.   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til det direktiv, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne fastlægger reglerne for denne henvisning og affattelsen af den pågældende oplysning.

3.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

4.   Desuden underretter Kommissionen regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af dette direktiv i medlemsstaterne.

Artikel 37

Ophævelse

Direktiv 95/21/EF som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag XVII, del A, ophæves med virkning fra ... (18), uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XV, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag XVI.

Artikel 38

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel ... og punkt ... i bilag ... [artikler eller dele heraf og punkter i bilagene, der er uændrede i forhold til det tidligere direktiv] finder anvendelse fra ... (19).

Artikel 39

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25 april 2007(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 584), Rådets fælles holdning af 6 juni 2008 (EUT C 198 E af 5.8.2008, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 24 september 2008.

3

holdning

(EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 584)

6 juni 2008 (EUT C 198 E af 5.8.2008, s. 1)

holdning af 24 september 2008

(4)  EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1. ║.

4

(5)  
  Dom af 24. juni 2008, Mesquer kommune, endnu ikke offentliggjort i samlingen.

5

Dom af 24. juni 2008, Mesquer kommune, endnu ikke offentliggjort i samlingen.

(6)  

  EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

6

EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

(7)  

  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

7

EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(8)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1. ║.

8

(9)  EFT L 138 af 1.6.1999, s. 1. ║.

9

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

10

(11)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

11

(12)  EUT L 129 af 29.4.2004, s. 6.

12

(13)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 10.

13

(14)  EFT L 196 af 7.8.1996, s. 8.

14

(15)  EFT L 332 af 28.12.2000, s. 81. ║.

15

(16)  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1. ║.

16

(17)  Den i artikel 36, stk. 1, nævnte dato.

17

artikel 36, stk. 1

(18)  ║Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

18

(19)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

19

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

Onsdag, den 24. september 2008
  BILAG I

ELEMENTER I FÆLLESSKABETS ORDNING FOR HAVNESTATSINSPEKTION

(jf. artikel 6)

Følgende elementer skal indføjes i Fællesskabets ordning for havnestatsinspektion:

I.   Skibes risikoprofil

Et skibs risikoprofil skal fastlægges ved at kombinere følgende generiske og historiske parametre:

1.   Generiske parametre

| a) | Skibstype
  Passagerskibe, olie- og kemikalietankskibe, gastankskibe og bulkskibe skal anses for at indebære en højere risiko. |
| --- | --- |

a)

Skibstype

Passagerskibe, olie- og kemikalietankskibe, gastankskibe og bulkskibe skal anses for at indebære en højere risiko.

| b) | Skibets alder
  Skibe, der er over 12 år gamle skal anses for at indebære en højere risiko. |
| --- | --- |

b)

Skibets alder

Skibe, der er over 12 år gamle skal anses for at indebære en højere risiko.

| c) | Flagstatens præstationer






  i) | Skibe, hvis flagstat har en høj tilbageholdelsesprocent inden for EU og Paris MOU-regionen, anses for at frembyde en højere risiko. |
| --- | --- | --- |

c)

Flagstatens præstationer

i)

Skibe, hvis flagstat har en høj tilbageholdelsesprocent inden for EU og Paris MOU-regionen, anses for at frembyde en højere risiko.

| ii) | Skibe, hvis flagstat har en lav tilbageholdelsesprocent inden for EU og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en lavere risiko. |
| --- | --- |

ii)

Skibe, hvis flagstat har en lav tilbageholdelsesprocent inden for EU og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en lavere risiko.

| iii) | Skibe fra en flagstat, for hvilken en audit er afsluttet og for hvilken der, hvis det er relevant, er fremlagt en handlingsplan for at afhjælpe fejl og mangler, som begge er i overensstemmelse med regler og procedurer for IMO-medlemsstaternes frivillige auditordning skal anses for at frembyde en lavere risiko. Så snart de foranstaltninger, der henvises til i artikel 10, stk. 3, er vedtaget, skal flagstaten for et sådant skib dokumentere overensstemmelse med koden for implementeringen af bindende IMO-instrumenter. |
| --- | --- |

iii)

Skibe fra en flagstat, for hvilken en audit er afsluttet og for hvilken der, hvis det er relevant, er fremlagt en handlingsplan for at afhjælpe fejl og mangler, som begge er i overensstemmelse med regler og procedurer for IMO-medlemsstaternes frivillige auditordning skal anses for at frembyde en lavere risiko. Så snart de foranstaltninger, der henvises til i artikel 10, stk. 3, er vedtaget, skal flagstaten for et sådant skib dokumentere overensstemmelse med koden for implementeringen af bindende IMO-instrumenter.

| d) | Anerkendte organisationer






  i) | Skibe, der har fået udstedt certifikater fra anerkendte organisationer med et lavt eller meget lavt præstationsniveau, hvad angår deres tilbageholdelsesprocenter i EU og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en højere risiko. |
| --- | --- | --- |

d)

Anerkendte organisationer

i)

Skibe, der har fået udstedt certifikater fra anerkendte organisationer med et lavt eller meget lavt præstationsniveau, hvad angår deres tilbageholdelsesprocenter i EU og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en højere risiko.

| ii) | Skibe, der har fået udstedt certifikater fra anerkendte organisationer med et højt præstationsniveau, hvad angår deres tilbageholdelsesprocenter i EU og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en lavere risiko. |
| --- | --- |

ii)

Skibe, der har fået udstedt certifikater fra anerkendte organisationer med et højt præstationsniveau, hvad angår deres tilbageholdelsesprocenter i EU og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en lavere risiko.

| iii) | Skibe, der har fået udstedt certifikater fra anerkendte organisationer i henhold til direktiv 94/57/EF, skal anses for at frembyde en lavere risiko. |
| --- | --- |

iii)

Skibe, der har fået udstedt certifikater fra anerkendte organisationer i henhold til direktiv 94/57/EF, skal anses for at frembyde en lavere risiko.

| e) | Rederiets præstationer






  i) | Skibe fra et rederi med en lav eller meget lav præstation fastlagt ved dets skibes fejl og mangler samt tilbageholdelsesprocenter i Den Europæiske Union og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en højere risiko. |
| --- | --- | --- |

e)

Rederiets præstationer

i)

Skibe fra et rederi med en lav eller meget lav præstation fastlagt ved dets skibes fejl og mangler samt tilbageholdelsesprocenter i Den Europæiske Union og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en højere risiko.

| ii) | Skibe fra et rederi med en høj præstation fastlagt ved dets skibes fejl og mangler samt tilbageholdelsesprocenter i Den Europæiske Union og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en lavere risiko. |
| --- | --- |

ii)

Skibe fra et rederi med en høj præstation fastlagt ved dets skibes fejl og mangler samt tilbageholdelsesprocenter i Den Europæiske Union og Paris MOU-regionen, skal anses for at frembyde en lavere risiko.

2.   Historiske parametre

| i) | Skibe, som mere end en gang er tilbageholdt, skal anses for at frembyde en højere risiko. |
| --- | --- |

i)

Skibe, som mere end en gang er tilbageholdt, skal anses for at frembyde en højere risiko.

| ii) | Skibe, der under inspektion(er) gennemført i perioden i bilag II har mindre end det antal fejl og mangler, der er omhandlet i bilag II og skal anses for at frembyde en lavere risiko. |
| --- | --- |

ii)

Skibe, der under inspektion(er) gennemført i perioden i bilag II har mindre end det antal fejl og mangler, der er omhandlet i bilag II og skal anses for at frembyde en lavere risiko.

| iii) | Skibe, som ikke er tilbageholdt i løbet af perioden i bilag II, skal anses for at frembyde en lavere risiko. |
| --- | --- |

iii)

Skibe, som ikke er tilbageholdt i løbet af perioden i bilag II, skal anses for at frembyde en lavere risiko.

Risikoparametrene sammenholdes ved hjælp af en vægtning, der afspejler det enkelte parameters forholdsmæssige indvirkning på skibets samlede risiko for at fastlægge følgende skibsrisikoprofiler:

| — | høj risiko |
| --- | --- |

—

høj risiko

| — | standardrisiko |
| --- | --- |

—

standardrisiko

| — | lav risiko |
| --- | --- |

—

lav risiko

Ved fastlæggelsen af disse risikoprofiler lægges der mest vægt på parametrene for skibstype, flagstatens, anerkendte organisationers og rederiernes præstationer.

II.   Inspektion af skibe

1.   Periodiske inspektioner

Periodiske inspektioner udføres med faste intervaller. Deres hyppighed fastlægges ud fra skibets risikoprofil. Intervallet mellem periodiske inspektioner af skibe i højrisikogruppen må ikke overstige 6 måneder. Intervallerne mellem de periodiske inspektioner af skibe i andre risikogrupper skal være længere, jo lavere risikoen er.

Medlemsstaterne udfører periodisk inspektion om bord på:

| — | Alle skibe med en højrisikoprofil, hvis de ikke er inspiceret i en havn i EU eller i Paris MOU-regionen inden for de seneste 6 måneder. Højrisikoskibe kan underkastes inspektion fra den 5. måned. |
| --- | --- |

—

Alle skibe med en højrisikoprofil, hvis de ikke er inspiceret i en havn i EU eller i Paris MOU-regionen inden for de seneste 6 måneder. Højrisikoskibe kan underkastes inspektion fra den 5. måned.

| — | Alle skibe med en standardrisikoprofil, hvis de ikke er inspiceret i en havn i EU eller i Paris MOU-regionen inden for de seneste 12 måneder. Standardrisikoskibe kan underkastes inspektion fra den 10. måned. |
| --- | --- |

—

Alle skibe med en standardrisikoprofil, hvis de ikke er inspiceret i en havn i EU eller i Paris MOU-regionen inden for de seneste 12 måneder. Standardrisikoskibe kan underkastes inspektion fra den 10. måned.

| — | Alle skibe med en lavrisikoprofil, hvis de ikke er inspiceret i en havn i EU eller i Paris MOU-regionen inden for de seneste
  30 måneder
  . Lavrisikoskibe kan underkastes inspektion fra den 24. måned. |
| --- | --- |

—

Alle skibe med en lavrisikoprofil, hvis de ikke er inspiceret i en havn i EU eller i Paris MOU-regionen inden for de seneste
  30 måneder
  . Lavrisikoskibe kan underkastes inspektion fra den 24. måned.

2.   Yderligere inspektioner

Skibe, for hvilke følgende topprioriteringsfaktorer eller uventede faktorer gør sig gældende, kan underkastes inspektion, uanset hvornår de sidst var gennem en periodisk inspektion. Imidlertid overlades det til inspektørens professionelle skøn, om der er behov for en yderligere inspektion på grund af uventede faktorer.

2.A.   Faktorer, der medfører topprioritering

Skibe, for hvilke følgende topprioriteringsfaktorer gør sig gældende, underkastes inspektion, uanset hvornår de sidst var gennem en periodisk inspektion.

| — | Skibe, som af sikkerhedsgrunde er blevet suspenderet eller trukket tilbage fra deres klasse siden den seneste inspektion i Den Europæiske Union eller i Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

—

Skibe, som af sikkerhedsgrunde er blevet suspenderet eller trukket tilbage fra deres klasse siden den seneste inspektion i Den Europæiske Union eller i Paris MOU-regionen.

| — | Skibe, om hvilke en anden medlemsstat har foretaget indberetning eller meddelelse. |
| --- | --- |

—

Skibe, om hvilke en anden medlemsstat har foretaget indberetning eller meddelelse.

| — | Skibe, som ikke kan identificeres i inspektionsdatabasen |
| --- | --- |

—

Skibe, som ikke kan identificeres i inspektionsdatabasen

| — | Skibe, der ikke opfylder de relevante krav om anmeldelse, jf. dette direktivs artikel 8, direktiv 2000/59/EF, direktiv 2002/59/EF og, hvor dette er relevant, forordning (EF) nr. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Skibe, der ikke opfylder de relevante krav om anmeldelse, jf. dette direktivs artikel 8, direktiv 2000/59/EF, direktiv 2002/59/EF og, hvor dette er relevant, forordning (EF) nr. 725/2004.

| — | Skibe, der har fået konstateret alvorlige fejl og mangler, med undtagelse af skibe, hvor fejl og mangler skal være afhjulpet inden afsejling. |
| --- | --- |

—

Skibe, der har fået konstateret alvorlige fejl og mangler, med undtagelse af skibe, hvor fejl og mangler skal være afhjulpet inden afsejling.

| — | Skibe,







  — | der har været indblandet i en kollision, grundstødning eller stranding på vej til havnen |
| --- | --- | --- |

—

Skibe,

—

der har været indblandet i en kollision, grundstødning eller stranding på vej til havnen

| — | der er blevet anklaget for overtrædelse af bestemmelserne om udslip af skadelige stoffer eller spildevand |
| --- | --- |

—

der er blevet anklaget for overtrædelse af bestemmelserne om udslip af skadelige stoffer eller spildevand

| — | der har manøvreret på en uregelmæssig eller ikke sikkerhedsmæssig forsvarlig måde, således at ruteforanstaltninger, der er vedtaget af IMO, eller sikker navigationspraksis og -procedurer ikke er blevet fulgt. |
| --- | --- |

—

der har manøvreret på en uregelmæssig eller ikke sikkerhedsmæssig forsvarlig måde, således at ruteforanstaltninger, der er vedtaget af IMO, eller sikker navigationspraksis og -procedurer ikke er blevet fulgt.

2.B.   Uventede faktorer

Skibe, for hvilke følgende uventede faktorer gør sig gældende, kan underkastes inspektion, uanset hvornår de sidst var gennem en periodisk inspektion. Det overlades til de kompetente myndigheders professionelle skøn, om der skal foretages en sådan yderligere inspektion.

| — | Skibe, der






  — | har manøvreret på en sådan måde, at der har været fare for personer, ejendom eller miljøet, eller |
| --- | --- | --- |

—

Skibe, der

—

har manøvreret på en sådan måde, at der har været fare for personer, ejendom eller miljøet, eller

| — | ikke har overholdt anbefalingen om navigation i indsejlingen til Østersøen, jf. bilagene til IMO Resolution MSC.138(76) |
| --- | --- |

—

ikke har overholdt anbefalingen om navigation i indsejlingen til Østersøen, jf. bilagene til IMO Resolution MSC.138(76)

| — | Skibe med certifikater udstedt af en forhenværende anerkendt organisation, hvis autorisation er tilbagekaldt siden den seneste inspektion i Den Europæiske Union eller i Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

—

Skibe med certifikater udstedt af en forhenværende anerkendt organisation, hvis autorisation er tilbagekaldt siden den seneste inspektion i Den Europæiske Union eller i Paris MOU-regionen.

| — | Skibe, om hvilke lodser eller havnemyndigheder eller -instanser har indberettet åbenbare uregelmæssigheder, som kan påvirke sikkerheden under sejladsen, eller som indebærer risiko for skade på miljøet, jf. dette direktivs artikel 23. |
| --- | --- |

—

Skibe, om hvilke lodser eller havnemyndigheder eller -instanser har indberettet åbenbare uregelmæssigheder, som kan påvirke sikkerheden under sejladsen, eller som indebærer risiko for skade på miljøet, jf. dette direktivs artikel 23.

| — | Skibe, der ikke opfylder de relevante krav om anmeldelse som omhandlet i dette direktivs artikel 9, samt i direktiv 2000/59/EF, direktiv 2002/59/EF og, hvor dette er relevant, forordning (EF) nr. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Skibe, der ikke opfylder de relevante krav om anmeldelse som omhandlet i dette direktivs artikel 9, samt i direktiv 2000/59/EF, direktiv 2002/59/EF og, hvor dette er relevant, forordning (EF) nr. 725/2004.

| — | Skibe, for hvilke der er foretaget indberetning eller klaget fra skibsføreren, et besætningsmedlem eller enhver person eller organisation, der har en berettiget interesse i, at skibet drives på sikkerhedsmæssig forsvarlig vis, i leve- og arbejdsvilkårene om bord eller i forebyggelse af forurening, medmindre den pågældende medlemsstat anser indberetningen eller klagen for åbenbart ubegrundet |
| --- | --- |

—

Skibe, for hvilke der er foretaget indberetning eller klaget fra skibsføreren, et besætningsmedlem eller enhver person eller organisation, der har en berettiget interesse i, at skibet drives på sikkerhedsmæssig forsvarlig vis, i leve- og arbejdsvilkårene om bord eller i forebyggelse af forurening, medmindre den pågældende medlemsstat anser indberetningen eller klagen for åbenbart ubegrundet

| — | Skibe, som tidligere er blevet tilbageholdt for mere end 3 måneder siden. |
| --- | --- |

—

Skibe, som tidligere er blevet tilbageholdt for mere end 3 måneder siden.

| — | Skibe, om hvilke der er indberettet udestående fejl og mangler, bortset fra skibe, for hvilke fejl og mangler skal udbedres inden 14 dage efter afsejling, og for fejl og mangler, der skal udbedres inden afsejling. |
| --- | --- |

—

Skibe, om hvilke der er indberettet udestående fejl og mangler, bortset fra skibe, for hvilke fejl og mangler skal udbedres inden 14 dage efter afsejling, og for fejl og mangler, der skal udbedres inden afsejling.

| — | Skibe, om hvilke der er indberettet problemer vedrørende deres last, navnlig skadeligt og farligt gods |
| --- | --- |

—

Skibe, om hvilke der er indberettet problemer vedrørende deres last, navnlig skadeligt og farligt gods

| — | Skibe, der har manøvreret på en sådan måde, at der har været fare for personer, ejendom eller miljøet. |
| --- | --- |

—

Skibe, der har manøvreret på en sådan måde, at der har været fare for personer, ejendom eller miljøet.

| — | Skibe, for hvilke oplysninger fra pålidelig kilde har vist, at deres risikoparametre adskiller sig fra de registrerede parametre, og at risikoniveauet der for er højere. |
| --- | --- |

—

Skibe, for hvilke oplysninger fra pålidelig kilde har vist, at deres risikoparametre adskiller sig fra de registrerede parametre, og at risikoniveauet der for er højere.

3.   Udvælgelsesordning

| 3.A. | Prioritet I-skibe inspiceres således:






  a) | Der udføres en udvidet inspektion af






  — | skibe med høj risikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 6 måneder, |
| --- | --- | --- | --- |

3.A.

Prioritet I-skibe inspiceres således:

a)

Der udføres en udvidet inspektion af

—

skibe med høj risikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 6 måneder,

| — | passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med standardrisikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 12 måneder, og |
| --- | --- |

—

passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med standardrisikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 12 måneder, og

| b) | Der udføres en indledende eller en mere detaljeret inspektion, hvis det er relevant, af






  — | andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle med standardrisikoprofil, og som ikke har været inspiceret i de forløbne 12 måneder, og |
| --- | --- | --- |

b)

Der udføres en indledende eller en mere detaljeret inspektion, hvis det er relevant, af

—

andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle med standardrisikoprofil, og som ikke har været inspiceret i de forløbne 12 måneder, og

| c) | I tilfælde af en topprioriteringsfaktor:






  — | udføres der en mere detaljeret eller en udvidet inspektion efter inspektørens professionelle skøn af alle skibe med høj risikoprofil og eventuelle andre passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle |
| --- | --- | --- |

c)

I tilfælde af en topprioriteringsfaktor:

—

udføres der en mere detaljeret eller en udvidet inspektion efter inspektørens professionelle skøn af alle skibe med høj risikoprofil og eventuelle andre passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle

| — | udføres der en mere detaljeret inspektion af andre skibe, der ikke er passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle. |
| --- | --- |

—

udføres der en mere detaljeret inspektion af andre skibe, der ikke er passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle.

| 3.B. | Hvis den kompetente myndighed udvælger et prioritet II-skib til inspektion, gælder følgende udvælgelsesordning
  :






  a) | Der ▐ udføres en udvidet inspektion af:






  — | skibe med høj risikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 5 måneder |
| --- | --- | --- | --- |

3.B.

Hvis den kompetente myndighed udvælger et prioritet II-skib til inspektion, gælder følgende udvælgelsesordning
  :

a)

Der ▐ udføres en udvidet inspektion af:

—

skibe med høj risikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 5 måneder

| — | passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med en standardrisikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 10 måneder, eller |
| --- | --- |

—

passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med en standardrisikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 10 måneder, eller

| — | passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med lav risikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 24 måneder. |
| --- | --- |

—

passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med lav risikoprofil, der ikke har været inspiceret i de forløbne 24 måneder.

| b) | En indledende eller en mere detaljeret inspektion, hvis det er relevant, ▐ udføres af:






  — | andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med en standardrisikoprofil, og som ikke har været inspiceret i de forløbne 10 måneder, eller |
| --- | --- | --- |

b)

En indledende eller en mere detaljeret inspektion, hvis det er relevant, ▐ udføres af:

—

andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med en standardrisikoprofil, og som ikke har været inspiceret i de forløbne 10 måneder, eller

| — | andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med lav risikoprofil, og som ikke har været inspiceret i de forløbne 24 måneder. |
| --- | --- |

—

andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle, med lav risikoprofil, og som ikke har været inspiceret i de forløbne 24 måneder.

| c) | I tilfælde af en uventet faktor:






  — | ▐udføres
  der
  en mere detaljeret eller en udvidet inspektion efter inspektørens professionelle skøn af alle skibe med høj risikoprofil eller eventuelle andre passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle |
| --- | --- | --- |

c)

I tilfælde af en uventet faktor:

—

▐udføres
  der
  en mere detaljeret eller en udvidet inspektion efter inspektørens professionelle skøn af alle skibe med høj risikoprofil eller eventuelle andre passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle

| — | ▐udføres
  der
  en mere detaljeret inspektion af andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle. |
| --- | --- |

—

▐udføres
  der
  en mere detaljeret inspektion af andre skibe end passagerskibe, olie-, gas- eller kemikalietankskibe eller bulkskibe, der er over 12 år gamle.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG II

UDFORMNING AF SKIBETS RISIKOPROFIL

(jf. artikel 10, stk. 2)

| | Profil |
| --- | --- |
| Højrisikoskibe (HRS) | Standardrisikoskibe (SRS) | Lavrisikoskibe (LRS) |
| Generiske parametre | Kriterier | Pointvægt | Kriterier | Kriterier |
| 1 | Skibstype | Kemikalie-, gas-og olietankskibe Bulkskib Passagerskib | 2 | hverken højrisiko-eller lavrisikoskib | Alle typer |
| 2 | Skibets alder | alle typer > 12 år | 1 | Alle aldre |
| 3a | Flag | SGH-liste | Sort — YHR, HR, M til HR | 2 | Hvid |
| Sort — MR | 1 |
| 3b | IMO-Audit | — | — | Ja |
| 4a | Anerkendte organisationer | Præstationer | H | — | — | Høj |
| M | — | — | — |
| L | Lav | 1 | — |
| ML | Meget lav | — |
| 4b | EU-anerkendt | — | — | Ja |
| 5 | Rederi | Præstationer | H | — | — | Høj |
| M | — | — | — |
| L | Lav | 2 | — |
| ML | Meget lav | — |
| Historiske parametre | | |
| 6 | Antal fejl og mangler registreret ved hver inspektion inden for de seneste 36 måneder | Fejl og mangler | Ikke relevant | — | ≤ 5 (og mindst én inspektion udført i de seneste 36 måneder) |
| 7 | Antal tilbageholdelser inden for de seneste 36 måneder | Tilbageholdelser | ≥ 2 tilbageholdelser | 1 | Ingen tilbageholdelse |

Profil

Højrisikoskibe (HRS)

Standardrisikoskibe (SRS)

Lavrisikoskibe (LRS)

Generiske parametre

Kriterier

Pointvægt

Kriterier

Kriterier

1

Skibstype

Kemikalie-, gas-og olietankskibe Bulkskib Passagerskib

2

hverken højrisiko-eller lavrisikoskib

Alle typer

2

Skibets alder

alle typer > 12 år

1

Alle aldre

3a

Flag

SGH-liste

Sort — YHR, HR, M til HR

2

Hvid

Sort — MR

1

3b

IMO-Audit

—

—

Ja

4a

Anerkendte organisationer

Præstationer

H

—

—

Høj

M

—

—

—

L

Lav

1

—

ML

Meget lav

—

4b

EU-anerkendt

—

—

Ja

5

Rederi

Præstationer

H

—

—

Høj

M

—

—

—

L

Lav

2

—

ML

Meget lav

—

Historiske parametre

6

Antal fejl og mangler registreret ved hver inspektion inden for de seneste 36 måneder

Fejl og mangler

Ikke relevant

—

≤ 5 (og mindst én inspektion udført i de seneste 36 måneder)

7

Antal tilbageholdelser inden for de seneste 36 måneder

Tilbageholdelser

≥ 2 tilbageholdelser

1

Ingen tilbageholdelse

HRS er skibe, der opfylder kriterier til en samlet værdi af 5 pointvægte eller mere.

LRS er skibe, der opfylder alle kriterier i forbindelse med lavrisikoparametre.

SRS er skibe, der hverken er HRS eller LRS.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG III

ANMELDELSE

(jf. artikel 9, stk. 1)

Oplysninger, der skal gives i henhold til artikel 9, stk. 1:

Nedennævnte oplysninger forelægges for havnemyndigheden eller instanser eller en anden udpeget myndighed eller instans, mindst tre dage før den forventede ankomst til havnen
  eller ankerpladsen
  eller før afsejlingen fra den foregående havn, hvis sejladsens varighed er under tre dage:

| a) | identifikation af skibet (navn, kaldesignal, IMO-identifikationsnummer eller MMSI-nummer) |
| --- | --- |

a)

identifikation af skibet (navn, kaldesignal, IMO-identifikationsnummer eller MMSI-nummer)

| b) | planlagt varighed af ophold i havn
  og liste over alle de havne i Fællesskabet, som skibet har anløbet under sejladsen |
| --- | --- |

b)

planlagt varighed af ophold i havn
  og liste over alle de havne i Fællesskabet, som skibet har anløbet under sejladsen

| c) | for tankskibe:






  i) | konfiguration: enkeltskrog, enkeltskrog med SBT, dobbeltskrog |
| --- | --- | --- |

c)

for tankskibe:

i)

konfiguration: enkeltskrog, enkeltskrog med SBT, dobbeltskrog

| ii) | lasttankenes og ballasttankenes tilstand: fulde, tomme, inertede |
| --- | --- |

ii)

lasttankenes og ballasttankenes tilstand: fulde, tomme, inertede

| iii) | lastens omfang og art |
| --- | --- |

iii)

lastens omfang og art

| d) | planlagte operationer i
  destinationshavnen eller -ankerpladsen
  (lastning, losning, andet) |
| --- | --- |

d)

planlagte operationer i
  destinationshavnen eller -ankerpladsen
  (lastning, losning, andet)

| e) | havne og ankerpladser, der anløbes i Fællesskabet i løbet af en sejlads |
| --- | --- |

e)

havne og ankerpladser, der anløbes i Fællesskabet i løbet af en sejlads

| f) | planlagte lovpligtige skibssyn og omfattende vedligeholdelses- og reparationsarbejde, der skal udføres i
  destinationshavnen eller -ankerpladsen |
| --- | --- |

f)

planlagte lovpligtige skibssyn og omfattende vedligeholdelses- og reparationsarbejde, der skal udføres i
  destinationshavnen eller -ankerpladsen

| g) | dato for den seneste udvidede inspektion i Paris MOU. |
| --- | --- |

g)

dato for den seneste udvidede inspektion i Paris MOU.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG IV

LISTE OVER CERTIFIKATER OG DOKUMENTER

(jf. artikel 13, stk. 1)

| 1. | Internationalt målebrev (1969) |
| --- | --- |

1.

Internationalt målebrev (1969)

| 2. | — | Sikkerhedscertifikat for passagerskibe |
| --- | --- | --- |

2.

—

Sikkerhedscertifikat for passagerskibe

| — | Konstruktionssikkerhedscertifikat for lastskibe |
| --- | --- |

—

Konstruktionssikkerhedscertifikat for lastskibe

| — | Udrustningssikkerhedscertifikat for lastskibe |
| --- | --- |

—

Udrustningssikkerhedscertifikat for lastskibe

| — | Radiosikkerhedscertifikat for lastskibe |
| --- | --- |

—

Radiosikkerhedscertifikat for lastskibe

| — | Undtagelsescertifikat, i givet fald inklusive lastfortegnelse |
| --- | --- |

—

Undtagelsescertifikat, i givet fald inklusive lastfortegnelse

| — | Sikkerhedscertifikat for lastskibe. |
| --- | --- |

—

Sikkerhedscertifikat for lastskibe.

| 3. | Internationalt skibssikringscertifikat (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Internationalt skibssikringscertifikat (ISSC).

| 4. | Skibshistorik. |
| --- | --- |

4.

Skibshistorik.

| 5. | Internationalt egnethedscertifikat for transport af flydende gasser i bulk
  Egnethedscertifikat for transport af flydende gasser i bulk. |
| --- | --- |

5.

Internationalt egnethedscertifikat for transport af flydende gasser i bulk

Egnethedscertifikat for transport af flydende gasser i bulk.

| 6. | Internationalt egnethedscertifikat for transport af farlige kemikalier i bulk
  Egnethedscertifikat for transport af farlige kemikalier i bulk. |
| --- | --- |

6.

Internationalt egnethedscertifikat for transport af farlige kemikalier i bulk

Egnethedscertifikat for transport af farlige kemikalier i bulk.

| 7. | Internationalt certifikat vedrørende forebyggelse af olieforurening. |
| --- | --- |

7.

Internationalt certifikat vedrørende forebyggelse af olieforurening.

| 8. | Internationalt forureningsforebyggelsescertifikat for transport af giftige flydende stoffer i bulk. |
| --- | --- |

8.

Internationalt forureningsforebyggelsescertifikat for transport af giftige flydende stoffer i bulk.

| 9. | Internationalt lastelinjecertifikat (1966)
  Internationalt undtagelses-lastelinjecertifikat. |
| --- | --- |

9.

Internationalt lastelinjecertifikat (1966)

Internationalt undtagelses-lastelinjecertifikat.

| 10. | Oliejournal, del I og II. |
| --- | --- |

10.

Oliejournal, del I og II.

| 11. | Ladningsjournal. |
| --- | --- |

11.

Ladningsjournal.

| 12. | Dokument vedrørende skibets minimumsbemanding (Minimum Safe Manning Document) |
| --- | --- |

12.

Dokument vedrørende skibets minimumsbemanding (Minimum Safe Manning Document)

| 13. | Certifikater eller andre dokumenter, der kræves i overensstemmelse med bestemmelserne i STCW. |
| --- | --- |

13.

Certifikater eller andre dokumenter, der kræves i overensstemmelse med bestemmelserne i STCW.

| 14. | Lægeattester, jf. ILO-konvention nr. 73 om lægeundersøgelse af søfarende. |
| --- | --- |

14.

Lægeattester, jf. ILO-konvention nr. 73 om lægeundersøgelse af søfarende.

| 15. | Oversigt over arbejdstilrettelæggelsen om bord (ILO-konvention nr. 180 og STCW 95). |
| --- | --- |

15.

Oversigt over arbejdstilrettelæggelsen om bord (ILO-konvention nr. 180 og STCW 95).

| 16. | Registre over søfarendes arbejds- og hviletider (ILO-konvention nr. 180). |
| --- | --- |

16.

Registre over søfarendes arbejds- og hviletider (ILO-konvention nr. 180).

| 17. | Stabilitetsoplysninger. |
| --- | --- |

17.

Stabilitetsoplysninger.

| 18. | Kopi af overensstemmelsesdokument og certifikat for sikker skibsdrift, som er udstedt i overensstemmelse med den internationale kode for sikker skibsdrift og forebyggelse af forurening (Solas 74, kapitel IX). |
| --- | --- |

18.

Kopi af overensstemmelsesdokument og certifikat for sikker skibsdrift, som er udstedt i overensstemmelse med den internationale kode for sikker skibsdrift og forebyggelse af forurening (Solas 74, kapitel IX).

| 19. | Certifikater vedrørende skibets skrogstyrke og maskineri udstedt af den pågældende anerkendte organisation (forlanges kun, hvis skibet opretholder sin klasse i en anerkendt organisation). |
| --- | --- |

19.

Certifikater vedrørende skibets skrogstyrke og maskineri udstedt af den pågældende anerkendte organisation (forlanges kun, hvis skibet opretholder sin klasse i en anerkendt organisation).

| 20. | Dokument, der attesterer overensstemmelse med de særlige krav til skibe, der transporterer farligt gods. |
| --- | --- |

20.

Dokument, der attesterer overensstemmelse med de særlige krav til skibe, der transporterer farligt gods.

| 21. | Sikkerhedscertifikat til højhastighedsfartøjer og tilladelse til at drive højhastighedsfartøjer. |
| --- | --- |

21.

Sikkerhedscertifikat til højhastighedsfartøjer og tilladelse til at drive højhastighedsfartøjer.

| 22. | Specialliste eller manifest eller detaljeret lastplan for farligt gods. |
| --- | --- |

22.

Specialliste eller manifest eller detaljeret lastplan for farligt gods.

| 23. | Skibsjournal over prøver og øvelser, herunder sikringsøvelser, journal over syn og vedligeholdelse af redningsudstyr og arrangementer samt brandslukningsmateriel og -foranstaltninger. |
| --- | --- |

23.

Skibsjournal over prøver og øvelser, herunder sikringsøvelser, journal over syn og vedligeholdelse af redningsudstyr og arrangementer samt brandslukningsmateriel og -foranstaltninger.

| 24. | Sikkerhedscertifikat for skibe, der er indrettet til særlige formål. |
| --- | --- |

24.

Sikkerhedscertifikat for skibe, der er indrettet til særlige formål.

| 25. | Sikkerhedscertifikat for mobil offshore-boreenhed. |
| --- | --- |

25.

Sikkerhedscertifikat for mobil offshore-boreenhed.

| 26. | For olietankeres vedkommende, journal over overvågnings- og kontrolsystemet til bortskaffelse af olie i forbindelse med sidste ballastsejlads (oliejournal). |
| --- | --- |

26.

For olietankeres vedkommende, journal over overvågnings- og kontrolsystemet til bortskaffelse af olie i forbindelse med sidste ballastsejlads (oliejournal).

| 27. | Mønstringsliste, brandslukningsplan og for passagerskibe en plan for begrænsning af skader. |
| --- | --- |

27.

Mønstringsliste, brandslukningsplan og for passagerskibe en plan for begrænsning af skader.

| 28. | Katastrofeplan i tilfælde af olieforurening om bord. |
| --- | --- |

28.

Katastrofeplan i tilfælde af olieforurening om bord.

| 29. | Synsrapporter (for bulkskibe og olietankere). |
| --- | --- |

29.

Synsrapporter (for bulkskibe og olietankere).

| 30. | Rapporter om tidligere syn i forbindelse med havnestatskontrol. |
| --- | --- |

30.

Rapporter om tidligere syn i forbindelse med havnestatskontrol.

| 31. | For ro-ro passagerskibe: oplysninger om A/A-maximum ratio. |
| --- | --- |

31.

For ro-ro passagerskibe: oplysninger om A/A-maximum ratio.

| 32. | Dokument, der autoriserer korntransport. |
| --- | --- |

32.

Dokument, der autoriserer korntransport.

| 33. | Lastsikringsmanual. |
| --- | --- |

33.

Lastsikringsmanual.

| 34. | Plan for behandling af affald og affaldsjournal. |
| --- | --- |

34.

Plan for behandling af affald og affaldsjournal.

| 35. | Beslutningsstøttesystem for skibsførere af passagerskibe. |
| --- | --- |

35.

Beslutningsstøttesystem for skibsførere af passagerskibe.

| 36. | Plan for SAR-samarbejde for passagerskibe i fast rutefart. |
| --- | --- |

36.

Plan for SAR-samarbejde for passagerskibe i fast rutefart.

| 37. | Liste over operationelle begrænsninger for passagerskibe. |
| --- | --- |

37.

Liste over operationelle begrænsninger for passagerskibe.

| 38. | Hæfte for bulkskibe. |
| --- | --- |

38.

Hæfte for bulkskibe.

| 39. | Plan for lastning og losning af bulkskibe. |
| --- | --- |

39.

Plan for lastning og losning af bulkskibe.

| 40. | Certifikat om forsikring eller anden økonomisk sikkerhed for det privatretlige ansvar for olieforureningsskade (den internationale konvention af 1992 om det privatretlige ansvar for skader ved olieforurening). |
| --- | --- |

40.

Certifikat om forsikring eller anden økonomisk sikkerhed for det privatretlige ansvar for olieforureningsskade (den internationale konvention af 1992 om det privatretlige ansvar for skader ved olieforurening).

| 41. | Certifikater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF af ... [om rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed]. |
| --- | --- |

41.

Certifikater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF af ... [om rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed].

| 42. | Certifikater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF af ... [om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet og indførelse af en ordning for rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed]
  . |
| --- | --- |

42.

Certifikater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF af ... [om ændring af direktiv 2002/59/EF om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet og indførelse af en ordning for rederes privatretlige ansvar og finansielle sikkerhed]
  .

| 43. | Certifikat i henhold til forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under skibstransport ad søvejen eller indre vandveje] (1). |
| --- | --- |

43.

Certifikat i henhold til forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under skibstransport ad søvejen eller indre vandveje] (1).

| 44. | Internationalt certifikat om forebyggelse af luftforurening |
| --- | --- |

44.

Internationalt certifikat om forebyggelse af luftforurening

| 45. | Internationalt certifikat om forebyggelse af spildevand |
| --- | --- |

45.

Internationalt certifikat om forebyggelse af spildevand

---

(1)  Punkt 41, 42 og 43 er medtaget i afventning af vedtagelsen af den respektive lovgivning i tredje søfartspakke.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG V

EKSEMPLER PÅ »BEGRUNDET MISTANKE«

(jf. artikel 13, stk. 3)

A.   Eksempler på begrundet mistanke, som giver anledning til en mere detaljeret inspektion

| 1. | Skibe i henhold til bilag I, del 2A og 2B. |
| --- | --- |

1.

Skibe i henhold til bilag I, del 2A og 2B.

| 2. | Oliejournalen er ikke blevet ført korrekt. |
| --- | --- |

2.

Oliejournalen er ikke blevet ført korrekt.

| 3. | Kontrollen af certifikater og andre dokumenter viser, at der foreligger unøjagtigheder. |
| --- | --- |

3.

Kontrollen af certifikater og andre dokumenter viser, at der foreligger unøjagtigheder.

| 4. | Der er tegn på, at besætningsmedlemmerne ikke opfylder kravene til kommunikation om bord i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/25/EF af 4. april 2001 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (1). |
| --- | --- |

4.

Der er tegn på, at besætningsmedlemmerne ikke opfylder kravene til kommunikation om bord i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/25/EF af 4. april 2001 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (1).

| 5. | Et bevis er erhvervet på en svigagtig måde, eller bevisets indehaver er ikke den person, som beviset oprindeligt blev udstedt til. |
| --- | --- |

5.

Et bevis er erhvervet på en svigagtig måde, eller bevisets indehaver er ikke den person, som beviset oprindeligt blev udstedt til.

| 6. | Skibet har en skibsfører, officerer eller menige, der er i besiddelse af beviser udstedt af et tredjeland, der ikke har ratificeret STCW. |
| --- | --- |

6.

Skibet har en skibsfører, officerer eller menige, der er i besiddelse af beviser udstedt af et tredjeland, der ikke har ratificeret STCW.

| 7. | Det fremgår tydeligt, at last og andre operationer ikke udføres under sikre forhold eller i henhold til IMO's retningslinjer, f.eks. at iltindholdet i inertgasforsyningssystemet til lasttankene er over det foreskrevne maksimumsniveau. |
| --- | --- |

7.

Det fremgår tydeligt, at last og andre operationer ikke udføres under sikre forhold eller i henhold til IMO's retningslinjer, f.eks. at iltindholdet i inertgasforsyningssystemet til lasttankene er over det foreskrevne maksimumsniveau.

| 8. | Et olietankskibs fører er ikke i stand til at fremvise journalen over overvågnings- og kontrolsystemet til bortskaffelse af olie i forbindelse med sidste ballastsejlads. |
| --- | --- |

8.

Et olietankskibs fører er ikke i stand til at fremvise journalen over overvågnings- og kontrolsystemet til bortskaffelse af olie i forbindelse med sidste ballastsejlads.

| 9. | Der foreligger ikke en ajourført mønstringsliste, eller mandskabet er ikke klar over deres pligter i tilfælde af brand, eller hvis skibet beordres rømmet. |
| --- | --- |

9.

Der foreligger ikke en ajourført mønstringsliste, eller mandskabet er ikke klar over deres pligter i tilfælde af brand, eller hvis skibet beordres rømmet.

| 10. | Der er udsendt forkerte nødsignaler, der ikke er blevet efterfulgt af korrekte annulleringsprocedurer. |
| --- | --- |

10.

Der er udsendt forkerte nødsignaler, der ikke er blevet efterfulgt af korrekte annulleringsprocedurer.

| 11. | Der mangler det i konventionerne krævede væsentlige udstyr eller arrangementer. |
| --- | --- |

11.

Der mangler det i konventionerne krævede væsentlige udstyr eller arrangementer.

| 12. | Der forekommer udpræget uhygiejniske forhold om bord. |
| --- | --- |

12.

Der forekommer udpræget uhygiejniske forhold om bord.

| 13. | Det fremgår tydeligt af skibsinspektørens generelle indtryk og iagttagelser, at skrog eller skibskonstruktion er behæftet med alvorlige fejl eller mangler, der kan indebære en risiko for skibets konstruktion, vandtæthed og vejrtæthed. |
| --- | --- |

13.

Det fremgår tydeligt af skibsinspektørens generelle indtryk og iagttagelser, at skrog eller skibskonstruktion er behæftet med alvorlige fejl eller mangler, der kan indebære en risiko for skibets konstruktion, vandtæthed og vejrtæthed.

| 14. | Der foreligger oplysninger om eller bevis for, at skibsføreren eller besætningen ikke er fortrolige med væsentlige funktioner om bord i forbindelse med skibets sikkerhed eller forureningsbekæmpelse, eller at sådanne funktioner ikke er blevet varetaget. |
| --- | --- |

14.

Der foreligger oplysninger om eller bevis for, at skibsføreren eller besætningen ikke er fortrolige med væsentlige funktioner om bord i forbindelse med skibets sikkerhed eller forureningsbekæmpelse, eller at sådanne funktioner ikke er blevet varetaget.

| 15. | Der foreligger ingen oversigt over arbejdstilrettelæggelsen om bord eller registre over søfarendes arbejds- og hviletider. |
| --- | --- |

15.

Der foreligger ingen oversigt over arbejdstilrettelæggelsen om bord eller registre over søfarendes arbejds- og hviletider.

B.   Eksempler på begrundet mistanke med hensyn til sikringskontrol af skibe

| 1. | Skibsinspektøren kan under havnestatskontrollens indledende inspektion på følgende måde fastslå, at der på baggrund af begrundet mistanke må kræves yderligere foranstaltninger til kontrol af sikringen:






  1.1. | ISSC er ikke gyldigt eller er udløbet |
| --- | --- | --- |

1.

Skibsinspektøren kan under havnestatskontrollens indledende inspektion på følgende måde fastslå, at der på baggrund af begrundet mistanke må kræves yderligere foranstaltninger til kontrol af sikringen:

1.1.

ISSC er ikke gyldigt eller er udløbet

| 1.2. | Skibets sikringsniveau er lavere end havnens |
| --- | --- |

1.2.

Skibets sikringsniveau er lavere end havnens

| 1.3. | Øvelser i relation til skibets sikring er ikke udført |
| --- | --- |

1.3.

Øvelser i relation til skibets sikring er ikke udført

| 1.4. | Optegnelser over de seneste 10 grænseflader mellem skib og havn- eller mellem skibe er ufuldstændige |
| --- | --- |

1.4.

Optegnelser over de seneste 10 grænseflader mellem skib og havn- eller mellem skibe er ufuldstændige

| 1.5. | Beviser for eller konstatering af, at skibets nøglepersonale ikke kan kommunikere med hinanden |
| --- | --- |

1.5.

Beviser for eller konstatering af, at skibets nøglepersonale ikke kan kommunikere med hinanden

| 1.6. | Beviser på grundlag af observationer for, at der findes alvorlige fejl og mangler i sikringsforanstaltningerne |
| --- | --- |

1.6.

Beviser på grundlag af observationer for, at der findes alvorlige fejl og mangler i sikringsforanstaltningerne

| 1.7. | Oplysninger fra tredjeparter, f.eks. rapporter eller klager vedrørende sikringen |
| --- | --- |

1.7.

Oplysninger fra tredjeparter, f.eks. rapporter eller klager vedrørende sikringen

| 1.8. | Skibet er i besiddelse af et midlertidigt internationalt skibssikringscertifikat (ISSC), der løbende er udstedt efterfølgende, og et af skibets eller rederiets formål med at anmode om et sådant certifikat ifølge skibsinspektørens professionelle bedømmelse er at undgå fuld overensstemmelse med Solas 74 kapitel XI-2 og ISPS-kodens del A ud over den periode, hvor det oprindeligt udstedte midlertidige certifikat er gældende. ISPS-kodens Del A omhandler, under hvilke omstændigheder et midlertidigt certifikat kan udstedes. |
| --- | --- |

1.8.

Skibet er i besiddelse af et midlertidigt internationalt skibssikringscertifikat (ISSC), der løbende er udstedt efterfølgende, og et af skibets eller rederiets formål med at anmode om et sådant certifikat ifølge skibsinspektørens professionelle bedømmelse er at undgå fuld overensstemmelse med Solas 74 kapitel XI-2 og ISPS-kodens del A ud over den periode, hvor det oprindeligt udstedte midlertidige certifikat er gældende. ISPS-kodens Del A omhandler, under hvilke omstændigheder et midlertidigt certifikat kan udstedes.

| 2. | Hvis der ud fra ovenstående forhold hersker begrundet mistanke, informerer skibsinspektøren øjeblikkeligt den kompetente sikringsmyndighed (medmindre skibsinspektøren også er en behørigt bemyndiget, sikringsansvarlig embedsmand). Den kompetente sikringsmyndighed beslutter efterfølgende, hvilke yderligere kontrolforanstaltninger der er behov for i betragtning af sikringsniveauet, jf. Solas 74, kapitel XI. |
| --- | --- |

2.

Hvis der ud fra ovenstående forhold hersker begrundet mistanke, informerer skibsinspektøren øjeblikkeligt den kompetente sikringsmyndighed (medmindre skibsinspektøren også er en behørigt bemyndiget, sikringsansvarlig embedsmand). Den kompetente sikringsmyndighed beslutter efterfølgende, hvilke yderligere kontrolforanstaltninger der er behov for i betragtning af sikringsniveauet, jf. Solas 74, kapitel XI.

| 3. | Begrundet mistanke af andre grunde end de ovennævnte kan kun fastslås af den behørigt bemyndigede, sikringsansvarlige embedsmand. |
| --- | --- |

3.

Begrundet mistanke af andre grunde end de ovennævnte kan kun fastslås af den behørigt bemyndigede, sikringsansvarlige embedsmand.

---

(1)  EFT L 136 af 18.5.2001, s. 17. ║.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG VI

PROCEDURER FOR KONTROL MED SKIBE

(jf. artikel 15, stk. 1)

Bilag 1 til Paris-MOU: procedurer for havnestatskontrol (»Port State Control Procedures« (PSCOs)),og følgende instrukser fra Paris MOU i den ajourførte udgave

| — | Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships, (Instruks 33/2000/02 om operationel kontrol på færger og passagerskibe) |
| --- | --- |

—

Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships, (Instruks 33/2000/02 om operationel kontrol på færger og passagerskibe)

| — | Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts, (Instruks 35/2002/02 om retningslinjer om elektroniske søkort for havnestatsinspektører) |
| --- | --- |

—

Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts, (Instruks 35/2002/02 om retningslinjer om elektroniske søkort for havnestatsinspektører)

| — | Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions, (Instruks 36/2003/08 om retningslinjer for inspektion af arbejds- og indkvarteringforhold) |
| --- | --- |

—

Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions, (Instruks 36/2003/08 om retningslinjer for inspektion af arbejds- og indkvarteringforhold)

| — | Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended, (Instruks 37/2004/02 for havnestatsinspektørerr om STCW-konvention 78/95, som ændret) |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended, (Instruks 37/2004/02 for havnestatsinspektørerr om STCW-konvention 78/95, som ændret)

| — | Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest, (Instruks 37/2004/05 om retningslinjer for inspektion af arbejds- og hviletid) |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest, (Instruks 37/2004/05 om retningslinjer for inspektion af arbejds- og hviletid)

| — | Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects, (Instruks 37/2004/10 for havnestatsinspektørerr om sikkerhedsaspekter) |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects, (Instruks 37/2004/10 for havnestatsinspektørerr om sikkerhedsaspekter)

| — | Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR), (Instruks 38/2005/02 for havnestatsinspektører, der kontrollerer sorte bokse (VDR)) |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR), (Instruks 38/2005/02 for havnestatsinspektører, der kontrollerer sorte bokse (VDR))

| — | Instruction 38/2005/05: Guidelines on Marpol 73/78 Annex I, (Instruks 38/2005/05, retningslinjer om Marpol-konventionens bilag I) |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/05: Guidelines on Marpol 73/78 Annex I, (Instruks 38/2005/05, retningslinjer om Marpol-konventionens bilag I)

| — | Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers, (Instruks 38/2005/07 om kontrol med tilstandsvurderingsordningen for enkeltskrogede olietankskibe) |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers, (Instruks 38/2005/07 om kontrol med tilstandsvurderingsordningen for enkeltskrogede olietankskibe)

| — | Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code, (Instruks 39/2006/01 om retningslinjer for havnestatsinspektører om ISM-Koden) |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code, (Instruks 39/2006/01 om retningslinjer for havnestatsinspektører om ISM-Koden)

| — | Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS, (Instruks 39/2006/02 om retningslinjer for havnestatsinspektører om kontrol med GMDSS) |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS, (Instruks 39/2006/02 om retningslinjer for havnestatsinspektører om kontrol med GMDSS)

| — | Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist, (Instruks 39/2006/03 om optimering af checklisten i forbindelse med forbud og anmeldelse) |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist, (Instruks 39/2006/03 om optimering af checklisten i forbindelse med forbud og anmeldelse)

| — | Instruction 39/2006/10: Guidance for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test), (Instruks 39/2006/10 om retningslinjer for havnestatskontrollører for så vidt angår undersøgelse af ballasttanke og simuleret svigt i hovedstrømforsyningen (strømafbrydelsestest) |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/10: Guidance for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test), (Instruks 39/2006/10 om retningslinjer for havnestatskontrollører for så vidt angår undersøgelse af ballasttanke og simuleret svigt i hovedstrømforsyningen (strømafbrydelsestest)

| — | Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers, (Instruks 39/2006/11 om retningslinjer for kontrol af bulkskibes konstruktion) |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers, (Instruks 39/2006/11 om retningslinjer for kontrol af bulkskibes konstruktion)

| — | Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers, (Instruks 39/2006/12 om retningslinjer for god praksis for havnestatsinspektører). |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers, (Instruks 39/2006/12 om retningslinjer for god praksis for havnestatsinspektører).

| — | Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O), (Instruks 40/2007/04 om anerkendte organisationers ansvarlighedsvurdering) |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O), (Instruks 40/2007/04 om anerkendte organisationers ansvarlighedsvurdering)

| — | Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78, (Instruks 40/2007/09 om retningslinjer for havnestatsinspektører i forbindelse med efterlevelse af bilag VI til Marpol-konventionen 73/78). |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78, (Instruks 40/2007/09 om retningslinjer for havnestatsinspektører i forbindelse med efterlevelse af bilag VI til Marpol-konventionen 73/78).

Onsdag, den 24. september 2008
  BILAG VII

UDVIDET INSPEKTION AF SKIBE

(jf. artikel 14)

En udvidet inspektion vedrører navnlig den generelle tilstand på følgende risikoområder:

| — | dokumentation |
| --- | --- |

—

dokumentation

| — | konstruktionens tilstand |
| --- | --- |

—

konstruktionens tilstand

| — | vejrtæthed |
| --- | --- |

—

vejrtæthed

| — | nødsystemer |
| --- | --- |

—

nødsystemer

| — | radiokommunikation |
| --- | --- |

—

radiokommunikation

| — | laste- og losseoperationer |
| --- | --- |

—

laste- og losseoperationer

| — | brandsikkerhed |
| --- | --- |

—

brandsikkerhed

| — | alarmer |
| --- | --- |

—

alarmer

| — | indkvarterings- og arbejdsforhold |
| --- | --- |

—

indkvarterings- og arbejdsforhold

| — | navigationsudstyr |
| --- | --- |

—

navigationsudstyr

| — | redningsudstyr |
| --- | --- |

—

redningsudstyr

| — | farligt gods |
| --- | --- |

—

farligt gods

| — | fremdrifts- og hjælpemaskineri |
| --- | --- |

—

fremdrifts- og hjælpemaskineri

| — | forebyggelse af forurening |
| --- | --- |

—

forebyggelse af forurening

Under hensyn til den praktiske gennemførlighed eller eventuelle begrænsninger i forbindelse med personers, skibets eller havnens sikkerhed omfatter en udvidet inspektion desuden kontrol af specifikke elementer på risikoområderne, der afhænger af det inspicerede fartøjs type, jf. artikel 14, stk. 3.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG VIII

BESTEMMELSER VEDRØRENDE ADGANGSFORBUD TIL OG ANKERPLADSER HAVNE I FÆLLESSKABET

(jf. artikel 16)

| 1. | Hvis betingelserne i artikel 16, stk. 1, er overholdt, underretter myndigheden i den havn, hvor tredje tilbageholdelse af skibet finder sted, skriftligt skibsføreren om, at der vil blive udstedt adgangsforbud, som træder i kraft umiddelbart efter, at skibet har forladt havnen. Adgangsforbuddet træder i kraft, når skibet har forladt havnen, efter at de fejl og mangler, som førte til tilbageholdelsen, er afhjulpet. |
| --- | --- |

1.

Hvis betingelserne i artikel 16, stk. 1, er overholdt, underretter myndigheden i den havn, hvor tredje tilbageholdelse af skibet finder sted, skriftligt skibsføreren om, at der vil blive udstedt adgangsforbud, som træder i kraft umiddelbart efter, at skibet har forladt havnen. Adgangsforbuddet træder i kraft, når skibet har forladt havnen, efter at de fejl og mangler, som førte til tilbageholdelsen, er afhjulpet.

| 2. | Myndigheden sender en genpart af adgangsforbuddet til flagstatens administration, den pågældende anerkendte organisation, de øvrige medlemsstater og de andre stater, der har undertegnet Paris MOU, Kommissionen og Paris MOU-sekretariatet. De kompetente myndigheder ajourfører også omgående databasen med oplysninger om adgangsforbuddet. |
| --- | --- |

2.

Myndigheden sender en genpart af adgangsforbuddet til flagstatens administration, den pågældende anerkendte organisation, de øvrige medlemsstater og de andre stater, der har undertegnet Paris MOU, Kommissionen og Paris MOU-sekretariatet. De kompetente myndigheder ajourfører også omgående databasen med oplysninger om adgangsforbuddet.

| 3. | For at få adgangsforbuddet ophævet skal rederen eller operatøren rette en formel anmodning til myndigheden i den medlemsstat, der nedlagde adgangsforbuddet. Denne anmodning skal ledsages af et dokument, som udstedes af flagstatens administration, efter at en af flagstatsadministrationen behørigt bemyndiget skibsinspektør har aflagt besøg om bord og konstateret, at skibet fuldt ud er i overensstemmelse med gældende bestemmelser i konventioner. Flagstatsadministrationen giver den kompetente myndighed dokumentation for, at der er aflagt et besøg om bord. |
| --- | --- |

3.

For at få adgangsforbuddet ophævet skal rederen eller operatøren rette en formel anmodning til myndigheden i den medlemsstat, der nedlagde adgangsforbuddet. Denne anmodning skal ledsages af et dokument, som udstedes af flagstatens administration, efter at en af flagstatsadministrationen behørigt bemyndiget skibsinspektør har aflagt besøg om bord og konstateret, at skibet fuldt ud er i overensstemmelse med gældende bestemmelser i konventioner. Flagstatsadministrationen giver den kompetente myndighed dokumentation for, at der er aflagt et besøg om bord.

| 4. | Anmodningen om at ophæve adgangsforbuddet skal også, når det er relevant, ledsages af et dokument udstedt af det klassifikationsselskab, hvor skibet er klassificeret, efter at en inspektør fra klassifikationsselskabet har aflagt besøg om bord, hvori det anføres, at skibet er i overensstemmelse med de klassifikationsnormer, der er specificeret af selskabet. Klassifikationsselskabet forelægger den kompetente myndighed dokumentation for, at der er aflagt et besøg om bord. |
| --- | --- |

4.

Anmodningen om at ophæve adgangsforbuddet skal også, når det er relevant, ledsages af et dokument udstedt af det klassifikationsselskab, hvor skibet er klassificeret, efter at en inspektør fra klassifikationsselskabet har aflagt besøg om bord, hvori det anføres, at skibet er i overensstemmelse med de klassifikationsnormer, der er specificeret af selskabet. Klassifikationsselskabet forelægger den kompetente myndighed dokumentation for, at der er aflagt et besøg om bord.

| 5. | Adgangsforbuddet kan kun ophæves efter udløbet af den i artikel 16 omtalte periode og efter fornyet inspektion af skibet i en godkendt havn. Hvis den godkendte havn befinder sig i en medlemsstat, kan denne stats myndighed på opfordring af myndigheden i den medlemsstat, der udstedte adgangsforbuddet, give skibet tilladelse til at anløbe den godkendte havn for at udføre den fornyede inspektion. I dette tilfælde må der ikke udføres lasteoperationer i havnen, før adgangsforbuddet er ophævet. |
| --- | --- |

5.

Adgangsforbuddet kan kun ophæves efter udløbet af den i artikel 16 omtalte periode og efter fornyet inspektion af skibet i en godkendt havn. Hvis den godkendte havn befinder sig i en medlemsstat, kan denne stats myndighed på opfordring af myndigheden i den medlemsstat, der udstedte adgangsforbuddet, give skibet tilladelse til at anløbe den godkendte havn for at udføre den fornyede inspektion. I dette tilfælde må der ikke udføres lasteoperationer i havnen, før adgangsforbuddet er ophævet.

| 6. | Hvis den tilbageholdelse, der førte til udstedelsen af et adgangsforbud, vedrører fejl og mangler i skibets konstruktion, kan de kompetente myndigheder, som udstedte adgangsforbuddet, forlange, at visse områder, bl.a. lastrum og tanke, gøres tilgængelige for undersøgelse under den fornyede inspektion. |
| --- | --- |

6.

Hvis den tilbageholdelse, der førte til udstedelsen af et adgangsforbud, vedrører fejl og mangler i skibets konstruktion, kan de kompetente myndigheder, som udstedte adgangsforbuddet, forlange, at visse områder, bl.a. lastrum og tanke, gøres tilgængelige for undersøgelse under den fornyede inspektion.

| 7. | Den fornyede inspektion gennemføres af den kompetente myndighed i den medlemsstat, som nedlagde adgangsforbuddet eller af den kompetente myndighed i destinationshavnen efter aftale med den kompetente myndighed i den medlemsstat, der nedlagde adgangsforbuddet. Den kompetente myndighed kan forlange, at en fornyet inspektion varsles op til 14 dage i forvejen. Der skal til medlemsstatens tilfredshed forelægges dokumentation for, at fartøjet fuldt ud overholder gældende krav i konventionerne. |
| --- | --- |

7.

Den fornyede inspektion gennemføres af den kompetente myndighed i den medlemsstat, som nedlagde adgangsforbuddet eller af den kompetente myndighed i destinationshavnen efter aftale med den kompetente myndighed i den medlemsstat, der nedlagde adgangsforbuddet. Den kompetente myndighed kan forlange, at en fornyet inspektion varsles op til 14 dage i forvejen. Der skal til medlemsstatens tilfredshed forelægges dokumentation for, at fartøjet fuldt ud overholder gældende krav i konventionerne.

| 8. | Den fornyede inspektion foretages som en udvidet inspektion, der mindst skal omfatte alle de relevante punkter i bilag VII. |
| --- | --- |

8.

Den fornyede inspektion foretages som en udvidet inspektion, der mindst skal omfatte alle de relevante punkter i bilag VII.

| 9. | Alle omkostninger ved denne udvidede inspektion afholdes af rederen eller operatøren. |
| --- | --- |

9.

Alle omkostninger ved denne udvidede inspektion afholdes af rederen eller operatøren.

| 10. | Hvis resultatet af den udvidede inspektion er tilfredsstillende for medlemsstaten, jf. bilag VII, ophæves adgangsforbuddet, og skibets reder informeres skriftligt herom. |
| --- | --- |

10.

Hvis resultatet af den udvidede inspektion er tilfredsstillende for medlemsstaten, jf. bilag VII, ophæves adgangsforbuddet, og skibets reder informeres skriftligt herom.

| 11. | Myndigheden meddeler også skriftligt sin beslutning til flagstatens administration, det pågældende klassifikationsselskab, de øvrige medlemsstater de øvrige stater, der har undertegnet Paris MOU, Kommissionen og Paris MOU-sekretariatet. De kompetente myndigheder ajourfører også omgående databasen med oplysninger om ophævelsen af adgangsforbud. |
| --- | --- |

11.

Myndigheden meddeler også skriftligt sin beslutning til flagstatens administration, det pågældende klassifikationsselskab, de øvrige medlemsstater de øvrige stater, der har undertegnet Paris MOU, Kommissionen og Paris MOU-sekretariatet. De kompetente myndigheder ajourfører også omgående databasen med oplysninger om ophævelsen af adgangsforbud.

| 12. | Oplysninger vedrørende skibe, der er blevet forbudt adgang til havne i Fællesskabet stilles til rådighed i inspektionsdatabasen og offentliggøres i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 26 og i bilag XIV. |
| --- | --- |

12.

Oplysninger vedrørende skibe, der er blevet forbudt adgang til havne i Fællesskabet stilles til rådighed i inspektionsdatabasen og offentliggøres i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 26 og i bilag XIV.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG IX

INSPEKTIONSRAPPORT

(jf. artikel 17)

Inspektionsrapporten skal mindst omfatte følgende:

I.   Generelt

| 1. | Den myndighed, der har udarbejdet rapporten |
| --- | --- |

1.

Den myndighed, der har udarbejdet rapporten

| 2. | Dato og sted, hvor inspektionen har fundet sted |
| --- | --- |

2.

Dato og sted, hvor inspektionen har fundet sted

| 3. | Navn på det skib, der er blevet inspiceret |
| --- | --- |

3.

Navn på det skib, der er blevet inspiceret

| 4. | Flag |
| --- | --- |

4.

Flag

| 5. | Skibstype (som anført på certifikatet for sikker skibsdrift) |
| --- | --- |

5.

Skibstype (som anført på certifikatet for sikker skibsdrift)

| 6. | IMO-identifikationsnummer |
| --- | --- |

6.

IMO-identifikationsnummer

| 7. | Kaldesignal |
| --- | --- |

7.

Kaldesignal

| 8. | Tonnage (gt) |
| --- | --- |

8.

Tonnage (gt)

| 9. | Dødvægt i ton (hvis relevant) |
| --- | --- |

9.

Dødvægt i ton (hvis relevant)

| 10. | Byggeår på grundlag af den dato, der er anført i skibets sikkerhedscertifikater |
| --- | --- |

10.

Byggeår på grundlag af den dato, der er anført i skibets sikkerhedscertifikater

| 11. | Klassifikationsselskabet/klassifikationsselskaberne samt enhver anden organisation, hvis det er relevant, som har udstedt eventuelle klassifikationscertifikater til skibet |
| --- | --- |

11.

Klassifikationsselskabet/klassifikationsselskaberne samt enhver anden organisation, hvis det er relevant, som har udstedt eventuelle klassifikationscertifikater til skibet

| 12. | Den eller de anerkendte organisation(er), og/eller enhver anden part, som på flagstatens vegne har udstedt certifikater til skibet i overensstemmelse med gældende konventioner |
| --- | --- |

12.

Den eller de anerkendte organisation(er), og/eller enhver anden part, som på flagstatens vegne har udstedt certifikater til skibet i overensstemmelse med gældende konventioner

| 13. | Navn og adresse på skibets rederi eller operatør |
| --- | --- |

13.

Navn og adresse på skibets rederi eller operatør

| 14. | Navn og adresse på den befragter, der er ansvarlig for udvælgelse af skibet, og typen af charter for skibe, der transporterer flydende eller fast fragt i bulk |
| --- | --- |

14.

Navn og adresse på den befragter, der er ansvarlig for udvælgelse af skibet, og typen af charter for skibe, der transporterer flydende eller fast fragt i bulk

| 15. | Slutdato for inspektionsrapportens udarbejdelse |
| --- | --- |

15.

Slutdato for inspektionsrapportens udarbejdelse

| 16. | Angivelse af, at detaljerede oplysninger vedrørende en inspektion eller en tilbageholdelse, kan offentliggøres. |
| --- | --- |

16.

Angivelse af, at detaljerede oplysninger vedrørende en inspektion eller en tilbageholdelse, kan offentliggøres.

II.   Oplysninger vedrørende inspektionen

| 1. | Certifikater, der er udstedt i overensstemmelse med de relevante konventioner, den myndighed eller organisation, der har udstedt det eller de pågældende certifikater, udstedelsesdato og udløbsdato |
| --- | --- |

1.

Certifikater, der er udstedt i overensstemmelse med de relevante konventioner, den myndighed eller organisation, der har udstedt det eller de pågældende certifikater, udstedelsesdato og udløbsdato

| 2. | De dele eller elementer af skibet, der er blevet inspiceret (i tilfælde af en mere detaljeret eller en udvidet inspektion) |
| --- | --- |

2.

De dele eller elementer af skibet, der er blevet inspiceret (i tilfælde af en mere detaljeret eller en udvidet inspektion)

| 3. | Havn og dato for det seneste mellemliggende eller årlige syn eller fornyelsessyn og angivelse af den organisation, som har udført synet |
| --- | --- |

3.

Havn og dato for det seneste mellemliggende eller årlige syn eller fornyelsessyn og angivelse af den organisation, som har udført synet

| 4. | Inspektionstype (inspektion, mere detaljeret inspektion, udvidet inspektion) |
| --- | --- |

4.

Inspektionstype (inspektion, mere detaljeret inspektion, udvidet inspektion)

| 5. | Fejlenes og manglernes art |
| --- | --- |

5.

Fejlenes og manglernes art

| 6. | Trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.

Trufne foranstaltninger.

III.   Yderligere oplysninger i tilfælde af tilbageholdelse

| 1. | Dato for beslutning om tilbageholdelse |
| --- | --- |

1.

Dato for beslutning om tilbageholdelse

| 2. | Dato for beslutning om ophævelse af tilbageholdelse |
| --- | --- |

2.

Dato for beslutning om ophævelse af tilbageholdelse

| 3. | Arten af de fejl og mangler, der berettigede beslutningen om tilbageholdelse (henvisninger til konventionerne, hvis relevant) |
| --- | --- |

3.

Arten af de fejl og mangler, der berettigede beslutningen om tilbageholdelse (henvisninger til konventionerne, hvis relevant)

| 4. | I givet fald angivelse af, om den anerkendte organisation eller anden privat instans, som udførte synet, havde noget ansvar for de fejl og mangler, som alene eller tilsammen førte til tilbageholdelse |
| --- | --- |

4.

I givet fald angivelse af, om den anerkendte organisation eller anden privat instans, som udførte synet, havde noget ansvar for de fejl og mangler, som alene eller tilsammen førte til tilbageholdelse

| 5. | Trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.

Trufne foranstaltninger.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG X

KRITERIER FOR TILBAGEHOLDELSE AF ET SKIB

(jf. artikel 19, stk. 3)

INDLEDNING

Skibsinspektørens afgørelse af, om fejl og mangler, der er konstateret under en inspektion, gør tilbageholdelse af det pågældende skib berettiget, baseres på kriterierne i punkt 1 og 2.

Punkt 3 indeholder eksempler på fejl og mangler, der alene kan gøre tilbageholdelse af det pågældende skib berettiget, jf. artikel 19, stk. 4.

Hvis årsagen til en tilbageholdelse skyldes skader som følge af en ulykke, som skibet har været ude for undervejs til en havn, udstedes der ingen ordre til tilbageholdelse, forudsat at:

| a) | der er taget tilbørligt hensyn til de krav om rapportering, der er indeholdt i Solas 74 Regulation 1/11 (c) vedrørende underretning af flagstatens administration, den udpegede skibsinspektør eller den godkendte organisation, der er ansvarlig for udstedelsen af det pågældende certifikat |
| --- | --- |

a)

der er taget tilbørligt hensyn til de krav om rapportering, der er indeholdt i Solas 74 Regulation 1/11 (c) vedrørende underretning af flagstatens administration, den udpegede skibsinspektør eller den godkendte organisation, der er ansvarlig for udstedelsen af det pågældende certifikat

| b) | skibsføreren eller rederen inden skibets anløb af havn har meddelt myndighederne de nærmere omstændigheder omkring ulykken og de opståede skader samt oplysninger om den krævede meddelelse til flagstatsmyndigheden |
| --- | --- |

b)

skibsføreren eller rederen inden skibets anløb af havn har meddelt myndighederne de nærmere omstændigheder omkring ulykken og de opståede skader samt oplysninger om den krævede meddelelse til flagstatsmyndigheden

| c) | der fra skibets side er truffet passende foranstaltninger til udbedring af skaden, til myndighedens tilfredshed, og |
| --- | --- |

c)

der fra skibets side er truffet passende foranstaltninger til udbedring af skaden, til myndighedens tilfredshed, og

| d) | myndighederne, efter at de er blevet underrettet om udbedringsarbejdets afslutning, har sikret sig, at de skader og mangler, der entydigt udgjorde en risiko for sikkerhed, sundhed og miljø, er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

d)

myndighederne, efter at de er blevet underrettet om udbedringsarbejdets afslutning, har sikret sig, at de skader og mangler, der entydigt udgjorde en risiko for sikkerhed, sundhed og miljø, er blevet afhjulpet.

1.   FUNDAMENTALE KRITERIER

Skibsinspektøren anvender følgende kriterier, når han på grundlag af sit faglige skøn afgør, om et skib skal tilbageholdes:

Varighed:

Skibe, som det ville være uforsvarligt at lade afsejle, skal tilbageholdes efter den første inspektion uden hensyn til det tidsrum, skibet skal tilbringe i havn.

Kriterier:

| | Et skib skal tilbageholdes, hvis dets fejl og mangler er så alvorlige, at skibsinspektøren bør aflægge skibet et nyt besøg for at sikre sig, at fejlene og manglerne er blevet udbedret, inden skibet afsejler. |
| --- | --- |

Et skib skal tilbageholdes, hvis dets fejl og mangler er så alvorlige, at skibsinspektøren bør aflægge skibet et nyt besøg for at sikre sig, at fejlene og manglerne er blevet udbedret, inden skibet afsejler.

| | Det er ensbetydende med, at der er tale om så alvorlige fejl og mangler, at det er nødvendigt, at skibsinspektøren aflægger et nyt besøg om bord. Det gør dog ikke et sådant besøg obligatorisk i alle tilfælde. Det indebærer, at myndighederne på den ene eller den anden måde, helst ved et nyt besøg, skal kontrollere, at fejlene og manglerne er blevet udbedret, inden skibet afsejler. |
| --- | --- |

Det er ensbetydende med, at der er tale om så alvorlige fejl og mangler, at det er nødvendigt, at skibsinspektøren aflægger et nyt besøg om bord. Det gør dog ikke et sådant besøg obligatorisk i alle tilfælde. Det indebærer, at myndighederne på den ene eller den anden måde, helst ved et nyt besøg, skal kontrollere, at fejlene og manglerne er blevet udbedret, inden skibet afsejler.

2.   ANVENDELSE AF DE FUNDAMENTALE KRITERIER

Skibsinspektørens afgørelse af, om konstaterede fejl og mangler på et skib er så alvorlige, at skibet bør tilbageholdes, træffes på følgende grundlag:

| 1. | Har skibet de relevante og gyldige dokumenter? |
| --- | --- |

1.

Har skibet de relevante og gyldige dokumenter?

| 2. | Er skibet bemandet i henhold til dokumentet om skibes mindstebemanding? |
| --- | --- |

2.

Er skibet bemandet i henhold til dokumentet om skibes mindstebemanding?

Skibsinspektøren skal under inspektionen desuden vurdere, om skibet og/eller besætningen er i stand til:

| 3. | sikker sejlads under den forestående sejlads |
| --- | --- |

3.

sikker sejlads under den forestående sejlads

| 4. | sikker håndtering, transport og overvågning af ladningen under den forestående sejlads |
| --- | --- |

4.

sikker håndtering, transport og overvågning af ladningen under den forestående sejlads

| 5. | sikker drift af maskinrummet under den forestående sejlads |
| --- | --- |

5.

sikker drift af maskinrummet under den forestående sejlads

| 6. | korrekt fremdrift og styreevne under den forestående sejlads |
| --- | --- |

6.

korrekt fremdrift og styreevne under den forestående sejlads

| 7. | om fornødent at foretage effektiv brandbekæmpelse overalt på skibet under den forestående sejlads |
| --- | --- |

7.

om fornødent at foretage effektiv brandbekæmpelse overalt på skibet under den forestående sejlads

| 8. | om fornødent at foretage hurtig og sikker evakuering af skibet samt gennemføre redningsaktioner under den forestående sejlads |
| --- | --- |

8.

om fornødent at foretage hurtig og sikker evakuering af skibet samt gennemføre redningsaktioner under den forestående sejlads

| 9. | at forhindre miljøforurening under den forestående sejlads |
| --- | --- |

9.

at forhindre miljøforurening under den forestående sejlads

| 10. | at sikre tilstrækkelig stabilitet under den forestående sejlads |
| --- | --- |

10.

at sikre tilstrækkelig stabilitet under den forestående sejlads

| 11. | tilstrækkelig sikring af, at skibet er vejrtæt under den forestående sejlads |
| --- | --- |

11.

tilstrækkelig sikring af, at skibet er vejrtæt under den forestående sejlads

| 12. | om fornødent at kommunikere med omverdenen i en katastrofesituation under den forestående sejlads |
| --- | --- |

12.

om fornødent at kommunikere med omverdenen i en katastrofesituation under den forestående sejlads

| 13. | sikring af forsvarlige og hygiejniske forhold om bord under den forestående sejlads. |
| --- | --- |

13.

sikring af forsvarlige og hygiejniske forhold om bord under den forestående sejlads.

| 14. | i tilfælde af en ulykke at afgive så mange oplysninger som muligt. |
| --- | --- |

14.

i tilfælde af en ulykke at afgive så mange oplysninger som muligt.

Hvis et af disse spørgsmål besvares benægtende, må det under hensyn til alle konstaterede fejl og mangler stærkt overvejes at tilbageholde skibet. Flere mindre alvorlige fejl og mangler kan også gøre en tilbageholdelse af skibet berettiget.

3.   Som hjælp for skibsinspektøren under anvendelse af disse retningslinjer følger nedenfor, grupperet under de relevante konventioner og/koder, en liste over fejl og mangler, der anses for at være så alvorlige, at de kan gøre en tilbageholdelse af det pågældende skib berettiget. Listen er ikke udtømmende.

3.1.   Generelt

Manglende gyldige certifikater og dokumenter som foreskrevet i de relevante konventioner. Skibe, der fører en ikke-konventionsstats flag, eller som ikke har gennemført en anden relevant konvention, er imidlertid ikke berettiget til certifikater i henhold til denne konvention eller andre relevante konventioner. Manglende obligatoriske certifikater er derfor ikke i sig selv en tilbageholdelsesgrund for disse skibe; under anvendelse af klausulen om ikke gunstigere behandling skal skibet dog opfylde alle væsentlige dele af bestemmelserne, inden det afsejler.

3.2.   Områder under Solas 74

| 1. | Svigt i den korrekte funktion af fremdriftsmaskineriet og andet væsentligt maskineri samt i elektriske anlæg |
| --- | --- |

1.

Svigt i den korrekte funktion af fremdriftsmaskineriet og andet væsentligt maskineri samt i elektriske anlæg

| 2. | Manglende renholdelse af maskinrummet, for store mængder olieholdige blandinger i rendestenene, isolering af rør, herunder olieforurenede udstødningsrør i maskinrummet, ukorrekt funktion af lænsepumpeanordningerne |
| --- | --- |

2.

Manglende renholdelse af maskinrummet, for store mængder olieholdige blandinger i rendestenene, isolering af rør, herunder olieforurenede udstødningsrør i maskinrummet, ukorrekt funktion af lænsepumpeanordningerne

| 3. | Svigt i den korrekte funktion af nødgeneratorer, -belysning, -batterier og -kontakter |
| --- | --- |

3.

Svigt i den korrekte funktion af nødgeneratorer, -belysning, -batterier og -kontakter

| 4. | Svigt i den korrekte funktion af hoved- og hjælpestyreanlæg |
| --- | --- |

4.

Svigt i den korrekte funktion af hoved- og hjælpestyreanlæg

| 5. | Manglende, utilstrækkelig mængde af eller alvorlig beskadigelse på personlige redningsmidler, redningsbåde og udsætningsanordninger |
| --- | --- |

5.

Manglende, utilstrækkelig mængde af eller alvorlig beskadigelse på personlige redningsmidler, redningsbåde og udsætningsanordninger

| 6. | Manglende, ikke forskriftsmæssige eller væsentlig beskadigelse af brandmeldeanlæg, brandalarmer, brandslukningsudstyr, fast installeret brandslukningsudstyr, ventilationsspjæld, brandspjæld, hurtiglukkere, således at de ikke kan anvendes til den tiltænkte brug |
| --- | --- |

6.

Manglende, ikke forskriftsmæssige eller væsentlig beskadigelse af brandmeldeanlæg, brandalarmer, brandslukningsudstyr, fast installeret brandslukningsudstyr, ventilationsspjæld, brandspjæld, hurtiglukkere, således at de ikke kan anvendes til den tiltænkte brug

| 7. | Manglende, væsentlig beskadigelse af eller svigt i den korrekte funktion af brandslukningsudstyr på dækket |
| --- | --- |

7.

Manglende, væsentlig beskadigelse af eller svigt i den korrekte funktion af brandslukningsudstyr på dækket

| 8. | Manglende, ikke forskriftsmæssige eller alvorlig beskadigelse af navigationslys, signalfigurer eller lydsignalapparater |
| --- | --- |

8.

Manglende, ikke forskriftsmæssige eller alvorlig beskadigelse af navigationslys, signalfigurer eller lydsignalapparater

| 9. | Manglende radioudstyr til udsending af nødsignaler og meddelelser om sikkerhed, eller svigt i dets korrekte funktion |
| --- | --- |

9.

Manglende radioudstyr til udsending af nødsignaler og meddelelser om sikkerhed, eller svigt i dets korrekte funktion

| 10. | Manglende eller svigt i den korrekte funktion af navigationsudstyr, under hensyn til Solas 74 reglement V/16.2 |
| --- | --- |

10.

Manglende eller svigt i den korrekte funktion af navigationsudstyr, under hensyn til Solas 74 reglement V/16.2

| 11. | Manglende ajourførte søkort, og/eller alle andre relevante nautiske publikationer, der er nødvendige for den påtænkte sejlads; dog kan et typegodkendt elektronisk kortvisnings- og informationssystem (ECDIS), der benytter officielle data, anvendes i stedet for nævnte kort |
| --- | --- |

11.

Manglende ajourførte søkort, og/eller alle andre relevante nautiske publikationer, der er nødvendige for den påtænkte sejlads; dog kan et typegodkendt elektronisk kortvisnings- og informationssystem (ECDIS), der benytter officielle data, anvendes i stedet for nævnte kort

| 12. | Mangel på ikke gnistdannende ventilatorer fra lastpumperummene. |
| --- | --- |

12.

Mangel på ikke gnistdannende ventilatorer fra lastpumperummene.

| 13. | Alvorlige operationelle fejl og mangler som beskrevet i afsnit 5.5 i bilag 1 til Paris MOU. |
| --- | --- |

13.

Alvorlige operationelle fejl og mangler som beskrevet i afsnit 5.5 i bilag 1 til Paris MOU.

| 14. | Antallet af besætningsmedlemmer, besætningens sammensætning eller certificering svarer ikke til dokumentet om sikker bemanding. |
| --- | --- |

14.

Antallet af besætningsmedlemmer, besætningens sammensætning eller certificering svarer ikke til dokumentet om sikker bemanding.

| 15. | Manglende udførelse af det udvidede synsprogram i henhold til Solas 74, kapitel XI, regel nr. 2. |
| --- | --- |

15.

Manglende udførelse af det udvidede synsprogram i henhold til Solas 74, kapitel XI, regel nr. 2.

3.3.   Områder under IBC-koden

| 1. | Transport af et stof, der ikke er opført i egnethedscertifikatet, eller manglende oplysninger om lasten |
| --- | --- |

1.

Transport af et stof, der ikke er opført i egnethedscertifikatet, eller manglende oplysninger om lasten

| 2. | Manglende eller beskadigede overtrykssikkerhedsanordninger |
| --- | --- |

2.

Manglende eller beskadigede overtrykssikkerhedsanordninger

| 3. | Elektriske anlæg, der aldrig har opfyldt sikkerhedskraverne, eller som ikke svarer til kodens krav |
| --- | --- |

3.

Elektriske anlæg, der aldrig har opfyldt sikkerhedskraverne, eller som ikke svarer til kodens krav

| 4. | Mulighed for antændelse i farlige områder |
| --- | --- |

4.

Mulighed for antændelse i farlige områder

| 5. | Overtrædelse af særlige krav |
| --- | --- |

5.

Overtrædelse af særlige krav

| 6. | Overskridelse af den højst tilladte lastmængde pr. tank |
| --- | --- |

6.

Overskridelse af den højst tilladte lastmængde pr. tank

| 7. | Utilstrækkelig varmebeskyttelse af følsomme produkter. |
| --- | --- |

7.

Utilstrækkelig varmebeskyttelse af følsomme produkter.

3.4.   Områder under IGC-koden

| 1. | Transport af et stof, der ikke er opført i egnethedscertifikatet, eller manglende oplysninger om lasten |
| --- | --- |

1.

Transport af et stof, der ikke er opført i egnethedscertifikatet, eller manglende oplysninger om lasten

| 2. | Manglende lukkeanordninger til opholdsrum eller tjenesterum |
| --- | --- |

2.

Manglende lukkeanordninger til opholdsrum eller tjenesterum

| 3. | Skotter, der ikke er gastætte |
| --- | --- |

3.

Skotter, der ikke er gastætte

| 4. | Defekte luftsluser |
| --- | --- |

4.

Defekte luftsluser

| 5. | Manglende eller defekte hurtiglukkende ventiler |
| --- | --- |

5.

Manglende eller defekte hurtiglukkende ventiler

| 6. | Manglende eller defekte sikkerhedsventiler |
| --- | --- |

6.

Manglende eller defekte sikkerhedsventiler

| 7. | Elektriske anlæg, der ikke er egensikre (eksplosionssikre), eller som ikke svarer til kodens krav |
| --- | --- |

7.

Elektriske anlæg, der ikke er egensikre (eksplosionssikre), eller som ikke svarer til kodens krav

| 8. | Ventilatorer i lastområdet fungerer ikke |
| --- | --- |

8.

Ventilatorer i lastområdet fungerer ikke

| 9. | Overtryksanordningerne for lasttankene fungerer ikke |
| --- | --- |

9.

Overtryksanordningerne for lasttankene fungerer ikke

| 10. | Defekt gasdetektionsanlæg og/eller detektionsanlæg for giftige gasser |
| --- | --- |

10.

Defekt gasdetektionsanlæg og/eller detektionsanlæg for giftige gasser

| 11. | Transport af stoffer uden gyldigt inhibitorcertifikat, hvor der skal tilsættes en inhibitor. |
| --- | --- |

11.

Transport af stoffer uden gyldigt inhibitorcertifikat, hvor der skal tilsættes en inhibitor.

3.5.   Områder under konventionen om lastelinjer

| 1. | Væsentlige områder med skader, korrosion eller huller i yderklædningen og tilhørende forstærkning i dæk og skrog, som påvirker sødygtigheden eller skibets styrke til at modstå lokal belastning, medmindre der er foretaget en tilstrækkelig midlertidig reparation for sejlads til en havn med henblik på endelig reparation |
| --- | --- |

1.

Væsentlige områder med skader, korrosion eller huller i yderklædningen og tilhørende forstærkning i dæk og skrog, som påvirker sødygtigheden eller skibets styrke til at modstå lokal belastning, medmindre der er foretaget en tilstrækkelig midlertidig reparation for sejlads til en havn med henblik på endelig reparation

| 2. | Konstateret utilstrækkelig stabilitet |
| --- | --- |

2.

Konstateret utilstrækkelig stabilitet

| 3. | Mangel på tilstrækkelige og pålidelige oplysninger i godkendt form, der hurtigt og på en nem måde giver skibsføreren mulighed for at arrangere skibets ladning og ballast på en sådan måde, at der altid og under varierende forhold under sejladsen er en tilstrækkelig sikker stabilitetsmargen, og at der ikke forekommer en urimelig påvirkning på skibets konstruktion |
| --- | --- |

3.

Mangel på tilstrækkelige og pålidelige oplysninger i godkendt form, der hurtigt og på en nem måde giver skibsføreren mulighed for at arrangere skibets ladning og ballast på en sådan måde, at der altid og under varierende forhold under sejladsen er en tilstrækkelig sikker stabilitetsmargen, og at der ikke forekommer en urimelig påvirkning på skibets konstruktion

| 4. | Manglende, væsentlig beskadigelse af eller defekte lukkeanordninger, lugelukningsanordninger og vandtætte døre |
| --- | --- |

4.

Manglende, væsentlig beskadigelse af eller defekte lukkeanordninger, lugelukningsanordninger og vandtætte døre

| 5. | Overlastning |
| --- | --- |

5.

Overlastning

| 6. | Manglende eller ulæselige dybgangsmærker. |
| --- | --- |

6.

Manglende eller ulæselige dybgangsmærker.

3.6.   Områder under Marpol 73/78, bilag I

| 1. | Manglende, alvorlig beskadigelse af eller svigt i den korrekte funktion af oliefiltreringsanlæg, olieudtømningsovervågningen og -kontrolsystemet eller 15 ppm alarmanordningerne |
| --- | --- |

1.

Manglende, alvorlig beskadigelse af eller svigt i den korrekte funktion af oliefiltreringsanlæg, olieudtømningsovervågningen og -kontrolsystemet eller 15 ppm alarmanordningerne

| 2. | Utilstrækkelig resterende kapacitet i slop- og/eller slamtanken til den påtænkte sejlads |
| --- | --- |

2.

Utilstrækkelig resterende kapacitet i slop- og/eller slamtanken til den påtænkte sejlads

| 3. | Oliejournal foreligger ikke |
| --- | --- |

3.

Oliejournal foreligger ikke

| 4. | Installation af uautoriserende by-pass ventiler til lænsning. |
| --- | --- |

4.

Installation af uautoriserende by-pass ventiler til lænsning.

| 5. | Synsrapport manglende eller ikke i overensstemmelse med regel 13G (3) (b) i Marpol 73/78. |
| --- | --- |

5.

Synsrapport manglende eller ikke i overensstemmelse med regel 13G (3) (b) i Marpol 73/78.

3.7.   Områder under Marpol 73/78, bilag II

| 1. | Ingen P&A-manual |
| --- | --- |

1.

Ingen P&A-manual

| 2. | Ladningen er ikke kategoriseret |
| --- | --- |

2.

Ladningen er ikke kategoriseret

| 3. | Ingen lastejournal |
| --- | --- |

3.

Ingen lastejournal

| 4. | Transport af olielignende stoffer uden at kravene herfor er opfyldt eller uden relevant ændring af certifikatet |
| --- | --- |

4.

Transport af olielignende stoffer uden at kravene herfor er opfyldt eller uden relevant ændring af certifikatet

| 5. | Installation af uautoriserende by-pass ventiler til lænsning. |
| --- | --- |

5.

Installation af uautoriserende by-pass ventiler til lænsning.

3.8.   Områder under Marpol 73/78, bilag V

| 1. | Ingen plan for håndtering af affald |
| --- | --- |

1.

Ingen plan for håndtering af affald

| 2. | Ingen affaldsjournal |
| --- | --- |

2.

Ingen affaldsjournal

| 3. | Skibets besætning er ikke bekendt med kravene angående bortskaffelse/udtømning i planen for håndtering af affald. |
| --- | --- |

3.

Skibets besætning er ikke bekendt med kravene angående bortskaffelse/udtømning i planen for håndtering af affald.

3.9.   Områder under STCW og direktiv 2001/25/EF.

| 1. | De søfarende besidder ikke noget sønæringsbevis, har ikke et fyldestgørende sønæringsbevis, har ikke nogen gyldig dispensation eller kan ikke dokumentere, at der er indgivet ansøgning til flagstatens administration om en påtegning. |
| --- | --- |

1.

De søfarende besidder ikke noget sønæringsbevis, har ikke et fyldestgørende sønæringsbevis, har ikke nogen gyldig dispensation eller kan ikke dokumentere, at der er indgivet ansøgning til flagstatens administration om en påtegning.

| 2. | Godtgørelse af, at et bevis er erhvervet på en svigagtig måde, eller at bevisets indehaver ikke er den person, som beviset oprindeligt blev udstedt til. |
| --- | --- |

2.

Godtgørelse af, at et bevis er erhvervet på en svigagtig måde, eller at bevisets indehaver ikke er den person, som beviset oprindeligt blev udstedt til.

| 3. | Manglende overensstemmelse med flagstatsadministrationens krav om sikker bemanding. |
| --- | --- |

3.

Manglende overensstemmelse med flagstatsadministrationens krav om sikker bemanding.

| 4. | Mangelfuld opfyldelse af de krav, som flagstatsadministrationen stiller til bro- og maskinvagterne. |
| --- | --- |

4.

Mangelfuld opfyldelse af de krav, som flagstatsadministrationen stiller til bro- og maskinvagterne.

| 5. | Der på en vagt mangler en kvalificeret person, der kan betjene det udstyr, der er af væsentlig betydning for sikker navigering, radiokommunikation eller forebyggelse af havforurening. |
| --- | --- |

5.

Der på en vagt mangler en kvalificeret person, der kan betjene det udstyr, der er af væsentlig betydning for sikker navigering, radiokommunikation eller forebyggelse af havforurening.

| 6. | Der foreligger ikke bevis for faglig kompetence for de opgaver, besætningen pålægges i forbindelse med skibets sikkerhed og forebyggelse af forurening. |
| --- | --- |

6.

Der foreligger ikke bevis for faglig kompetence for de opgaver, besætningen pålægges i forbindelse med skibets sikkerhed og forebyggelse af forurening.

| 7. | Manglende evne til på den første vagt at stille vagthold ved begyndelsen af en sørejse, og til derefter at fremskaffe vagtafløsere, der er tilstrækkeligt udhvilede og i øvrigt egnede til at forrette tjeneste. |
| --- | --- |

7.

Manglende evne til på den første vagt at stille vagthold ved begyndelsen af en sørejse, og til derefter at fremskaffe vagtafløsere, der er tilstrækkeligt udhvilede og i øvrigt egnede til at forrette tjeneste.

3.10   Områder under ILO-konventionerne

| 1. | Utilstrækkelig proviantering til sejlads til næste havn |
| --- | --- |

1.

Utilstrækkelig proviantering til sejlads til næste havn

| 2. | Mangel på tilstrækkeligt drikkevand til sejlads til næste havn |
| --- | --- |

2.

Mangel på tilstrækkeligt drikkevand til sejlads til næste havn

| 3. | Udpræget uhygiejniske forhold om bord |
| --- | --- |

3.

Udpræget uhygiejniske forhold om bord

| 4. | Ingen opvarmningsmuligheder i kamre, opholdsrum m.m. på et skib, der sejler i områder, hvor temperaturerne kan være meget lave |
| --- | --- |

4.

Ingen opvarmningsmuligheder i kamre, opholdsrum m.m. på et skib, der sejler i områder, hvor temperaturerne kan være meget lave

| 5. | Utilstrækkelig ventilation i skibets opholdsrum |
| --- | --- |

5.

Utilstrækkelig ventilation i skibets opholdsrum

| 6. | Usædvanligt store mængder affald, blokering med udrustning eller last eller på anden måde uforsvarlige forhold i korridorer/opholdsrum. |
| --- | --- |

6.

Usædvanligt store mængder affald, blokering med udrustning eller last eller på anden måde uforsvarlige forhold i korridorer/opholdsrum.

| 7. | Tydelige tegn på, at det vagthavende mandskab på den første vagt eller efterfølgende vagtafløsninger hæmmes af træthed. |
| --- | --- |

7.

Tydelige tegn på, at det vagthavende mandskab på den første vagt eller efterfølgende vagtafløsninger hæmmes af træthed.

3.11.   Områder, der måske ikke gør tilbageholdelse berettiget, men hvor f.eks. lasteoperationer må indstilles

Svigt i den korrekte funktion (eller vedligeholdelse) af inertgasanlægget, lasterelateret udstyr eller maskineri anses for tilstrækkelig grund til at standse lasteoperationer.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG XI

SKIBSINSPEKTØRERS MINIMUMSKVALIFIKATIONER

(jf. artikel 22, stk. 1 og 5)

| 1. | Skibsinspektørerne skal være i besiddelse af passende teoretisk viden og have praktiske erfaringer med skibe og skibsdrift. De skal være i stand til at håndhæve kravene i konventioner og i havnestatskontrollens relevante procedurer. Denne viden og kompetence i håndhævelse af internationale krav og fællesskabskrav skal opnås med dokumenterede uddannelsesprogrammer. |
| --- | --- |

1.

Skibsinspektørerne skal være i besiddelse af passende teoretisk viden og have praktiske erfaringer med skibe og skibsdrift. De skal være i stand til at håndhæve kravene i konventioner og i havnestatskontrollens relevante procedurer. Denne viden og kompetence i håndhævelse af internationale krav og fællesskabskrav skal opnås med dokumenterede uddannelsesprogrammer.

| 2. | Skibsinspektører skal som minimum være i besiddelse af enten:






  a) | relevante kvalifikationer opnået på en søfarts- eller navigationsskole og sejlerfaring som certificeret skibsofficer, der er eller har været indehaver af et gyldigt STCW-regl. II/2 eller III/2 bevis, som ikke er begrænset med hensyn til arbejdsområde, fremdrivningseffekt eller tonnage eller |
| --- | --- | --- |

2.

Skibsinspektører skal som minimum være i besiddelse af enten:

a)

relevante kvalifikationer opnået på en søfarts- eller navigationsskole og sejlerfaring som certificeret skibsofficer, der er eller har været indehaver af et gyldigt STCW-regl. II/2 eller III/2 bevis, som ikke er begrænset med hensyn til arbejdsområde, fremdrivningseffekt eller tonnage eller

| b) | eksamensbevis, der anerkendes af den kompetente myndighed, som skibsingeniør, maskiningeniør eller ingeniør med speciale inden for søfartsområdet og have arbejdet som sådan i mindst fem år eller |
| --- | --- |

b)

eksamensbevis, der anerkendes af den kompetente myndighed, som skibsingeniør, maskiningeniør eller ingeniør med speciale inden for søfartsområdet og have arbejdet som sådan i mindst fem år eller

| c) | en relevant universitetsgrad eller tilsvarende, og være passende uddannet til og kvalificeret som skibsinspektører. |
| --- | --- |

c)

en relevant universitetsgrad eller tilsvarende, og være passende uddannet til og kvalificeret som skibsinspektører.

| 3. | Skibsinspektører skal have






  — | arbejdet mindst to år som flagstatsinspektør, hvor de enten har været beskæftiget med syn og certificering i overensstemmelse med konventionerne eller har deltaget i overvågningen af aktiviteter udført af anerkendte organisationer, der er tildelt myndighedsopgaver, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Skibsinspektører skal have

—

arbejdet mindst to år som flagstatsinspektør, hvor de enten har været beskæftiget med syn og certificering i overensstemmelse med konventionerne eller har deltaget i overvågningen af aktiviteter udført af anerkendte organisationer, der er tildelt myndighedsopgaver, eller

| — | erhvervet sig et tilsvarende kompetenceniveau gennem mindst et års praktiske studier og deltagelse i havnestatskontrol under vejledning af erfarne personer inden for havnestatskontrol. |
| --- | --- |

—

erhvervet sig et tilsvarende kompetenceniveau gennem mindst et års praktiske studier og deltagelse i havnestatskontrol under vejledning af erfarne personer inden for havnestatskontrol.

| 4. | En skibsinspektør med de uddannelser, der er nævnt under 2. litra a), skal have mindst fem års erfaring til søs, herunder perioder, hvor han arbejdede som dæksofficer eller som officer i maskinafsnittet eller som flagstatsinspektør eller som assisterende havnestatsinspektør. En sådan erfaring skal omfatte mindst to år til søs som dæks- eller maskinofficer. |
| --- | --- |

4.

En skibsinspektør med de uddannelser, der er nævnt under 2. litra a), skal have mindst fem års erfaring til søs, herunder perioder, hvor han arbejdede som dæksofficer eller som officer i maskinafsnittet eller som flagstatsinspektør eller som assisterende havnestatsinspektør. En sådan erfaring skal omfatte mindst to år til søs som dæks- eller maskinofficer.

| 5. | Skibsinspektører skal mundtligt og skriftligt kunne kommunikere med søfarere på det mest talte sprog til søs. |
| --- | --- |

5.

Skibsinspektører skal mundtligt og skriftligt kunne kommunikere med søfarere på det mest talte sprog til søs.

| 6. | Skibsinspektører, der ikke opfylder ovennævnte kriterier, kan også godkendes, hvis de på datoen for direktivets vedtagelse er ansat hos en medlemsstats myndigheder til at udføre havnestatskontrol. |
| --- | --- |

6.

Skibsinspektører, der ikke opfylder ovennævnte kriterier, kan også godkendes, hvis de på datoen for direktivets vedtagelse er ansat hos en medlemsstats myndigheder til at udføre havnestatskontrol.

| 7. | Hvis de i artikel 15, stk. 1 og 2, omhandlede inspektioner i en medlemsstat udføres af inspektører fra havnestatskontrollen, skal disse inspektører være i besiddelse af relevante kvalifikationer, herunder tilstrækkelig teoretisk og praktisk erfaring inden for maritim sikring. Dette omfatter normalt:






  a) | en god forståelse for maritim sikring, og hvordan den finder anvendelse på de funktioner, der undersøges |
| --- | --- | --- |

7.

Hvis de i artikel 15, stk. 1 og 2, omhandlede inspektioner i en medlemsstat udføres af inspektører fra havnestatskontrollen, skal disse inspektører være i besiddelse af relevante kvalifikationer, herunder tilstrækkelig teoretisk og praktisk erfaring inden for maritim sikring. Dette omfatter normalt:

a)

en god forståelse for maritim sikring, og hvordan den finder anvendelse på de funktioner, der undersøges

| b) | et godt praktisk kendskab til sikringsteknologier og -teknikker |
| --- | --- |

b)

et godt praktisk kendskab til sikringsteknologier og -teknikker

| c) | kendskab til inspektionsprincipper, -procedurer og -teknikker |
| --- | --- |

c)

kendskab til inspektionsprincipper, -procedurer og -teknikker

| d) | praktisk kendskab til de funktioner, der undersøges. |
| --- | --- |

d)

praktisk kendskab til de funktioner, der undersøges.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG XII

INSPEKTIONSDATABASENS FUNKTIONER

(jf. artikel 24, stk. 1)

| 1. | Inspektionsdatabasen skal som minimum have følgende funktioner:






  — | Indeholde inspektionsdata fra medlemsstater og alle stater, der er parter i Paris MOU |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektionsdatabasen skal som minimum have følgende funktioner:

—

Indeholde inspektionsdata fra medlemsstater og alle stater, der er parter i Paris MOU

| — | Levere data om skibets risikoprofil og om skibe, der står for at skulle inspiceres |
| --- | --- |

—

Levere data om skibets risikoprofil og om skibe, der står for at skulle inspiceres

| — | Beregne den enkelte medlemsstats inspektionsforpligtelser |
| --- | --- |

—

Beregne den enkelte medlemsstats inspektionsforpligtelser

| — | Generere den hvide, grå og sorte liste over flagstater, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1 |
| --- | --- |

—

Generere den hvide, grå og sorte liste over flagstater, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1

| — | Generere data om rederiernes præstationer |
| --- | --- |

—

Generere data om rederiernes præstationer

| — | Identificere de elementer i risikoområderne, der skal kontrolleres ved den enkelte inspektion. |
| --- | --- |

—

Identificere de elementer i risikoområderne, der skal kontrolleres ved den enkelte inspektion.

| 2. | Inspektionsdatabasen skal være udformet, så den kan tilpasse sig den fremtidige udvikling og samkøres med andre EF-databaser vedrørende sikkerhed til søs, herunder SafeSeaNet, der leverer data om skibes reelle anløb i medlemsstaternes havne, og, hvor det er hensigtsmæssigt, med relevante nationale informationssystemer. |
| --- | --- |

2.

Inspektionsdatabasen skal være udformet, så den kan tilpasse sig den fremtidige udvikling og samkøres med andre EF-databaser vedrørende sikkerhed til søs, herunder SafeSeaNet, der leverer data om skibes reelle anløb i medlemsstaternes havne, og, hvor det er hensigtsmæssigt, med relevante nationale informationssystemer.

| 3. | Inspektionsdatabasen skal forbindes med informationssystemet Equasis ved hjælp af et dybt hyperlink. Medlemsstaterne tilskynder til, at de offentlige og private databaser vedrørende inspektion af skibe, som er tilgængelige gennem informationssystemet Equasis, konsulteres af inspektørerne. |
| --- | --- |

3.

Inspektionsdatabasen skal forbindes med informationssystemet Equasis ved hjælp af et dybt hyperlink. Medlemsstaterne tilskynder til, at de offentlige og private databaser vedrørende inspektion af skibe, som er tilgængelige gennem informationssystemet Equasis, konsulteres af inspektørerne.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG XIII

OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER VEDRØRENDE INSPEKTIONER, TILBAGEHOLDELSER OG ADGANGSFORBUD I MEDLEMSSTATERNES HAVNE

(jf. artikel 26)

| 1. | Oplysninger, der offentliggøres i henhold til artikel 26, skal omfatte følgende:






  a) | skibets navn |
| --- | --- | --- |

1.

Oplysninger, der offentliggøres i henhold til artikel 26, skal omfatte følgende:

a)

skibets navn

| b) | IMO-identifikationsnummer |
| --- | --- |

b)

IMO-identifikationsnummer

| c) | skibstype |
| --- | --- |

c)

skibstype

| d) | tonnage (gt) |
| --- | --- |

d)

tonnage (gt)

| e) | byggeår på grundlag af den dato, der er anført i skibets sikkerhedscertifikater |
| --- | --- |

e)

byggeår på grundlag af den dato, der er anført i skibets sikkerhedscertifikater

| f) | navn og adresse på skibets rederi |
| --- | --- |

f)

navn og adresse på skibets rederi

| g) | for skibe, der transporterer flydende eller fast last i bulk, navn og adresse på den befragter, der er ansvarlig for udvælgelse af skibet, og typen af charter |
| --- | --- |

g)

for skibe, der transporterer flydende eller fast last i bulk, navn og adresse på den befragter, der er ansvarlig for udvælgelse af skibet, og typen af charter

| h) | flagstat |
| --- | --- |

h)

flagstat

| i) | klassifikations- og myndighedscertifikater i overensstemmelse med de relevante konventioner og den myndighed eller organisation, der har udstedt hvert af de pågældende certifikater, samt udstedelses- og udløbsdato |
| --- | --- |

i)

klassifikations- og myndighedscertifikater i overensstemmelse med de relevante konventioner og den myndighed eller organisation, der har udstedt hvert af de pågældende certifikater, samt udstedelses- og udløbsdato

| j) | havn og dato for seneste mellemliggende eller årlige syn af certifikaterne i ovenstående litra i) og angivelse af den myndighed eller organisation, som har udført synet |
| --- | --- |

j)

havn og dato for seneste mellemliggende eller årlige syn af certifikaterne i ovenstående litra i) og angivelse af den myndighed eller organisation, som har udført synet

| k) | dato, land, havn, hvor tilbageholdelsen har fundet sted. |
| --- | --- |

k)

dato, land, havn, hvor tilbageholdelsen har fundet sted.

| 2. | For tilbageholdte skibe skal de i henhold til artikel 26 offentliggjorte oplysninger også omfatte:






  a) | antallet af tilbageholdelser i de seneste 36 måneder |
| --- | --- | --- |

2.

For tilbageholdte skibe skal de i henhold til artikel 26 offentliggjorte oplysninger også omfatte:

a)

antallet af tilbageholdelser i de seneste 36 måneder

| b) | dato for ophævelse af tilbageholdelsen |
| --- | --- |

b)

dato for ophævelse af tilbageholdelsen

| c) | tilbageholdelsens varighed, angivet i dage |
| --- | --- |

c)

tilbageholdelsens varighed, angivet i dage

| d) | grundene til tilbageholdelse udtrykt på klar og utvetydig måde |
| --- | --- |

d)

grundene til tilbageholdelse udtrykt på klar og utvetydig måde

| e) | i givet fald angivelse af, om den anerkendte organisation, som udførte synet, havde noget ansvar for de fejl og mangler, som alene eller tilsammen førte til tilbageholdelse |
| --- | --- |

e)

i givet fald angivelse af, om den anerkendte organisation, som udførte synet, havde noget ansvar for de fejl og mangler, som alene eller tilsammen førte til tilbageholdelse

| f) | beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for et skib, der har fået tilladelse til at fortsætte til nærmeste passende reparationsværft |
| --- | --- |

f)

beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for et skib, der har fået tilladelse til at fortsætte til nærmeste passende reparationsværft

| g) | når skibet nægtes adgang til en havn i Fællesskabet, angives grundene hertil på klar og utvetydig måde. |
| --- | --- |

g)

når skibet nægtes adgang til en havn i Fællesskabet, angives grundene hertil på klar og utvetydig måde.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG XIV

OPLYSNINGER, DER FREMSENDES I FORBINDELSE MED OVERVÅGNING AF GENNEMFØRELSEN

(jf. artikel 29)

| 1. | Medlemsstaterne meddeler senest den 1. april hvert år Kommissionen følgende oplysninger vedrørende det foregående år.






  1.1. | Antal skibsinspektører, der arbejder på deres vegne med havnestatskontrol.
  Oplysningerne sendes til Kommissionen under anvendelse af nedenstående skema (1)
   (2)










  Havn/område | Antal fuldtidsbeskæftigede skibsinspektører (A) | Antal deltidsbeskæftigede skibsinspektører (B) | Omregning af (B) til fuldtidsækvivalenter (C) | I alt (A+C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Havn X /eller område X ... | | | | |
| Havn Y /eller område Y ... | | | | |
| I ALT | | | | |

1.

Medlemsstaterne meddeler senest den 1. april hvert år Kommissionen følgende oplysninger vedrørende det foregående år.

1.1.

Antal skibsinspektører, der arbejder på deres vegne med havnestatskontrol.

Oplysningerne sendes til Kommissionen under anvendelse af nedenstående skema (1)
   (2)

Havn/område

Antal fuldtidsbeskæftigede skibsinspektører (A)

Antal deltidsbeskæftigede skibsinspektører (B)

Omregning af (B) til fuldtidsækvivalenter (C)

I alt (A+C)

Havn X /eller område X ...

Havn Y /eller område Y ...

I ALT

| 1.2. | Samlet antal individuelle skibe, som anløb havnene på nationalt plan. Tallet skal angive det antal skibe, som er omfattet af dette direktiv, og som anløb deres havne på nationalt plan. Hvert skib tælles kun én gang. |
| --- | --- |

1.2.

Samlet antal individuelle skibe, som anløb havnene på nationalt plan. Tallet skal angive det antal skibe, som er omfattet af dette direktiv, og som anløb deres havne på nationalt plan. Hvert skib tælles kun én gang.

| 2. | Medlemsstaterne skal






  a) | hver sjette måned tilsende Kommissionen en liste over anløbsstederne for de individuelle skibe, der har anløbet deres havne eller anmeldt ankomst til en ankerplads til en havnemyndighed eller havneinstans, bortset fra regelmæssig færgedrift for passagerer og gods, med angivelse af IMO-identifikationsnummer, ankomst dato samt havn for hver af skibets bevægelser. Listen forelægges i form af et regneark, hvorfra de nævnte oplysninger kan hentes og behandles automatisk. Denne liste forelægges inden 4 måneder efter udløbet af den periode, dataene vedrører.
  og |
| --- | --- | --- |

2.

Medlemsstaterne skal

a)

hver sjette måned tilsende Kommissionen en liste over anløbsstederne for de individuelle skibe, der har anløbet deres havne eller anmeldt ankomst til en ankerplads til en havnemyndighed eller havneinstans, bortset fra regelmæssig færgedrift for passagerer og gods, med angivelse af IMO-identifikationsnummer, ankomst dato samt havn for hver af skibets bevægelser. Listen forelægges i form af et regneark, hvorfra de nævnte oplysninger kan hentes og behandles automatisk. Denne liste forelægges inden 4 måneder efter udløbet af den periode, dataene vedrører.

og

| b) | tilsende Kommissionen særskilte oversigter over den regelmæssige færgedrift, dels af passagerer dels af gods, der er nævnt i litra a), senest seks måneder efter gennemførelsen af dette direktiv og derefter hver gang, der indtræffer forandringer i den regelmæssige færgedrift. Listen skal for hvert skib indeholde dets IMO-identifikationsnummer, navn og den rute, skibet har fulgt. Listen forelægges i form af et regneark, hvorfra de nævnte oplysninger kan hentes og behandles automatisk. |
| --- | --- |

b)

tilsende Kommissionen særskilte oversigter over den regelmæssige færgedrift, dels af passagerer dels af gods, der er nævnt i litra a), senest seks måneder efter gennemførelsen af dette direktiv og derefter hver gang, der indtræffer forandringer i den regelmæssige færgedrift. Listen skal for hvert skib indeholde dets IMO-identifikationsnummer, navn og den rute, skibet har fulgt. Listen forelægges i form af et regneark, hvorfra de nævnte oplysninger kan hentes og behandles automatisk.

---

(1)  Hvis de inspektioner, der gennemføres inden for rammerne af havnestatskontrollen, kun udgør en del af skibsinspektørernes arbejde, skal det samlede antal skibsinspektører omregnes til et antal ækvivalente fuldtidsbeskæftigede skibsinspektører. Arbejder den samme skibsinspektør i mere end en havn eller et geografisk område, tælles den gældende deltidsækvivalent i hver havn.

(2)  Disse oplysninger angives på nationalt niveau og for de enkelte havne i den pågældende medlemsstat. I dette bilag forstås ved en havn en individuel havn eller det geografiske område, der dækkes af en skibsinspektør, eller et team af skibsinspektører, som omfatter flere individuelle havne, hvis relevant.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG XV

Del A

OPHÆVET DIREKTIV MED DETS ÆNDRINGER

(jf. artikel 37)

| Rådets direktiv 95/21/EF | (EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1) |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 98/25/EF | (EFT L 133 af 7.5.1998, s. 19) |
| Kommissionens direktiv 98/42/EF | (EFT L 184 af 27.6.1998, s. 40) |
| Kommissionens direktiv 1999/97/EF | (EFT L 331 af 23.12.1999, s. 67) |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/106/EF | (EFT L 19 af 22.1.2002, s. 17) |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/84/EF | (EFT L 324 af 29.11.2002, s. 53)
  kun artikel 4 |

Rådets direktiv 95/21/EF

(EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1)

Rådets direktiv 98/25/EF

(EFT L 133 af 7.5.1998, s. 19)

Kommissionens direktiv 98/42/EF

(EFT L 184 af 27.6.1998, s. 40)

Kommissionens direktiv 1999/97/EF

(EFT L 331 af 23.12.1999, s. 67)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/106/EF

(EFT L 19 af 22.1.2002, s. 17)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/84/EF

(EFT L 324 af 29.11.2002, s. 53)

kun artikel 4

Del B

LISTE OVER FRISTER FOR GENNEMFØRELSE I NATIONAL RET

(jf. artikel 37)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| Direktiv 95/21/EF | 30. juni 1996 |
| Direktiv 98/25/EF | 30. juni 1998 |
| Direktiv 98/42/EF | 30. september 1998 |
| Direktiv 1999/97/EF | 13. december 2000 |
| Direktiv 2001/106/EF | 22. juli 2003 |
| Direktiv 2002/84/EF | 23. november 2003 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

Direktiv 95/21/EF

30. juni 1996

Direktiv 98/25/EF

30. juni 1998

Direktiv 98/42/EF

30. september 1998

Direktiv 1999/97/EF

13. december 2000

Direktiv 2001/106/EF

22. juli 2003

Direktiv 2002/84/EF

23. november 2003

Onsdag, den 24. september 2008BILAG XVI

SAMMENLIGNINGSTABEL

(jf. artikel 37)

| Direktiv 95/21/EC | Dette direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1, indledning | Artikel 1, indledning |
| Artikel 1, første led | Artikel 1, litra a) |
| Artikel 1, andet led | Artikel 1, litra b) |
| — | Artikel 1, litra c) |
| Artikel 2, indledning | Artikel 2, indledning |
| Artikel 2, stk. 1, indledning | Artikel 2, stk. 1, indledning |
| Artikel 2, stk. 1, første led | Artikel 2, stk. 1, litra a) |
| Artikel 2, stk. 1, andet led | Artikel 2, stk. 1, litra b) |
| Artikel 2, stk. 1, tredje led | Artikel 2, stk. 1, litra c) |
| Artikel 2, stk. 1, fjerde led | Artikel 2, stk. 1, litra d) |
| Artikel 2, stk. 1, femte led | Artikel 2, stk. 1, litra e) |
| Artikel 2, stk. 1, sjette led | Artikel 2, stk. 1, litra f) |
| Artikel 2, stk. 1, syvende led | Artikel 2, stk. 1, litra g) |
| — | Artikel 2, stk. 1, litra h) |
| Artikel 2, stk. 1, ottende led | — |
| Artikel 2, stk. 2 | Artikel 2, stk. 2 |
| — | Artikel 2, stk. 3 |
| — | Artikel 2, stk. 4 |
| — | Artikel 2, stk. 5 |
| Artikel 2, stk. 3 | Artikel 2, stk. 6 |
| Artikel 2, stk. 4 | — |
| — | Artikel 2, stk. 7 |
| — | Artikel 2, stk. 8 |
| Artikel 2, stk. 5 | Artikel 2, stk. 9 |
| — | Artikel 2, stk. 10 |
| — | Artikel 2, stk. 11 |
| Artikel 2, stk. 6 | Artikel 2, stk. 12 |
| Artikel 2, stk. 7 | Artikel 2, stk. 13 |
| Artikel 2, stk. 8 | Artikel 2, stk. 14 |
| — | Artikel 2, stk. 15 |
| Artikel 2, stk. 9 | Artikel 2, stk. 16 |
| — | Artikel 2, stk. 17 |
| Artikel 2, stk. 10 | Artikel 2, stk. 18 |
| — | Artikel 2, stk. 19 |
| — | Artikel 2, stk. 20 |
| — | Artikel 2, stk. 21 |
| — | Artikel 2, stk. 22 |
| — | Artikel 2, stk. 23 |
| — | Artikel 2, stk. 24 |
| Artikel 3, stk. 1, første afsnit, første led | Artikel 3, stk. 1, første afsnit |
| Artikel 3, stk. 1 første afsnit, andet led | Artikel 3, stk. 1, andet afsnit |
| — | Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit |
| Artikel 3, stk. 1, andet afsnit | Artikel 3, stk. 1, fjerde afsnit |
| — | Artikel 3, stk. 1, femte afsnit |
| Artikel 3, stk. 2-4 | Artikel 3, stk. 2-4 |
| — | Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 4 | Artikel 4, stk. 2 |
| Artikel 5 | — |
| — | Artikel 6 |
| — | Artikel 7 |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| — | Artikel 10 |
| — | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 6, stk. 1, indledning | — |
| — | Artikel 13, stk. 1, indledning |
| Artikel 6, stk. 1, litra a) | Artikel 13, stk. 1, litra a) |
| — | Artikel 13, stk. 1, litra b) |
| Artikel 6, stk. 1, litra b) | Artikel 13, stk. 1, litra c) |
| Artikel 6, stk. 2 | — |
| — | Artikel 13, stk. 2 |
| Artikel 6, stk. 3 | Artikel 13, stk. 3 |
| Artikel 6, stk. 4 | — |
| Artikel 7 | — |
| Artikel 7a | — |
| Artikel 7b | — |
| — | Artikel 14 |
| — | Artikel 15 |
| — | Artikel 16 |
| Artikel 8 | Artikel 17 |
| — | Artikel 18 |
| Artikel 9, stk. 1 og 2 | Artikel 19, stk. 1 og 2 |
| Artikel 9, stk. 3, første punktum | Artikel 19, stk. 3 |
| Artikel 9, stk. 3, 2.-4. punktum | Artikel 19, stk. 4 |
| Artikel 9, stk. 4-7 | Artikel 19, stk. 5-8 |
| — | Artikel 19, stk. 9 |
| Artikel 9a | — |
| Artikel 10, stk.1-3 | Artikel 20, stk. 1-3 |
| — | Artikel 20, stk. 4 |
| Artikel 11, stk. 1 | Artikel 21, stk. 1 |
| — | Artikel 21, stk. 2 |
| Artikel 11, stk. 2 | Artikel 21, stk. 3, første afsnit |
| Artikel 11, stk. 3, første afsnit | — |
| Artikel 11, stk. 3, andet afsnit | Artikel 21, stk. 3, andet afsnit |
| Artikel 11, stk. 4-6 | Artikel 21, stk. 4-6 |
| Artikel 12, stk. 1-3 | Artikel 22, stk. 1-3 |
| Artikel 12, stk. 4 | Artikel 22, stk. 4 |
| — | Artikel 22, stk. 5-7 |
| Artikel 13, stk. 1-2 | Artikel 23, stk. 1-2 |
| — | Artikel 23, stk. 3-5 |
| Artikel 14 | — |
| Artikel 15 | — |
| — | Artikel 24 |
| — | Artikel 25 |
| — | Artikel 26 |
| — | Artikel 27 |
| Artikel 16, stk. 1 og 2 | Artikel 28, stk. 1 og 2 |
| Artikel 16, stk. 2a | Artikel 28, stk. 3 |
| Artikel 16, stk. 3 | Artikel 28, stk. 4 |
| Artikel 17 | Artikel 29 |
| — | Artikel 30 |
| Artikel 18 | Artikel 31 |
| Artikel 19 | Artikel 32 |
| — | Artikel 33 |
| Artikel 19a | Artikel 34 |
| — | Artikel 35 |
| Artikel 20 | Artikel 36 |
| — | Artikel 37 |
| Artikel 21 | Artikel 38 |
| Artikel 22 | Artikel 39 |
| Bilag I | — |
| — | Bilag I |
| — | Bilag II |
| — | Bilag III |
| Bilag II | Bilag IV |
| Bilag III | Bilag V |
| Bilag IV | Bilag VI |
| Bilag V | Bilag VII |
| Bilag VI | Bilag X |
| Bilag VII | Bilag XI |
| — | Bilag XII |
| Bilag VIII | Bilag XIII |
| Bilag IX | Bilag IX |
| Bilag X | Bilag XIV |
| Bilag XI | Bilag VIII |
| Bilag XII | — |
| — | Bilag XV |
| — | Bilag XVI |

Direktiv 95/21/EC

Dette direktiv

Artikel 1, indledning

Artikel 1, indledning

Artikel 1, første led

Artikel 1, litra a)

Artikel 1, andet led

Artikel 1, litra b)

—

Artikel 1, litra c)

Artikel 2, indledning

Artikel 2, indledning

Artikel 2, stk. 1, indledning

Artikel 2, stk. 1, indledning

Artikel 2, stk. 1, første led

Artikel 2, stk. 1, litra a)

Artikel 2, stk. 1, andet led

Artikel 2, stk. 1, litra b)

Artikel 2, stk. 1, tredje led

Artikel 2, stk. 1, litra c)

Artikel 2, stk. 1, fjerde led

Artikel 2, stk. 1, litra d)

Artikel 2, stk. 1, femte led

Artikel 2, stk. 1, litra e)

Artikel 2, stk. 1, sjette led

Artikel 2, stk. 1, litra f)

Artikel 2, stk. 1, syvende led

Artikel 2, stk. 1, litra g)

—

Artikel 2, stk. 1, litra h)

Artikel 2, stk. 1, ottende led

—

Artikel 2, stk. 2

Artikel 2, stk. 2

—

Artikel 2, stk. 3

—

Artikel 2, stk. 4

—

Artikel 2, stk. 5

Artikel 2, stk. 3

Artikel 2, stk. 6

Artikel 2, stk. 4

—

—

Artikel 2, stk. 7

—

Artikel 2, stk. 8

Artikel 2, stk. 5

Artikel 2, stk. 9

—

Artikel 2, stk. 10

—

Artikel 2, stk. 11

Artikel 2, stk. 6

Artikel 2, stk. 12

Artikel 2, stk. 7

Artikel 2, stk. 13

Artikel 2, stk. 8

Artikel 2, stk. 14

—

Artikel 2, stk. 15

Artikel 2, stk. 9

Artikel 2, stk. 16

—

Artikel 2, stk. 17

Artikel 2, stk. 10

Artikel 2, stk. 18

—

Artikel 2, stk. 19

—

Artikel 2, stk. 20

—

Artikel 2, stk. 21

—

Artikel 2, stk. 22

—

Artikel 2, stk. 23

—

Artikel 2, stk. 24

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, første led

Artikel 3, stk. 1, første afsnit

Artikel 3, stk. 1 første afsnit, andet led

Artikel 3, stk. 1, andet afsnit

—

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit

Artikel 3, stk. 1, andet afsnit

Artikel 3, stk. 1, fjerde afsnit

—

Artikel 3, stk. 1, femte afsnit

Artikel 3, stk. 2-4

Artikel 3, stk. 2-4

—

Artikel 4, stk. 1

Artikel 4

Artikel 4, stk. 2

Artikel 5

—

—

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Artikel 10

—

Artikel 11

—

Artikel 12

Artikel 6, stk. 1, indledning

—

—

Artikel 13, stk. 1, indledning

Artikel 6, stk. 1, litra a)

Artikel 13, stk. 1, litra a)

—

Artikel 13, stk. 1, litra b)

Artikel 6, stk. 1, litra b)

Artikel 13, stk. 1, litra c)

Artikel 6, stk. 2

—

—

Artikel 13, stk. 2

Artikel 6, stk. 3

Artikel 13, stk. 3

Artikel 6, stk. 4

—

Artikel 7

—

Artikel 7a

—

Artikel 7b

—

—

Artikel 14

—

Artikel 15

—

Artikel 16

Artikel 8

Artikel 17

—

Artikel 18

Artikel 9, stk. 1 og 2

Artikel 19, stk. 1 og 2

Artikel 9, stk. 3, første punktum

Artikel 19, stk. 3

Artikel 9, stk. 3, 2.-4. punktum

Artikel 19, stk. 4

Artikel 9, stk. 4-7

Artikel 19, stk. 5-8

—

Artikel 19, stk. 9

Artikel 9a

—

Artikel 10, stk.1-3

Artikel 20, stk. 1-3

—

Artikel 20, stk. 4

Artikel 11, stk. 1

Artikel 21, stk. 1

—

Artikel 21, stk. 2

Artikel 11, stk. 2

Artikel 21, stk. 3, første afsnit

Artikel 11, stk. 3, første afsnit

—

Artikel 11, stk. 3, andet afsnit

Artikel 21, stk. 3, andet afsnit

Artikel 11, stk. 4-6

Artikel 21, stk. 4-6

Artikel 12, stk. 1-3

Artikel 22, stk. 1-3

Artikel 12, stk. 4

Artikel 22, stk. 4

—

Artikel 22, stk. 5-7

Artikel 13, stk. 1-2

Artikel 23, stk. 1-2

—

Artikel 23, stk. 3-5

Artikel 14

—

Artikel 15

—

—

Artikel 24

—

Artikel 25

—

Artikel 26

—

Artikel 27

Artikel 16, stk. 1 og 2

Artikel 28, stk. 1 og 2

Artikel 16, stk. 2a

Artikel 28, stk. 3

Artikel 16, stk. 3

Artikel 28, stk. 4

Artikel 17

Artikel 29

—

Artikel 30

Artikel 18

Artikel 31

Artikel 19

Artikel 32

—

Artikel 33

Artikel 19a

Artikel 34

—

Artikel 35

Artikel 20

Artikel 36

—

Artikel 37

Artikel 21

Artikel 38

Artikel 22

Artikel 39

Bilag I

—

—

Bilag I

—

Bilag II

—

Bilag III

Bilag II

Bilag IV

Bilag III

Bilag V

Bilag IV

Bilag VI

Bilag V

Bilag VII

Bilag VI

Bilag X

Bilag VII

Bilag XI

—

Bilag XII

Bilag VIII

Bilag XIII

Bilag IX

Bilag IX

Bilag X

Bilag XIV

Bilag XI

Bilag VIII

Bilag XII

—

—

Bilag XV

—

Bilag XVI

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/261

---

Onsdag, den 24. september 2008Inspektion og syn af skibe og søfartsmyndighedens aktiviteter (direktiv) (omarbejdning) ***II

P6_TA(2008)0447

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (omarbejdning) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (5724/2/2008 — C6-0222/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0587),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0331/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 11.

(2)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 632.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0237A

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk.2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (4) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (4) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | I betragtning af karakteren af bestemmelserne i direktiv 94/57/EF forekommer det hensigtsmæssigt at omarbejde dets bestemmelser til to forskellige fællesskabsretlige instrumenter, nemlig et direktiv og en forordning. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af karakteren af bestemmelserne i direktiv 94/57/EF forekommer det hensigtsmæssigt at omarbejde dets bestemmelser til to forskellige fællesskabsretlige instrumenter, nemlig et direktiv og en forordning.

| (3) | I sin resolution af 8. juni 1993 om en fælles politik for sikkerhed til søs (5) opstillede Rådet som mål at udtage alle skibe, som ikke overholder standarderne, fra Fællesskabets farvande, og lagde særlig vægt på en fællesskabsindsats med henblik på at sikre effektiv og ensartet anvendelse af internationale regler ved at udarbejde fælles standarder for klassifikationsselskaber
  , defineret som organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (»anerkendte organisationer«)
  . |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution af 8. juni 1993 om en fælles politik for sikkerhed til søs (5) opstillede Rådet som mål at udtage alle skibe, som ikke overholder standarderne, fra Fællesskabets farvande, og lagde særlig vægt på en fællesskabsindsats med henblik på at sikre effektiv og ensartet anvendelse af internationale regler ved at udarbejde fælles standarder for klassifikationsselskaber
  , defineret som organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (»anerkendte organisationer«)
  .

| (4) | Sikkerhed og forebyggelse af forurening til søs kan fremmes effektivt ved streng anvendelse af internationale konventioner, koder og resolutioner, samtidig med at den frie udveksling af tjenesteydelser fremmes. |
| --- | --- |

(4)

Sikkerhed og forebyggelse af forurening til søs kan fremmes effektivt ved streng anvendelse af internationale konventioner, koder og resolutioner, samtidig med at den frie udveksling af tjenesteydelser fremmes.

| (5) | Flag- og havnestaterne har ansvar for tilsynet med, at skibene er i overensstemmelse med de ensartede internationale standarder for sikkerhed og forureningsforebyggelse til søs. |
| --- | --- |

(5)

Flag- og havnestaterne har ansvar for tilsynet med, at skibene er i overensstemmelse med de ensartede internationale standarder for sikkerhed og forureningsforebyggelse til søs.

| (6) | Medlemsstaterne er ansvarlige for udstedelse af internationale certifikater vedrørende sikkerhed og forebyggelse af forurening i henhold til konventioner såsom den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974 (Solas 74), den internationale konvention om lastelinjer af 5. april 1966 og den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 2. november 1973 (Marpol) samt for gennemførelsen af disse konventioner. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne er ansvarlige for udstedelse af internationale certifikater vedrørende sikkerhed og forebyggelse af forurening i henhold til konventioner såsom den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974 (Solas 74), den internationale konvention om lastelinjer af 5. april 1966 og den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 2. november 1973 (Marpol) samt for gennemførelsen af disse konventioner.

| (7) | I henhold til disse konventioner kan alle medlemsstater i forskelligt omfang bemyndige anerkendte organisationer til at foretage certificering af en sådan overensstemmelse, ligesom de kan overdrage udstedelsen af de relevante certifikater vedrørende sikkerhed og forebyggelse af forurening til disse. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til disse konventioner kan alle medlemsstater i forskelligt omfang bemyndige anerkendte organisationer til at foretage certificering af en sådan overensstemmelse, ligesom de kan overdrage udstedelsen af de relevante certifikater vedrørende sikkerhed og forebyggelse af forurening til disse.

| (8) | På verdensplan er der et større antal af disse
  anerkendte organisationer
  , der ikke sikrer en fyldestgørende gennemførelse af reglerne eller en
  passende
  pålidelighed, når de handler på de nationale myndigheders vegne, fordi de ikke har de nødvendige strukturer og erfaringer, ▐ som sætter dem i stand til at udføre deres opgaver på et højt professionelt niveau. |
| --- | --- |

(8)

På verdensplan er der et større antal af disse
  anerkendte organisationer
  , der ikke sikrer en fyldestgørende gennemførelse af reglerne eller en
  passende
  pålidelighed, når de handler på de nationale myndigheders vegne, fordi de ikke har de nødvendige strukturer og erfaringer, ▐ som sætter dem i stand til at udføre deres opgaver på et højt professionelt niveau.

| (9) | Desuden
  udarbejder og gennemfører
  disse anerkendte organisationer
  derfor regler om konstruktion, bygning, vedligeholdelse og inspektion af skibe, og de er ansvarlige for at udføre inspektion af skibe på flagstaternes vegne og certificere, at skibene opfylder de internationale konventioners krav vedrørende udstedelse af de relevante certifikater. For at sætte dem i stand til at udføre denne opgave på en tilfredsstillende måde må de have fuld uafhængighed, højt specialiseret teknisk kompetence og streng kvalitetsstyring. |
| --- | --- |

(9)

Desuden
  udarbejder og gennemfører
  disse anerkendte organisationer
  derfor regler om konstruktion, bygning, vedligeholdelse og inspektion af skibe, og de er ansvarlige for at udføre inspektion af skibe på flagstaternes vegne og certificere, at skibene opfylder de internationale konventioners krav vedrørende udstedelse af de relevante certifikater. For at sætte dem i stand til at udføre denne opgave på en tilfredsstillende måde må de have fuld uafhængighed, højt specialiseret teknisk kompetence og streng kvalitetsstyring.

| (10) | Anerkendte organisationer
  bør kunne tilbyde deres ydelser overalt i Fællesskabet og konkurrere med hinanden, men de bør samtidig tilvejebringe et ensartet sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau. De nødvendige faglige standarder for deres virksomhed bør derfor fastlægges og anvendes på en ensartet måde i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(10)

Anerkendte organisationer
  bør kunne tilbyde deres ydelser overalt i Fællesskabet og konkurrere med hinanden, men de bør samtidig tilvejebringe et ensartet sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau. De nødvendige faglige standarder for deres virksomhed bør derfor fastlægges og anvendes på en ensartet måde i hele Fællesskabet.

| (11) | Udstedelsen af radiosikkerhedscertifikatet for lastskibe kan overdrages til private organer, som har tilstrækkelig sagkundskab og kvalificeret personale. |
| --- | --- |

(11)

Udstedelsen af radiosikkerhedscertifikatet for lastskibe kan overdrages til private organer, som har tilstrækkelig sagkundskab og kvalificeret personale.

| (12) | En medlemsstat kan på objektivt og gennemskueligt grundlag begrænse antallet af de anerkendte organisationer, den bemyndiger, så det svarer til dens behov, under forudsætning af at Kommissionen udøver kontrol efter en udvalgsprocedure. |
| --- | --- |

(12)

En medlemsstat kan på objektivt og gennemskueligt grundlag begrænse antallet af de anerkendte organisationer, den bemyndiger, så det svarer til dens behov, under forudsætning af at Kommissionen udøver kontrol efter en udvalgsprocedure.

| (13) | Da dette direktiv bør sikre fri udveksling af tjenesteydelser i Fællesskabet, bør
  Kommissionen
  have beføjelse til at forhandle med de tredjelande, hvor nogle af de anerkendte organisationer har hjemsted,
  om
  ligebehandling for anerkendte organisationer, der har hjemsted i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(13)

Da dette direktiv bør sikre fri udveksling af tjenesteydelser i Fællesskabet, bør
  Kommissionen
  have beføjelse til at forhandle med de tredjelande, hvor nogle af de anerkendte organisationer har hjemsted,
  om
  ligebehandling for anerkendte organisationer, der har hjemsted i Fællesskabet.

| (14) | Det er nødvendigt, at de nationale myndigheder inddrages tæt i skibssyn og udstedelse af de relevante certifikater, så der sikres fuld overensstemmelse med de internationale sikkerhedsregler, selv i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har overdraget det til anerkendte organisationer uden for deres administration at udføre visse myndighedsopgaver. Der bør derfor etableres et tæt samarbejdsforhold mellem myndighederne og de anerkendte organisationer, de bemyndiger, hvilket kan kræve, at de anerkendte organisationer har en lokal repræsentant i den medlemsstat, på hvis vegne de udfører deres opgaver. |
| --- | --- |

(14)

Det er nødvendigt, at de nationale myndigheder inddrages tæt i skibssyn og udstedelse af de relevante certifikater, så der sikres fuld overensstemmelse med de internationale sikkerhedsregler, selv i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har overdraget det til anerkendte organisationer uden for deres administration at udføre visse myndighedsopgaver. Der bør derfor etableres et tæt samarbejdsforhold mellem myndighederne og de anerkendte organisationer, de bemyndiger, hvilket kan kræve, at de anerkendte organisationer har en lokal repræsentant i den medlemsstat, på hvis vegne de udfører deres opgaver.

| (15) | Forskellige regler om erstatningsansvar
  mellem
  de anerkendte organisationer, der arbejder på medlemsstaternes vegne, vil hæmme en korrekt gennemførelse af dette direktiv. For at bidrage til løsningen af dette problem er det hensigtsmæssigt på fællesskabsplan at tilvejebringe en vis harmonisering af ansvaret for en eventuel søulykke forvoldt af en anerkendt organisation som fastslået ved en retsafgørelse, herunder også under anvendelse af voldgiftsprocedurer. |
| --- | --- |

(15)

Forskellige regler om erstatningsansvar
  mellem
  de anerkendte organisationer, der arbejder på medlemsstaternes vegne, vil hæmme en korrekt gennemførelse af dette direktiv. For at bidrage til løsningen af dette problem er det hensigtsmæssigt på fællesskabsplan at tilvejebringe en vis harmonisering af ansvaret for en eventuel søulykke forvoldt af en anerkendt organisation som fastslået ved en retsafgørelse, herunder også under anvendelse af voldgiftsprocedurer.

| (16) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). |
| --- | --- |

(16)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6).

| (17) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre dette direktiv for at indarbejde senere ændringer til de internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner i relation hertil. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre dette direktiv for at indarbejde senere ændringer til de internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner i relation hertil. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (18) | Medlemsstaterne bør dog fortsat have muligheden for selv at kunne suspendere ▐ deres
  autorisation
  af en anerkendt organisation
  som følge af alvorlig fare for sikkerheden eller miljøet. Kommissionen bør efter en udvalgsprocedure hurtigt beslutte, om det er nødvendigt at underkende en sådan national foranstaltning
  . |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterne bør dog fortsat have muligheden for selv at kunne suspendere ▐ deres
  autorisation
  af en anerkendt organisation
  som følge af alvorlig fare for sikkerheden eller miljøet. Kommissionen bør efter en udvalgsprocedure hurtigt beslutte, om det er nødvendigt at underkende en sådan national foranstaltning
  .

| (19) | Hver medlemsstat bør med regelmæssige mellemrum vurdere effektiviteten hos de anerkendte organisationer, der arbejder på dens vegne, og forsyne Kommissionen og alle de øvrige medlemsstater med præcise oplysninger herom. |
| --- | --- |

(19)

Hver medlemsstat bør med regelmæssige mellemrum vurdere effektiviteten hos de anerkendte organisationer, der arbejder på dens vegne, og forsyne Kommissionen og alle de øvrige medlemsstater med præcise oplysninger herom.

| (20) | Medlemsstaterne skal i deres egenskab af havnemyndigheder fremme sikkerhed og forureningsforebyggelse i Fællesskabets farvande gennem prioriteret inspektion af skibe med certifikater fra organisationer, der ikke opfylder de fælles krav, hvorved det sikres, at skibe, der fører tredjelandes flag, ikke behandles gunstigere. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne skal i deres egenskab af havnemyndigheder fremme sikkerhed og forureningsforebyggelse i Fællesskabets farvande gennem prioriteret inspektion af skibe med certifikater fra organisationer, der ikke opfylder de fælles krav, hvorved det sikres, at skibe, der fører tredjelandes flag, ikke behandles gunstigere.

| (21) | På nuværende tidspunkt findes der ingen ensartede internationale standarder, som alle skibe skal opfylde enten i bygningsfasen eller i hele deres levetid, for så vidt angår skrog, maskineri samt elinstallationer og styresystemer. Sådanne standarder kan fastlægges i overensstemmelse med anerkendte organisationers regler eller med ækvivalente standarder, som de nationale myndigheder skal vedtage efter proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (7). |
| --- | --- |

(21)

På nuværende tidspunkt findes der ingen ensartede internationale standarder, som alle skibe skal opfylde enten i bygningsfasen eller i hele deres levetid, for så vidt angår skrog, maskineri samt elinstallationer og styresystemer. Sådanne standarder kan fastlægges i overensstemmelse med anerkendte organisationers regler eller med ækvivalente standarder, som de nationale myndigheder skal vedtage efter proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (7).

| (22) | Målet for dette direktiv, nemlig at fastlægge foranstaltninger, der skal følges af medlemsstaterne i deres forbindelser med de organisationer, der varetager inspektion, syn og certificering af skibe i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(22)

Målet for dette direktiv, nemlig at fastlægge foranstaltninger, der skal følges af medlemsstaterne i deres forbindelser med de organisationer, der varetager inspektion, syn og certificering af skibe i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (23) | Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning bør begrænses til de bestemmelser, der udgør en væsentlig ændring i forhold til direktiv 94/57/EF. Forpligtelsen til at gennemføre de uændrede bestemmelser følger af nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(23)

Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning bør begrænses til de bestemmelser, der udgør en væsentlig ændring i forhold til direktiv 94/57/EF. Forpligtelsen til at gennemføre de uændrede bestemmelser følger af nævnte direktiv.

| (24) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne. |
| --- | --- |

(24)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

| (25) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (8) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelse mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (8) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelse mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

| (26) | De foranstaltninger, der skal følges af
  anerkendte organisationer
  , er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... (9)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe]
   (10) ║ — |
| --- | --- |

(26)

De foranstaltninger, der skal følges af
  anerkendte organisationer
  , er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... (9)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe]
   (10) ║ —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Dette direktiv
  har til formål

| a) | at sikre, at medlemsstaterne effektivt og konsekvent opfylder de forpligtelser, som ifølge internationale konventioner påhviler dem som flagstater |
| --- | --- |

a)

at sikre, at medlemsstaterne effektivt og konsekvent opfylder de forpligtelser, som ifølge internationale konventioner påhviler dem som flagstater

| b) | at fastlægge
  visse foranstaltninger, der skal følges af medlemsstaterne i deres forbindelser med de
  anerkendte
  organisationer, der
  på vegne af disse
  varetager inspektion, syn og certificering af skibe med henblik på at efterkomme de internationale konventioner om sikkerheden til søs og om forebyggelse af havforurening, samtidig med at den frie udveksling af tjenesteydelser fremmes.
  Denne proces
  omfatter udformning og gennemførelse af sikkerhedskrav til skrog, maskineri samt el-installationer
  , radiotelefoni- og styresystemer
  for skibe, der falder ind under de
  nævnte
  internationale konventioners anvendelsesområde. |
| --- | --- |

b)

at fastlægge
  visse foranstaltninger, der skal følges af medlemsstaterne i deres forbindelser med de
  anerkendte
  organisationer, der
  på vegne af disse
  varetager inspektion, syn og certificering af skibe med henblik på at efterkomme de internationale konventioner om sikkerheden til søs og om forebyggelse af havforurening, samtidig med at den frie udveksling af tjenesteydelser fremmes.
  Denne proces
  omfatter udformning og gennemførelse af sikkerhedskrav til skrog, maskineri samt el-installationer
  , radiotelefoni- og styresystemer
  for skibe, der falder ind under de
  nævnte
  internationale konventioners anvendelsesområde.

Artikel 2

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »skib«: et skib, der falder ind under de internationale konventioners anvendelsesområde |
| --- | --- |

a)

»skib«: et skib, der falder ind under de internationale konventioners anvendelsesområde

| b) | »skib, der fører en medlemsstats flag«: et skib, der er registreret i en medlemsstat og fører dennes flag i overensstemmelse med dens lovgivning. Skibe, der ikke svarer til denne definition, sidestilles med skibe, der fører et tredjelands flag |
| --- | --- |

b)

»skib, der fører en medlemsstats flag«: et skib, der er registreret i en medlemsstat og fører dennes flag i overensstemmelse med dens lovgivning. Skibe, der ikke svarer til denne definition, sidestilles med skibe, der fører et tredjelands flag

| c) | »inspektion og syn«: inspektion og syn, som obligatorisk skal udføres i henhold til de internationale konventioner og
  i henhold til dette direktiv og de øvrige fællesskabsbestemmelser vedrørende sikkerhed til søs |
| --- | --- |

c)

»inspektion og syn«: inspektion og syn, som obligatorisk skal udføres i henhold til de internationale konventioner og
  i henhold til dette direktiv og de øvrige fællesskabsbestemmelser vedrørende sikkerhed til søs

| d) | »internationale konventioner«: den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974 (Solas 74), ▐ den internationale konvention om lastelinjer af 5. april 1966 og den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 2. november 1973 (Marpol),
  den internationale konvention af 1969 om måling af skibe (ITC 69), den internationale konvention af 1978 om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold (STCW 1978), konventionen af 1972 om internationale søvejsregler (Colreg 72),
  tillige med protokoller hertil og ændringer heraf, samt de dertil hørende koder af bindende karakter i alle medlemsstater, i den gældende affattelse |
| --- | --- |

d)

»internationale konventioner«: den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974 (Solas 74), ▐ den internationale konvention om lastelinjer af 5. april 1966 og den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 2. november 1973 (Marpol),
  den internationale konvention af 1969 om måling af skibe (ITC 69), den internationale konvention af 1978 om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold (STCW 1978), konventionen af 1972 om internationale søvejsregler (Colreg 72),
  tillige med protokoller hertil og ændringer heraf, samt de dertil hørende koder af bindende karakter i alle medlemsstater, i den gældende affattelse

| e) | »flagstatskoden«: del 1 og 2 i koden for implementeringen af bindende IMO-instrumenter, som vedtaget af IMO ved IMO-forsamlingens resolution A.996(25) den 29. november 2007, i den gældende affattelse |
| --- | --- |

e)

»flagstatskoden«: del 1 og 2 i koden for implementeringen af bindende IMO-instrumenter, som vedtaget af IMO ved IMO-forsamlingens resolution A.996(25) den 29. november 2007, i den gældende affattelse

| f) | »administration«: de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis flag skibet fører, herunder afdelinger, agenturer og organer, der varetager gennemførelsen af de flagstatsrelaterede bestemmelser i IMO-konventionerne |
| --- | --- |

f)

»administration«: de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis flag skibet fører, herunder afdelinger, agenturer og organer, der varetager gennemførelsen af de flagstatsrelaterede bestemmelser i IMO-konventionerne

| g) | »organisation«: en juridisk enhed, dens datterselskaber og alle andre enheder under dens kontrol, som i fællesskab eller hver for sig udfører opgaver, der hører under anvendelsesområdet for dette direktiv |
| --- | --- |

g)

»organisation«: en juridisk enhed, dens datterselskaber og alle andre enheder under dens kontrol, som i fællesskab eller hver for sig udfører opgaver, der hører under anvendelsesområdet for dette direktiv

| h) | »kontrol«: i litrag), rettigheder, kontrakter eller andre midler, retlige eller faktiske, der enten hver for sig eller i forening giver en juridisk enhed mulighed for at udøve en afgørende indflydelse eller sætter en sådan enhed i stand til at udføre opgaver, der hører under anvendelsesområdet for dette direktiv |
| --- | --- |

h)

»kontrol«: i litrag), rettigheder, kontrakter eller andre midler, retlige eller faktiske, der enten hver for sig eller i forening giver en juridisk enhed mulighed for at udøve en afgørende indflydelse eller sætter en sådan enhed i stand til at udføre opgaver, der hører under anvendelsesområdet for dette direktiv

| i) | »anerkendt organisation«: en organisation, der er anerkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../... (11)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe] |
| --- | --- |

i)

»anerkendt organisation«: en organisation, der er anerkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../... (11)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe]

| j) | »bemyndigelse«:handling, hvorved en medlemsstat giver bemyndigelse eller overdrager beføjelser til en anerkendt organisation |
| --- | --- |

j)

»bemyndigelse«:handling, hvorved en medlemsstat giver bemyndigelse eller overdrager beføjelser til en anerkendt organisation

| k) | »myndighedscertifikat«: et certifikat, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med de internationale konventioner |
| --- | --- |

k)

»myndighedscertifikat«: et certifikat, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med de internationale konventioner

| l) | »regler og procedurer«: en anerkendt organisations krav til konstruktion, bygning, udrustning, vedligeholdelse og syn af skibe |
| --- | --- |

l)

»regler og procedurer«: en anerkendt organisations krav til konstruktion, bygning, udrustning, vedligeholdelse og syn af skibe

| m) | »klassecertifikat«: et af en anerkendt organisation udstedt dokument, hvorved det certificeres, at et skib er egnet til en bestemt anvendelse eller drift i overensstemmelse med de regler og
  standarder
  , som den anerkendte organisation har fastlagt |
| --- | --- |

m)

»klassecertifikat«: et af en anerkendt organisation udstedt dokument, hvorved det certificeres, at et skib er egnet til en bestemt anvendelse eller drift i overensstemmelse med de regler og
  standarder
  , som den anerkendte organisation har fastlagt

| n) | »radiosikkerheds-certifikat for lastskibe«: et certifikat, der er indført ved 1988 protokollen om ændring af Solas, som er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). |
| --- | --- |

n)

»radiosikkerheds-certifikat for lastskibe«: et certifikat, der er indført ved 1988 protokollen om ændring af Solas, som er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO).

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne skal til opfyldelse af deres ansvar og forpligtelser i henhold til de internationale konventioner drage omsorg for, at deres myndigheder er i stand til effektivt at håndhæve disse konventioners bestemmelser
  , i overensstemmelse med stk. 2-4
  .

2.
     
  Medlemsstaterne anvender bestemmelserne i flagstatskoden.

3.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til en uafhængig audit af deres administration mindst en gang hvert femte år i overensstemmelse med resolution A.974 (24), vedtaget af IMO-forsamlingen den 1. december 2005. De sikrer på grundlag af auditresultaterne, at der, hvis det er relevant, udarbejdes en omfattende korrigerende plan i overensstemmelse med del II, afsnit 8, i bilaget til nævnte resolution og at planen gennemføres rettidigt og effektivt.

4.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med hensyn til inspektion og syn af skibe og udstedelse af myndighedscertifikater og undtagelsescertifikater i overensstemmelse med de internationale konventioner.

5.   Hvis en medlemsstat efter stk.1 med hensyn til skibe, der sejler under dens flag, beslutter

| i) | at bemyndige organisationer til helt eller delvis at udføre inspektion og syn vedrørende myndighedscertifikater, herunder inspektion og syn med henblik på at vurdere overensstemmelsen med de regler, der henvises til i artikel 15, stk. 2, og eventuelt til at udstede eller forny de dertil knyttede certifikater, eller |
| --- | --- |

i)

at bemyndige organisationer til helt eller delvis at udføre inspektion og syn vedrørende myndighedscertifikater, herunder inspektion og syn med henblik på at vurdere overensstemmelsen med de regler, der henvises til i artikel 15, stk. 2, og eventuelt til at udstede eller forny de dertil knyttede certifikater, eller

| ii) | at overlade det til
  anerkendte
  organisationer helt eller delvis at udføre de under nummer i) nævnte inspektioner og syn |
| --- | --- |

ii)

at overlade det til
  anerkendte
  organisationer helt eller delvis at udføre de under nummer i) nævnte inspektioner og syn

må den kun overdrage disse opgaver til anerkendte organisationer.

De kompetente myndigheder godkender i alle sådanne tilfælde den første udstedelse af undtagelsescertifikat.

For radiosikkerhedscertifikatet for lastskibe kan disse opgaver dog overdrages til et privat organ, som en myndighed har anerkendt, og som har tilstrækkelig sagkundskab og kvalificeret personale til på myndighedens vegne at udføre nærmere bestemte opgaver vedrørende vurdering af sikkerheden inden for radiokommunikation.

6.   Denne artikel vedrører ikke certificering af specifikke dele af skibsudrustningen.

Artikel 4

Kravene til flagstater

1.
     
  Inden der gives tilladelse til drift af et skib, som har fået ret til at føre dens flag, træffer den pågældende medlemsstat de relevante foranstaltninger til at sikre, at skibet opfylder de gældende internationale regler og forskrifter. Den undersøger især skibets fortid med hensyn til sikkerhed på alle rimelige måder. Den rådfører sig om nødvendigt med administrationen i den tidligere flagstat for at fastslå, om nogen udestående fejl og mangler eller sikkerhedsspørgsmål, som nævnte administration har konstateret, fortsat ikke er løst.

2.
     
  Når en anden flagstat anmoder om oplysninger om et skib, der tidligere har ført en medlemsstats flag, giver denne medlemsstat omgående den anden flagstat nærmere oplysninger om udestående fejl og mangler samt alle andre relevante oplysninger af betydning for sikkerheden.

3.
     
  Når administrationen underrettes om, at et skib, der fører den pågældende medlemsstats flag, tilbageholdes af en havnestat, påser den, at der træffes korrigerende foranstaltninger, således at skibet bringes i overensstemmelse med gældende regler og IMO-konventioner. Med henblik herpå fastlægger nævnte administration de procedurer, der skal følges.

Artikel 5

Medlemsstaterne sikrer, at mindst følgende oplysninger om de skibe, der fører deres flag, kontrolleres direkte af en offentlig myndighed og til enhver tid er let tilgængelige for administrationen med relevante it-midler:

| a) | skibets kendetegn (navn, IMO-nummer, mv.) |
| --- | --- |

a)

skibets kendetegn (navn, IMO-nummer, mv.)

| b) | datoer for syn, herunder eventuelle yderligere og supplerende syn, og audit |
| --- | --- |

b)

datoer for syn, herunder eventuelle yderligere og supplerende syn, og audit

| c) | navnet på de anerkendte organisationer, der har deltaget i certificering og klassificering af skibet |
| --- | --- |

c)

navnet på de anerkendte organisationer, der har deltaget i certificering og klassificering af skibet

| d) | navnet på det organ, der har foretaget inspektion af skibet i henhold til bestemmelserne om havnestatskontrol, og datoerne for disse inspektioner |
| --- | --- |

d)

navnet på det organ, der har foretaget inspektion af skibet i henhold til bestemmelserne om havnestatskontrol, og datoerne for disse inspektioner

| e) | resultatet af inspektioner som led i havnestatskontrol (fejl og mangler: ja eller nej; tilbageholdelse: ja eller nej) |
| --- | --- |

e)

resultatet af inspektioner som led i havnestatskontrol (fejl og mangler: ja eller nej; tilbageholdelse: ja eller nej)

| f) | oplysninger om ulykker |
| --- | --- |

f)

oplysninger om ulykker

| g) | navnet på de skibe, der er ophørt med at føre den pågældende medlemsstats flag i de foregående 12 måneder. |
| --- | --- |

g)

navnet på de skibe, der er ophørt med at føre den pågældende medlemsstats flag i de foregående 12 måneder.

Medlemsstaterne meddeler på anmodning ovennævnte oplysninger til Kommissionen.

Artikel 6

1.
     
  Hver enkelt medlemsstat evaluerer og gennemgår inden for rammerne af et kvalitetsstyringssystem løbende sin effektivitet som flagstat. Disse evalueringer skal i en periode på [36] måneder dække alle aspekter af kvalitetsstyringssystemet for administrationens operationelle aktiviteter.

Evalueringen skal som minimum omfatte følgende resultatindikatorer:

| — | tilbageholdelsesprocenten ved havnestatskontrol |
| --- | --- |

—

tilbageholdelsesprocenten ved havnestatskontrol

| — | resultaterne af flagstatsinspektion, og |
| --- | --- |

—

resultaterne af flagstatsinspektion, og

| — | egnede resultatindikatorer så det kan konstateres, om flagstaternes personale, ressourcer og administrative procedurer er tilstrækkelige til at opfylde flagstatens forpligtelser. |
| --- | --- |

—

egnede resultatindikatorer så det kan konstateres, om flagstaternes personale, ressourcer og administrative procedurer er tilstrækkelige til at opfylde flagstatens forpligtelser.

2.
     
  Medlemsstater, der har gennemført evalueringer i overensstemmelse med stk. 1, andet afsnit, og som er nævnt på den sorte [eller den grå] liste i årsberetningen fra Paris-aftalememorandummet om havnestatskontrol (MOU) den 1. juli det år, hvor evalueringen afsluttes, indgiver en rapport til Kommissionen om deres effektivitet som flagstater senest den 1. november i året for evalueringens afslutning.

I rapporten præciseres og analyseres hovedårsagerne til denne manglende effektivitet; den skal ligeledes indeholde en plan for afhjælpende og korrigerende foranstaltninger, herunder eventuelle supplerende syn, som vil blive gennemført snarest muligt.

3.
     
  Kvalitetsstyringssystemet etableres og godkendes inden ...

   (12).

Artikel 7

Inden udgangen af [2010] forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om muligheden af et aftalememorandum om forpligtelser til flagstatskontrol med det formål at sikre lige vilkår for de flagstater, der har forpligtet sig til på retligt bindende måde at gennemføre flagstatskoden og samtykket i at underkaste sig en revision efter bestemmelserne i resolution A. 974 (24), vedtaget af IMO-forsamlingen den 1. december 2005.

Artikel 8

Forbindelser med anerkendte organisationer

1.   Ved anvendelsen af artikel 3, stk. 5, må en medlemsstat i princippet ikke afslå at bemyndige en af de anerkendte organisationer til at udføre sådanne opgaver, jf. dog denne artikels stk.2, samt artikel 9 og 13. Medlemsstaten kan dog begrænse antallet af organisationer, der bemyndiges, så det svarer til dens behov, forudsat at det sker på et gennemskueligt og objektivt grundlag.

Kommissionen vedtager efter anmodning fra en medlemsstat passende foranstaltninger efter forskriftsproceduren i artikel 10, stk. 2.

2.   Inden en medlemsstat accepterer, at en anerkendt organisation med hjemsted i et tredjeland
  på dens vegne
  udfører de i artikel 3 nævnte opgaver eller dele heraf, kan den forlange, at det pågældende tredjeland på basis af gensidighed giver anerkendte organisationer, der har hjemsted inden for Fællesskabet, tilsvarende behandling.

Fællesskabet kan desuden forlange, at et tredjeland, hvori en anerkendt organisation har hjemsted, på basis af gensidighed giver anerkendte organisationer, som har hjemsted i Fællesskabet, tilsvarende behandling.

Artikel 9

1.   Medlemsstater, som træffer en beslutning som beskrevet i artikel 3, stk. 5, etablerer et samarbejdsforhold mellem deres egne myndigheder og de organisationer, der handler på deres vegne.

2.   Samarbejdsforholdet reguleres i en formel, skriftlig og ikke-diskriminerende aftale eller en tilsvarende retligt bindende ordning, hvori det fastlægges, hvilke særlige opgaver og funktioner organisationerne skal varetage, og som mindst skal omfatte:

| a) | bestemmelserne i tillæg II til IMO-resolution A.739 (18) om retningslinjer for autorisation af organisationer, der handler på myndighedernes vegne, under hensyntagen til bilaget, tillæggene og vedføjede dokumenter til IMO MSC/cirkulære 710 og MEPC/cirkulære 307 om model til aftale om autorisation af anerkendte organisationer, der handler på myndighedernes vegne.

  Når en anerkendt organisation, dens inspektører eller dens tekniske personale udsteder klassecertifikater på administrationens vegne, er de følgelig omfattet af de samme retsgarantier og den samme retssikkerhed, herunder udøvelse af alle rettigheder med hensyn til forsvar, som administrationen og dens repræsentanter kunne påberåbe sig, hvis de selv havde udstedt nævnte påkrævede certifikater |
| --- | --- |

a)

bestemmelserne i tillæg II til IMO-resolution A.739 (18) om retningslinjer for autorisation af organisationer, der handler på myndighedernes vegne, under hensyntagen til bilaget, tillæggene og vedføjede dokumenter til IMO MSC/cirkulære 710 og MEPC/cirkulære 307 om model til aftale om autorisation af anerkendte organisationer, der handler på myndighedernes vegne.

| b) | følgende bestemmelser vedrørende erstatningsansvar:






  i) | hvis en myndighed ved en endelig retsafgørelse eller som led i en voldgiftsafgørelse pålægges ansvaret for tab, herunder tingsskade, personskade eller dødsfald i forbindelse med en søulykke samt pålægges at betale erstatning til skadelidte, og det godtgøres for retten, at dette skyldes en forsætlig handling eller undladelse eller grov uagtsomhed fra den anerkendte organisations side eller fra dens organer, ansatte, befuldmægtigede eller andre, som handler på den anerkendte organisations vegne, har myndigheden ret til at kræve erstatningen betalt af den anerkendte organisation i det omfang nævnte tab, skade, personskade eller dødsfald ifølge retsafgørelsen er forårsaget af den anerkendte organisation |
| --- | --- | --- |

b)

følgende bestemmelser vedrørende erstatningsansvar:

i)

hvis en myndighed ved en endelig retsafgørelse eller som led i en voldgiftsafgørelse pålægges ansvaret for tab, herunder tingsskade, personskade eller dødsfald i forbindelse med en søulykke samt pålægges at betale erstatning til skadelidte, og det godtgøres for retten, at dette skyldes en forsætlig handling eller undladelse eller grov uagtsomhed fra den anerkendte organisations side eller fra dens organer, ansatte, befuldmægtigede eller andre, som handler på den anerkendte organisations vegne, har myndigheden ret til at kræve erstatningen betalt af den anerkendte organisation i det omfang nævnte tab, skade, personskade eller dødsfald ifølge retsafgørelsen er forårsaget af den anerkendte organisation

| ii) | hvis en myndighed ved en endelig retsafgørelse eller som led i en voldgiftsafgørelse pålægges ansvaret for
  personskade
  ,
  som ikke har forårsaget dødsfald
  , i forbindelse med en søulykke samt pålægges at betale erstatning til skadelidte, og det godtgøres for retten, at dette skyldes en uagtsom eller uforsvarlig handling eller undladelse fra den anerkendte organisations side eller fra dens ansatte, befuldmægtigede eller andre, som handler på den anerkendte organisations vegne, har myndigheden ret til at kræve erstatningen betalt af den anerkendte organisation i det omfang,
  denne personskade, som ikke har forårsaget dødsfald,
  ifølge retsafgørelsen er forårsaget af den anerkendte organisation; medlemsstaterne kan begrænse det beløb, som den anerkendte organisation maksimalt skal betale, idet det maksimale beløb dog skal være på mindst 4 mio. EUR,
  medmindre det beløb, der er fastsat i retsafgørelsen eller ved voldgiften, er lavere, i hvilket tilfælde dette beløb udgør den godtgørelse, der udbetales |
| --- | --- |

ii)

hvis en myndighed ved en endelig retsafgørelse eller som led i en voldgiftsafgørelse pålægges ansvaret for
  personskade
  ,
  som ikke har forårsaget dødsfald
  , i forbindelse med en søulykke samt pålægges at betale erstatning til skadelidte, og det godtgøres for retten, at dette skyldes en uagtsom eller uforsvarlig handling eller undladelse fra den anerkendte organisations side eller fra dens ansatte, befuldmægtigede eller andre, som handler på den anerkendte organisations vegne, har myndigheden ret til at kræve erstatningen betalt af den anerkendte organisation i det omfang,
  denne personskade, som ikke har forårsaget dødsfald,
  ifølge retsafgørelsen er forårsaget af den anerkendte organisation; medlemsstaterne kan begrænse det beløb, som den anerkendte organisation maksimalt skal betale, idet det maksimale beløb dog skal være på mindst 4 mio. EUR,
  medmindre det beløb, der er fastsat i retsafgørelsen eller ved voldgiften, er lavere, i hvilket tilfælde dette beløb udgør den godtgørelse, der udbetales

| iii) | hvis en myndighed ved en endelig retsafgørelse eller som led i en voldgiftsafgørelse pålægges ansvaret for tab, herunder tingsskade i forbindelse med søulykke samt pålægges at betale erstatning til skadelidte, og det godtgøres for retten, at dette skyldes en uagtsom eller uforsvarlig handling ▐fra den anerkendte organisations side eller fra dens ansatte, befuldmægtigede eller andre, som handler på den anerkendte organisations vegne, har myndigheden ret til at kræve erstatningen betalt af den anerkendte organisation i det omfang, tabet eller skaden ifølge retsafgørelsen er forårsaget af den anerkendte organisation; medlemsstaterne kan begrænse det beløb, som den anerkendte organisation maksimalt skal betale, idet det maksimale beløb dog skal være på mindst 2 mio. EUR,
  medmindre det beløb, der er fastsat i retsafgørelsen eller ved voldgiften, er lavere, i hvilket tilfælde dette beløb udgør den godtgørelse, der udbetales |
| --- | --- |

iii)

hvis en myndighed ved en endelig retsafgørelse eller som led i en voldgiftsafgørelse pålægges ansvaret for tab, herunder tingsskade i forbindelse med søulykke samt pålægges at betale erstatning til skadelidte, og det godtgøres for retten, at dette skyldes en uagtsom eller uforsvarlig handling ▐fra den anerkendte organisations side eller fra dens ansatte, befuldmægtigede eller andre, som handler på den anerkendte organisations vegne, har myndigheden ret til at kræve erstatningen betalt af den anerkendte organisation i det omfang, tabet eller skaden ifølge retsafgørelsen er forårsaget af den anerkendte organisation; medlemsstaterne kan begrænse det beløb, som den anerkendte organisation maksimalt skal betale, idet det maksimale beløb dog skal være på mindst 2 mio. EUR,
  medmindre det beløb, der er fastsat i retsafgørelsen eller ved voldgiften, er lavere, i hvilket tilfælde dette beløb udgør den godtgørelse, der udbetales

| c) | bestemmelser om, at myndighederne eller et eksternt uvildigt organ, som er udpeget af myndighederne, regelmæssigt skal kontrollere det arbejde, organisationerne udfører på myndighedernes vegne, som omhandlet i artikel 13, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

bestemmelser om, at myndighederne eller et eksternt uvildigt organ, som er udpeget af myndighederne, regelmæssigt skal kontrollere det arbejde, organisationerne udfører på myndighedernes vegne, som omhandlet i artikel 13, stk. 1

| d) | muligheden for at foretage stikprøveinspektion og detaljeret inspektion af skibe |
| --- | --- |

d)

muligheden for at foretage stikprøveinspektion og detaljeret inspektion af skibe

| e) | bestemmelser om, at organisationerne
  har pligt til at indberette
  væsentlige oplysninger om flåden i deres klasse, ændringer, suspensioner og tilbagetrækning fra klassen. |
| --- | --- |

e)

bestemmelser om, at organisationerne
  har pligt til at indberette
  væsentlige oplysninger om flåden i deres klasse, ændringer, suspensioner og tilbagetrækning fra klassen.

3.   I aftalen eller den tilsvarende retligt bindende ordning kan det kræves, at den anerkendte organisation har en lokal afdeling på den medlemsstats område, på hvis vegne den udfører de i artikel3 omhandlede opgaver. Det vil være tilstrækkeligt, at den lokale afdeling har retlig status som juridisk person i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, og at den er underlagt den pågældende medlemsstats retsinstanser.

4.   Hver medlemsstat meddeler Kommissionen præcise oplysninger om det samarbejdsforhold, der er etableret i henhold til denne artikel. Kommissionen underretter herefter de øvrige medlemsstater derom.

Artikel 10

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved artikel 3 i forordning (EF) nr. 2099/2002 (13).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel8.

Perioden i artikel5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel8.

Artikel 11

1.   Dette direktiv kan, hvis dets anvendelsesområde ikke udvides, ændres med henblik på:

| a) | at indarbejde senere, ikrafttrådte ændringer til de internationale konventioner, protokoller, koder samt resolutioner i relation hertil som omhandlet i artikel 2, litra d), artikel 3, stk. 1, og artikel 9, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

at indarbejde senere, ikrafttrådte ændringer til de internationale konventioner, protokoller, koder samt resolutioner i relation hertil som omhandlet i artikel 2, litra d), artikel 3, stk. 1, og artikel 9, stk. 2

| b) | at ændre de beløb, der er nævnt i artikel 9, stk. 2, litra b), nr. ii) og iii). |
| --- | --- |

b)

at ændre de beløb, der er nævnt i artikel 9, stk. 2, litra b), nr. ii) og iii).

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 10, stk. 3.

2.   Når der vedtages nye instrumenter eller protokoller til de internationale konventioner, der er omhandlet i artikel 2, litra d), fastlægger Rådet på forslag af Kommissionen og under hensyntagen til medlemsstaternes parlamentariske procedurer og de relevante procedurer inden for IMO, de nærmere regler for ratificering af disse nye instrumenter eller protokoller, idet det påser, at reglerne anvendes ensartet og samtidig i medlemsstaterne.

Ændringer af de internationale instrumenter, der er nævnt i artikel 2, litra d), og artikel 9, kan udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 2099/2002.

Artikel 12

Uanset
  kravene
  i bilag I til forordning (EF) nr. .../... (14)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe] kan en medlemsstat beslutte at suspendere ▐ en bemyndigelse, hvis den skønner, at en anerkendt organisation ikke længere kan være autoriseret til at udføre de i artikel 3 beskrevne opgaver på medlemsstatens vegne
  , efter følgende procedure:

| a) | medlemsstaten
  giver
  straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater
  meddelelse
  om sin afgørelse
  , som skal være behørigt begrundet |
| --- | --- |

a)

medlemsstaten
  giver
  straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater
  meddelelse
  om sin afgørelse
  , som skal være behørigt begrundet

| b) | med udgangspunkt i kravet om sikkerhed og forureningsforebyggelse undersøger Kommissionen de bevæggrunde, som medlemsstaten angiver for at suspendere den anerkendte organisations autorisation |
| --- | --- |

b)

med udgangspunkt i kravet om sikkerhed og forureningsforebyggelse undersøger Kommissionen de bevæggrunde, som medlemsstaten angiver for at suspendere den anerkendte organisations autorisation

| c) | efter forskriftsproceduren i artikel 10, stk. 2, meddeler Kommissionen den pågældende medlemsstat, om dens afgørelse om at suspendere autorisationen er tilstrækkeligt berettiget på grund af alvorlig fare for sikkerhed eller miljø. Hvis suspensionen ikke er berettiget, anmoder Kommissionen medlemsstaten om at tilbagekalde den. Anses afgørelsen for at være berettiget, og har medlemsstaten begrænset antallet af anerkendte organisationer, der bemyndiges, jf. artikel 8, stk. 1, anmoder Kommissionen medlemsstaten om at autorisere en anden anerkendt organisation i stedet for den suspenderede organisation. |
| --- | --- |

c)

efter forskriftsproceduren i artikel 10, stk. 2, meddeler Kommissionen den pågældende medlemsstat, om dens afgørelse om at suspendere autorisationen er tilstrækkeligt berettiget på grund af alvorlig fare for sikkerhed eller miljø. Hvis suspensionen ikke er berettiget, anmoder Kommissionen medlemsstaten om at tilbagekalde den. Anses afgørelsen for at være berettiget, og har medlemsstaten begrænset antallet af anerkendte organisationer, der bemyndiges, jf. artikel 8, stk. 1, anmoder Kommissionen medlemsstaten om at autorisere en anden anerkendt organisation i stedet for den suspenderede organisation.

Artikel 13

1.   Hver medlemsstat skal
  kontrollere
  , at anerkendte organisationer, der i henhold til artikel 3, stk. 5, handler på dens vegne, rent faktisk udfører de i nævnte artikel omhandlede opgaver til dens kompetente myndigheders tilfredshed.

2.   ▐Mindst hvert andet år
  kontrollerer hver medlemsstat alle anerkendte organisationer, der handler på medlemsstatens vegne,
  og tilstiller de øvrige medlemsstater og Kommissionen en beretning om resultatet af
  dette kontrolarbejde
  senest den 31. marts i året efter de år, hvor
  det
  har fundet sted.

Artikel 14

Når medlemsstaterne udøver deres inspektionsrettigheder og -forpligtelser som havnestater, foretager de en indberetning til Kommissionen og andre medlemsstater og orienterer den pågældende flagstat, hvis det konstateres, at et skib, som ikke opfylder de relevante krav i de internationale konventioner, har fået udstedt et gyldigt myndighedscertifikat af anerkendte organisationer, der handler på en flagstats vegne, eller hvis et skib, der fører et gyldigt klassecertifikat, udviser mangler vedrørende forhold, der er omfattet af certifikatet. Der foretages i henhold til denne artikel kun indberetning i tilfælde, hvor et skib udgør en alvorlig fare for sikkerheden og miljøet, eller hvor de anerkendte organisationer påviseligt har udvist uagtsom adfærd i særlig grad. Den pågældende anerkendte organisation underrettes om sagen, når den første inspektion finder sted, således at den straks kan træffe hensigtsmæssige opfølgningsforanstaltninger.

Artikel 15

1.   Hver medlemsstat drager omsorg for, at et skib, der fører medlemsstatens flag, er konstrueret, bygget og udstyret samt vedligeholdes i overensstemmelse med de regler og procedurer vedrørende krav til skrog, maskineri samt elinstallationer og styresystemer, der stilles af en anerkendt organisation.

2.   En medlemsstat kan beslutte at anvende regler, som den anser for ækvivalente med en anerkendt organisations regler og procedurer, men kun på betingelse af, at den straks giver meddelelse herom til Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i direktiv 98/34/EF, og til de øvrige medlemsstater, og at hverken Kommissionen eller andre medlemsstater gør indsigelser imod reglerne, og det ikke efter forskriftsproceduren i artikel 10, stk. 2, i dette direktiv konstateres, at disse regler ikke er ækvivalente.

3.   Medlemsstaterne samarbejder med de anerkendte organisationer, som de bemyndiger, om udarbejdelse af disse organisationers regler og procedurer. De rådfører sig med de anerkendte organisationer med henblik på at nå frem til en ensartet fortolkning af de internationale konventioner.

Artikel 16

Afsluttende bestemmelser

Kommissionen informerer hvert andet år Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i gennemførelsen af dette direktiv i medlemsstaterne.

Artikel 17

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme
  artikel ... og punkt ... i bilag I [artikler eller dele heraf og punkter i bilag I, hvori der er foretaget materielle ændringer i forhold til direktiv 94/57/EF]
  senest
  den
  ... (15). De
  meddeler
  straks Kommissionen
  teksten til disse love og bestemmelser, samt en sammenligningstabel mellem disse og nærværende direktiv.

Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til de direktiver, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 18

Direktiv 94/57/EF som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag I, del A, ophæves med virkning fra ... (16) uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

Henvisninger til de ophævede direktiver skal forstås som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag II.

Artikel 19

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 20

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25.4.2007 (EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 632), Rådets fælles holdning af 6.6.2008 (EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 11)og Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

3

holdning

6.6.2008 (EUT C 184 E af 22.7.2008, s. 11)

holdning af 24.9.2008

(4)  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20. ║.

4

(5)  

  EFT C 271 af 7.10.1993, s. 1.

5

EFT C 271 af 7.10.1993, s. 1.

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

6

(7)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37. ║.

7

(8)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

8

(9)  EUT ...║

9

(10)  EUT L.

10

(11)  EUT ...║

11

(12)  
  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

12

Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 om oprettelse af et udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening fra skibe (USS) (EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1). ║.

13

(14)  EUT ...║

14

(15)  
  18 måneder
  efter dette direktivs ikrafttræden.

15

18 måneder

(16)  ║Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

16

Onsdag, den 24. september 2008BILAG I

DEL A

OPHÆVEDE DIREKTIVER MED EFTERFØLGENDE ÆNDRINGER

(jf. artikel 18)

| Rådets direktiv 94/57/EF | EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20. |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 97/58/EF | EFT L 274 af 7.10.1997, s. 8. |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/105/EF | EFT L 19 af 22.1.2002, s. 9. |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/84/EF | EFT L 324 af 29.11.2002, s. 53. |

Rådets direktiv 94/57/EF

EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20.

Kommissionens direktiv 97/58/EF

EFT L 274 af 7.10.1997, s. 8.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/105/EF

EFT L 19 af 22.1.2002, s. 9.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/84/EF

EFT L 324 af 29.11.2002, s. 53.

DEL B

FRISTER FOR GENNEMFØRELSE I NATIONAL RET

(jf. artikel 18)

| Direktiv | Frist for gennemførelse |
| --- | --- |
| 94/57/EF | 31. december 1995 |
| 97/58/EF | 30. september 1998 |
| 2001/105/EF | 22. juli 2003 |
| 2002/84/EF | 23. november 2003 |

Direktiv

Frist for gennemførelse

94/57/EF

31. december 1995

97/58/EF

30. september 1998

2001/105/EF

22. juli 2003

2002/84/EF

23. november 2003

Onsdag, den 24. september 2008BILAG II

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 94/57/EF | Dette direktiv | Forordning (EF) nr. .../... (1)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe]/ |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, litra a) | Artikel 2, litra a) | Artikel 2, litra a) |
| Artikel 2, litra b) | Artikel 2, litra b) | — |
| Artikel 2, litra c) | Artikel 2, litra c) | — |
| Artikel 2, litra d) | Artikel 2, litra d) | Artikel 2, litra b) |
| Artikel 2, litra e) | Artikel 2, litra g) | Artikel 2, litra c) |
| — | Artikel 2, litra h) | Artikel 2, litra d) |
| Artikel 2, litra f) | Artikel 2, litra i) | Artikel 2, litra e) |
| Artikel 2, litra g) | Artikel 2, litra j) | Artikel 2, litra f) |
| Artikel 2, litra h) | Artikel 2, litra k) | Artikel 2, litra g) |
| Artikel 2, litra i) | Artikel 2, litra m) | Artikel 2, litra i) |
| — | Artikel 2, litra l) | Artikel 2, litra h) |
| Artikel 2, litra j) | Artikel 2, litra n) | — |
| Artikel 2, litra k) | — | Artikel 2, litra j) |
| Artikel 3 | Artikel 3 | — |
| Artikel 4, stk. 1, første punktum | — | Artikel 3, stk. 1 |
| Artikel 4, stk. 1, andet punktum | — | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 1, tredje punktum | — | — |
| Artikel 4, stk. 1, fjerde punktum | — | Artikel 4, stk. 1 |
| — | — | Artikel 3, stk. 3 |
| — | — | Artikel 4, stk. 2, 3 og 4 |
| — | — | Artikel 5 |
| — | — | Artikel 6 |
| — | — | Artikel 7 |
| Artikel 5, stk. 1 | Artikel 8, stk. 1 | — |
| Artikel 5, stk. 3 | Artikel 8, stk. 2 | — |
| Artikel 6, stk. 1-4 | Artikel 9, stk. 1-4 | — |
| Artikel 6, stk. 5 | — | — |
| Artikel 7 | Artikel 10 | Artikel 12 |
| Artikel 8, stk. 1, første led | Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra a) | — |
| Artikel 8, stk. 1, andet led | — | Artikel 13, stk. 1 |
| Artikel 8, stk. 1, tredje led | Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra b) | — |
| — | Artikel 11, stk. 1, andet afsnit | Artikel 13, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 8, stk. 2 | Artikel 11, stk. 2 | — |
| Artikel 8, stk. 2, andet afsnit | — | Artikel 13, stk. 2 |
| Artikel 9, stk. 1 | — | — |
| Artikel 9, stk. 2 | — | — |
| Artikel 10, stk. 1, indledning | Artikel 12 | — |
| Artikel 10, stk. 1, litra a), b) og c), stk. 2, 3 og 4 | — | — |
| Artikel 11, stk. 1 og 2 | Artikel 13, stk. 1 og 2 | — |
| Artikel 11, stk. 3 og 4 | — | Artikel 8, stk. 1 og 2 |
| Artikel 12 | Artikel 14 | — |
| Artikel 13 | — | — |
| Artikel 14 | Artikel 15, stk. 1 og 2 | — |
| — | Artikel 15, stk. 3 | — |
| — | Artikel 16 | — |
| — | — | Artikel 9 |
| Artikel 15, stk. 1 | — | — |
| — | — | Artikel 10, stk. 1 og 2 |
| Artikel 15, stk. 2 | — | Artikel 10, stk. 3 |
| Artikel 15, stk. 3 | — | Artikel 10, stk. 4 |
| Artikel 15, stk. 4 | — | Artikel 10, stk. 5 |
| Artikel 15, stk. 5 | — | Artikel 10, stk. 6, første, andet, tredje og femte afsnit |
| — | — | Artikel 10, stk. 6, fjerde afsnit |
| Artikel 16 | Artikel 17 | — |
| Artikel 17 | Artikel 20 | — |
| — | Artikel 18 | — |
| — | Artikel 19 | — |
| — | — | Artikel 11 |
| — | — | Artikel 14 |
| — | — | Artikel 15 |
| — | — | Artikel 16 |
| — | — | Artikel 17 |
| — | — | Artikel 18 |
| — | — | Artikel 19 |
| Bilag | — | Bilag I |
| — | Bilag I | — |
| — | Bilag II | Bilag II |

Direktiv 94/57/EF

Dette direktiv

Forordning (EF) nr. .../... (1)
  [om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe]/

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, litra a)

Artikel 2, litra a)

Artikel 2, litra a)

Artikel 2, litra b)

Artikel 2, litra b)

—

Artikel 2, litra c)

Artikel 2, litra c)

—

Artikel 2, litra d)

Artikel 2, litra d)

Artikel 2, litra b)

Artikel 2, litra e)

Artikel 2, litra g)

Artikel 2, litra c)

—

Artikel 2, litra h)

Artikel 2, litra d)

Artikel 2, litra f)

Artikel 2, litra i)

Artikel 2, litra e)

Artikel 2, litra g)

Artikel 2, litra j)

Artikel 2, litra f)

Artikel 2, litra h)

Artikel 2, litra k)

Artikel 2, litra g)

Artikel 2, litra i)

Artikel 2, litra m)

Artikel 2, litra i)

—

Artikel 2, litra l)

Artikel 2, litra h)

Artikel 2, litra j)

Artikel 2, litra n)

—

Artikel 2, litra k)

—

Artikel 2, litra j)

Artikel 3

Artikel 3

—

Artikel 4, stk. 1, første punktum

—

Artikel 3, stk. 1

Artikel 4, stk. 1, andet punktum

—

Artikel 3, stk. 2

Artikel 4, stk. 1, tredje punktum

—

—

Artikel 4, stk. 1, fjerde punktum

—

Artikel 4, stk. 1

—

—

Artikel 3, stk. 3

—

—

Artikel 4, stk. 2, 3 og 4

—

—

Artikel 5

—

—

Artikel 6

—

—

Artikel 7

Artikel 5, stk. 1

Artikel 8, stk. 1

—

Artikel 5, stk. 3

Artikel 8, stk. 2

—

Artikel 6, stk. 1-4

Artikel 9, stk. 1-4

—

Artikel 6, stk. 5

—

—

Artikel 7

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 8, stk. 1, første led

Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra a)

—

Artikel 8, stk. 1, andet led

—

Artikel 13, stk. 1

Artikel 8, stk. 1, tredje led

Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra b)

—

—

Artikel 11, stk. 1, andet afsnit

Artikel 13, stk. 1, andet afsnit

Artikel 8, stk. 2

Artikel 11, stk. 2

—

Artikel 8, stk. 2, andet afsnit

—

Artikel 13, stk. 2

Artikel 9, stk. 1

—

—

Artikel 9, stk. 2

—

—

Artikel 10, stk. 1, indledning

Artikel 12

—

Artikel 10, stk. 1, litra a), b) og c), stk. 2, 3 og 4

—

—

Artikel 11, stk. 1 og 2

Artikel 13, stk. 1 og 2

—

Artikel 11, stk. 3 og 4

—

Artikel 8, stk. 1 og 2

Artikel 12

Artikel 14

—

Artikel 13

—

—

Artikel 14

Artikel 15, stk. 1 og 2

—

—

Artikel 15, stk. 3

—

—

Artikel 16

—

—

—

Artikel 9

Artikel 15, stk. 1

—

—

—

—

Artikel 10, stk. 1 og 2

Artikel 15, stk. 2

—

Artikel 10, stk. 3

Artikel 15, stk. 3

—

Artikel 10, stk. 4

Artikel 15, stk. 4

—

Artikel 10, stk. 5

Artikel 15, stk. 5

—

Artikel 10, stk. 6, første, andet, tredje og femte afsnit

—

—

Artikel 10, stk. 6, fjerde afsnit

Artikel 16

Artikel 17

—

Artikel 17

Artikel 20

—

—

Artikel 18

—

—

Artikel 19

—

—

—

Artikel 11

—

—

Artikel 14

—

—

Artikel 15

—

—

Artikel 16

—

—

Artikel 17

—

—

Artikel 18

—

—

Artikel 19

Bilag

—

Bilag I

—

Bilag I

—

—

Bilag II

Bilag II

---

(1)  EUT ... .

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/275

---

Onsdag, den 24. september 2008Inspektion og syn af skibe (forordning) (omarbejdning) ***II

P6_TA(2008)0448

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdning) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (5726/2/2008 — C6-0223/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0587),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0330/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 190 E af 29.7.2008, s. 1.

(2)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 632.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0237B

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (4) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (4) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | I betragtning af karakteren af bestemmelserne i direktiv 94/57/EF forekommer det hensigtsmæssigt at omarbejde dets bestemmelser til to forskellige fællesskabsretlige instrumenter, nemlig et direktiv og en forordning.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af karakteren af bestemmelserne i direktiv 94/57/EF forekommer det hensigtsmæssigt at omarbejde dets bestemmelser til to forskellige fællesskabsretlige instrumenter, nemlig et direktiv og en forordning.

▐

| (3) | Organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, bør kunne tilbyde deres ydelser overalt i Fællesskabet og konkurrere med hinanden, men de må samtidig sikre et ensartet sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau. De nødvendige faglige standarder for deres virksomhed bør derfor fastlægges og anvendes på en ensartet måde i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, bør kunne tilbyde deres ydelser overalt i Fællesskabet og konkurrere med hinanden, men de må samtidig sikre et ensartet sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau. De nødvendige faglige standarder for deres virksomhed bør derfor fastlægges og anvendes på en ensartet måde i hele Fællesskabet.

| (4) | Dette mål bør opfyldes gennem foranstaltninger, som er i overensstemmelse med det arbejde
  og de aktiviteter
  , der udføres af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), og som om nødvendigt udbygger og supplerer dette arbejde
  og disse aktiviteter
  . |
| --- | --- |

(4)

Dette mål bør opfyldes gennem foranstaltninger, som er i overensstemmelse med det arbejde
  og de aktiviteter
  , der udføres af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), og som om nødvendigt udbygger og supplerer dette arbejde
  og disse aktiviteter
  .

| (5) | Der bør fastsættes minimumskrav til anerkendelse af organisationerne for at øge skibenes sikkerhed og forhindre forurening fra skibe. Minimumskravene i direktiv 94/57/EF bør derfor styrkes. |
| --- | --- |

(5)

Der bør fastsættes minimumskrav til anerkendelse af organisationerne for at øge skibenes sikkerhed og forhindre forurening fra skibe. Minimumskravene i direktiv 94/57/EF bør derfor styrkes.

| (6) | Med henblik på den første anerkendelse af de organisationer, der ønsker at blive bemyndiget til at arbejde på medlemsstaternes vegne, vil overholdelsen af de i denne forordning fastsatte minimumskrav mere effektivt kunne vurderes på en harmoniseret og centraliseret måde af Kommissionen sammen med de medlemsstater, der anmoder om anerkendelse. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på den første anerkendelse af de organisationer, der ønsker at blive bemyndiget til at arbejde på medlemsstaternes vegne, vil overholdelsen af de i denne forordning fastsatte minimumskrav mere effektivt kunne vurderes på en harmoniseret og centraliseret måde af Kommissionen sammen med de medlemsstater, der anmoder om anerkendelse.

| (7) | Anerkendelsen bør gives udelukkende på grundlag af
  den pågældende
  organisations arbejdsindsats med hensyn til kvalitet og sikkerhed. Det bør sikres, at anerkendelsens omfang til enhver tid er i overensstemmelse med den pågældende organisations faktiske kapacitet. Endvidere bør der tages hensyn til forskellene i de anerkendte organisationers retlige status og selskabsstruktur, samtidig med at det sikres, at de
  anførte
  minimumskrav anvendes ensartet, og at Fællesskabets kontrolforanstaltninger virker effektivt. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Anerkendelsen bør gives udelukkende på grundlag af
  den pågældende
  organisations arbejdsindsats med hensyn til kvalitet og sikkerhed. Det bør sikres, at anerkendelsens omfang til enhver tid er i overensstemmelse med den pågældende organisations faktiske kapacitet. Endvidere bør der tages hensyn til forskellene i de anerkendte organisationers retlige status og selskabsstruktur, samtidig med at det sikres, at de
  anførte
  minimumskrav anvendes ensartet, og at Fællesskabets kontrolforanstaltninger virker effektivt. ▐

| (8) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5). |
| --- | --- |

(8)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5).

| (9) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre denne forordning for at indarbejde senere ændringer til de internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner i relation hertil, ajourføre kravene i bilag I og vedtage kriterierne for måling af effektiviteten af de anerkendte organisationers regler, procedurer og arbejdsindsats med hensyn til sikkerhed og forebyggelse af forurening fra de skibe, de har klassificeret. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at ændre denne forordning for at indarbejde senere ændringer til de internationale konventioner, protokoller, koder og resolutioner i relation hertil, ajourføre kravene i bilag I og vedtage kriterierne for måling af effektiviteten af de anerkendte organisationers regler, procedurer og arbejdsindsats med hensyn til sikkerhed og forebyggelse af forurening fra de skibe, de har klassificeret. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (10) | Det er af største betydning, at der kan gribes ind hurtigt, effektivt og på en måde, der står i et rimeligt forhold til formålet, når en anerkendt organisation ikke opfylder sine forpligtelser. Hovedformålet bør være at rette op på manglerne med henblik på at udrydde enhver potentiel trussel mod sikkerheden eller miljøet på et tidligt tidspunkt. Kommissionen bør derfor tillægges de nødvendige beføjelser til at kræve, at den anerkendte organisationen træffer de nødvendige forebyggende og udbedrende foranstaltninger, og til som tvangsforanstaltning at pålægge bøder og tvangsbøder. Kommissionen bør udøve disse beføjelser på en måde, som er i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder og bør sikre, at organisationen bliver hørt under hele proceduren. |
| --- | --- |

(10)

Det er af største betydning, at der kan gribes ind hurtigt, effektivt og på en måde, der står i et rimeligt forhold til formålet, når en anerkendt organisation ikke opfylder sine forpligtelser. Hovedformålet bør være at rette op på manglerne med henblik på at udrydde enhver potentiel trussel mod sikkerheden eller miljøet på et tidligt tidspunkt. Kommissionen bør derfor tillægges de nødvendige beføjelser til at kræve, at den anerkendte organisationen træffer de nødvendige forebyggende og udbedrende foranstaltninger, og til som tvangsforanstaltning at pålægge bøder og tvangsbøder. Kommissionen bør udøve disse beføjelser på en måde, som er i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder og bør sikre, at organisationen bliver hørt under hele proceduren.

| (11) | Den samordnede tilgang i Fællesskabet indebærer, at må beslutninger om at trække anerkendelsen af en organisation, der ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til denne forordning, tilbage, hvis ovennævnte foranstaltninger viser sig at være virkningsløse, eller organisationen på anden måde udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet, må træffes på fællesskabsplan og derfor af Kommissionen efter udvalgsproceduren. |
| --- | --- |

(11)

Den samordnede tilgang i Fællesskabet indebærer, at må beslutninger om at trække anerkendelsen af en organisation, der ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til denne forordning, tilbage, hvis ovennævnte foranstaltninger viser sig at være virkningsløse, eller organisationen på anden måde udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet, må træffes på fællesskabsplan og derfor af Kommissionen efter udvalgsproceduren.

| (12) | Den løbende efterfølgende overvågning af, om de anerkendte organisationer overholder denne forordning, kan udføres mere effektivt på en harmoniseret og centraliseret måde. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Kommissionen sammen med den medlemsstat, der anmoder om anerkendelsen, får overdraget denne opgave på Fællesskabets vegne. |
| --- | --- |

(12)

Den løbende efterfølgende overvågning af, om de anerkendte organisationer overholder denne forordning, kan udføres mere effektivt på en harmoniseret og centraliseret måde. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Kommissionen sammen med den medlemsstat, der anmoder om anerkendelsen, får overdraget denne opgave på Fællesskabets vegne.

| (13) | Som led i tilsynet med de anerkendte organisationers aktiviteter er det afgørende, at Kommissionens skibsinspektører har adgang til skibe og skibsdokumenter, uanset skibets flag, for at de kan kontrollere, om de anerkendte organisationer opfylder minimumskravene i denne forordning med hensyn til alle skibe i deres respektive registre. |
| --- | --- |

(13)

Som led i tilsynet med de anerkendte organisationers aktiviteter er det afgørende, at Kommissionens skibsinspektører har adgang til skibe og skibsdokumenter, uanset skibets flag, for at de kan kontrollere, om de anerkendte organisationer opfylder minimumskravene i denne forordning med hensyn til alle skibe i deres respektive registre.

| (14) | De anerkendte organisationers evne til hurtigt at opdage og rette op på svagheder i deres regler, processer og interne kontrolforanstaltninger er af afgørende betydning for sikkerheden på de skibe, de inspicerer og certificerer. Denne evne bør styrkes ved hjælp af et
  uafhængigt vurderingsudvalg
  , som
  kan
  foreslå ▐ tiltag til løbende forbedring af alle anerkendte organisationer og sikre et frugtbart
  samspil
  med Kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

De anerkendte organisationers evne til hurtigt at opdage og rette op på svagheder i deres regler, processer og interne kontrolforanstaltninger er af afgørende betydning for sikkerheden på de skibe, de inspicerer og certificerer. Denne evne bør styrkes ved hjælp af et
  uafhængigt vurderingsudvalg
  , som
  kan
  foreslå ▐ tiltag til løbende forbedring af alle anerkendte organisationer og sikre et frugtbart
  samspil
  med Kommissionen.

| (15) | De anerkendte organisationers regler og procedurer spiller en nøglerolle for forøgelse af sikkerheden og forebyggelsen af ulykker og af forurening. De anerkendte organisationer har på denne baggrund indledt en proces, som skal føre til en harmonisering af deres regler og procedurer. Denne proces bør fremmes og støttes af fællesskabslovgivningen, eftersom den vil indvirke positivt på sikkerheden til søs samt på den europæiske skibsbygningsindustris konkurrenceevne.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

De anerkendte organisationers regler og procedurer spiller en nøglerolle for forøgelse af sikkerheden og forebyggelsen af ulykker og af forurening. De anerkendte organisationer har på denne baggrund indledt en proces, som skal føre til en harmonisering af deres regler og procedurer. Denne proces bør fremmes og støttes af fællesskabslovgivningen, eftersom den vil indvirke positivt på sikkerheden til søs samt på den europæiske skibsbygningsindustris konkurrenceevne.

▐

| (16) | Anerkendte organisationer bør være forpligtet til at ajourføre deres tekniske standarder og håndhæve dem konsekvent med henblik på at harmonisere sikkerhedsreglerne og sikre en ensartet gennemførelse af de internationale regler inden for Fællesskabet. Når anerkendte organisationers tekniske standarder for materialer, udstyr og komponenter er identiske eller ligner hinanden meget, bør gensidig anerkendelse af certifikater overvejes, i de relevante tilfælde og med den mest vidtgående og strengeste standard som reference.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Anerkendte organisationer bør være forpligtet til at ajourføre deres tekniske standarder og håndhæve dem konsekvent med henblik på at harmonisere sikkerhedsreglerne og sikre en ensartet gennemførelse af de internationale regler inden for Fællesskabet. Når anerkendte organisationers tekniske standarder for materialer, udstyr og komponenter er identiske eller ligner hinanden meget, bør gensidig anerkendelse af certifikater overvejes, i de relevante tilfælde og med den mest vidtgående og strengeste standard som reference.

▐

| (17) | Da gennemsigtighed og informationsudveksling de involverede parter imellem og offentlighedens ret til adgang til information er grundlæggende instrumenter i forebyggelsen af ulykker til søs, bør de anerkendte organisationer stille alle relevante lovbestemte oplysninger om tilstanden af skibene i deres klasse til rådighed for havnestatskontrolmyndighederne samt for offentligheden generelt. |
| --- | --- |

(17)

Da gennemsigtighed og informationsudveksling de involverede parter imellem og offentlighedens ret til adgang til information er grundlæggende instrumenter i forebyggelsen af ulykker til søs, bør de anerkendte organisationer stille alle relevante lovbestemte oplysninger om tilstanden af skibene i deres klasse til rådighed for havnestatskontrolmyndighederne samt for offentligheden generelt.

| (18) | For at hindre skibe i at skifte klasse med det formål at undgå at udføre de ▐ reparationer,
  som den anerkendte organisation har krævet som led i en inspektion
  , bør
  det fastsættes, at
  de anerkendte organisationer indbyrdes
  udveksler
  alle relevante oplysninger om tilstanden af de skibe, der
  ønsker at skifte
  klasse, og om nødvendigt
  inddrager
  flagstaten.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

For at hindre skibe i at skifte klasse med det formål at undgå at udføre de ▐ reparationer,
  som den anerkendte organisation har krævet som led i en inspektion
  , bør
  det fastsættes, at
  de anerkendte organisationer indbyrdes
  udveksler
  alle relevante oplysninger om tilstanden af de skibe, der
  ønsker at skifte
  klasse, og om nødvendigt
  inddrager
  flagstaten.

▐

| (19) | Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA), der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1406/2002 (6), bør yde den nødvendige støtte til anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(19)

Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA), der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1406/2002 (6), bør yde den nødvendige støtte til anvendelsen af denne forordning.

| (20) | Målet med denne forordning, nemlig at fastlægge foranstaltninger, der skal følges af de organisationer, der varetager inspektion, syn og certificering af skibe i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(20)

Målet med denne forordning, nemlig at fastlægge foranstaltninger, der skal følges af de organisationer, der varetager inspektion, syn og certificering af skibe i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (21) | Foranstaltninger, der skal følges af medlemsstaterne som led i deres forbindelser med organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv .../.../EF af ... (7)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed]
   (8) — |
| --- | --- |

(21)

Foranstaltninger, der skal følges af medlemsstaterne som led i deres forbindelser med organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv .../.../EF af ... (7)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed]
   (8) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Denne forordning fastlægger visse foranstaltninger, der skal følges af de organisationer, der varetager inspektion, syn og certificering af skibe med henblik på at efterkomme de internationale konventioner om sikkerheden til søs og om forebyggelse af havforurening, samtidig med at den frie udveksling af tjenesteydelser fremmes. Dette omfatter udformning og gennemførelse af sikkerhedskrav til skrog, maskineri samt el-installationer og styresystemer for skibe, der falder ind under de internationale konventioners anvendelsesområde.

Artikel 2

I denne forordning forstås ved:

| a) | »skib«: et skib, der falder ind under de internationale konventioners anvendelsesområde |
| --- | --- |

a)

»skib«: et skib, der falder ind under de internationale konventioners anvendelsesområde

| b) | »internationale konventioner«: den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974 (Solas 74), bortset fra kapitel XI-2 i bilaget dertil, den internationale konvention om lastelinjer af 5. april 1966 og den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 2. november 1973 (Marpol), tillige med protokoller hertil og ændringer heraf, samt de dertil hørende koder af bindende karakter i alle medlemsstater, i den gældende affattelse |
| --- | --- |

b)

»internationale konventioner«: den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen af 1. november 1974 (Solas 74), bortset fra kapitel XI-2 i bilaget dertil, den internationale konvention om lastelinjer af 5. april 1966 og den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 2. november 1973 (Marpol), tillige med protokoller hertil og ændringer heraf, samt de dertil hørende koder af bindende karakter i alle medlemsstater, i den gældende affattelse

| c) | »organisation«: en juridisk enhed, dens datterselskaber og alle andre enheder under dens kontrol, som i fællesskab eller hver for sig udfører opgaver, der hører under anvendelsesområdet for denne forordning |
| --- | --- |

c)

»organisation«: en juridisk enhed, dens datterselskaber og alle andre enheder under dens kontrol, som i fællesskab eller hver for sig udfører opgaver, der hører under anvendelsesområdet for denne forordning

| d) | »kontrol«: i litra c), rettigheder, kontrakter eller andre midler, retlige eller faktiske, der enten hver for sig eller i forening giver en juridisk enhed mulighed for at udøve en afgørende indflydelse eller sætter en sådan enhed i stand til at udføre opgaver, der hører under anvendelsesområdet for denne forordning. |
| --- | --- |

d)

»kontrol«: i litra c), rettigheder, kontrakter eller andre midler, retlige eller faktiske, der enten hver for sig eller i forening giver en juridisk enhed mulighed for at udøve en afgørende indflydelse eller sætter en sådan enhed i stand til at udføre opgaver, der hører under anvendelsesområdet for denne forordning.

| e) | »anerkendt organisation«: en organisation, der er anerkendt i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

e)

»anerkendt organisation«: en organisation, der er anerkendt i overensstemmelse med denne forordning

| f) | »bemyndigelse«: handling, hvorved en medlemsstat giver bemyndigelse eller overdrager beføjelser til en anerkendt organisation |
| --- | --- |

f)

»bemyndigelse«: handling, hvorved en medlemsstat giver bemyndigelse eller overdrager beføjelser til en anerkendt organisation

| g) | »myndighedscertifikat«: et certifikat, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med de internationale konventioner |
| --- | --- |

g)

»myndighedscertifikat«: et certifikat, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med de internationale konventioner

| h) | »regler og procedurer«: en anerkendt organisations krav til konstruktion, bygning, udrustning, vedligeholdelse og syn af skibe |
| --- | --- |

h)

»regler og procedurer«: en anerkendt organisations krav til konstruktion, bygning, udrustning, vedligeholdelse og syn af skibe

| i) | »klassecertifikat«: et af en anerkendt organisation udstedt dokument, hvorved det certificeres, at et skib er egnet til en bestemt anvendelse eller drift i overensstemmelse med de regler og
  forskrifter
  , som den anerkendte organisation har fastlagt og offentliggjort |
| --- | --- |

i)

»klassecertifikat«: et af en anerkendt organisation udstedt dokument, hvorved det certificeres, at et skib er egnet til en bestemt anvendelse eller drift i overensstemmelse med de regler og
  forskrifter
  , som den anerkendte organisation har fastlagt og offentliggjort

| j) | »
  etableringslandet
  «:
  den stat
  , hvor en
  anerkendt
  organisation har sit vedtægtsmæssige hjemsted, sit hovedkontor eller sin hovedvirksomhed. |
| --- | --- |

j)

»
  etableringslandet
  «:
  den stat
  , hvor en
  anerkendt
  organisation har sit vedtægtsmæssige hjemsted, sit hovedkontor eller sin hovedvirksomhed.

Artikel 3

1.   Medlemsstater, der ønsker at bemyndige en organisation, som endnu ikke er anerkendt, indgiver anmodning om anerkendelse til Kommissionen ledsaget af fuldstændige oplysninger om og dokumentation for organisationens overholdelse af minimumskravene i bilag I samt om kravet om og dens forpligtelse til at overholde bestemmelserne i artikel 8, stk. 4, og artikel 9, 10 og 11.

2.   Kommissionen foretager sammen med de medlemsstater, der har indgivet en anmodning, en vurdering af de organisationer, den har modtaget anerkendelsesanmodning om, for at verificere, at organisationerne opfylder og forpligter sig til at opfylde de i stk. 1 nævnte krav.

3.   Kommissionen afslår efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, at anerkende organisationer, der ikke opfylder de krav, der er nævnt i stk. 1, i nærværende artikel, eller hvis arbejdsindsats anses for at udgøre en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet ud fra de kriterier, der er fastlagt i henhold til artikel 14.

Artikel 4

1.   Anerkendelsen udstedes af Kommissionen efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3.

▐

2.   Anerkendelsen udstedes til den relevante retlige enhed, som er moderselskabsenheden for den samling af retlige enheder, som den anerkendte organisation består af. Anerkendelsen omfatter alle retlige enheder, der bidrager til at sikre, at denne organisation kan udføre sine tjenesteydelser på verdensplan.

3.   Kommissionen kan efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, begrænse anerkendelsen, for så vidt angår bestemte typer skibe, skibe af en bestemt størrelse, bestemte fartsområder eller en kombination heraf, i overensstemmelse med den pågældende organisations dokumenterede kapacitet og ekspertise. I så tilfælde angiver Kommissionen årsagerne til begrænsningen og betingelserne for, at den kan ophæves eller udvides. Begrænsningen kan til enhver tid tages op igen.

4.   Kommissionen udarbejder og ajourfører jævnligt en liste over de organisationer, der er anerkendt i overensstemmelse med denne artikel. Listen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Hvis Kommissionen finder, at en anerkendt organisation ikke har opfyldt kravene i bilag I eller sine forpligtelser i henhold til denne forordning, eller at en anerkendt organisations arbejdsindsats med hensyn til sikkerhed og forureningsforebyggelse er blevet væsentligt forringet, uden at dette dog udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet, pålægger den den pågældende anerkendte organisation at træffe de nødvendige forebyggende og udbedrende foranstaltninger inden for fastsatte frister for at sikre fuldstændig opfyldelse af disse minimumskrav og forpligtelser og navnlig fjerne potentielle trusler mod sikkerheden og miljøet, eller at fjerne årsagerne til den forringede arbejdsindsats på anden måde.

De forebyggende og udbedrende foranstaltninger kan omfatte midlertidige beskyttelsestiltag, hvis den potentielle trussel mod sikkerheden eller miljøet er overhængende.

Uden at det berører den umiddelbare anvendelse af foranstaltningerne, skal Kommissionen dog på forhånd underrette alle de medlemsstater, der har bemyndiget den pågældende anerkendte organisation, om de foranstaltninger, den agter at træffe.

Artikel 6

1.   Ud over de foranstaltninger, der træffes efter artikel 5, kan Kommissionen i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 12, stk. 2, pålægge en anerkendt organisation bøder,

| a) | hvis organisationens grove eller gentagne manglende opfyldelse af minimumskravene i bilag I eller af sine forpligtelser i henhold til artikel 8, stk. 4, 9, 10 og 11 eller dens forringede arbejdsindsats er udtryk for alvorlige mangler i organisationens struktur, systemer, procedurer eller interne kontrolforanstaltninger, eller |
| --- | --- |

a)

hvis organisationens grove eller gentagne manglende opfyldelse af minimumskravene i bilag I eller af sine forpligtelser i henhold til artikel 8, stk. 4, 9, 10 og 11 eller dens forringede arbejdsindsats er udtryk for alvorlige mangler i organisationens struktur, systemer, procedurer eller interne kontrolforanstaltninger, eller

| b) | hvis organisationen med fortsæt har givet Kommissionen forkerte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger i forbindelse med vurderingen i medfør af artikel 8, stk. 1, eller på anden måde har lagt hindringer i vejen for denne vurdering. |
| --- | --- |

b)

hvis organisationen med fortsæt har givet Kommissionen forkerte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger i forbindelse med vurderingen i medfør af artikel 8, stk. 1, eller på anden måde har lagt hindringer i vejen for denne vurdering.

2.   Hvis en anerkendt organisation ikke gennemfører de forebyggende og udbedrende foranstaltninger, som Kommissionen har pålagt den, eller gennemfører dem med uberettiget forsinkelse, kan Kommissionen, uanset stk. 1, pålægge den pågældende organisation tvangsbøder, indtil de pålagte handlinger er gennemført fuldt ud.

3.   De i stk. 1 og 2 nævnte bøder og tvangsbøder skal have afskrækkende virkning og stå i et rimeligt forhold både til overtrædelsernes grovhed og til den pågældende anerkendte organisations økonomiske formåen, idet der navnlig skal tages hensyn til, i hvilket omfang sikkerheden eller beskyttelsen af miljøet er bragt i fare.

De må først pålægges efter, at den pågældende anerkendte organisation og de pågældende medlemsstater har haft mulighed for at fremsætte deres bemærkninger.

De pålagte bøders og tvangsbøders samlede beløb må ikke overstige 5 % af den anerkendte organisations samlede gennemsnitlige omsætning i de foregående tre regnskabsår for aktiviteter, der hører under anvendelsesområdet for denne forordning.

▐

Artikel 7

1.   Kommissionen tilbagekalder anerkendelsen af en organisation:

| a) | hvis gentagne og grove tilfælde af manglende opfyldelse af minimumskravene i bilag I eller af forpligtelserne i henhold til denne forordning er af en sådan art, at det udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet |
| --- | --- |

a)

hvis gentagne og grove tilfælde af manglende opfyldelse af minimumskravene i bilag I eller af forpligtelserne i henhold til denne forordning er af en sådan art, at det udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet

| b) | hvis gentagne og grove tilfælde af mangler i dens arbejdsindsats med hensyn til sikkerhed og forureningsforebyggelse er af en sådan art, at det udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet |
| --- | --- |

b)

hvis gentagne og grove tilfælde af mangler i dens arbejdsindsats med hensyn til sikkerhed og forureningsforebyggelse er af en sådan art, at det udgør en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet

| c) | som forhindrer eller gentagne gange lægger hindringer i vejen for Kommissionens vurdering af organisationen, eller |
| --- | --- |

c)

som forhindrer eller gentagne gange lægger hindringer i vejen for Kommissionens vurdering af organisationen, eller

| d) | som ikke betaler de bøder og/eller tvangsbøder, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1 og 2 ║. |
| --- | --- |

d)

som ikke betaler de bøder og/eller tvangsbøder, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1 og 2 ║.

▐

2.   For så vidt angår litra a) og b) i stk. 1, træffer Kommissionen afgørelse på grundlag af alle foreliggende oplysninger, herunder:

| a) | resultaterne af Kommissionens egen vurdering af den pågældende anerkendte organisation i henhold til artikel 8, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

resultaterne af Kommissionens egen vurdering af den pågældende anerkendte organisation i henhold til artikel 8, stk. 1

| b) | medlemsstaternes indberetninger i henhold til artikel 14 i direktiv .../.../EF (9)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed] |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternes indberetninger i henhold til artikel 14 i direktiv .../.../EF (9)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed]

| c) | analyser af ulykker, der involverer skibe i den anerkendte organisations klasse. |
| --- | --- |

c)

analyser af ulykker, der involverer skibe i den anerkendte organisations klasse.

| d) | eventuelle oplysninger om gentagelser af de fejl, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

d)

eventuelle oplysninger om gentagelser af de fejl, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a)

| e) | oplysninger om, i hvilket omfang flåden i den anerkendte organisations klasse er berørt og |
| --- | --- |

e)

oplysninger om, i hvilket omfang flåden i den anerkendte organisations klasse er berørt og

| f) | konstatering af, at foranstaltningerne i artikel 6, stk. 2, ikke har haft nogen virkning. |
| --- | --- |

f)

konstatering af, at foranstaltningerne i artikel 6, stk. 2, ikke har haft nogen virkning.

3.   Kommissionen træffer afgørelse om at tilbagekalde en anerkendelse på eget initiativ eller på anmodning af en medlemsstat, efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, og efter at den pågældende anerkendte organisation har haft mulighed for at fremsætte sine bemærkninger.

Artikel 8

1.   Alle anerkendte organisationer tages regelmæssigt og mindst hvert andet år op til vurdering af Kommissionen sammen med den medlemsstat, der indgav den relevante anmodning om anerkendelse, til kontrol af, at de opfylder deres forpligtelser i henhold til denne forordning og minimumskravene i bilag I. Vurderingen skal være begrænset til de af de anerkendte organisationers aktiviteter, der henhører under denne forordnings anvendelsesområde.

2.   Ved udvælgelsen af de anerkendte organisationer, der skal vurderes, skal Kommissionen være særlig opmærksom på resultatet af organisationernes arbejdsindsats med hensyn til sikkerhed og forureningsforebyggelse, ulykkesdata og medlemsstaternes indberetninger i henhold til artikel 14 i direktiv .../.../EF (10)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed ].

3.   Vurderingen kan omfatte et besøg på den anerkendte organisations regionale filialer samt stikprøvekontrol af skibe, både i drift og under bygning, med henblik på at kontrollere den anerkendte organisations arbejdsindsats. I sådanne tilfælde underretter Kommissionen i givet fald de medlemsstater, hvor den lokale filial er beliggende. Kommissionen aflægger rapport til medlemsstaterne om resultatet af vurderingen.

4.   Alle anerkendte organisationer skal hvert år fremlægge resultaterne af deres evaluering af kvalitetsstyringssystemet for det i artikel 12, stk. 1, omhandlede udvalg.

Artikel 9

1.   
  Ingen bestemmelse i en anerkendt organisations kontrakt med tredjemand eller i en autorisationsaftale med en flagstat kan påberåbes med henblik på at begrænse
  Kommissionens ▐ adgang til oplysninger, der er nødvendige for at foretage den i artikel 8, stk. 1, nævnte vurdering. ▐

2.   Anerkendte organisationer skal i deres kontrakter med
  tredjeparter
  om udstedelse af myndighedscertifikater eller klassecertifikater til et skib sikre sig, at det stilles som betingelse for udstedelsen, at parterne ikke modsætter sig, at
  Fællesskabets
  skibsinspektører får adgang til det pågældende skib med henblik på gennemførelsen af artikel 8, stk. 1.

Artikel 10

1.   De anerkendte organisationer skal rådføre sig med hinanden med jævne mellemrum med henblik på at sikre ækvivalens mellem og tilstræbe harmonisering af deres regler og
  forskrifter
  og anvendelsen af disse. De samarbejder om at nå frem til en ensartet fortolkning af de internationale konventioner, uden at dette dog tilsidesætter flagstaternes beføjelser. De anerkendte organisationer skal i relevante tilfælde aftale tekniske og proceduremæssige betingelser for gensidig anerkendelse af
  deres respektive klassecertifikater
  på grundlag af ækvivalente standarder, hvor
  de standarder, der indeholder
  de mest vidtgående og strengeste
  krav,
  anvendes som
  model, idet der navnlig tages hensyn til skibsudstyr, der er forsynet med overensstemmelsesmærket som fastlagt i Rådets direktiv 96/98/EF af 20. december 1996 om udstyr på skibe

   (11).

▐

De anerkendte organisationer anerkender med henblik på klassifikation certifikater for skibsudstyr, der er forsynet med overensstemmelsesmærket som fastlagt i ║direktiv 96/98/EF ║.

Organisationerne aflægger regelmæssigt beretning til Kommissionen og medlemsstaterne om væsentlige fremskridt i forbindelse med standarder og gensidig anerkendelse af certifikater for materialer, udstyr og komponenter.

2.   Kommissionen forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest... (12), baseret på en uafhængig undersøgelse af, hvor langt man er kommet med harmoniseringen af regler og
  forskrifter
  og den gensidige anvendelse.
  I tilfælde af manglende opfyldelse fra de anerkendte organisationers side af kravene i denne artikel, forelægger Kommissionen forslag til nødvendige foranstaltninger for Europa-Parlamentet og Rådet.

3.   De anerkendte organisationer skal samarbejde med havnestaters kontrolmyndigheder, når et skib i deres klasse er berørt, og navnlig, når det gælder om at få korrigeret indberettede mangler eller andre unøjagtigheder.

4.   De anerkendte organisationer stiller alle relevante oplysninger til rådighed for myndighederne i alle de medlemsstater, der har givet dem en af de bemyndigelser, der er omhandlet i artikel 3 i direktiv .../.../EF (13)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed ], og for Kommissionen om flåden i deres klasse og om overførsler, ændringer, suspensioner og tilbagetrækning fra klassen, uanset hvilket flag skibene fører.

Oplysninger om overførsler, ændringer, suspensioner og tilbagetrækning fra klasse, herunder oplysninger om alle forsømte syn, forsømte henstillinger, klassebetingelser, driftsbetingelser eller driftsrestriktioner, som er udstedt imod skibe i deres klasse — uanset skibenes flag — meddeles også elektronisk til den fælles inspektionsdatabase, der anvendes af medlemsstaterne til gennemførelse af direktiv .../.../EF [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed ], samtidig med at de registreres i organisationens egne systemer, dog under ingen omstændigheder senere end 72 timer efter den hændelse, der gav anledning til forpligtelsen til at meddele oplysningerne. Disse oplysninger, med undtagelse af henstillinger og klassebetingelser, der ikke er forsømt, offentliggøres på de pågældende anerkendte organisationers websteder.

5.   De anerkendte organisationer udsteder ikke myndighedscertifikater til et skib, uanset skibets flag, der ikke længere er i klasse, eller som skifter klasse på grund af sikkerhedsmangler ved skibet, før flagstatens myndigheder inden for en rimelig frist har fået mulighed for at udtale sig, om, hvorvidt en indgående inspektion er påkrævet.

6.   Hvis der sker en klasseoverførsel fra en anerkendt organisation til en anden, skal den afgivende organisation så hurtigt som muligt stille skibets komplette synshistorie til rådighed for den modtagende organisation, og især informere den om:

| a) | eventuelle forsømte syn |
| --- | --- |

a)

eventuelle forsømte syn

| b) | eventuelle forsømte henstillinger og klassebetingelser |
| --- | --- |

b)

eventuelle forsømte henstillinger og klassebetingelser

| c) | driftsbetingelser, der er udstedt mod skibet og |
| --- | --- |

c)

driftsbetingelser, der er udstedt mod skibet og

| d) | driftsrestriktioner, der er udstedt mod skibet. |
| --- | --- |

d)

driftsrestriktioner, der er udstedt mod skibet.

Den modtagende organisation kan først udstede nye certifikater til skibet, når alle forsømte syn er blevet afsluttet med tilfredsstillende resultat, og alle forsømte henstillinger eller klassebetingelser, der tidligere er blevet udstedt med hensyn til skibet, er blevet opfyldt som angivet af den afgivende organisation.

Den modtagende organisation skal, før
  nye certifikater
  udstedes, meddele den afgivende organisation certifikaternes udstedelsesdato og
  for hvert enkelt forsømt syn, forsømt henstilling og forsømt klassebetingelse
  bekræfte
  , hvilke
  foranstaltninger som er truffet,
  og hvor og hvornår de indledt og afsluttet på tilfredsstillende måde
  .

Anerkendte organisationer fastlægger og anvender passende fælles krav vedrørende tilfælde af klasseoverførsler, der kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger. Disse tilfælde skal som minimum omfatte klasseoverførsel af skibe, der er 15 år gamle eller ældre, og overførsel fra en ikke-anerkendt organisation til en anerkendt organisation.

Anerkendte organisationer samarbejder for at gennemføre bestemmelserne i dette stykke korrekt.

Artikel 11

1.   Senest... (14) opretter
  medlemsstaterne sammen med
  de anerkendte organisationer
  et vurderingsudvalg
  i overensstemmelse med
  kvalitetsstandard EN 45012. De
  brancheorganisationer, som udøver søfartsvirksomhed, kan deltage med rådgivende beføjelse.

2.   
  Vurderingsudvalget
  varetager følgende opgaver:

| a) | regulering og løbende
  vurdering af de anerkendte organisationers kvalitetsstyringssystemer i henhold til kvalitetskriterierne i ISO 9001 |
| --- | --- |

a)

regulering og løbende
  vurdering af de anerkendte organisationers kvalitetsstyringssystemer i henhold til kvalitetskriterierne i ISO 9001

| b) | certificering af de anerkendte organisationers kvalitetsstyringssystemer ▐ |
| --- | --- |

b)

certificering af de anerkendte organisationers kvalitetsstyringssystemer ▐

| c) | formulering af
  bindende
  fortolkninger af de internationalt anerkendte kvalitetsstyringsstandarder, navnlig for at tage højde for de særlige kendetegn ved anerkendte organisationer og deres forpligtelser, og |
| --- | --- |

c)

formulering af
  bindende
  fortolkninger af de internationalt anerkendte kvalitetsstyringsstandarder, navnlig for at tage højde for de særlige kendetegn ved anerkendte organisationer og deres forpligtelser, og

| d) | vedtagelse
  af individuelle og kollektive henstillinger om forbedring af anerkendte organisationers
  regler
  , processer og interne kontrolordninger. |
| --- | --- |

d)

vedtagelse
  af individuelle og kollektive henstillinger om forbedring af anerkendte organisationers
  regler
  , processer og interne kontrolordninger.

3.   
  Vurderingsudvalget skal være uafhængigt,
  udstyres med de nødvendige ▐ beføjelser til at handle uafhængigt af de anerkendte organisationer, og have de nødvendige midler til at varetage sine opgaver effektivt og efter de højeste faglige standarder.
  Vurderingsudvalget
  fastlægger selv sine arbejdsmetoder og sin forretningsorden.

▐

4.   
  Vurderingsudvalget
  forelægger de berørte parter, herunder ▐ Kommissionen, fuldstændige oplysninger om den årlige arbejdsplan og om dets konklusioner og henstillinger, navnlig vedrørende situationer, hvor sikkerheden kan have været i fare.

5.   
  Vurderingsudvalget kontrolleres
  jævnligt ▐ af Kommissionen,
  der efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, kan kræve, at vurderingsudvalget træffer de foranstaltninger, som Kommissionen finder nødvendige for at sikre fuldstændig opfyldelse af stk. 1
  .

6.   Kommissionen aflægger rapport til medlemsstaterne om resultaterne og opfølgningen af vurderingen.

Artikel 12

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved forordning (EF) nr. 2099/2002 (15).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

4.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 13

1.   Denne forordning kan, hvis dens anvendelsesområde ikke udvides, ændres
  efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 4
  , med henblik på at ajourføre minimumskravene i bilag I, navnlig på baggrund af de relevante IMO-afgørelser.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 4.

2.   Ændringer af de internationale konventioner, der er nævnt i denne forordnings artikel 2, litra b), kan udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 2099/2002.

Artikel 14

1.   Kommissionen vedtager og offentliggør:

| a) | kriterier for måling af effektiviteten af de anerkendte organisationers regler og procedurer samt resultatet af arbejdsindsatsen med hensyn til sikkerhed og forebyggelse af forurening fra de skibe, de har klassificeret, særligt på baggrund af oplysningerne i henhold til Paris-aftalememorandummet om havnestatskontrol og/eller lignende ordninger, og |
| --- | --- |

a)

kriterier for måling af effektiviteten af de anerkendte organisationers regler og procedurer samt resultatet af arbejdsindsatsen med hensyn til sikkerhed og forebyggelse af forurening fra de skibe, de har klassificeret, særligt på baggrund af oplysningerne i henhold til Paris-aftalememorandummet om havnestatskontrol og/eller lignende ordninger, og

| b) | kriterier for, hvornår resultatet af arbejdsindsatsen i disse henseender skal anses for at udgøre en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet, idet der kan tages hensyn til særlige forhold, der gør sig gældende for mindre eller stærkt specialiserede organisationer. |
| --- | --- |

b)

kriterier for, hvornår resultatet af arbejdsindsatsen i disse henseender skal anses for at udgøre en uacceptabel trussel mod sikkerheden eller miljøet, idet der kan tages hensyn til særlige forhold, der gør sig gældende for mindre eller stærkt specialiserede organisationer.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 4.

2.   De foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den med hensyn til gennemførelsen af artikel 6, og i givet fald artikel 7, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 4.

3.   Med forbehold af den umiddelbare anvendelse af minimumskravene i bilag I kan Kommissionen i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, vedtage retningslinjer for fortolkningen heraf, og den kan overveje at opstille mål for de generelle minimumskrav, der er omhandlet i bilag I, del A, punkt 3.

Artikel 15

1.   Organisationer, der ved denne forordnings ikrafttræden, allerede var anerkendt i overensstemmelse med direktiv 94/57/EF, bevarer deres anerkendelse, jf. dog stk. 2.

2.   2 Uden at dette berører artikel 5 og 7, tager Kommissionen senest... (16) alle begrænsede anerkendelser, der er udstedt i henhold til direktiv 94/57/EF, op til fornyet vurdering i lyset af artikel 4, stk. 2, i denne forordning, med henblik på at afgøre efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, om begrænsningerne skal erstattes af andre eller ophæves. Begrænsningerne forbliver i kraft, indtil Kommissionen har truffet en afgørelse.

Artikel 16

Som led i vurderingen i henhold til artikel 8, stk. 1, kontrollerer Kommissionen, at indehaveren af anerkendelsen er den relevante retlige enhed i organisationen, som denne forordnings bestemmelser skal finde anvendelse på. Hvis dette ikke er tilfældet, træffer Kommissionen en beslutning om ændring af anerkendelsen.

Hvis Kommissionen ændrer anerkendelsen, tilpasser medlemsstaterne deres aftaler med den anerkendte organisation i overensstemmelse med ændringen.

Artikel 17

Kommissionen informerer hvert andet år Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning.

Artikel 18

Henvisninger i fællesskabslovgivningen og i den nationale lovgivning til direktiv 94/57/EF gælder i givet fald som henvisninger til denne forordning og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag II.

Artikel 19

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229 af 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25.4.2007 (EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 632), Rådets fælles holdning af 6.6.2008 (EUT C 190 E af 29.7.2008, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

3

holdning

6.6.2008 (EUT C 190 E af 29.7.2008, s. 1)

24.9.2008.

(4)  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20. ║.

4

(5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

5

(6)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1. ║.

6

(7)  EUT ...║

7

(8)  EUT L ...

8

(9)  EUT ... ║

9

(10)  EUT ... ║

10

(11)  

  EFT L 46 af 17.2.1997, s. 25.

11

EFT L 46 af 17.2.1997, s. 25.

(12)  *
  Tre år
  efter denne forordnings ikrafttræden.

12

Tre år

(13)  EUT ...

13

(14)  
  18 måneder
  efter ║denne forordnings ikrafttræden.

14

18 måneder

(15)  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1. ║.

15

(16)  ║12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

16

Onsdag, den 24. september 2008BILAG I

MINIMUMSKRAV TIL ORGANISATIONER

(JF. ARTIKEL 3)

A.   GENERELLE MINIMUMSKRAV

| 1. | En anerkendt organisation skal
  for at kunne opnå eller opretholde fællesskabsanerkendelse
  have status som juridisk person i den stat, hvor den har sit hjemsted. Dens regnskaber skal attesteres af uafhængige revisorer. |
| --- | --- |

1.

En anerkendt organisation skal
  for at kunne opnå eller opretholde fællesskabsanerkendelse
  have status som juridisk person i den stat, hvor den har sit hjemsted. Dens regnskaber skal attesteres af uafhængige revisorer.

| 2. | Den anerkendte organisation skal kunne dokumentere omfattende erfaring med vurdering af udformning og bygning af handelsskibe. |
| --- | --- |

2.

Den anerkendte organisation skal kunne dokumentere omfattende erfaring med vurdering af udformning og bygning af handelsskibe.

| 3. | Den anerkendte organisation skal til enhver tid råde over et betydeligt personale til at varetage ledelsesmæssige og tekniske opgaver samt støttefunktioner og forskningsopgaver i et omfang, der passer til størrelsen af flåden i organisationens klasse, flådens sammensætning og organisationens engagement i bygning og ombygning af skibe. Den anerkendte organisation skal være i stand til på hvert arbejdssted, når der er behov for det, at stille midler og personale til rådighed i et omfang, der passer til de opgaver, der skal udføres i overensstemmelse med de generelle minimumskrav i punkt 6 og 7 og med de specifikke minimumskrav i del B. |
| --- | --- |

3.

Den anerkendte organisation skal til enhver tid råde over et betydeligt personale til at varetage ledelsesmæssige og tekniske opgaver samt støttefunktioner og forskningsopgaver i et omfang, der passer til størrelsen af flåden i organisationens klasse, flådens sammensætning og organisationens engagement i bygning og ombygning af skibe. Den anerkendte organisation skal være i stand til på hvert arbejdssted, når der er behov for det, at stille midler og personale til rådighed i et omfang, der passer til de opgaver, der skal udføres i overensstemmelse med de generelle minimumskrav i punkt 6 og 7 og med de specifikke minimumskrav i del B.

| 4. | Den anerkendte organisation skal have og anvende et sæt af egne omfattende regler og procedurer, eller påviste evner derfor, for konstruktion, bygning og periodisk syn af handelsskibe, der er af samme kvalitet som internationalt anerkendte standarder. Disse regler og forskrifter offentliggøres og ajourføres og forbedres løbende i kraft af forsknings- og udviklingsprogrammer. |
| --- | --- |

4.

Den anerkendte organisation skal have og anvende et sæt af egne omfattende regler og procedurer, eller påviste evner derfor, for konstruktion, bygning og periodisk syn af handelsskibe, der er af samme kvalitet som internationalt anerkendte standarder. Disse regler og forskrifter offentliggøres og ajourføres og forbedres løbende i kraft af forsknings- og udviklingsprogrammer.

| 5. | Den anerkendte organisation skal hvert år offentliggøre sit skibsregister eller fører skibsregisteret i en database, der er tilgængelig for offentligheden. |
| --- | --- |

5.

Den anerkendte organisation skal hvert år offentliggøre sit skibsregister eller fører skibsregisteret i en database, der er tilgængelig for offentligheden.

| 6. | Den anerkendte organisation må ikke være kontrolleret af redere eller værfter eller af andre med kommerciel interesse i fremstilling, udstyring, reparation eller drift af skibe. Den anerkendte organisation må ikke i væsentlig grad være indtægtsmæssigt afhængig af en enkelt erhvervsvirksomhed. Den anerkendte organisation udfører ikke klassifikationsopgaver eller myndighedsopgaver, hvis den er identisk med eller har erhvervsmæssig, personlig eller familiemæssig tilknytning til et skibs reder eller operatør. Dette uforenelighedsprincip finder ligeledes anvendelse på de skibsinspektører, der er ansat af den anerkendte organisation. |
| --- | --- |

6.

Den anerkendte organisation må ikke være kontrolleret af redere eller værfter eller af andre med kommerciel interesse i fremstilling, udstyring, reparation eller drift af skibe. Den anerkendte organisation må ikke i væsentlig grad være indtægtsmæssigt afhængig af en enkelt erhvervsvirksomhed. Den anerkendte organisation udfører ikke klassifikationsopgaver eller myndighedsopgaver, hvis den er identisk med eller har erhvervsmæssig, personlig eller familiemæssig tilknytning til et skibs reder eller operatør. Dette uforenelighedsprincip finder ligeledes anvendelse på de skibsinspektører, der er ansat af den anerkendte organisation.

| 7. | Den anerkendte organisation skal udøve sin virksomhed i overensstemmelse med bestemmelserne i bilaget til IMO-resolution A.789 (19) om specifikationer for tilsyns- og certificeringsfunktioner, der udføres af anerkendte organer på myndighedernes vegne, i den udstrækning de dækker emner, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

7.

Den anerkendte organisation skal udøve sin virksomhed i overensstemmelse med bestemmelserne i bilaget til IMO-resolution A.789 (19) om specifikationer for tilsyns- og certificeringsfunktioner, der udføres af anerkendte organer på myndighedernes vegne, i den udstrækning de dækker emner, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde.

B.   SPECIFIKKE MINIMUMSKRAV

| 1. | De anerkendte organisationer yder
  en verdensomspændende dækning i kraft af
  deres eget tekniske personale
  eller, i ganske særlige og behørigt begrundede tilfælde, andre ▐ organisationers
  særlige tekniske personale
  . |
| --- | --- |

1.

De anerkendte organisationer yder
  en verdensomspændende dækning i kraft af
  deres eget tekniske personale
  eller, i ganske særlige og behørigt begrundede tilfælde, andre ▐ organisationers
  særlige tekniske personale
  .

| 2. | Den anerkendte organisation skal følge et sæt etiske regler. |
| --- | --- |

2.

Den anerkendte organisation skal følge et sæt etiske regler.

| 3. | Den anerkendte organisation skal ledes og administreres på en sådan måde, at de oplysninger, som en medlemsstats myndigheder har brug for, behandles fortroligt. |
| --- | --- |

3.

Den anerkendte organisation skal ledes og administreres på en sådan måde, at de oplysninger, som en medlemsstats myndigheder har brug for, behandles fortroligt.

| 4. | Den anerkendte organisation skal stille alle relevante oplysninger til rådighed for myndighederne, Kommissionen og de berørte parter. |
| --- | --- |

4.

Den anerkendte organisation skal stille alle relevante oplysninger til rådighed for myndighederne, Kommissionen og de berørte parter.

| 5. | Det arbejde, der udføres af den anerkendte organisation, de tilsynsførende og det tekniske personale, der er ansat af organisationen, må på ingen måde gribe ind i intellektuelle ejendomsrettigheder, der indehaves af skibsværfter, udstyrsleverandører eller redere, herunder patenter, licenser, knowhow eller enhver anden form for viden, der er retligt beskyttet på fællesskabsplan eller nationalt plan. Den anerkendte organisation, de tilsynsførende og det tekniske personale, der er ansat af organisationen, må med forbehold af medlemsstaternes og Kommissionens skønsbeføjelser, herunder navnlig i medfør af artikel 9, under ingen omstændigheder videregive eller offentliggøre oplysninger af kommerciel betydning, som er kommet til deres kendskab under udførelsen af deres inspektions-, kontrol- og tilsynsarbejde i forbindelse med bygning eller reparation af skibe. |
| --- | --- |

5.

Det arbejde, der udføres af den anerkendte organisation, de tilsynsførende og det tekniske personale, der er ansat af organisationen, må på ingen måde gribe ind i intellektuelle ejendomsrettigheder, der indehaves af skibsværfter, udstyrsleverandører eller redere, herunder patenter, licenser, knowhow eller enhver anden form for viden, der er retligt beskyttet på fællesskabsplan eller nationalt plan. Den anerkendte organisation, de tilsynsførende og det tekniske personale, der er ansat af organisationen, må med forbehold af medlemsstaternes og Kommissionens skønsbeføjelser, herunder navnlig i medfør af artikel 9, under ingen omstændigheder videregive eller offentliggøre oplysninger af kommerciel betydning, som er kommet til deres kendskab under udførelsen af deres inspektions-, kontrol- og tilsynsarbejde i forbindelse med bygning eller reparation af skibe.

| 6. | Den anerkendte organisations ledelse skal definere og dokumentere sin politik, sine mål og sin forpligtelse med hensyn til kvalitet, og den skal sikre, at politikken er blevet forstået og gennemført og opretholdes på alle niveauer i den anerkendte organisation. Den anerkendte organisations politik skal henvise til mål og indikatorer for arbejdsindsats på områderne sikkerhed og forureningsforebyggelse. |
| --- | --- |

6.

Den anerkendte organisations ledelse skal definere og dokumentere sin politik, sine mål og sin forpligtelse med hensyn til kvalitet, og den skal sikre, at politikken er blevet forstået og gennemført og opretholdes på alle niveauer i den anerkendte organisation. Den anerkendte organisations politik skal henvise til mål og indikatorer for arbejdsindsats på områderne sikkerhed og forureningsforebyggelse.

| 7. | Den anerkendte organisation skal sikre:






  a) | at dens regler og procedurer opstilles og vedligeholdes på en systematisk måde |
| --- | --- | --- |

7.

Den anerkendte organisation skal sikre:

a)

at dens regler og procedurer opstilles og vedligeholdes på en systematisk måde

| b) | at dens regler og procedurer følges, og at der foreligger et internt system til at måle tjenesteydelsens kvalitet i forhold til disse regler og procedurer |
| --- | --- |

b)

at dens regler og procedurer følges, og at der foreligger et internt system til at måle tjenesteydelsens kvalitet i forhold til disse regler og procedurer

| c) | at kravene til de myndighedsopgaver, som den anerkendte organisation er bemyndiget til at udføre, opfyldes, og at der foreligger et internt system til at måle kvaliteten af tjenesteydelsen, hvad angår overholdelse af de internationale konventioner |
| --- | --- |

c)

at kravene til de myndighedsopgaver, som den anerkendte organisation er bemyndiget til at udføre, opfyldes, og at der foreligger et internt system til at måle kvaliteten af tjenesteydelsen, hvad angår overholdelse af de internationale konventioner

| d) | at ansvar, beføjelser og de indbyrdes relationer mellem de medarbejdere, hvis arbejde har indflydelse på kvaliteten af organisationens tjenesteydelser, er defineret og dokumenteret |
| --- | --- |

d)

at ansvar, beføjelser og de indbyrdes relationer mellem de medarbejdere, hvis arbejde har indflydelse på kvaliteten af organisationens tjenesteydelser, er defineret og dokumenteret

| e) | at alt arbejde udføres under kontrollerede forhold |
| --- | --- |

e)

at alt arbejde udføres under kontrollerede forhold

| f) | at der er etableret en kontrolordning, der sikrer overvågning af de handlinger og det arbejde, der udføres af skibsinspektører samt det tekniske og administrative personale, der er ansat af den anerkendte organisation |
| --- | --- |

f)

at der er etableret en kontrolordning, der sikrer overvågning af de handlinger og det arbejde, der udføres af skibsinspektører samt det tekniske og administrative personale, der er ansat af den anerkendte organisation

| g) | at skibsinspektører har indgående kendskab til den særlige skibstype, hvor de udfører deres arbejde, for så vidt angår den særlige undersøgelse, der skal gennemføres, og til de relevante gældende krav |
| --- | --- |

g)

at skibsinspektører har indgående kendskab til den særlige skibstype, hvor de udfører deres arbejde, for så vidt angår den særlige undersøgelse, der skal gennemføres, og til de relevante gældende krav

| h) | at der anvendes en ordning med uddannelse af skibsinspektører og løbende ajourføring af deres kundskaber |
| --- | --- |

h)

at der anvendes en ordning med uddannelse af skibsinspektører og løbende ajourføring af deres kundskaber

| i) | at der løbende foretages registreringer, der viser, at de krævede standarder er opfyldt på de punkter, som de udførte tjenesteydelser omfatter, samt at kvalitetsstyringssystemet fungerer effektivt |
| --- | --- |

i)

at der løbende foretages registreringer, der viser, at de krævede standarder er opfyldt på de punkter, som de udførte tjenesteydelser omfatter, samt at kvalitetsstyringssystemet fungerer effektivt

| j) | at der til stadighed findes et omfattende system af planlagt og dokumenteret intern revision af de kvalitetsrelaterede aktiviteter i alle organisationens hjemsteder |
| --- | --- |

j)

at der til stadighed findes et omfattende system af planlagt og dokumenteret intern revision af de kvalitetsrelaterede aktiviteter i alle organisationens hjemsteder

| k) | at de lovbestemte syn og inspektioner, der kræves i det harmoniserede system for syn og certificering, som den anerkendte organisation er bemyndiget til at udføre, foretages i henhold til bestemmelsen i bilaget og tillægget til IMO-resolution A.948 (23) om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering |
| --- | --- |

k)

at de lovbestemte syn og inspektioner, der kræves i det harmoniserede system for syn og certificering, som den anerkendte organisation er bemyndiget til at udføre, foretages i henhold til bestemmelsen i bilaget og tillægget til IMO-resolution A.948 (23) om retningslinjer for syn i henhold til det harmoniserede system for syn og certificering

| l) | at der etableres klare og direkte linjer, hvad angår ansvar og ledelse mellem den anerkendte organisations hovedkontor og dets regionale kontorer og mellem de anerkendte organisationer og deres skibsinspektører. |
| --- | --- |

l)

at der etableres klare og direkte linjer, hvad angår ansvar og ledelse mellem den anerkendte organisations hovedkontor og dets regionale kontorer og mellem de anerkendte organisationer og deres skibsinspektører.

| 8. | Organisationen
  skal
  have udviklet
  og
  gennemført
  og
  opretholdt
  et effektivt internt kvalitetsstyringssystem, der er baseret på relevante dele af de internationalt anerkendte kvalitetsstandarder, og som er i overensstemmelse med EN ISO/IEC 17020:2004 (inspektionsorganer) og med EN ISO 9001:2000 ▐, som fortolket og certificeret af det
  vurderingsudvalg
  , der er omhandlet i artikel 11, stk. 1.


  Af hensyn til vurderingsudvalgets uafhængighed råder dette over de midler, der er nødvendige for, at det kan fungere korrekt og udføre et grundigt og kontinuerligt arbejde. Vurderingsudvalget skal råde over højt specialiseret teknisk viden og følge en adfærdskodeks, der sikrer, at dets medlemmer handler uafhængigt. |
| --- | --- |

8.

Organisationen
  skal
  have udviklet
  og
  gennemført
  og
  opretholdt
  et effektivt internt kvalitetsstyringssystem, der er baseret på relevante dele af de internationalt anerkendte kvalitetsstandarder, og som er i overensstemmelse med EN ISO/IEC 17020:2004 (inspektionsorganer) og med EN ISO 9001:2000 ▐, som fortolket og certificeret af det
  vurderingsudvalg
  , der er omhandlet i artikel 11, stk. 1.

Af hensyn til vurderingsudvalgets uafhængighed råder dette over de midler, der er nødvendige for, at det kan fungere korrekt og udføre et grundigt og kontinuerligt arbejde. Vurderingsudvalget skal råde over højt specialiseret teknisk viden og følge en adfærdskodeks, der sikrer, at dets medlemmer handler uafhængigt.

| 9. | Organisationernes
  regler og
  forskrifter
  skal gennemføres på en sådan måde, at
  organisationerne
  forbliver i stand til, på basis af
  deres
  egen direkte viden og vurdering at udstede en pålidelig og objektiv erklæring om sikkerheden ved de berørte skibe i form af klassecertifikater, på grundlag af hvilke der kan udstedes myndighedscertifikater. |
| --- | --- |

9.

Organisationernes
  regler og
  forskrifter
  skal gennemføres på en sådan måde, at
  organisationerne
  forbliver i stand til, på basis af
  deres
  egen direkte viden og vurdering at udstede en pålidelig og objektiv erklæring om sikkerheden ved de berørte skibe i form af klassecertifikater, på grundlag af hvilke der kan udstedes myndighedscertifikater.

| 10. | Den anerkendte organisation skal have de nødvendige midler til — ved hjælp af kvalificeret, fagligt uddannet personale og i henhold til bestemmelserne i bilaget til IMO-resolution A.913 (22) om retningslinjer for myndighedernes gennemførelse af den internationale kodeks for sikker skibsdrift (ISM-koden) — at vurdere anvendelsen og opretholdelsen af både det landbaserede og det på skibene anvendte sikkerhedsstyringssystem, som skal omfattes af de pågældende certifikater. |
| --- | --- |

10.

Den anerkendte organisation skal have de nødvendige midler til — ved hjælp af kvalificeret, fagligt uddannet personale og i henhold til bestemmelserne i bilaget til IMO-resolution A.913 (22) om retningslinjer for myndighedernes gennemførelse af den internationale kodeks for sikker skibsdrift (ISM-koden) — at vurdere anvendelsen og opretholdelsen af både det landbaserede og det på skibene anvendte sikkerhedsstyringssystem, som skal omfattes af de pågældende certifikater.

| 11. | Den anerkendte organisation skal give repræsentanter for myndighederne og andre berørte parter mulighed for at deltage i udarbejdelsen af dens regler og/eller procedurer. |
| --- | --- |

11.

Den anerkendte organisation skal give repræsentanter for myndighederne og andre berørte parter mulighed for at deltage i udarbejdelsen af dens regler og/eller procedurer.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG II

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 94/ 57/ EC | Direktiv .../ .../ EF (1)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed ] | Denne forordning |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, litra a) | Artikel 2, litra a) | Artikel 2, litra a) |
| Artikel 2, litra b) | Artikel 2, litra b) | — |
| Artikel 2, litra c) | Artikel 2, litra c) | — |
| Artikel 2, litra d) | Artikel 2, litra d) | Artikel 2, litra b) |
| Artikel 2, litra e) | Artikel 2, litra g) | Artikel 2, litra c) |
| — | Artikel 2, litra h) | Artikel 2, litra d) |
| Artikel 2, litra f) | Artikel 2, litra i) | Artikel 2, litra e) |
| Artikel 2, litra g) | Artikel 2, litra j) | Artikel 2, litra f) |
| Artikel 2, litra h) | Artikel 2, litra k) | Artikel 2, litra g) |
| Artikel 2, litra i) | Artikel 2, litra m) | Artikel 2, litra i) |
| — | Artikel 2, litra l) | Artikel 2, litra h) |
| Artikel 2, litra j) | Artikel 2, litra n) | — |
| Artikel 2, litra k) | — | Artikel 2, litra j) |
| Artikel 3 | Artikel 3 | — |
| Artikel 4, stk. 1, første punktum | — | Artikel 3, stk. 1 |
| Artikel 4, stk. 1, andet punktum | — | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 1, tredje punktum | — | — |
| Artikel 4, stk. 1, fjerde punktum | — | Artikel 4, stk. 1 |
| — | — | Artikel 3, stk. 3 |
| — | — | Artikel 4, stk. 2 og 3 |
| — | — | Artikel 5 |
| — | — | Artikel 6 |
| — | — | Artikel 7 |
| Artikel 5, stk. 1 | Artikel 8, stk. 1 | — |
| Artikel 5, stk. 3 | Artikel 8, stk. 2 | — |
| Artikel 6, stk. 1-4 | Artikel 9, stk. 1-4 | — |
| Artikel 6, stk. 5 | — | — |
| Artikel 10 | Artikel 10 | Artikel 12 |
| Artikel 8, stk. 1, første led | Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra a) | — |
| Artikel 8, stk. 1, andet led | — | Artikel 13(1) |
| Artikel 8(1) tredje led | Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra b) | — |
| — | Artikel 11, stk. 1, andet afsnit | Artikel 13(1)(andet afsnit) |
| Artikel 8(2) | Artikel 11, stk. 2 | — |
| Artikel 8, stk. 2, andet afsnit | — | Artikel 13, stk. 2 |
| Artikel 9, stk. 1 | — | — |
| Artikel 9, stk. 2 | — | — |
| Artikel 10, stk. 1, indledning | Artikel 12 | — |
| Artikel 10, stk. 1, litra a), b) og c), stk. 2, 3 og 4 | — | — |
| Artikel 11, stk. 1 og 2 | Artikel 13, stk. 1 og 2 | — |
| Artikel 11, stk. 3 og 4 | — | Artikel 8, stk. 1 og 2 |
| Artikel 12 | Artikel 14 | — |
| Artikel 13 | — | — |
| Artikel 14 | Artikel 15, stk. 1 og 2 | — |
| — | Artikel 15, stk. 3 | — |
| — | Artikel 16 | — |
| — | | Artikel 9 |
| Artikel 15, stk. 1 | | |
| | | Artikel 10, stk. 1 og 2 |
| Artikel 15, stk. 2 | | Artikel 10, stk. 3 |
| Artikel 15, stk. 3 | — | Artikel 10, stk. 4 |
| Artikel 15, stk. 4 | | Artikel 10, stk. 5 |
| Artikel 15, stk. 5 | | Artikel 10, stk. 6, første, andet, tredje og femte afsnit |
| — | | Artikel 10, stk. 6, fjerde afsnit |
| Artikel 16 | Artikel 17 | — |
| Artikel 17 | Artikel 20 | — |
| — | Artikel 18 | — |
| — | Artikel 19 | — |
| | | Artikel 11 |
| | | Artikel 14 |
| | | Artikel 15 |
| | | Artikel 16 |
| | | Artikel 17 |
| | | Artikel 18 |
| | | Artikel 19 |
| Bilag | | Bilag I |
| | Bilag I | |
| | Bilag II | Bilag II |

Direktiv 94/ 57/ EC

Direktiv .../ .../ EF (1)
  [om opfyldelse af kravene til flagstater og om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed ]

Denne forordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, litra a)

Artikel 2, litra a)

Artikel 2, litra a)

Artikel 2, litra b)

Artikel 2, litra b)

—

Artikel 2, litra c)

Artikel 2, litra c)

—

Artikel 2, litra d)

Artikel 2, litra d)

Artikel 2, litra b)

Artikel 2, litra e)

Artikel 2, litra g)

Artikel 2, litra c)

—

Artikel 2, litra h)

Artikel 2, litra d)

Artikel 2, litra f)

Artikel 2, litra i)

Artikel 2, litra e)

Artikel 2, litra g)

Artikel 2, litra j)

Artikel 2, litra f)

Artikel 2, litra h)

Artikel 2, litra k)

Artikel 2, litra g)

Artikel 2, litra i)

Artikel 2, litra m)

Artikel 2, litra i)

—

Artikel 2, litra l)

Artikel 2, litra h)

Artikel 2, litra j)

Artikel 2, litra n)

—

Artikel 2, litra k)

—

Artikel 2, litra j)

Artikel 3

Artikel 3

—

Artikel 4, stk. 1, første punktum

—

Artikel 3, stk. 1

Artikel 4, stk. 1, andet punktum

—

Artikel 3, stk. 2

Artikel 4, stk. 1, tredje punktum

—

—

Artikel 4, stk. 1, fjerde punktum

—

Artikel 4, stk. 1

—

—

Artikel 3, stk. 3

—

—

Artikel 4, stk. 2 og 3

—

—

Artikel 5

—

—

Artikel 6

—

—

Artikel 7

Artikel 5, stk. 1

Artikel 8, stk. 1

—

Artikel 5, stk. 3

Artikel 8, stk. 2

—

Artikel 6, stk. 1-4

Artikel 9, stk. 1-4

—

Artikel 6, stk. 5

—

—

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 8, stk. 1, første led

Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra a)

—

Artikel 8, stk. 1, andet led

—

Artikel 13(1)

Artikel 8(1) tredje led

Artikel 11, stk. 1, første afsnit, litra b)

—

—

Artikel 11, stk. 1, andet afsnit

Artikel 13(1)(andet afsnit)

Artikel 8(2)

Artikel 11, stk. 2

—

Artikel 8, stk. 2, andet afsnit

—

Artikel 13, stk. 2

Artikel 9, stk. 1

—

—

Artikel 9, stk. 2

—

—

Artikel 10, stk. 1, indledning

Artikel 12

—

Artikel 10, stk. 1, litra a), b) og c), stk. 2, 3 og 4

—

—

Artikel 11, stk. 1 og 2

Artikel 13, stk. 1 og 2

—

Artikel 11, stk. 3 og 4

—

Artikel 8, stk. 1 og 2

Artikel 12

Artikel 14

—

Artikel 13

—

—

Artikel 14

Artikel 15, stk. 1 og 2

—

—

Artikel 15, stk. 3

—

—

Artikel 16

—

—

Artikel 9

Artikel 15, stk. 1

Artikel 10, stk. 1 og 2

Artikel 15, stk. 2

Artikel 10, stk. 3

Artikel 15, stk. 3

—

Artikel 10, stk. 4

Artikel 15, stk. 4

Artikel 10, stk. 5

Artikel 15, stk. 5

Artikel 10, stk. 6, første, andet, tredje og femte afsnit

—

Artikel 10, stk. 6, fjerde afsnit

Artikel 16

Artikel 17

—

Artikel 17

Artikel 20

—

—

Artikel 18

—

—

Artikel 19

—

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 18

Artikel 19

Bilag

Bilag I

Bilag I

Bilag II

Bilag II

---

(1)  EUT ...

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/291

---

Onsdag, den 24. september 2008Elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ***I

P6_TA(2008)0449

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (KOM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0697),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0427/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0321/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0247

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2008/.../EF
  om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det nuværende regelsæt for elektronisk kommunikation udgøres af fem direktiver: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og tjenester (forsyningspligtdirektivet) (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (8)
  (samlet benævnt »rammedirektivet og særdirektiverne«); Kommissionen skal jævnligt vurdere, hvordan disse direktiver fungerer, bl.a. for at afgøre, om den teknologiske og markedsmæssige udvikling giver grund til ændringer. |
| --- | --- |

(1)

Det nuværende regelsæt for elektronisk kommunikation udgøres af fem direktiver: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og tjenester (forsyningspligtdirektivet) (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (8)
  (samlet benævnt »rammedirektivet og særdirektiverne«); Kommissionen skal jævnligt vurdere, hvordan disse direktiver fungerer, bl.a. for at afgøre, om den teknologiske og markedsmæssige udvikling giver grund til ændringer.

| (2) | I 2007 blev der gennemført en revision af Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester))

   (9)

  med det formål at sikre optimale konkurrencevilkår og retssikkerhed for informationsteknologier og medieindustrier og -tjenester i Den Europæiske Union samt respekt for den kulturelle og sproglige mangfoldighed. I den forbindelse udgør et fair og balanceret regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester et væsentligt fundament for hele den audiovisuelle sektor i EU. |
| --- | --- |

(2)

I 2007 blev der gennemført en revision af Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester))

   (9)

  med det formål at sikre optimale konkurrencevilkår og retssikkerhed for informationsteknologier og medieindustrier og -tjenester i Den Europæiske Union samt respekt for den kulturelle og sproglige mangfoldighed. I den forbindelse udgør et fair og balanceret regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester et væsentligt fundament for hele den audiovisuelle sektor i EU.

| (3) | I den forbindelse fremlagde Kommissionen sine første konklusioner i en meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 29. juni 2006 om revurderingen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og tjenester. På grundlag af disse første konklusioner er der gennemført en offentlig høring, hvoraf det er fremgået, at det vigtigste problem at tage op er den omstændighed, at der stadig ikke er skabt et indre marked for elektronisk kommunikation. Det konstateres navnlig, at uensartet lovgivning og uoverensstemmelser mellem de nationale tilsynsmyndigheders aktiviteter sætter ikke blot sektorens konkurrenceevne på spil, men også de væsentlige fordele, som konkurrence på tværs af grænserne medfører for forbrugerne. |
| --- | --- |

(3)

I den forbindelse fremlagde Kommissionen sine første konklusioner i en meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 29. juni 2006 om revurderingen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og tjenester. På grundlag af disse første konklusioner er der gennemført en offentlig høring, hvoraf det er fremgået, at det vigtigste problem at tage op er den omstændighed, at der stadig ikke er skabt et indre marked for elektronisk kommunikation. Det konstateres navnlig, at uensartet lovgivning og uoverensstemmelser mellem de nationale tilsynsmyndigheders aktiviteter sætter ikke blot sektorens konkurrenceevne på spil, men også de væsentlige fordele, som konkurrence på tværs af grænserne medfører for forbrugerne.

| (4) | EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester bør derfor revideres, så vi kan få et fuldt fungerende indre marked for elektronisk kommunikation på plads ved at styrke fællesskabsordningen for regulering af operatører med en stærk markedsposition på de centrale markeder. ▐ Reformen omfatter også opstilling af en effektiv
  og samordnet
  strategi for frekvensforvaltning, der skal skabe et europæisk samarbejdsområde for information, samt skærpelse af bestemmelserne for brugere med handikap for at opnå et informationssamfund, der er åbent for alle. |
| --- | --- |

(4)

EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester bør derfor revideres, så vi kan få et fuldt fungerende indre marked for elektronisk kommunikation på plads ved at styrke fællesskabsordningen for regulering af operatører med en stærk markedsposition på de centrale markeder. ▐ Reformen omfatter også opstilling af en effektiv
  og samordnet
  strategi for frekvensforvaltning, der skal skabe et europæisk samarbejdsområde for information, samt skærpelse af bestemmelserne for brugere med handikap for at opnå et informationssamfund, der er åbent for alle.

| (5) | Et hovedmål for EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester er at skabe et bæredygtigt »økosystem« for elektronisk kommunikation, der er baseret på udbud og efterspørgsel, hvor udbuddet skabes gennem infrastruktur- og tjenestemarkeder med reel konkurrence, og efterspørgslen skabes gennem udvikling af informationssamfundet. |
| --- | --- |

(5)

Et hovedmål for EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester er at skabe et bæredygtigt »økosystem« for elektronisk kommunikation, der er baseret på udbud og efterspørgsel, hvor udbuddet skabes gennem infrastruktur- og tjenestemarkeder med reel konkurrence, og efterspørgslen skabes gennem udvikling af informationssamfundet.

| (6) | Et andet mål for EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester er gradvis at mindske mængden af forhåndsregulerende sektorspecifikke bestemmelser, efterhånden som konkurrencen på markederne for elektronisk kommunikation udvikler sig og, i sidste instans, at lade den elektroniske kommunikation blive styret udelukkende gennem konkurrencelovgivningen. Da markederne for elektronisk kommunikation har udvist stærk konkurrencedynamik de seneste år, er det meget vigtigt, at forhåndsregulerede forpligtelser kun benyttes, hvor der ikke er effektiv og bæredygtig konkurrence. Det bør senest tre år efter gennemførelsen af dette direktiv undersøges, om forhåndsregulering fortsat er nødvendig. |
| --- | --- |

(6)

Et andet mål for EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester er gradvis at mindske mængden af forhåndsregulerende sektorspecifikke bestemmelser, efterhånden som konkurrencen på markederne for elektronisk kommunikation udvikler sig og, i sidste instans, at lade den elektroniske kommunikation blive styret udelukkende gennem konkurrencelovgivningen. Da markederne for elektronisk kommunikation har udvist stærk konkurrencedynamik de seneste år, er det meget vigtigt, at forhåndsregulerede forpligtelser kun benyttes, hvor der ikke er effektiv og bæredygtig konkurrence. Det bør senest tre år efter gennemførelsen af dette direktiv undersøges, om forhåndsregulering fortsat er nødvendig.

| (7) | For at sikre en forholdsmæssig og passende tilgang til de varierende konkurrencevilkår, bør de nationale tilsynsmyndigheder kunne definere markeder på subnational basis og ophæve forpligtelser på markeder eller i geografiske områder, hvor der er en effektiv infrastrukturkonkurrence. Dette bør gælde selv om geografiske områder ikke er defineret som særskilte markeder. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre en forholdsmæssig og passende tilgang til de varierende konkurrencevilkår, bør de nationale tilsynsmyndigheder kunne definere markeder på subnational basis og ophæve forpligtelser på markeder eller i geografiske områder, hvor der er en effektiv infrastrukturkonkurrence. Dette bør gælde selv om geografiske områder ikke er defineret som særskilte markeder.

| (8) | Med henblik på at opfylde målene i Lissabondagsordenen er det nødvendigt at sikre passende incitamenter til investeringer i nye højhastighedsnet, der støtter innovationen i forbindelse med indholdsrige internettjenester og styrker Den Europæiske Unions internationale konkurrencedygtighed. Sådanne net har et enormt potentiale til at give forbrugerne og erhvervslivet i hele Den Europæiske Union fordele. Det er derfor afgørende at fremme bæredygtige investeringer i udviklingen af disse net, idet man fastholder konkurrencen og øger forbrugernes valgmuligheder gennem forudsigelighed og sammenhæng i reguleringen. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at opfylde målene i Lissabondagsordenen er det nødvendigt at sikre passende incitamenter til investeringer i nye højhastighedsnet, der støtter innovationen i forbindelse med indholdsrige internettjenester og styrker Den Europæiske Unions internationale konkurrencedygtighed. Sådanne net har et enormt potentiale til at give forbrugerne og erhvervslivet i hele Den Europæiske Union fordele. Det er derfor afgørende at fremme bæredygtige investeringer i udviklingen af disse net, idet man fastholder konkurrencen og øger forbrugernes valgmuligheder gennem forudsigelighed og sammenhæng i reguleringen.

| (9) | Kommissionen anerkendte i sin meddelelse »Bredbånd til hele EU« af 20. marts 2006 (10), at der i Den Europæiske Union er regionale uligheder med hensyn til adgangen til højhastighedsbredbåndstjenester. Trods den generelle stigning i antallet af bredbåndsforbindelser har bredbåndsadgang kun vundet begrænset udbredelse i en række regioner på grund af de høje omkostninger som følge af lav befolkningstæthed og en isoleret beliggenhed. De forretningsmæssige incitamenter til at investere i bredbånd i disse områder viser sig ofte utilstrækkelige. Teknologisk innovation nedbringer dog løbende installationsomkostningerne. For at sikre investeringer i nye teknologier i underudviklede regioner, bør reguleringen af elektronisk kommunikation være i overensstemmelse med andre politiske foranstaltninger, herunder statsstøttepolitikken, strukturfondene og de bredere industripolitiske målsætninger. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anerkendte i sin meddelelse »Bredbånd til hele EU« af 20. marts 2006 (10), at der i Den Europæiske Union er regionale uligheder med hensyn til adgangen til højhastighedsbredbåndstjenester. Trods den generelle stigning i antallet af bredbåndsforbindelser har bredbåndsadgang kun vundet begrænset udbredelse i en række regioner på grund af de høje omkostninger som følge af lav befolkningstæthed og en isoleret beliggenhed. De forretningsmæssige incitamenter til at investere i bredbånd i disse områder viser sig ofte utilstrækkelige. Teknologisk innovation nedbringer dog løbende installationsomkostningerne. For at sikre investeringer i nye teknologier i underudviklede regioner, bør reguleringen af elektronisk kommunikation være i overensstemmelse med andre politiske foranstaltninger, herunder statsstøttepolitikken, strukturfondene og de bredere industripolitiske målsætninger.

| (10) | Investering i forskning og udvikling er af afgørende betydning for udviklingen af den næste generation af optiske fibernet og for en fleksibel og effektiv radioadgang, hvilket øger konkurrence og innovation i applikationer og tjenester til gavn for forbrugerne. Udfordringen består i at levere den næste generation af omfattende og samlede net- og tjenesteinfrastrukturer til elektronisk kommunikation, informationsteknologi og medier. |
| --- | --- |

(10)

Investering i forskning og udvikling er af afgørende betydning for udviklingen af den næste generation af optiske fibernet og for en fleksibel og effektiv radioadgang, hvilket øger konkurrence og innovation i applikationer og tjenester til gavn for forbrugerne. Udfordringen består i at levere den næste generation af omfattende og samlede net- og tjenesteinfrastrukturer til elektronisk kommunikation, informationsteknologi og medier.

| (11) | Den offentlige politik bør være med til at få markederne for elektronisk kommunikation til at fungere mere effektivt, idet der sigtes mod både udbuds- og efterspørgselssiden for at sætte gang i et positivt kredsløb, hvor udvikling af bedre indhold og tjenester følger af udbredelse af infrastrukturer og omvendt. Offentlig indgriben bør være rimelig, bør hverken forvride konkurrencen eller hindre private investeringer, bør øge incitamenterne til investering og bør formindske hindringer for adgang. I den henseende kan de offentlige myndigheder støtte lanceringen af fremtidssikret højkapacitetsinfrastruktur. I den forbindelse bør offentlig støtte tildeles gennem åbne, gennemskuelige og konkurrencedygtige procedurer, den bør ikke på forhånd være til fordel for en given teknologi, og den bør give lige adgang til infrastrukturer. |
| --- | --- |

(11)

Den offentlige politik bør være med til at få markederne for elektronisk kommunikation til at fungere mere effektivt, idet der sigtes mod både udbuds- og efterspørgselssiden for at sætte gang i et positivt kredsløb, hvor udvikling af bedre indhold og tjenester følger af udbredelse af infrastrukturer og omvendt. Offentlig indgriben bør være rimelig, bør hverken forvride konkurrencen eller hindre private investeringer, bør øge incitamenterne til investering og bør formindske hindringer for adgang. I den henseende kan de offentlige myndigheder støtte lanceringen af fremtidssikret højkapacitetsinfrastruktur. I den forbindelse bør offentlig støtte tildeles gennem åbne, gennemskuelige og konkurrencedygtige procedurer, den bør ikke på forhånd være til fordel for en given teknologi, og den bør give lige adgang til infrastrukturer.

| (12) | EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester bør ligeledes fremme forbrugerbeskyttelsen inden for sektoren elektronisk kommunikation, idet der skal sikres nøjagtig og omfattende information under anvendelse af alle midler med henblik herpå, ved at sikre gennemskuelighed, for så vidt angår afgifter og gebyrer, og ved at sikre høj standard i forbindelse af leveringen af tjenester. De bør også sikre fuld anerkendelse af forbrugerorganisationernes rolle i forbindelse med offentlige høringer og sikre, at de kompetente myndigheder får de nødvendige beføjelser til at hindre eventuel manipulation og til at gribe ind med den nødvendige effektivitet for at stoppe alle tilfælde af bedrageri. |
| --- | --- |

(12)

EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester bør ligeledes fremme forbrugerbeskyttelsen inden for sektoren elektronisk kommunikation, idet der skal sikres nøjagtig og omfattende information under anvendelse af alle midler med henblik herpå, ved at sikre gennemskuelighed, for så vidt angår afgifter og gebyrer, og ved at sikre høj standard i forbindelse af leveringen af tjenester. De bør også sikre fuld anerkendelse af forbrugerorganisationernes rolle i forbindelse med offentlige høringer og sikre, at de kompetente myndigheder får de nødvendige beføjelser til at hindre eventuel manipulation og til at gribe ind med den nødvendige effektivitet for at stoppe alle tilfælde af bedrageri.

| (13) | Kommissionen bør for at sikre transparens og proportionalitet gennem effektive høringer tage hensyn til synspunkterne hos de nationale tilsynsmyndigheder og i erhvervslivet, når den vedtager foranstaltninger i henhold til dette direktiv. Kommissionen bør udsende detaljerede høringsdokumenter, som gør rede for de forskellige foranstaltninger, der påtænkes, og de berørte aktører bør have en rimelig frist til at svare. Efter høringen og efter at have taget stilling til svarene bør Kommissionen begrunde sin afgørelse i en erklæring, der bør omfatte en beskrivelse af, hvorledes der er taget hensyn til synspunkterne hos dem, der har svaret. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bør for at sikre transparens og proportionalitet gennem effektive høringer tage hensyn til synspunkterne hos de nationale tilsynsmyndigheder og i erhvervslivet, når den vedtager foranstaltninger i henhold til dette direktiv. Kommissionen bør udsende detaljerede høringsdokumenter, som gør rede for de forskellige foranstaltninger, der påtænkes, og de berørte aktører bør have en rimelig frist til at svare. Efter høringen og efter at have taget stilling til svarene bør Kommissionen begrunde sin afgørelse i en erklæring, der bør omfatte en beskrivelse af, hvorledes der er taget hensyn til synspunkterne hos dem, der har svaret.

| (14) | For at gøre det muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at opfylde de mål, der er opstillet i rammedirektivet og særdirektiverne, særlig om gennemgående interoperabilitet, bør anvendelsesområdet for rammedirektivet udvides til at omfatte radio- og teleterminaludstyr som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (11), såvel som forbrugerudstyr til digital-tv. |
| --- | --- |

(14)

For at gøre det muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at opfylde de mål, der er opstillet i rammedirektivet og særdirektiverne, særlig om gennemgående interoperabilitet, bør anvendelsesområdet for rammedirektivet udvides til at omfatte radio- og teleterminaludstyr som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (11), såvel som forbrugerudstyr til digital-tv.

| (15) | Uden at det berører direktiv 1999/5/EF, er det nødvendigt at fastlægge anvendelsen af visse aspekter af terminaludstyr vedrørende adgang for handicappede slutbrugere for at sikre interoperabilitet mellem terminaludstyr og elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. |
| --- | --- |

(15)

Uden at det berører direktiv 1999/5/EF, er det nødvendigt at fastlægge anvendelsen af visse aspekter af terminaludstyr vedrørende adgang for handicappede slutbrugere for at sikre interoperabilitet mellem terminaludstyr og elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.

| (16) | Visse definitioner bør tydeliggøres eller ændres, så de afspejler den markedsmæssige og teknologiske udvikling, og så tvetydigheder, der er konstateret ved gennemførelsen af regelsættet, fjernes. |
| --- | --- |

(16)

Visse definitioner bør tydeliggøres eller ændres, så de afspejler den markedsmæssige og teknologiske udvikling, og så tvetydigheder, der er konstateret ved gennemførelsen af regelsættet, fjernes.

| (17) | De nationale tilsynsmyndigheders og Kommissionens aktiviteter i forbindelse med EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester bidrager til opfyldelsen af bredere offentlige politikmålsætninger på områderne kultur, beskæftigelse, miljø, social og regional samhørighed og by- og landsplanlægning. |
| --- | --- |

(17)

De nationale tilsynsmyndigheders og Kommissionens aktiviteter i forbindelse med EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester bidrager til opfyldelsen af bredere offentlige politikmålsætninger på områderne kultur, beskæftigelse, miljø, social og regional samhørighed og by- og landsplanlægning.

| (18) | Der vil stadig være forskel på de nationale markeder for elektronisk kommunikation i EU. Det er derfor afgørende vigtigt, at de nationale tilsynsmyndigheder og Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (»BERT«) har den nødvendige kompetence og viden til at opbygge et konkurrenceorienteret økosystem på markederne for elektronisk kommunikation og kommunikationstjenester i EU, samtidig med at man accepterer de nationale og regionale forskelle og overholder subsidiaritetsprincippet. |
| --- | --- |

(18)

Der vil stadig være forskel på de nationale markeder for elektronisk kommunikation i EU. Det er derfor afgørende vigtigt, at de nationale tilsynsmyndigheder og Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (»BERT«) har den nødvendige kompetence og viden til at opbygge et konkurrenceorienteret økosystem på markederne for elektronisk kommunikation og kommunikationstjenester i EU, samtidig med at man accepterer de nationale og regionale forskelle og overholder subsidiaritetsprincippet.

| (19) | De nationale tilsynsmyndigheders uafhængighed bør styrkes, så de kan anvende regelsættet med større gennemslagskraft, og så deres autoritet og forudsigeligheden i deres afgørelser øges. Til dette formål bør det udtrykkeligt fastsættes i national ret, at den nationale tilsynsmyndighed i udførelsen af sine opgaver er beskyttet mod indblanding udefra og politisk pres, der kan forhindre en uafhængig vurdering af de sager, den skal behandle. En sådan påvirkning udefra gør en instans, der medvirker i den nationale lovgivningsproces, uegnet til at fungere som tilsynsmyndighed under regelsættet. Derfor bør der på forhånd opstilles regler for, på hvilket grundlag ledelsen for en national tilsynsmyndighed kan afskediges, så enhver rimelig tvivl om tilsynsmyndighedens uafhængighed og upåvirkelighed over for eksterne faktorer fjernes. Det er vigtigt, at de nationale tilsynsmyndigheder har deres eget budget, der bl.a. sætter dem i stand til at ansætte tilstrækkeligt, kvalificeret personale. Af hensyn til åbenhed i forvaltningen bør budgettet hvert år offentliggøres. |
| --- | --- |

(19)

De nationale tilsynsmyndigheders uafhængighed bør styrkes, så de kan anvende regelsættet med større gennemslagskraft, og så deres autoritet og forudsigeligheden i deres afgørelser øges. Til dette formål bør det udtrykkeligt fastsættes i national ret, at den nationale tilsynsmyndighed i udførelsen af sine opgaver er beskyttet mod indblanding udefra og politisk pres, der kan forhindre en uafhængig vurdering af de sager, den skal behandle. En sådan påvirkning udefra gør en instans, der medvirker i den nationale lovgivningsproces, uegnet til at fungere som tilsynsmyndighed under regelsættet. Derfor bør der på forhånd opstilles regler for, på hvilket grundlag ledelsen for en national tilsynsmyndighed kan afskediges, så enhver rimelig tvivl om tilsynsmyndighedens uafhængighed og upåvirkelighed over for eksterne faktorer fjernes. Det er vigtigt, at de nationale tilsynsmyndigheder har deres eget budget, der bl.a. sætter dem i stand til at ansætte tilstrækkeligt, kvalificeret personale. Af hensyn til åbenhed i forvaltningen bør budgettet hvert år offentliggøres.

| (20) | Der har været store forskelle i den måde, hvorpå klageinstanserne har benyttet foreløbige forholdsregler til at suspendere de nationale tilsynsmyndigheders afgørelser. For at skabe større ensartethed bør der indføres en fælles fremgangsmåde i overensstemmelse med Fællesskabets retspraksis. I betragtning af den betydning klagesager har for hvordan regelsættet som helhed fungerer, bør der indføres en ordning for indsamling af oplysninger om klagesager og beslutninger om suspension af de nationale tilsynsmyndigheders afgørelser i alle medlemsstater samt for rapportering af disse oplysninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

Der har været store forskelle i den måde, hvorpå klageinstanserne har benyttet foreløbige forholdsregler til at suspendere de nationale tilsynsmyndigheders afgørelser. For at skabe større ensartethed bør der indføres en fælles fremgangsmåde i overensstemmelse med Fællesskabets retspraksis. I betragtning af den betydning klagesager har for hvordan regelsættet som helhed fungerer, bør der indføres en ordning for indsamling af oplysninger om klagesager og beslutninger om suspension af de nationale tilsynsmyndigheders afgørelser i alle medlemsstater samt for rapportering af disse oplysninger til Kommissionen.

| (21) | For at de nationale tilsynsmyndigheder kan udføre deres opgaver effektivt, bør de oplysninger, som de skal indsamle, omfatte regnskabsoplysninger om de detailmarkeder, der er knyttet til engrosmarkeder, hvor en operatør har en stærk markedsposition, og som derfor reguleres af den nationale tilsynsmyndighed; endvidere bør oplysningerne omfatte data, der sætter den nationale tilsynsmyndighed i stand til at vurdere de mulige følger af planlagte opgraderinger eller ændringer i nettopologien for udviklingen i konkurrencen eller for engrosprodukter, der stilles til rådighed for andre parter. |
| --- | --- |

(21)

For at de nationale tilsynsmyndigheder kan udføre deres opgaver effektivt, bør de oplysninger, som de skal indsamle, omfatte regnskabsoplysninger om de detailmarkeder, der er knyttet til engrosmarkeder, hvor en operatør har en stærk markedsposition, og som derfor reguleres af den nationale tilsynsmyndighed; endvidere bør oplysningerne omfatte data, der sætter den nationale tilsynsmyndighed i stand til at vurdere de mulige følger af planlagte opgraderinger eller ændringer i nettopologien for udviklingen i konkurrencen eller for engrosprodukter, der stilles til rådighed for andre parter.

| (22) | Den nationale høring, der skal iværksættes i henhold til rammedirektivets artikel 6, bør gennemføres før den fællesskabshøring, der er omhandlet i samme direktivs artikel 7, således at interesseparternes synspunkter kan afspejles i fællesskabshøringen. Derved undgår man også at skulle gennemføre endnu en fællesskabshøring i tilfælde, hvor den nationale høring fører til ændring af den planlagte foranstaltning. |
| --- | --- |

(22)

Den nationale høring, der skal iværksættes i henhold til rammedirektivets artikel 6, bør gennemføres før den fællesskabshøring, der er omhandlet i samme direktivs artikel 7, således at interesseparternes synspunkter kan afspejles i fællesskabshøringen. Derved undgår man også at skulle gennemføre endnu en fællesskabshøring i tilfælde, hvor den nationale høring fører til ændring af den planlagte foranstaltning.

| (23) | De nationale tilsynsmyndigheders skønsbeføjelser må forliges med udviklingen af en ensartet reguleringspraksis og en konsekvent anvendelse af regelsættet, for at tilsynsmyndighederne kan medvirke effektivt til at udvikle og komplettere det indre marked. Tilsynsmyndighederne bør derfor støtte Kommissionens og markedsmyndighedens aktiviteter vedrørende det indre marked, og
  BERT
  bør være det eneste forum for samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder i udførelsen af deres opgaver i henhold til regelsættet. |
| --- | --- |

(23)

De nationale tilsynsmyndigheders skønsbeføjelser må forliges med udviklingen af en ensartet reguleringspraksis og en konsekvent anvendelse af regelsættet, for at tilsynsmyndighederne kan medvirke effektivt til at udvikle og komplettere det indre marked. Tilsynsmyndighederne bør derfor støtte Kommissionens og markedsmyndighedens aktiviteter vedrørende det indre marked, og
  BERT
  bør være det eneste forum for samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder i udførelsen af deres opgaver i henhold til regelsættet.

| (24) | Den fællesskabsordning, der gør det muligt for Kommissionen at kræve, at en national tilsynsmyndighed trækker planlagte foranstaltninger vedrørende markedsafgrænsning og udpegning af operatører med en stærk markedsposition tilbage, har bidraget væsentligt til en ensartet fremgangsmåde for udpegning af forhold, hvor der kan anvendes forhåndsregulering, og af de operatører, der skal være omfattet af en sådan regulering. Der er imidlertid ikke nogen tilsvarende ordning for de afhjælpende foranstaltninger. Kommissionens overvågning af markedet og særlig erfaringerne med proceduren i rammedirektivets artikel 7 har vist, at manglende ensartethed i de nationale tilsynsmyndigheders anvendelse af afhjælpende foranstaltninger under lignende markedsforhold underminerer det indre marked for elektronisk kommunikation, skaber ulige konkurrencevilkår for operatører i forskellige medlemsstater og forhindrer, at forbrugerne kan nyde godt af konkurrence og udbud af tjenesteydelser på tværs af grænserne. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at kræve, at en tilsynsmyndighed trækker et udkast til afhjælpende foranstaltninger tilbage. For at sikre, at regelsættet anvendes ensartet i hele Fællesskabet, bør Kommissionen rådføre sig med
  BERT
  , før den træffer sin afgørelse. |
| --- | --- |

(24)

Den fællesskabsordning, der gør det muligt for Kommissionen at kræve, at en national tilsynsmyndighed trækker planlagte foranstaltninger vedrørende markedsafgrænsning og udpegning af operatører med en stærk markedsposition tilbage, har bidraget væsentligt til en ensartet fremgangsmåde for udpegning af forhold, hvor der kan anvendes forhåndsregulering, og af de operatører, der skal være omfattet af en sådan regulering. Der er imidlertid ikke nogen tilsvarende ordning for de afhjælpende foranstaltninger. Kommissionens overvågning af markedet og særlig erfaringerne med proceduren i rammedirektivets artikel 7 har vist, at manglende ensartethed i de nationale tilsynsmyndigheders anvendelse af afhjælpende foranstaltninger under lignende markedsforhold underminerer det indre marked for elektronisk kommunikation, skaber ulige konkurrencevilkår for operatører i forskellige medlemsstater og forhindrer, at forbrugerne kan nyde godt af konkurrence og udbud af tjenesteydelser på tværs af grænserne. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at kræve, at en tilsynsmyndighed trækker et udkast til afhjælpende foranstaltninger tilbage. For at sikre, at regelsættet anvendes ensartet i hele Fællesskabet, bør Kommissionen rådføre sig med
  BERT
  , før den træffer sin afgørelse.

| (25) | Det er vigtigt, at regelsættet gennemføres rettidigt. Når Kommissionen har truffet afgørelse om, at en national tilsynsmyndighed skal trække en planlagt foranstaltning tilbage, bør tilsynsmyndigheden forelægge en revideret foranstaltning for Kommissionen. Der bør fastsættes en frist for meddelelse af den reviderede foranstaltning til Kommissionen i henhold til rammedirektivets artikel 7, så markedsdeltagerne kan vide, hvor længe markedsanalysen varer, og så retssikkerheden øges. |
| --- | --- |

(25)

Det er vigtigt, at regelsættet gennemføres rettidigt. Når Kommissionen har truffet afgørelse om, at en national tilsynsmyndighed skal trække en planlagt foranstaltning tilbage, bør tilsynsmyndigheden forelægge en revideret foranstaltning for Kommissionen. Der bør fastsættes en frist for meddelelse af den reviderede foranstaltning til Kommissionen i henhold til rammedirektivets artikel 7, så markedsdeltagerne kan vide, hvor længe markedsanalysen varer, og så retssikkerheden øges.

| (26) | For at undgå et retligt tomrum i en sektor, der er kendetegnet af en rivende udvikling, bør Kommissionen ligeledes, hvis vedtagelse af et revideret udkast til foranstaltninger stadig ville skabe hindringer for det indre marked eller være uforenelige med fællesskabsretten, efter at have hørt
  BERT
  kunne kræve, at den pågældende nationale tilsynsmyndighed indfører en bestemt afhjælpende foranstaltning inden for en fastsat frist. |
| --- | --- |

(26)

For at undgå et retligt tomrum i en sektor, der er kendetegnet af en rivende udvikling, bør Kommissionen ligeledes, hvis vedtagelse af et revideret udkast til foranstaltninger stadig ville skabe hindringer for det indre marked eller være uforenelige med fællesskabsretten, efter at have hørt
  BERT
  kunne kræve, at den pågældende nationale tilsynsmyndighed indfører en bestemt afhjælpende foranstaltning inden for en fastsat frist.

| (27) | I betragtning af de korte tidsfrister, der gælder ifølge ordningen for fællesskabshøring, bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til forenkling af procedurerne for udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder, f.eks. hvor der er tale om stabile markeder eller mindre ændringer i tidligere anmeldte foranstaltninger, eller for at tillade en undtagelse fra kravet om anmeldelse for at strømline procedurerne i visse tilfælde. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning af de korte tidsfrister, der gælder ifølge ordningen for fællesskabshøring, bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til forenkling af procedurerne for udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder, f.eks. hvor der er tale om stabile markeder eller mindre ændringer i tidligere anmeldte foranstaltninger, eller for at tillade en undtagelse fra kravet om anmeldelse for at strømline procedurerne i visse tilfælde.

| (28) | I overensstemmelse med målene for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om handicappedes rettigheder bør regelsættet sikre, at alle brugere, herunder handicappede slutbrugere, ældre og brugere med særlige sociale behov, har nem adgang til tjenester af høj kvalitet og til en overkommelig pris. Ifølge erklæring nr. 22, der er knyttet som bilag til slutakten til Amsterdam-traktaten, skal Fællesskabets institutioner i forbindelse med udarbejdelsen af foranstaltninger i henhold til artikel 95 i traktaten tage hensyn til handicappedes behov. |
| --- | --- |

(28)

I overensstemmelse med målene for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om handicappedes rettigheder bør regelsættet sikre, at alle brugere, herunder handicappede slutbrugere, ældre og brugere med særlige sociale behov, har nem adgang til tjenester af høj kvalitet og til en overkommelig pris. Ifølge erklæring nr. 22, der er knyttet som bilag til slutakten til Amsterdam-traktaten, skal Fællesskabets institutioner i forbindelse med udarbejdelsen af foranstaltninger i henhold til artikel 95 i traktaten tage hensyn til handicappedes behov.

| (29) | Radiofrekvenser bør betragtes som en knap offentlig ressource, der både har stor offentlig værdi og stor markedsværdi. Det er i offentlighedens interesse, at frekvensressourcerne forvaltes så effektivt og virkningsfuldt som muligt set ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt perspektiv
  under hensyntagen til målene om kulturel forskellighed og mediepluralisme
  , og at hindringer for en effektiv udnyttelse gradvist fjernes. |
| --- | --- |

(29)

Radiofrekvenser bør betragtes som en knap offentlig ressource, der både har stor offentlig værdi og stor markedsværdi. Det er i offentlighedens interesse, at frekvensressourcerne forvaltes så effektivt og virkningsfuldt som muligt set ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt perspektiv
  under hensyntagen til målene om kulturel forskellighed og mediepluralisme
  , og at hindringer for en effektiv udnyttelse gradvist fjernes.

| (30) | Selv om frekvensforvaltningen forbliver under medlemsstaternes kompetence, kan alene samordning og i givet fald harmonisering på fællesskabsplan sikre, at frekvensbrugerne får fuldt udbytte af fordelene ved det indre marked, og at EU's interesser forsvares effektivt på verdensplan. |
| --- | --- |

(30)

Selv om frekvensforvaltningen forbliver under medlemsstaternes kompetence, kan alene samordning og i givet fald harmonisering på fællesskabsplan sikre, at frekvensbrugerne får fuldt udbytte af fordelene ved det indre marked, og at EU's interesser forsvares effektivt på verdensplan.

| (31) | Bestemmelserne om frekvensforvaltning i dette direktiv bør være forenelige med arbejdet i internationale og regionale organisationer, der beskæftiger sig med radiofrekvensforvaltning, såsom Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) og Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), for at sikre en effektiv forvaltning og harmonisering af frekvensanvendelsen i hele Fællesskabet og globalt. |
| --- | --- |

(31)

Bestemmelserne om frekvensforvaltning i dette direktiv bør være forenelige med arbejdet i internationale og regionale organisationer, der beskæftiger sig med radiofrekvensforvaltning, såsom Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) og Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), for at sikre en effektiv forvaltning og harmonisering af frekvensanvendelsen i hele Fællesskabet og globalt.

| (32) | Med henblik på at bidrage til opfyldelse af de mål, der er anført i artikel 8a i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) bør der afholdes et frekvenstopmøde i 2010 arrangeret af medlemsstaterne og med deltagelse af Europa-Parlamentet, Kommissionen og alle interessenter. Topmødet bør navnlig bidrage til at sikre større konsistens i EU's frekvenspolitik generelt, at skabe retningslinjer for overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret fjernsyn og at frigøre frekvenser til nye elektroniske kommunikationstjenester, når overgangen til digital radio og tv har fundet sted. |
| --- | --- |

(32)

Med henblik på at bidrage til opfyldelse af de mål, der er anført i artikel 8a i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) bør der afholdes et frekvenstopmøde i 2010 arrangeret af medlemsstaterne og med deltagelse af Europa-Parlamentet, Kommissionen og alle interessenter. Topmødet bør navnlig bidrage til at sikre større konsistens i EU's frekvenspolitik generelt, at skabe retningslinjer for overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret fjernsyn og at frigøre frekvenser til nye elektroniske kommunikationstjenester, når overgangen til digital radio og tv har fundet sted.

| (33) | Overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret fjernsyn bør, som følge af den digitale teknologis forøgede transmissionseffektivitet, frigøre en mængde frekvenser — den såkaldte »digitale dividende« — i EU. Medlemsstaterne bør frigive deres digitale dividende så hurtigt som muligt, således at borgerne kan drage fordel af indførelsen af nye, innovative og konkurrencedygtige tjenester. Med henblik herpå bør alle nationale hindringer for effektiv tildeling eller gentildeling af den digitale dividende fjernes, og der bør tilstræbes en mere sammenhængende og integreret indfaldsvinkel for tildeling af den digitale dividende i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(33)

Overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret fjernsyn bør, som følge af den digitale teknologis forøgede transmissionseffektivitet, frigøre en mængde frekvenser — den såkaldte »digitale dividende« — i EU. Medlemsstaterne bør frigive deres digitale dividende så hurtigt som muligt, således at borgerne kan drage fordel af indførelsen af nye, innovative og konkurrencedygtige tjenester. Med henblik herpå bør alle nationale hindringer for effektiv tildeling eller gentildeling af den digitale dividende fjernes, og der bør tilstræbes en mere sammenhængende og integreret indfaldsvinkel for tildeling af den digitale dividende i Fællesskabet.

| (34) | Radiofrekvenser bør forvaltes således, at skadelig interferens undgås. Det grundlæggende begreb skadelig interferens bør derfor defineres tydeligt
  under henvisning til eksisterende internationalt vedtagne frekvensplaner
  , så regulerende indgreb begrænses til, hvad der er nødvendigt for at forhindre en sådan interferens. |
| --- | --- |

(34)

Radiofrekvenser bør forvaltes således, at skadelig interferens undgås. Det grundlæggende begreb skadelig interferens bør derfor defineres tydeligt
  under henvisning til eksisterende internationalt vedtagne frekvensplaner
  , så regulerende indgreb begrænses til, hvad der er nødvendigt for at forhindre en sådan interferens.

| (35) | Den nuværende frekvensforvaltning og måden af fordele frekvenser på er generelt baseret på administrative beslutninger, der ikke er tilstrækkeligt fleksible til at tage højde for den teknologiske og økonomiske udvikling, særlig den hurtige udvikling inden for trådløs teknologi og den stigende efterspørgsel efter båndbredde. De urimelige forskelle mellem de nationale politikker medfører øgede omkostninger og tabte markedsmuligheder for frekvensbrugerne og forsinker innovationen, til skade for det indre marked, forbrugerne og økonomien som helhed. Desuden kan vilkårene for adgang til og brug af radiofrekvenser variere, alt efter hvilken type operatør der er tale om, til trods for at de elektroniske ydelser, der leveres af disse operatører i stigende grad overlapper hinanden; dette medfører spændinger mellem rettighedshaverne, skævheder i priserne på adgang til frekvenser og en mulig forvridning af det indre marked. |
| --- | --- |

(35)

Den nuværende frekvensforvaltning og måden af fordele frekvenser på er generelt baseret på administrative beslutninger, der ikke er tilstrækkeligt fleksible til at tage højde for den teknologiske og økonomiske udvikling, særlig den hurtige udvikling inden for trådløs teknologi og den stigende efterspørgsel efter båndbredde. De urimelige forskelle mellem de nationale politikker medfører øgede omkostninger og tabte markedsmuligheder for frekvensbrugerne og forsinker innovationen, til skade for det indre marked, forbrugerne og økonomien som helhed. Desuden kan vilkårene for adgang til og brug af radiofrekvenser variere, alt efter hvilken type operatør der er tale om, til trods for at de elektroniske ydelser, der leveres af disse operatører i stigende grad overlapper hinanden; dette medfører spændinger mellem rettighedshaverne, skævheder i priserne på adgang til frekvenser og en mulig forvridning af det indre marked.

| (36) | Landegrænserne får stadig mindre betydning for, hvordan frekvensressourcerne udnyttes bedst. En opsplittet forvaltning af adgang til frekvensrettigheder virker begrænsende for investeringer og innovation og forhindrer operatører og udstyrsfabrikanter i at høste stordriftsfordele; derved hæmmes udviklingen af et indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, der anvender radiofrekvenser. |
| --- | --- |

(36)

Landegrænserne får stadig mindre betydning for, hvordan frekvensressourcerne udnyttes bedst. En opsplittet forvaltning af adgang til frekvensrettigheder virker begrænsende for investeringer og innovation og forhindrer operatører og udstyrsfabrikanter i at høste stordriftsfordele; derved hæmmes udviklingen af et indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, der anvender radiofrekvenser.

| (37) | Fleksibilitet i frekvensforvaltningen og adgangen til frekvenser bør øges gennem teknologi- og tjenesteneutrale tilladelser, der lader frekvensbrugerne vælge de bedste teknologier og tjenester til udnyttelse af ▐ frekvensbånd
  , der er tilgængelige for elektroniske kommunikationstjenester, jf. de nationale planer over frekvenstildeling og ITU's radioreglement
  (║ »principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet«). Administrative beslutninger om brug af bestemte teknologier og tjenester bør
  altid finde anvendelse, når samfundsinteresser står på spil
  . |
| --- | --- |

(37)

Fleksibilitet i frekvensforvaltningen og adgangen til frekvenser bør øges gennem teknologi- og tjenesteneutrale tilladelser, der lader frekvensbrugerne vælge de bedste teknologier og tjenester til udnyttelse af ▐ frekvensbånd
  , der er tilgængelige for elektroniske kommunikationstjenester, jf. de nationale planer over frekvenstildeling og ITU's radioreglement
  (║ »principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet«). Administrative beslutninger om brug af bestemte teknologier og tjenester bør
  altid finde anvendelse, når samfundsinteresser står på spil
  .

| (38) | Begrænsninger i
  princippet om teknologineutralitet ▐ bør være
  passende og
  begrundet ud fra hensynet til at undgå skadelig interferens, f.eks. ved at stille krav om udstrålingsmasker og effektniveau, eller til at beskytte folkesundheden ved at begrænse befolkningens udsættelse for elektromagnetisk stråling, eller til at sikre en passende fælles brug af frekvenser, særlig hvor brugen kun er betinget af generelle tilladelser, eller ▐ for at respektere
  et almennyttigt mål i overensstemmelse med fællesskabsretten
  . |
| --- | --- |

(38)

Begrænsninger i
  princippet om teknologineutralitet ▐ bør være
  passende og
  begrundet ud fra hensynet til at undgå skadelig interferens, f.eks. ved at stille krav om udstrålingsmasker og effektniveau, eller til at beskytte folkesundheden ved at begrænse befolkningens udsættelse for elektromagnetisk stråling, eller til at sikre en passende fælles brug af frekvenser, særlig hvor brugen kun er betinget af generelle tilladelser, eller ▐ for at respektere
  et almennyttigt mål i overensstemmelse med fællesskabsretten
  .

| (39) | Frekvensbrugerne bør også kunne vælge frit, hvilke tjenester de vil tilbyde via frekvenserne, idet der dog skal tages hensyn til overgangsforanstaltninger i forbindelse med tidligere erhvervede rettigheder
  og bestemmelserne i de nationale frekvensplaner og ITU's radioreglement
  . Det bør være muligt at fravige princippet om tjenesteneutralitet, hvor der skal tilbydes en bestemt tjeneste for at
  tage hensyn til nationale politiske betragtninger eller
  opfylde klart afgrænsede almennyttige målsætninger
  som
  sikkerhed for menneskeliv, fremme af social, regional eller territorial samhørighed, ▐ effektiv udnyttelse af
  radiofrekvenser og effektiv frekvensforvaltning
  . Disse mål bør omfatte fremme af
  nationale audiovisuelle politikker og mediepolitikker,
  kulturel og sproglig mangfoldighed og mediepluralisme således som fastlagt i national lovgivning i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. Medmindre det er nødvendigt for at beskytte menneskeliv
  eller for at sikre, at disse mål nås
  , bør undtagelser ikke give en bestemt tjeneste eksklusiv brugsret, men i stedet give den pågældende tjeneste forrang, så andre tjenester eller teknologier så vidt muligt også kan anvende samme frekvensbånd. For at indehaveren af tilladelsen frit kan vælge den mest effektive måde til at formidle indholdet af tjenester, der leveres via radiofrekvenser, bør indholdet ikke reguleres i tilladelsen til brug af radiofrekvenser. |
| --- | --- |

(39)

Frekvensbrugerne bør også kunne vælge frit, hvilke tjenester de vil tilbyde via frekvenserne, idet der dog skal tages hensyn til overgangsforanstaltninger i forbindelse med tidligere erhvervede rettigheder
  og bestemmelserne i de nationale frekvensplaner og ITU's radioreglement
  . Det bør være muligt at fravige princippet om tjenesteneutralitet, hvor der skal tilbydes en bestemt tjeneste for at
  tage hensyn til nationale politiske betragtninger eller
  opfylde klart afgrænsede almennyttige målsætninger
  som
  sikkerhed for menneskeliv, fremme af social, regional eller territorial samhørighed, ▐ effektiv udnyttelse af
  radiofrekvenser og effektiv frekvensforvaltning
  . Disse mål bør omfatte fremme af
  nationale audiovisuelle politikker og mediepolitikker,
  kulturel og sproglig mangfoldighed og mediepluralisme således som fastlagt i national lovgivning i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. Medmindre det er nødvendigt for at beskytte menneskeliv
  eller for at sikre, at disse mål nås
  , bør undtagelser ikke give en bestemt tjeneste eksklusiv brugsret, men i stedet give den pågældende tjeneste forrang, så andre tjenester eller teknologier så vidt muligt også kan anvende samme frekvensbånd. For at indehaveren af tilladelsen frit kan vælge den mest effektive måde til at formidle indholdet af tjenester, der leveres via radiofrekvenser, bør indholdet ikke reguleres i tilladelsen til brug af radiofrekvenser.

| (40) | Det henhører under medlemsstaternes kompetence at fastlægge omfanget og arten af enhver undtagelse vedrørende fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed
  , nationale audiovisuelle politikker og mediepolitikker
  og mediepluralisme i overensstemmelse med national lovgivning. |
| --- | --- |

(40)

Det henhører under medlemsstaternes kompetence at fastlægge omfanget og arten af enhver undtagelse vedrørende fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed
  , nationale audiovisuelle politikker og mediepolitikker
  og mediepluralisme i overensstemmelse med national lovgivning.

| (41) | Da tildeling af frekvenser til bestemte teknologier eller tjenester udgør en fravigelse af principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet og begrænser friheden til at vælge, hvilken tjeneste der udbydes, og hvilken teknologi der anvendes, bør planer om en sådan tildeling være omgivet af åbenhed og forelægges for offentligheden til høring. |
| --- | --- |

(41)

Da tildeling af frekvenser til bestemte teknologier eller tjenester udgør en fravigelse af principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet og begrænser friheden til at vælge, hvilken tjeneste der udbydes, og hvilken teknologi der anvendes, bør planer om en sådan tildeling være omgivet af åbenhed og forelægges for offentligheden til høring.

| (42) | Af fleksibilitets- og effektivitetshensyn bør de nationale tilsynsmyndigheder inden for de bånd, der udpeges på et harmoniseret grundlag, også tillade frekvensbrugerne frit at overdrage eller udleje deres brugsrettigheder til tredjemand; det muliggør en markedsbaseret værdiansættelse af frekvenser. De nationale tilsynsmyndigheder bør, i betragtning af deres beføjelser til at sikre en effektiv udnyttelse af frekvensressourcerne, tage skridt til at sikre, at handel med frekvenser ikke medfører konkurrenceforvridning og uudnyttede frekvenser.

  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Af fleksibilitets- og effektivitetshensyn bør de nationale tilsynsmyndigheder inden for de bånd, der udpeges på et harmoniseret grundlag, også tillade frekvensbrugerne frit at overdrage eller udleje deres brugsrettigheder til tredjemand; det muliggør en markedsbaseret værdiansættelse af frekvenser. De nationale tilsynsmyndigheder bør, i betragtning af deres beføjelser til at sikre en effektiv udnyttelse af frekvensressourcerne, tage skridt til at sikre, at handel med frekvenser ikke medfører konkurrenceforvridning og uudnyttede frekvenser.

▐

| (43) | Af hensyn til det indre marked kan det også være nødvendigt på fællesskabsplan at harmonisere udpegningen af omsættelige frekvensbånd, betingelserne for omsættelighed og overgang til omsættelige rettigheder inden for bestemte frekvensbånd, et minimumssæt af omsættelige rettigheder, krav for at sikre, at de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med handel med frekvenser foreligger på centralt plan, og at oplysningerne er tilgængelige og pålidelige, samt krav for at værne om konkurrencen og forhindre hamstring af frekvenser. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage foranstaltninger til gennemførelse af en sådan harmonisering. Disse gennemførelsesforanstaltninger bør tage behørigt hensyn til, om de individuelle rettigheder er tildelt på et forretningsmæssigt grundlag eller ej. |
| --- | --- |

(43)

Af hensyn til det indre marked kan det også være nødvendigt på fællesskabsplan at harmonisere udpegningen af omsættelige frekvensbånd, betingelserne for omsættelighed og overgang til omsættelige rettigheder inden for bestemte frekvensbånd, et minimumssæt af omsættelige rettigheder, krav for at sikre, at de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med handel med frekvenser foreligger på centralt plan, og at oplysningerne er tilgængelige og pålidelige, samt krav for at værne om konkurrencen og forhindre hamstring af frekvenser. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage foranstaltninger til gennemførelse af en sådan harmonisering. Disse gennemførelsesforanstaltninger bør tage behørigt hensyn til, om de individuelle rettigheder er tildelt på et forretningsmæssigt grundlag eller ej.

| (44) | Indførelsen af teknologi- og tjenesteneutralitet samt handel i forbindelse med eksisterende brugsrettigheder til frekvenser kan gøre det nødvendigt at anvende overgangsbestemmelser, herunder foranstaltninger for at sikre loyal konkurrence, da den nye ordning kan medføre, at visse frekvensbrugere får ret til at konkurrere med frekvensbrugere, der har erhvervet deres rettigheder under tungere vilkår. Hvor der for at opfylde almennyttige målsætninger er tildelt rettigheder under fravigelse af de generelle regler eller ud fra andre kriterier end objektive, transparente, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende kriterier, bør situationen for indehaverne af sådanne rettigheder omvendt ikke forbedres på deres nye konkurrenters bekostning, ud over hvad der er nødvendigt for at nå de pågældende almennyttige målsætninger. Frekvenser, der er ikke længere er nødvendige for opfyldelsen af almennyttige målsætninger, bør inddrages og tildeles på ny i overensstemmelse med tilladelsesdirektivet. |
| --- | --- |

(44)

Indførelsen af teknologi- og tjenesteneutralitet samt handel i forbindelse med eksisterende brugsrettigheder til frekvenser kan gøre det nødvendigt at anvende overgangsbestemmelser, herunder foranstaltninger for at sikre loyal konkurrence, da den nye ordning kan medføre, at visse frekvensbrugere får ret til at konkurrere med frekvensbrugere, der har erhvervet deres rettigheder under tungere vilkår. Hvor der for at opfylde almennyttige målsætninger er tildelt rettigheder under fravigelse af de generelle regler eller ud fra andre kriterier end objektive, transparente, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende kriterier, bør situationen for indehaverne af sådanne rettigheder omvendt ikke forbedres på deres nye konkurrenters bekostning, ud over hvad der er nødvendigt for at nå de pågældende almennyttige målsætninger. Frekvenser, der er ikke længere er nødvendige for opfyldelsen af almennyttige målsætninger, bør inddrages og tildeles på ny i overensstemmelse med tilladelsesdirektivet.

| (45) | For at styrke det indre marked og støtte udviklingen af grænseoverskridende tjenester, bør Kommissionen
  kunne høre BERT
  vedrørende nummerering. For at gøre det muligt for medlemsstaternes borgere, herunder rejsende og handicappede, at få forbindelse til bestemte tjenester ved hjælp af samme, letgenkendelige numre og til ensartede priser i alle medlemsstater, bør Kommissionens beføjelser til at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger desuden, om nødvendigt, omfatte de gældende takstprincipper eller -ordninger
  såvel som indførelsen af et fælles EU- opkaldsnummer, der sikrer brugervenlig adgang til disse tjenester
  . |
| --- | --- |

(45)

For at styrke det indre marked og støtte udviklingen af grænseoverskridende tjenester, bør Kommissionen
  kunne høre BERT
  vedrørende nummerering. For at gøre det muligt for medlemsstaternes borgere, herunder rejsende og handicappede, at få forbindelse til bestemte tjenester ved hjælp af samme, letgenkendelige numre og til ensartede priser i alle medlemsstater, bør Kommissionens beføjelser til at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger desuden, om nødvendigt, omfatte de gældende takstprincipper eller -ordninger
  såvel som indførelsen af et fælles EU- opkaldsnummer, der sikrer brugervenlig adgang til disse tjenester
  .

| (46) | Tilladelser til virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som giver virksomhederne adgang til offentlig eller privat ejendom, er en væsentlig faktor i etableringen af elektroniske net og nye netelementer. Unødvendig kompleksitet og forsinkelse i procedurerne for tildeling af rettigheder til at installere faciliteter kan derfor udgøre en betydelig hindring for udviklingen af konkurrence. Derfor bør tildelingen af rettigheder til at installere faciliteter til godkendte virksomheder forenkles. De nationale tilsynsmyndigheder bør være i stand til at koordinere erhvervelsen af rettigheder til at installere faciliteter og stille relevante oplysninger til rådighed på deres websteder. |
| --- | --- |

(46)

Tilladelser til virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som giver virksomhederne adgang til offentlig eller privat ejendom, er en væsentlig faktor i etableringen af elektroniske net og nye netelementer. Unødvendig kompleksitet og forsinkelse i procedurerne for tildeling af rettigheder til at installere faciliteter kan derfor udgøre en betydelig hindring for udviklingen af konkurrence. Derfor bør tildelingen af rettigheder til at installere faciliteter til godkendte virksomheder forenkles. De nationale tilsynsmyndigheder bør være i stand til at koordinere erhvervelsen af rettigheder til at installere faciliteter og stille relevante oplysninger til rådighed på deres websteder.

| (47) | Det er nødvendigt at styrke medlemsstaternes beføjelser over for indehavere af rettigheder til at installere faciliteter for at sikre, at nye net etableres eller udbygges på en
  fair, effektiv og
  miljømæssigt forsvarlig måde og uafhængigt af enhver forpligtelse for en operatør med en stærk markedsposition til at give adgang til sit elektroniske kommunikationsnet. De nationale tilsynsmyndigheder bør, sag for sag, kunne stille krav om delt brug af
  netelementer og tilhørende faciliteter som f.eks.
  kabelkanaler, master og antenner, adgang til bygninger samt en bedre koordinering af anlægsarbejder En bedre fælles udnyttelse af faciliteter kan styrke konkurrencen væsentligt og nedsætte de samlede økonomiske og miljømæssige omkostninger for virksomheder ved etablering af elektronisk kommunikationsinfrastruktur
  , især nye fiberbaserede accesnet. De nationale tilsynsmyndigheder bør kunne pålægge operatører med en stærk markedsposition at afgive et standardtilbud på adgang til deres kabelkanaler på en fair og ikke-diskriminerende måde. |
| --- | --- |

(47)

Det er nødvendigt at styrke medlemsstaternes beføjelser over for indehavere af rettigheder til at installere faciliteter for at sikre, at nye net etableres eller udbygges på en
  fair, effektiv og
  miljømæssigt forsvarlig måde og uafhængigt af enhver forpligtelse for en operatør med en stærk markedsposition til at give adgang til sit elektroniske kommunikationsnet. De nationale tilsynsmyndigheder bør, sag for sag, kunne stille krav om delt brug af
  netelementer og tilhørende faciliteter som f.eks.
  kabelkanaler, master og antenner, adgang til bygninger samt en bedre koordinering af anlægsarbejder En bedre fælles udnyttelse af faciliteter kan styrke konkurrencen væsentligt og nedsætte de samlede økonomiske og miljømæssige omkostninger for virksomheder ved etablering af elektronisk kommunikationsinfrastruktur
  , især nye fiberbaserede accesnet. De nationale tilsynsmyndigheder bør kunne pålægge operatører med en stærk markedsposition at afgive et standardtilbud på adgang til deres kabelkanaler på en fair og ikke-diskriminerende måde.

| (48) | Pålidelig og sikker formidling af oplysninger via elektroniske kommunikationsnet spiller en stadig mere central rolle i økonomien og samfundet som helhed. Systemernes kompleksitet, tekniske uheld og menneskelige fejl, ulykker og angreb kan alle have følger for den fysiske infrastruktur, der bruges til at formidle vigtige tjenester til borgerne i EU, herunder e-forvaltningstjenester. De nationale tilsynsmyndigheder bør derfor sikre, at de offentlige kommunikationsnets integritet og sikkerhed opretholdes.
  Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

   (12)

  (ENISA)
  bør medvirke til at øge sikkerhedsniveauet inden for elektronisk kommunikation ved blandt andet at yde ekspertise og rådgivning samt fremme udveksling af bedste praksis. Både
  ENISA
  og de nationale tilsynsmyndigheder bør have de nødvendige midler til at varetage deres opgaver, herunder beføjelser til at indhente tilstrækkelige oplysninger til, at de kan vurdere sikkerhedsniveauet i net og tjenester, såvel som omfattende og pålidelige oplysninger om faktiske sikkerhedshændelser, der har haft væsentlige følger for driften af net eller tjenester. En vellykket anvendelse af tilstrækkelige sikkerhedsforholdsregler er ikke en engangsforanstaltning, men en løbende proces af gennemførelse, revision og ajourføring; derfor bør udbyderne af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester forpligtes til at træffe forholdsregler for at beskytte deres nets og tjenesters integritet og sikkerhed i overensstemmelse med de vurderede risici, idet de anvender de mest avancerede tekniske midler. |
| --- | --- |

(48)

Pålidelig og sikker formidling af oplysninger via elektroniske kommunikationsnet spiller en stadig mere central rolle i økonomien og samfundet som helhed. Systemernes kompleksitet, tekniske uheld og menneskelige fejl, ulykker og angreb kan alle have følger for den fysiske infrastruktur, der bruges til at formidle vigtige tjenester til borgerne i EU, herunder e-forvaltningstjenester. De nationale tilsynsmyndigheder bør derfor sikre, at de offentlige kommunikationsnets integritet og sikkerhed opretholdes.
  Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

   (12)

  (ENISA)
  bør medvirke til at øge sikkerhedsniveauet inden for elektronisk kommunikation ved blandt andet at yde ekspertise og rådgivning samt fremme udveksling af bedste praksis. Både
  ENISA
  og de nationale tilsynsmyndigheder bør have de nødvendige midler til at varetage deres opgaver, herunder beføjelser til at indhente tilstrækkelige oplysninger til, at de kan vurdere sikkerhedsniveauet i net og tjenester, såvel som omfattende og pålidelige oplysninger om faktiske sikkerhedshændelser, der har haft væsentlige følger for driften af net eller tjenester. En vellykket anvendelse af tilstrækkelige sikkerhedsforholdsregler er ikke en engangsforanstaltning, men en løbende proces af gennemførelse, revision og ajourføring; derfor bør udbyderne af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester forpligtes til at træffe forholdsregler for at beskytte deres nets og tjenesters integritet og sikkerhed i overensstemmelse med de vurderede risici, idet de anvender de mest avancerede tekniske midler.

| (49) | Hvor der er behov for at fastlægge et fælles sæt sikkerhedskrav, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at opnå et tilstrækkeligt sikkerhedsniveau for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester på det indre marked.
  ENISA
  bør bidrage til at harmonisere relevante tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger ved at yde ekspertrådgivning. De nationale tilsynsmyndigheder bør have beføjelse til at udstede bindende instrukser vedrørende de tekniske gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages i henhold til rammedirektivet. For at kunne varetage deres opgaver bør de have beføjelse til at efterforske tilfælde af manglende overholdelse og pålægge sanktioner i sådanne tilfælde. |
| --- | --- |

(49)

Hvor der er behov for at fastlægge et fælles sæt sikkerhedskrav, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at opnå et tilstrækkeligt sikkerhedsniveau for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester på det indre marked.
  ENISA
  bør bidrage til at harmonisere relevante tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger ved at yde ekspertrådgivning. De nationale tilsynsmyndigheder bør have beføjelse til at udstede bindende instrukser vedrørende de tekniske gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages i henhold til rammedirektivet. For at kunne varetage deres opgaver bør de have beføjelse til at efterforske tilfælde af manglende overholdelse og pålægge sanktioner i sådanne tilfælde.

| (50) | Erfaringen med gennemførelsen af regelsættet tyder på, at det marked, hvortil en stærk markedsposition overføres, ikke er kilden til problemet, men derimod dets offer. Hvis en virksomhed har en stærk markedsposition på et marked, bør de nationale tilsynsmyndigheder derfor gribe ind ved kilden og ikke på tilstødende markeder, hvor virkningerne slår igennem. |
| --- | --- |

(50)

Erfaringen med gennemførelsen af regelsættet tyder på, at det marked, hvortil en stærk markedsposition overføres, ikke er kilden til problemet, men derimod dets offer. Hvis en virksomhed har en stærk markedsposition på et marked, bør de nationale tilsynsmyndigheder derfor gribe ind ved kilden og ikke på tilstødende markeder, hvor virkningerne slår igennem.

| (51) | I tilfælde af markeder, der er udpeget som transnationale, bør markedsanalyseproceduren forenkles og gøre mere effektiv ved, at Kommissionen får mulighed for, under hensyntagen til
  BERT's
  udtalelse, at udpege en eller flere virksomheder med en stærk markedsposition og pålægge en eller flere særlige forpligtelser, således at reguleringsspørgsmål af tværnational art kan behandles direkte på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

(51)

I tilfælde af markeder, der er udpeget som transnationale, bør markedsanalyseproceduren forenkles og gøre mere effektiv ved, at Kommissionen får mulighed for, under hensyntagen til
  BERT's
  udtalelse, at udpege en eller flere virksomheder med en stærk markedsposition og pålægge en eller flere særlige forpligtelser, således at reguleringsspørgsmål af tværnational art kan behandles direkte på fællesskabsplan.

| (52) | For at give markedsdeltagerne vished om retsgrundlaget er det nødvendigt at sætte en frist for markedsanalyserne. Det er vigtigt, at der gennemføres en markedsanalyse med jævne mellemrum og inden for en rimelig tidsramme. Tidsrammen bør afhænge af, om markedet tidligere har været genstand for en markedsanalyse og er blevet anmeldt i overensstemmelse med reglerne. Hvis en national tilsynsmyndighed ikke analyserer et marked inden for den fastsatte frist, kan det påvirke det indre marked negativt, og almindelige overtrædelsesprocedurer vil muligvis ikke medføre den ønskede virkning i rette tid. Kommissionen bør derfor kunne bede
  BERT
  bistå den pågældende nationale tilsynsmyndighed i dens opgaver og navnlig forelægge en udtalelse, der omfatter et udkast til foranstaltninger, en analyse af det pågældende marked og passende forpligtelser, som Kommissionen så kan pålægge. |
| --- | --- |

(52)

For at give markedsdeltagerne vished om retsgrundlaget er det nødvendigt at sætte en frist for markedsanalyserne. Det er vigtigt, at der gennemføres en markedsanalyse med jævne mellemrum og inden for en rimelig tidsramme. Tidsrammen bør afhænge af, om markedet tidligere har været genstand for en markedsanalyse og er blevet anmeldt i overensstemmelse med reglerne. Hvis en national tilsynsmyndighed ikke analyserer et marked inden for den fastsatte frist, kan det påvirke det indre marked negativt, og almindelige overtrædelsesprocedurer vil muligvis ikke medføre den ønskede virkning i rette tid. Kommissionen bør derfor kunne bede
  BERT
  bistå den pågældende nationale tilsynsmyndighed i dens opgaver og navnlig forelægge en udtalelse, der omfatter et udkast til foranstaltninger, en analyse af det pågældende marked og passende forpligtelser, som Kommissionen så kan pålægge.

| (53) | På grund af den høje grad af teknologisk innovation og stærkt dynamiske markeder i sektoren for elektronisk kommunikation er det nødvendigt, at der hurtigt kan vedtages lovgivning på en koordineret og harmoniseret måde på fællesskabsplan, da erfaringen viser, at afvigelser mellem de nationale tilsynsmyndigheder i gennemførelsen af regelsættet kan skabe hindringer for udviklingen af det indre marked. Derfor bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger på områder som regulering af nye tjenester, nummer-, navne- og adresseanliggender, forbrugerspørgsmål, herunder elektroniske kommunikationstjenesters og udstyrs tilgængelighed for handicappede, og lovpligtig regnskabsaflæggelse. |
| --- | --- |

(53)

På grund af den høje grad af teknologisk innovation og stærkt dynamiske markeder i sektoren for elektronisk kommunikation er det nødvendigt, at der hurtigt kan vedtages lovgivning på en koordineret og harmoniseret måde på fællesskabsplan, da erfaringen viser, at afvigelser mellem de nationale tilsynsmyndigheder i gennemførelsen af regelsættet kan skabe hindringer for udviklingen af det indre marked. Derfor bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger på områder som regulering af nye tjenester, nummer-, navne- og adresseanliggender, forbrugerspørgsmål, herunder elektroniske kommunikationstjenesters og udstyrs tilgængelighed for handicappede, og lovpligtig regnskabsaflæggelse.

| (54) | En vigtig opgave for
  BERT
  er at afgive udtalelse i forbindelse med tvister mellem parter i forskellige medlemsstater. De nationale tilsynsmyndigheder bør derfor tage hensyn til
  BERT's
  udtalelse i sådanne sager. |
| --- | --- |

(54)

En vigtig opgave for
  BERT
  er at afgive udtalelse i forbindelse med tvister mellem parter i forskellige medlemsstater. De nationale tilsynsmyndigheder bør derfor tage hensyn til
  BERT's
  udtalelse i sådanne sager.

| (55) | Erfaringerne med gennemførelsen af regelsættet tyder på, at de gældende bestemmelser om, der giver de nationale tilsynsmyndigheder beføjelse til at pålægge bøder, ikke har skabt et tilstrækkeligt incitament til at overholde reglerne. Tilstrækkelige håndhævelsesbeføjelser kan medvirke til en rettidig gennemførelse af regelsættet og dermed øge retssikkerheden, der er en vigtig drivkraft bag investering. Hele regelsættet er præget af mangel på effektive beføjelser i tilfælde af overtrædelse af reglerne. Ved indførelsen af en ny bestemmelse i rammedirektivet om sanktioner over for brud på forpligtelser i henhold til rammedirektivet og særdirektiverne bør det derfor sikres, at der anvendes ensartede og sammenhængende principper for håndhævelse og sanktioner i hele regelsættet. |
| --- | --- |

(55)

Erfaringerne med gennemførelsen af regelsættet tyder på, at de gældende bestemmelser om, der giver de nationale tilsynsmyndigheder beføjelse til at pålægge bøder, ikke har skabt et tilstrækkeligt incitament til at overholde reglerne. Tilstrækkelige håndhævelsesbeføjelser kan medvirke til en rettidig gennemførelse af regelsættet og dermed øge retssikkerheden, der er en vigtig drivkraft bag investering. Hele regelsættet er præget af mangel på effektive beføjelser i tilfælde af overtrædelse af reglerne. Ved indførelsen af en ny bestemmelse i rammedirektivet om sanktioner over for brud på forpligtelser i henhold til rammedirektivet og særdirektiverne bør det derfor sikres, at der anvendes ensartede og sammenhængende principper for håndhævelse og sanktioner i hele regelsættet.

| (56) | Der bør tilskyndes til både investeringer og konkurrence, således at forbrugernes valgmuligheder beskyttes. |
| --- | --- |

(56)

Der bør tilskyndes til både investeringer og konkurrence, således at forbrugernes valgmuligheder beskyttes.

| (57) | Det gældende regelsæt omfatter en række bestemmelser, der skulle lette overgangen fra de gamle rammebestemmelser fra 1998 til det nye regelsæt fra 2002. Denne overgang er nu gennemført i alle medlemsstater, så de nævnte bestemmelser er overflødige og bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(57)

Det gældende regelsæt omfatter en række bestemmelser, der skulle lette overgangen fra de gamle rammebestemmelser fra 1998 til det nye regelsæt fra 2002. Denne overgang er nu gennemført i alle medlemsstater, så de nævnte bestemmelser er overflødige og bør derfor ophæves.

| (58) | Bilag I til rammedirektivet indeholdt en liste over de markeder, der skulle være omfattet af henstillingen om produkt- og tjenestemarkeder, hvor det kan være berettiget at indføre forhåndsregulering. Dette bilag bør udgå, da dets formål som grundlag for udarbejdelse af den første udgave af henstillingen (13), er opfyldt. |
| --- | --- |

(58)

Bilag I til rammedirektivet indeholdt en liste over de markeder, der skulle være omfattet af henstillingen om produkt- og tjenestemarkeder, hvor det kan være berettiget at indføre forhåndsregulering. Dette bilag bør udgå, da dets formål som grundlag for udarbejdelse af den første udgave af henstillingen (13), er opfyldt.

| (59) | Bilag II til rammedirektivet indeholdt en liste over de kriterier, der skulle anvendes af de nationale tilsynsmyndigheder ved vurdering af kollektivt dominerende stilling i overensstemmelse med direktivets artikel 14, stk. 2, andet afsnit. Bilaget kan ║ være vildledende for nationale tilsynsmyndigheder, der gennemfører en markedsanalyse. Desuden afhænger begrebet kollektivt dominerende stilling også af Domstolens retspraksis. Bilag II bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(59)

Bilag II til rammedirektivet indeholdt en liste over de kriterier, der skulle anvendes af de nationale tilsynsmyndigheder ved vurdering af kollektivt dominerende stilling i overensstemmelse med direktivets artikel 14, stk. 2, andet afsnit. Bilaget kan ║ være vildledende for nationale tilsynsmyndigheder, der gennemfører en markedsanalyse. Desuden afhænger begrebet kollektivt dominerende stilling også af Domstolens retspraksis. Bilag II bør derfor ændres.

| (60) | Formålet med krav om funktionel adskillelse, hvorved en vertikalt integreret operatør forpligtes til at oprette driftsmæssigt adskilte forretningsenheder, er at sikre, at der leveres fuldt ligeværdige accesprodukter til alle operatører i detailleddet, herunder den vertikalt integrerede operatørs egne afdelinger. Funktionel adskillelse kan
  måske
  styrke konkurrencen på en række relevante markeder ved at reducere incitamentet til forskelsbehandling væsentligt og ved at gøre det lettere at kontrollere og håndhæve overholdelsen af krav om ikke-diskrimination. ▐ For at undgå forvridning af konkurrencen på det indre marked bør planer om funktionel adskillelse godkendes på forhånd af Kommissionen. |
| --- | --- |

(60)

Formålet med krav om funktionel adskillelse, hvorved en vertikalt integreret operatør forpligtes til at oprette driftsmæssigt adskilte forretningsenheder, er at sikre, at der leveres fuldt ligeværdige accesprodukter til alle operatører i detailleddet, herunder den vertikalt integrerede operatørs egne afdelinger. Funktionel adskillelse kan
  måske
  styrke konkurrencen på en række relevante markeder ved at reducere incitamentet til forskelsbehandling væsentligt og ved at gøre det lettere at kontrollere og håndhæve overholdelsen af krav om ikke-diskrimination. ▐ For at undgå forvridning af konkurrencen på det indre marked bør planer om funktionel adskillelse godkendes på forhånd af Kommissionen.

| (61) | Gennemførelsen af funktionel adskillelse bør ikke hindre, at der kan eksistere passende koordineringsmekanismer, der sikrer, at moderselskabets økonomiske og ledelsesmæssige tilsynsrettigheder tilgodeses. |
| --- | --- |

(61)

Gennemførelsen af funktionel adskillelse bør ikke hindre, at der kan eksistere passende koordineringsmekanismer, der sikrer, at moderselskabets økonomiske og ledelsesmæssige tilsynsrettigheder tilgodeses.

| (62) | Den fortsatte integration af det indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester nødvendiggør en bedre koordinering af brugen af forhåndsregulering i EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. |
| --- | --- |

(62)

Den fortsatte integration af det indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester nødvendiggør en bedre koordinering af brugen af forhåndsregulering i EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.

| (63) | Hvis en vertikalt integreret virksomhed vælger at afhænde sit accesnet eller en væsentlig del af det til en særskilt juridisk enhed med en anden ejer, eller oprette en særskilt forretningsenhed til at stå for accesprodukter, bør den nationale tilsynsmyndighed vurdere konsekvenserne af den planlagte transaktion for alle eksisterende forpligtelser, der er pålagt den vertikalt integrerede operatør, for at sikre, at eventuelle nye ordninger er i overensstemmelse med direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet). Den pågældende tilsynsmyndighed bør gennemføre en ny analyse af de markeder, hvor den udskilte forretningsenhed driver virksomhed, og indføre, opretholde, ændre eller ophæve forpligtelser i overensstemmelse hermed. Til dette formål bør den nationale tilsynsmyndighed kunne anmode virksomheden om oplysninger. |
| --- | --- |

(63)

Hvis en vertikalt integreret virksomhed vælger at afhænde sit accesnet eller en væsentlig del af det til en særskilt juridisk enhed med en anden ejer, eller oprette en særskilt forretningsenhed til at stå for accesprodukter, bør den nationale tilsynsmyndighed vurdere konsekvenserne af den planlagte transaktion for alle eksisterende forpligtelser, der er pålagt den vertikalt integrerede operatør, for at sikre, at eventuelle nye ordninger er i overensstemmelse med direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet). Den pågældende tilsynsmyndighed bør gennemføre en ny analyse af de markeder, hvor den udskilte forretningsenhed driver virksomhed, og indføre, opretholde, ændre eller ophæve forpligtelser i overensstemmelse hermed. Til dette formål bør den nationale tilsynsmyndighed kunne anmode virksomheden om oplysninger.

| (64) | Det kan under visse omstændigheder være hensigtsmæssigt, at en national tilsynsmyndighed indfører forpligtelser for operatører, der ikke har en stærk markedsposition, for at nå mål som gennemgående konnektivitet og interoperabilitet mellem tjenester
  eller for at fremme effektivitet, bæredygtig konkurrence og sikre maksimal fordel for slutbrugerne
  , men det er nødvendigt at sikre, at sådanne forpligtelser pålægges i overensstemmelse med regelsættet og navnlig dets anmeldelsesprocedurer. |
| --- | --- |

(64)

Det kan under visse omstændigheder være hensigtsmæssigt, at en national tilsynsmyndighed indfører forpligtelser for operatører, der ikke har en stærk markedsposition, for at nå mål som gennemgående konnektivitet og interoperabilitet mellem tjenester
  eller for at fremme effektivitet, bæredygtig konkurrence og sikre maksimal fordel for slutbrugerne
  , men det er nødvendigt at sikre, at sådanne forpligtelser pålægges i overensstemmelse med regelsættet og navnlig dets anmeldelsesprocedurer.

| (65) | Kommissionen har beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at tilpasse de vilkår for adgang til digital-tv- og —radiotjenester, der er opstillet i bilag I, til den markedsmæssige og teknologiske udvikling. Det samme gælder den minimumsliste over vilkår i bilag II, der skal offentliggøres for at opfylde kravet om åbenhed. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen har beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at tilpasse de vilkår for adgang til digital-tv- og —radiotjenester, der er opstillet i bilag I, til den markedsmæssige og teknologiske udvikling. Det samme gælder den minimumsliste over vilkår i bilag II, der skal offentliggøres for at opfylde kravet om åbenhed.

| (66) | Kommissionen bør fremsende et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på vedtagelse af de harmoniseringsforanstaltninger til gennemførelse af Fællesskabets politik for elektronisk kommunikation, som rækker ud over tekniske gennemførelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen bør fremsende et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på vedtagelse af de harmoniseringsforanstaltninger til gennemførelse af Fællesskabets politik for elektronisk kommunikation, som rækker ud over tekniske gennemførelsesforanstaltninger.

| (67) | Hvis markedsdeltagerne får lettere adgang til radiofrekvensressourcer, vil det bidrage til at fjerne hindringerne for markedsadgang, Desuden medvirker teknologiske fremskridt til at nedsætte risikoen for skadelig interferens i visse frekvensbånd, og dermed begrænses behovet for at tildele individuelle brugsrettigheder. Vilkårene for brug af frekvenser til udbud af elektroniske kommunikationstjenester bør derfor normalt fastlægges i generelle tilladelser, medmindre det i betragtning af frekvensernes anvendelse er nødvendigt at tildele individuelle brugsrettigheder for at beskytte mod skadelig interferens eller opfylde en særlig almennyttig målsætning. Beslutninger om behovet for at tildele individuelle rettigheder bør træffes i åbenhed og være afpasset efter formålet. |
| --- | --- |

(67)

Hvis markedsdeltagerne får lettere adgang til radiofrekvensressourcer, vil det bidrage til at fjerne hindringerne for markedsadgang, Desuden medvirker teknologiske fremskridt til at nedsætte risikoen for skadelig interferens i visse frekvensbånd, og dermed begrænses behovet for at tildele individuelle brugsrettigheder. Vilkårene for brug af frekvenser til udbud af elektroniske kommunikationstjenester bør derfor normalt fastlægges i generelle tilladelser, medmindre det i betragtning af frekvensernes anvendelse er nødvendigt at tildele individuelle brugsrettigheder for at beskytte mod skadelig interferens eller opfylde en særlig almennyttig målsætning. Beslutninger om behovet for at tildele individuelle rettigheder bør træffes i åbenhed og være afpasset efter formålet.

| (68) | Indførelsen af kravet om teknologi- og tjenesteneutralitet i afgørelser om tildeling og allokering af frekvenser bør sammen med den udvidede mulighed for at overdrage rettigheder mellem virksomheder øge friheden og midlerne til at levere elektroniske kommunikationstjenester og audiovisuelle medietjenester til offentligheden, og derved også gøre det lettere at opfylde almennyttige målsætninger.
  Imidlertid
  kan visse almennyttige forpligtelser, der pålægges radio-/tv-selskaber vedrørende levering af audiovisuelle medietjenester,
  kræve anvendelse
  af særlige kriterier for tildeling af frekvenser
  , hvis det er vigtigt for at opfylde en særlig
  almennyttig målsætning, der er fastlagt i national lovgivning. De procedurer, der er forbundet med at forfølge almennyttige målsætninger, bør under alle omstændigheder være transparente, objektive, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende. |
| --- | --- |

(68)

Indførelsen af kravet om teknologi- og tjenesteneutralitet i afgørelser om tildeling og allokering af frekvenser bør sammen med den udvidede mulighed for at overdrage rettigheder mellem virksomheder øge friheden og midlerne til at levere elektroniske kommunikationstjenester og audiovisuelle medietjenester til offentligheden, og derved også gøre det lettere at opfylde almennyttige målsætninger.
  Imidlertid
  kan visse almennyttige forpligtelser, der pålægges radio-/tv-selskaber vedrørende levering af audiovisuelle medietjenester,
  kræve anvendelse
  af særlige kriterier for tildeling af frekvenser
  , hvis det er vigtigt for at opfylde en særlig
  almennyttig målsætning, der er fastlagt i national lovgivning. De procedurer, der er forbundet med at forfølge almennyttige målsætninger, bør under alle omstændigheder være transparente, objektive, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende.

| (69) | Enhver fritagelse eller delvis fritagelse
  fra forpligtelsen til at betale ▐ afgifter eller gebyrer, der er fastsat for brug af radiofrekvenser
  , bør være objektiv og transparent og være baseret på andre forpligtelser af almen interesse i den nationale lovgivning
  . |
| --- | --- |

(69)

Enhver fritagelse eller delvis fritagelse
  fra forpligtelsen til at betale ▐ afgifter eller gebyrer, der er fastsat for brug af radiofrekvenser
  , bør være objektiv og transparent og være baseret på andre forpligtelser af almen interesse i den nationale lovgivning
  .

| (70) | Da individuelle brugsrettigheder begrænser den frie adgang til radiofrekvenser, bør gyldigheden af sådanne rettigheder, der ikke er omsættelige, være tidsbegrænset. Hvor brugsrettighederne giver mulighed for at forlænge gyldighedsperioden, bør medlemsstaterne først gennemføre en ny vurdering, herunder en offentlig høring, hvor udviklingen på markedet, i dækningen og på det teknologiske område tages i betragtning. I betragtning af knapheden på frekvenser bør individuelle rettigheder, der tildeles virksomheder, jævnligt tages op til fornyet overvejelse. Når medlemsstaterne gennemfører denne nyvurdering, bør de afveje rettighedshavernes interesser mod nødvendigheden af at fremme indførelsen af handel med frekvenser og en mere fleksibel udnyttelse af frekvensressourcerne ved at indføre generelle tilladelser, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

(70)

Da individuelle brugsrettigheder begrænser den frie adgang til radiofrekvenser, bør gyldigheden af sådanne rettigheder, der ikke er omsættelige, være tidsbegrænset. Hvor brugsrettighederne giver mulighed for at forlænge gyldighedsperioden, bør medlemsstaterne først gennemføre en ny vurdering, herunder en offentlig høring, hvor udviklingen på markedet, i dækningen og på det teknologiske område tages i betragtning. I betragtning af knapheden på frekvenser bør individuelle rettigheder, der tildeles virksomheder, jævnligt tages op til fornyet overvejelse. Når medlemsstaterne gennemfører denne nyvurdering, bør de afveje rettighedshavernes interesser mod nødvendigheden af at fremme indførelsen af handel med frekvenser og en mere fleksibel udnyttelse af frekvensressourcerne ved at indføre generelle tilladelser, hvor det er muligt.

| (71) | De nationale tilsynsmyndigheder bør have beføjelse til at sikre en effektiv udnyttelse af frekvens- og nummerressourcerne og i tilfælde, hvor frekvenser og numre forbliver uudnyttede, tage skridt til at forhindre konkurrenceforvridende hamstring, der kan bremse ny tilgang til markedet. |
| --- | --- |

(71)

De nationale tilsynsmyndigheder bør have beføjelse til at sikre en effektiv udnyttelse af frekvens- og nummerressourcerne og i tilfælde, hvor frekvenser og numre forbliver uudnyttede, tage skridt til at forhindre konkurrenceforvridende hamstring, der kan bremse ny tilgang til markedet.

| (72) | Tiltag for at fjerne retlige og administrative hindringer for en generel tilladelse eller brugsret til frekvenser eller numre, der har betydning på europæisk plan, bør tilgodese udviklingen af teknologi og tjenester og bidrage til øget konkurrence. De tekniske vilkår for adgang til og effektiv udnyttelse af radiofrekvenser samordnes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen)
   (14), men af hensyn til målene for det indre marked kan det også være nødvendigt at samordne eller harmonisere de udvælgelsesprocedurer og vilkår, der gælder for rettigheder og tilladelser inden for visse frekvensbånd, for brugsrettigheder til numre og for generelle tilladelser. Dette gælder især for elektroniske kommunikationstjenester, der i sagens natur kan være grænseoverskridende og brede sig over hele det indre marked, såsom satellittjenester, hvis udvikling hæmmes af uoverensstemmelser i frekvenstildelingen mellem medlemsstaterne
  og mellem EU og tredjelande under hensyntagen til beslutninger truffet af ITU og CEPT
  . Kommissionen bør derfor være i stand til, med bistand fra Kommunikationsudvalget og under nøje iagttagelse af
  BERT's
  udtalelse, at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger for at nå sådanne mål. Således bør Kommissionen kunne kræve, at medlemsstaterne stiller brugsrettigheder til frekvenser og/eller numre til rådighed over hele deres område og om nødvendigt tilbagekalder eksisterende nationale brugsrettigheder. I sådanne tilfælde bør medlemsstaterne ikke gennem nationale procedurer tildele nye brugsrettigheder inden for de pågældende frekvensbånd eller nummerserier. |
| --- | --- |

(72)

Tiltag for at fjerne retlige og administrative hindringer for en generel tilladelse eller brugsret til frekvenser eller numre, der har betydning på europæisk plan, bør tilgodese udviklingen af teknologi og tjenester og bidrage til øget konkurrence. De tekniske vilkår for adgang til og effektiv udnyttelse af radiofrekvenser samordnes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen)
   (14), men af hensyn til målene for det indre marked kan det også være nødvendigt at samordne eller harmonisere de udvælgelsesprocedurer og vilkår, der gælder for rettigheder og tilladelser inden for visse frekvensbånd, for brugsrettigheder til numre og for generelle tilladelser. Dette gælder især for elektroniske kommunikationstjenester, der i sagens natur kan være grænseoverskridende og brede sig over hele det indre marked, såsom satellittjenester, hvis udvikling hæmmes af uoverensstemmelser i frekvenstildelingen mellem medlemsstaterne
  og mellem EU og tredjelande under hensyntagen til beslutninger truffet af ITU og CEPT
  . Kommissionen bør derfor være i stand til, med bistand fra Kommunikationsudvalget og under nøje iagttagelse af
  BERT's
  udtalelse, at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger for at nå sådanne mål. Således bør Kommissionen kunne kræve, at medlemsstaterne stiller brugsrettigheder til frekvenser og/eller numre til rådighed over hele deres område og om nødvendigt tilbagekalder eksisterende nationale brugsrettigheder. I sådanne tilfælde bør medlemsstaterne ikke gennem nationale procedurer tildele nye brugsrettigheder inden for de pågældende frekvensbånd eller nummerserier.

| (73) | Den teknologiske og markedsmæssige udvikling har gjort det muligt at indføre elektroniske kommunikationstjenester, der strækker sig over de geografiske grænser mellem medlemsstaterne. I henhold til artikel 16 i tilladelsesdirektivet har Kommissionen vurderet, hvordan de nationale tilladelsessystemer fungerer, og hvordan udbuddet af grænseoverskridende tjenester i Fællesskabet udvikler sig. Bestemmelserne i artikel 8 i tilladelsesdirektivet om harmoniseret tildeling af radiofrekvenser har vist sig ikke at opfylde målet om at tilgodese behovene hos virksomheder, der vil udbyde tjenester på tværs af grænserne i Fællesskabet, og bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(73)

Den teknologiske og markedsmæssige udvikling har gjort det muligt at indføre elektroniske kommunikationstjenester, der strækker sig over de geografiske grænser mellem medlemsstaterne. I henhold til artikel 16 i tilladelsesdirektivet har Kommissionen vurderet, hvordan de nationale tilladelsessystemer fungerer, og hvordan udbuddet af grænseoverskridende tjenester i Fællesskabet udvikler sig. Bestemmelserne i artikel 8 i tilladelsesdirektivet om harmoniseret tildeling af radiofrekvenser har vist sig ikke at opfylde målet om at tilgodese behovene hos virksomheder, der vil udbyde tjenester på tværs af grænserne i Fællesskabet, og bør derfor ændres.

| (74) | Udstedelse af tilladelser og tilsyn med overholdelsen af brugsvilkårene bør fortsat være de enkelte medlemsstaters ansvar, men medlemsstaterne bør afholde sig fra at opstille yderligere vilkår, kriterier eller procedurer, som kan begrænse, ændre eller forsinke en korrekt gennemførelse af en harmoniseret eller koordineret udvælgelses- eller tilladelsesprocedure. Sådanne koordinerings- og harmoniseringsforanstaltninger kan, hvor det er berettiget for at lette gennemførelsen, indeholde midlertidige undtagelser eller, for så vidt angår frekvenser, midlertidige ordninger for fælles brug af frekvenser, der fritager en medlemsstat fra at anvende disse foranstaltninger, forudsat at dette ikke medfører urimelige forskelle i konkurrence- eller retsvilkårene mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(74)

Udstedelse af tilladelser og tilsyn med overholdelsen af brugsvilkårene bør fortsat være de enkelte medlemsstaters ansvar, men medlemsstaterne bør afholde sig fra at opstille yderligere vilkår, kriterier eller procedurer, som kan begrænse, ændre eller forsinke en korrekt gennemførelse af en harmoniseret eller koordineret udvælgelses- eller tilladelsesprocedure. Sådanne koordinerings- og harmoniseringsforanstaltninger kan, hvor det er berettiget for at lette gennemførelsen, indeholde midlertidige undtagelser eller, for så vidt angår frekvenser, midlertidige ordninger for fælles brug af frekvenser, der fritager en medlemsstat fra at anvende disse foranstaltninger, forudsat at dette ikke medfører urimelige forskelle i konkurrence- eller retsvilkårene mellem medlemsstaterne.

| (75) | De nationale tilsynsmyndigheder bør være i stand til effektivt at overvåge og sikre, at vilkårene for den generelle tilladelse eller brugsrettighederne overholdes, og bør bl.a. have beføjelser til at pålægge effektive økonomiske og/eller administrative sanktioner i tilfælde af brud på disse vilkår. |
| --- | --- |

(75)

De nationale tilsynsmyndigheder bør være i stand til effektivt at overvåge og sikre, at vilkårene for den generelle tilladelse eller brugsrettighederne overholdes, og bør bl.a. have beføjelser til at pålægge effektive økonomiske og/eller administrative sanktioner i tilfælde af brud på disse vilkår.

| (76) | De vilkår, der kan knyttes til tilladelser, bør omfatte særlig betingelser vedrørende tilgængelighed for handicappede og offentlige myndigheders
  og alarmtjenesters
  behov for at kommunikere
  indbyrdes og
  med offentligheden før, under og efter en større katastrofe. I betragtning af hvor vigtig en rolle teknisk innovation spiller, bør medlemsstaterne også kunne udstede tilladelser til brug af radiofrekvenser til forsøgsformål, med særlige begrænsninger og betingelser, der er begrundet i, at rettighederne kun gælder et forsøg. |
| --- | --- |

(76)

De vilkår, der kan knyttes til tilladelser, bør omfatte særlig betingelser vedrørende tilgængelighed for handicappede og offentlige myndigheders
  og alarmtjenesters
  behov for at kommunikere
  indbyrdes og
  med offentligheden før, under og efter en større katastrofe. I betragtning af hvor vigtig en rolle teknisk innovation spiller, bør medlemsstaterne også kunne udstede tilladelser til brug af radiofrekvenser til forsøgsformål, med særlige begrænsninger og betingelser, der er begrundet i, at rettighederne kun gælder et forsøg.

| (77) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2887/2000 af 18. december 2000 om ubundtet adgang til abonnentledninger (15)
  har vist sig som et virkningsfuldt redskab i den indledende fase af åbningen af markedet. Ifølge rammedirektivet skal Kommissionen overvåge overgangen fra rammebestemmelserne fra 1998 til regelsættet fra 2002 og, når tiden er inde, stille forslag om ophævelse af forordningen. I henhold til 2002-regelsættet har de nationale tilsynsmyndigheder pligt til at analysere markedet for engrossalg af ubundtet adgang til trådbaserede net og delkredsløb med henblik på levering af bredbånds- og taletjenester, som afgrænset i henstillingen om relevante produkt- og tjenestemarkeder. Da alle medlemsstater har analyseret dette marked mindst én gang, og der er indført passende forpligtelser på grundlag af 2002-regelsættet, er forordning (EF) nr. 2887/2000 blevet overflødig og bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(77)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2887/2000 af 18. december 2000 om ubundtet adgang til abonnentledninger (15)
  har vist sig som et virkningsfuldt redskab i den indledende fase af åbningen af markedet. Ifølge rammedirektivet skal Kommissionen overvåge overgangen fra rammebestemmelserne fra 1998 til regelsættet fra 2002 og, når tiden er inde, stille forslag om ophævelse af forordningen. I henhold til 2002-regelsættet har de nationale tilsynsmyndigheder pligt til at analysere markedet for engrossalg af ubundtet adgang til trådbaserede net og delkredsløb med henblik på levering af bredbånds- og taletjenester, som afgrænset i henstillingen om relevante produkt- og tjenestemarkeder. Da alle medlemsstater har analyseret dette marked mindst én gang, og der er indført passende forpligtelser på grundlag af 2002-regelsættet, er forordning (EF) nr. 2887/2000 blevet overflødig og bør derfor ophæves.

| (78) | De foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af rammedirektivet, adgangsdirektivet og tilladelsesdirektivet, bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastlæggelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (16). |
| --- | --- |

(78)

De foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af rammedirektivet, adgangsdirektivet og tilladelsesdirektivet, bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastlæggelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (16).

| (79) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anmeldte udkast til foranstaltninger i henhold til artikel 7 i rammedirektivet, harmonisering i frekvens- og nummeranliggender samt i spørgsmål vedrørende net- og tjenestesikkerhed, udpegning af transnationale markeder, gennemførelse af standarder og harmoniseret anvendelse af bestemmelserne i regelsættet. Kommissionen bør endvidere tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til tilpasning af bilag I og II til adgangsdirektivet til den markedsmæssige og teknologiske udvikling samt til harmonisering af regler, procedurer og vilkår for udstedelse af tilladelser til udbydere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i disse direktiver ved at supplere dem med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. I
  betragtning af at anvendelsen af forskriftsproceduren med kontrol inden for
  de normale frister i
  visse undtagelsestilfælde vil kunne forhindre rettidig vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, bør Europa-Parlamentet, Rådet og
  Kommissionen
  handle hurtigt for at sikre rettidig vedtagelse af disse foranstaltninger
  — |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anmeldte udkast til foranstaltninger i henhold til artikel 7 i rammedirektivet, harmonisering i frekvens- og nummeranliggender samt i spørgsmål vedrørende net- og tjenestesikkerhed, udpegning af transnationale markeder, gennemførelse af standarder og harmoniseret anvendelse af bestemmelserne i regelsættet. Kommissionen bør endvidere tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til tilpasning af bilag I og II til adgangsdirektivet til den markedsmæssige og teknologiske udvikling samt til harmonisering af regler, procedurer og vilkår for udstedelse af tilladelser til udbydere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i disse direktiver ved at supplere dem med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. I
  betragtning af at anvendelsen af forskriftsproceduren med kontrol inden for
  de normale frister i
  visse undtagelsestilfælde vil kunne forhindre rettidig vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, bør Europa-Parlamentet, Rådet og
  Kommissionen
  handle hurtigt for at sikre rettidig vedtagelse af disse foranstaltninger
  —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)

I direktiv 2002/21/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 1, affattes således:
  »1.   Dette direktiv fastlægger harmoniserede rammer for regulering af elektroniske kommunikationstjenester, elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og tjenester samt visse aspekter af terminaludstyr
  for at lette adgangen for handicappede brugere og tilskynde til, at mindre gunstigt stillede brugere benytter elektronisk kommunikation
  . Det fastsætter de nationale tilsynsmyndigheders opgaver og opstiller en række procedurer, der skal sikre, at rammebestemmelserne anvendes ensartet i hele EF.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1, affattes således:

»1.   Dette direktiv fastlægger harmoniserede rammer for regulering af elektroniske kommunikationstjenester, elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og tjenester samt visse aspekter af terminaludstyr
  for at lette adgangen for handicappede brugere og tilskynde til, at mindre gunstigt stillede brugere benytter elektronisk kommunikation
  . Det fastsætter de nationale tilsynsmyndigheders opgaver og opstiller en række procedurer, der skal sikre, at rammebestemmelserne anvendes ensartet i hele EF.«

| 2) | Artikel 2 ændres således:






  a) | Litra b) affattes således:






  »b) | »transnationale markeder«: markeder, som dækker Fællesskabet eller en væsentlig del heraf, der omfatter mere end én medlemsstat« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 ændres således:

a)

Litra b) affattes således:

»b)

»transnationale markeder«: markeder, som dækker Fællesskabet eller en væsentlig del heraf, der omfatter mere end én medlemsstat«

| b) | Litra d) affattes således:






  »d) | »offentligt kommunikationsnet«: et elektronisk kommunikationsnet, som udelukkende eller overvejende bruges til udbud af elektroniske kommunikationstjenester, der er tilgængelige for offentligheden, og danner grundlag for overførsel af information mellem nettermineringspunkter, herunder netelementer, der ikke er aktive« |
| --- | --- | --- |

b)

Litra d) affattes således:

»d)

»offentligt kommunikationsnet«: et elektronisk kommunikationsnet, som udelukkende eller overvejende bruges til udbud af elektroniske kommunikationstjenester, der er tilgængelige for offentligheden, og danner grundlag for overførsel af information mellem nettermineringspunkter, herunder netelementer, der ikke er aktive«

| c) | Litra e) affattes således:






  »e) | »tilhørende faciliteter«: faciliteter i tilknytning til et elektronisk kommunikationsnet og/eller en elektronisk kommunikationstjeneste, som muliggør og/eller danner grundlag for udbud af tjenester via dette net og/eller denne tjeneste eller har mulighed for at gøre dette; tilhørende faciliteter omfatter nummer- og adresseomsætningssystemer, adgangsstyringssystemer og elektroniske programoversigter samt fysisk infrastruktur såsom
  adgangsveje til bygninger, kabler i bygninger, tårne og andre høje støttekonstruktioner,
  kabelkanaler
  , ledningskanaler,
  master,
  antenner, mandehuller og skabe samt alle andre netelementer, der ikke er aktive
  « |
| --- | --- | --- |

c)

Litra e) affattes således:

»e)

»tilhørende faciliteter«: faciliteter i tilknytning til et elektronisk kommunikationsnet og/eller en elektronisk kommunikationstjeneste, som muliggør og/eller danner grundlag for udbud af tjenester via dette net og/eller denne tjeneste eller har mulighed for at gøre dette; tilhørende faciliteter omfatter nummer- og adresseomsætningssystemer, adgangsstyringssystemer og elektroniske programoversigter samt fysisk infrastruktur såsom
  adgangsveje til bygninger, kabler i bygninger, tårne og andre høje støttekonstruktioner,
  kabelkanaler
  , ledningskanaler,
  master,
  antenner, mandehuller og skabe samt alle andre netelementer, der ikke er aktive
  «

| d) | Litra l) affattes således:






  »l) | »særdirektivet«: direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (17) |
| --- | --- | --- |

d)

Litra l) affattes således:

»l)

»særdirektivet«: direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (17)

| e) | Som litra q), r) og s) tilføjes:






  »q) | »allokering«: udpegning af et givet frekvensbånd eller en given nummerserie til brug for en eller flere typer tjenester, om nødvendigt på bestemte vilkår |
| --- | --- | --- |

e)

Som litra q), r) og s) tilføjes:

»q)

»allokering«: udpegning af et givet frekvensbånd eller en given nummerserie til brug for en eller flere typer tjenester, om nødvendigt på bestemte vilkår

| r) | »tildeling«: tilladelse, som en national tilsynsmyndighed giver en juridisk eller fysisk person til at bruge en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal eller et nummer (eller en nummersekvens) |
| --- | --- |

r)

»tildeling«: tilladelse, som en national tilsynsmyndighed giver en juridisk eller fysisk person til at bruge en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal eller et nummer (eller en nummersekvens)

| s) | »skadelig interferens«: interferens, der udgør en fare for radionavigationstjenesters eller andre sikkerhedstjenesters aktiviteter eller som på anden måde i alvorlig grad forringer, hindrer eller gentagne gange afbryder radiokommunikationstjenester, der fungerer i overensstemmelse med
  internationale regler,
  Fællesskabets eller medlemsstaternes gældende regler.« |
| --- | --- |

s)

»skadelig interferens«: interferens, der udgør en fare for radionavigationstjenesters eller andre sikkerhedstjenesters aktiviteter eller som på anden måde i alvorlig grad forringer, hindrer eller gentagne gange afbryder radiokommunikationstjenester, der fungerer i overensstemmelse med
  internationale regler,
  Fællesskabets eller medlemsstaternes gældende regler.«

| 3) | Artikel 3, stk. 3 affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder udøver deres beføjelser uafhængigt
  ,
  i åbenhed
  og rettidigt
  . De nationale tilsynsmyndigheder må hverken søge eller modtage instrukser fra andre organer i forbindelse med den daglige udførelse af de opgaver, de er pålagt i henhold til den nationale lovgivning, der gennemfører fællesskabslovgivningen. Kun klageinstanser, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 4, og nationale domstole har beføjelse til at suspendere eller omstøde afgørelser truffet af de nationale tilsynsmyndigheder.
  Medlemsstaterne sikrer, at lederen af en national tilsynsmyndighed eller dennes stedfortræder kun kan afskediges, hvis vedkommende ikke længere opfylder de betingelser for at udøve sit hverv, der på forhånd er fastlagt i den nationale lovgivning, eller hvis vedkommende har begået en alvorlig forseelse. Afgørelsen om at afskedige lederen af en national tilsynsmyndighed skal indeholde en begrundelse, og den skal offentliggøres på tidspunktet for afskedigelsen.
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har tilstrækkelige økonomiske ressourcer og tilstrækkeligt personale til at udføre de opgaver, de pålægges, og at de deres eget årlige budget. Budgetterne offentliggøres.


  3a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikations (»BERT«) mål med hensyn til at fremme en bedre koordinering og sammenhæng på tilsynsområdet støttes aktivt af de nationale tilsynsmyndigheder.




  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har tilstrækkelige økonomiske ressourcer og tilstrækkeligt personale til at udføre de opgaver, de pålægges, således at de aktivt kan deltage i og bidrage til BERT. De nationale tilsynsmyndigheder skal have særskilte årsbudgetter, og budgetterne skal offentliggøres.




  3b.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder tager nøje hensyn til de fælles udtalelser fra BERT, når de vedtager deres egne beslutninger for deres hjemmemarkeder.
  « |
| --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 3 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder udøver deres beføjelser uafhængigt
  ,
  i åbenhed
  og rettidigt
  . De nationale tilsynsmyndigheder må hverken søge eller modtage instrukser fra andre organer i forbindelse med den daglige udførelse af de opgaver, de er pålagt i henhold til den nationale lovgivning, der gennemfører fællesskabslovgivningen. Kun klageinstanser, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 4, og nationale domstole har beføjelse til at suspendere eller omstøde afgørelser truffet af de nationale tilsynsmyndigheder.

Medlemsstaterne sikrer, at lederen af en national tilsynsmyndighed eller dennes stedfortræder kun kan afskediges, hvis vedkommende ikke længere opfylder de betingelser for at udøve sit hverv, der på forhånd er fastlagt i den nationale lovgivning, eller hvis vedkommende har begået en alvorlig forseelse. Afgørelsen om at afskedige lederen af en national tilsynsmyndighed skal indeholde en begrundelse, og den skal offentliggøres på tidspunktet for afskedigelsen.

Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har tilstrækkelige økonomiske ressourcer og tilstrækkeligt personale til at udføre de opgaver, de pålægges, og at de deres eget årlige budget. Budgetterne offentliggøres.

3a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikations (»BERT«) mål med hensyn til at fremme en bedre koordinering og sammenhæng på tilsynsområdet støttes aktivt af de nationale tilsynsmyndigheder.

Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har tilstrækkelige økonomiske ressourcer og tilstrækkeligt personale til at udføre de opgaver, de pålægges, således at de aktivt kan deltage i og bidrage til BERT. De nationale tilsynsmyndigheder skal have særskilte årsbudgetter, og budgetterne skal offentliggøres.

3b.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder tager nøje hensyn til de fælles udtalelser fra BERT, når de vedtager deres egne beslutninger for deres hjemmemarkeder.
  «

| 4) | Artikel 4 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at der på nationalt plan findes effektive mekanismer, ved hjælp af hvilke enhver bruger eller en virksomhed, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, og som berøres af en national tilsynsmyndigheds afgørelse, kan påklage denne til en klageinstans, som er uafhængig af de involverede parter. Denne instans, som kan være en domstol, skal have den nødvendige ekspertise til
  effektivt
  at udføre sine funktioner. Medlemsstaterne sikrer, at der tages behørigt hensyn til sagens omstændigheder, ▐ at der forefindes en effektiv appelmulighed
  , og at retsprocesser ved appelinstansen ikke er unødvendigt langvarige. Medlemsstaterne fastsætter tidsgrænser for behandlingen af sådanne klager
  .
  Klagesagen har ikke opsættende virkning for den afgørelse, som den nationale tilsynsmyndighed har truffet, medmindre der træffes foreløbige foranstaltninger. Sådanne foreløbige foranstaltninger kan træffes
  i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning,
  hvis det er nødvendigt at suspendere virkningerne af afgørelsen hurtigst muligt for at forhindre, at den klagende part påføres alvorlig og uoprettelig skade, og når det er nødvendigt af hensyn til balancen mellem parternes interesser.« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 4 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at der på nationalt plan findes effektive mekanismer, ved hjælp af hvilke enhver bruger eller en virksomhed, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, og som berøres af en national tilsynsmyndigheds afgørelse, kan påklage denne til en klageinstans, som er uafhængig af de involverede parter. Denne instans, som kan være en domstol, skal have den nødvendige ekspertise til
  effektivt
  at udføre sine funktioner. Medlemsstaterne sikrer, at der tages behørigt hensyn til sagens omstændigheder, ▐ at der forefindes en effektiv appelmulighed
  , og at retsprocesser ved appelinstansen ikke er unødvendigt langvarige. Medlemsstaterne fastsætter tidsgrænser for behandlingen af sådanne klager
  .

Klagesagen har ikke opsættende virkning for den afgørelse, som den nationale tilsynsmyndighed har truffet, medmindre der træffes foreløbige foranstaltninger. Sådanne foreløbige foranstaltninger kan træffes
  i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning,
  hvis det er nødvendigt at suspendere virkningerne af afgørelsen hurtigst muligt for at forhindre, at den klagende part påføres alvorlig og uoprettelig skade, og når det er nødvendigt af hensyn til balancen mellem parternes interesser.«

| b) | Følgende stykker
  tilføjes:
  »
  3.
     
  Klageinstanserne har ret til at anmode om en udtalelse fra BERT, inden de træffer en afgørelse i en klagesag.



  4.   Medlemsstaterne indsamler oplysninger om antallet af klager, emnet for klagerne, klagesagernes varighed, antallet af afgørelser om foreløbige forholdsregler i henhold til stk. 1 og begrundelserne til disse afgørelser. Medlemsstaterne forelægger årligt disse oplysninger for Kommissionen og
  BERT
  .« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykker
  tilføjes:

»
  3.
     
  Klageinstanserne har ret til at anmode om en udtalelse fra BERT, inden de træffer en afgørelse i en klagesag.

4.   Medlemsstaterne indsamler oplysninger om antallet af klager, emnet for klagerne, klagesagernes varighed, antallet af afgørelser om foreløbige forholdsregler i henhold til stk. 1 og begrundelserne til disse afgørelser. Medlemsstaterne forelægger årligt disse oplysninger for Kommissionen og
  BERT
  .«

| 5) | Artikel 5, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, giver de nationale tilsynsmyndigheder alle de oplysninger, herunder økonomiske, som disse myndigheder har behov for, for at kunne påse, at bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne samt afgørelser truffet i henhold hertil overholdes. ▐ Virksomhederne afgiver oplysningerne, så snart de anmodes herom, og under overholdelse af de frister og i den detaljeringsgrad, som den nationale tilsynsmyndighed kræver. De af den nationale tilsynsmyndighed krævede oplysninger skal stå i et rimeligt forhold til, hvad opgaven kræver. Den nationale tilsynsmyndighed skal begrunde sin anmodning om oplysninger
  og overholde fællesskabsretten og national lovgivning om forretningshemmeligheder
  .« |
| --- | --- |

5)

Artikel 5, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, giver de nationale tilsynsmyndigheder alle de oplysninger, herunder økonomiske, som disse myndigheder har behov for, for at kunne påse, at bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne samt afgørelser truffet i henhold hertil overholdes. ▐ Virksomhederne afgiver oplysningerne, så snart de anmodes herom, og under overholdelse af de frister og i den detaljeringsgrad, som den nationale tilsynsmyndighed kræver. De af den nationale tilsynsmyndighed krævede oplysninger skal stå i et rimeligt forhold til, hvad opgaven kræver. Den nationale tilsynsmyndighed skal begrunde sin anmodning om oplysninger
  og overholde fællesskabsretten og national lovgivning om forretningshemmeligheder
  .«

| 6) | Artikel 6 og 7 affattes således:
  »Artikel 6


  Høring og åbenhed i forvaltningen

  Medlemsstaterne sikrer med undtagelse af spørgsmål, der er omfattet af artikel 7, stk. 10, 20 eller 21, og medmindre andet gælder ifølge de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 9c, at de nationale tilsynsmyndigheder, når de i medfør af dette direktiv eller af særdirektiverne agter at træffe foranstaltninger ▐, eller når de agter at indføre begrænsninger i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3 og 4,
  med væsentlige virkninger for det relevante marked,
  giver de interesserede parter lejlighed til inden for en rimelig frist at fremsætte bemærkninger til udkastet til foranstaltninger.
  De nationale tilsynsmyndigheder offentliggør deres nationale høringsprocedurer.
  Medlemsstaterne sikrer, at der etableres et enkelt informationssted, hvor der er adgang til alle igangværende høringer.
  Resultaterne af høringsproceduren skal gøres offentligt tilgængelige af de pågældende nationale tilsynsmyndigheder, medmindre de er fortrolige i henhold til fællesskabsretten og den nationale lovgivning om fortrolig behandling af forretningsoplysninger.
  I tilfælde af uberettiget formidling af fortrolige oplysninger sikrer de nationale tilsynsmyndigheder, at der efter anmodning fra de berørte virksomheder hurtigst muligt træffes passende foranstaltninger.



  Artikel 7


  Konsolidering af det indre marked for elektronisk kommunikation

  1.   De nationale tilsynsmyndigheder tager under udførelsen af deres opgaver i medfør af dette direktiv og særdirektiverne størst muligt hensyn til målene i artikel 8, herunder i det omfang de vedrører det indre markeds funktion.
  2.   De nationale tilsynsmyndigheder bidrager til udviklingen af det indre marked ved at arbejde sammen med Kommissionen og
  BERT på transparent vis
  for at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv og særdirektiverne i alle medlemsstaterne. De arbejder navnlig sammen med Kommissionen og
  BERT
  om at finde ud af, hvilke typer af instrumenter og midler der er de bedst egnede til at håndtere bestemte typer af situationer på markedet.
  3.   Når den høring, der er omhandlet i artikel 6, er afsluttet, og medmindre andet gælder ifølge gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 7b, skal en national tilsynsmyndighed, der agter at træffe en foranstaltning, som:






  a) | er omfattet af artikel 15 eller 16 i dette direktiv eller artikel 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), og |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 6 og 7 affattes således:

»Artikel 6

Høring og åbenhed i forvaltningen

Medlemsstaterne sikrer med undtagelse af spørgsmål, der er omfattet af artikel 7, stk. 10, 20 eller 21, og medmindre andet gælder ifølge de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 9c, at de nationale tilsynsmyndigheder, når de i medfør af dette direktiv eller af særdirektiverne agter at træffe foranstaltninger ▐, eller når de agter at indføre begrænsninger i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3 og 4,
  med væsentlige virkninger for det relevante marked,
  giver de interesserede parter lejlighed til inden for en rimelig frist at fremsætte bemærkninger til udkastet til foranstaltninger.

De nationale tilsynsmyndigheder offentliggør deres nationale høringsprocedurer.

Medlemsstaterne sikrer, at der etableres et enkelt informationssted, hvor der er adgang til alle igangværende høringer.

Resultaterne af høringsproceduren skal gøres offentligt tilgængelige af de pågældende nationale tilsynsmyndigheder, medmindre de er fortrolige i henhold til fællesskabsretten og den nationale lovgivning om fortrolig behandling af forretningsoplysninger.
  I tilfælde af uberettiget formidling af fortrolige oplysninger sikrer de nationale tilsynsmyndigheder, at der efter anmodning fra de berørte virksomheder hurtigst muligt træffes passende foranstaltninger.

Artikel 7

Konsolidering af det indre marked for elektronisk kommunikation

1.   De nationale tilsynsmyndigheder tager under udførelsen af deres opgaver i medfør af dette direktiv og særdirektiverne størst muligt hensyn til målene i artikel 8, herunder i det omfang de vedrører det indre markeds funktion.

2.   De nationale tilsynsmyndigheder bidrager til udviklingen af det indre marked ved at arbejde sammen med Kommissionen og
  BERT på transparent vis
  for at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv og særdirektiverne i alle medlemsstaterne. De arbejder navnlig sammen med Kommissionen og
  BERT
  om at finde ud af, hvilke typer af instrumenter og midler der er de bedst egnede til at håndtere bestemte typer af situationer på markedet.

3.   Når den høring, der er omhandlet i artikel 6, er afsluttet, og medmindre andet gælder ifølge gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 7b, skal en national tilsynsmyndighed, der agter at træffe en foranstaltning, som:

a)

er omfattet af artikel 15 eller 16 i dette direktiv eller artikel 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), og

| b) | vil få indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne, |
| --- | --- |

b)

vil få indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne,

under iagttagelse af artikel 5, stk. 3,
  samtidig
  stille udkastet til foranstaltning samt begrundelsen herfor til rådighed for Kommissionen,
  BERT
  og de nationale tilsynsmyndigheder i andre medlemsstater og underrette Kommissionen
  , BERT
  og de andre nationale tilsynsmyndigheder herom. De nationale tilsynsmyndigheder
  , BERT
  og Kommissionen kan kun fremsætte bemærkninger til den pågældende nationale tilsynsmyndighed inden for en måned. Fristen på én måned kan ikke forlænges.

4.   Hvis den i stk. 3 omhandlede foranstaltning sigter på:

| a) | afgrænsning af et relevant marked, som afviger fra dem, der er nævnt i den henstilling, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, eller |
| --- | --- |

a)

afgrænsning af et relevant marked, som afviger fra dem, der er nævnt i den henstilling, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, eller

| b) | en afgørelse om, hvorvidt en virksomhed enten alene eller i fællesskab med andre anses for at have en stærk markedsposition, jf. artikel 16, stk. 3 og 4 eller 5, ║ |
| --- | --- |

b)

en afgørelse om, hvorvidt en virksomhed enten alene eller i fællesskab med andre anses for at have en stærk markedsposition, jf. artikel 16, stk. 3 og 4 eller 5, ║

▐

og vil få indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne, samt hvis Kommissionen har meddelt den nationale tilsynsmyndighed, at den betragter udkastet til foranstaltning som en hindring for det indre marked eller nærer alvorlig tvivl om dets forenelighed med fællesskabsretten og mere specifikt med målene i artikel 8, kan foranstaltningen først vedtages efter en yderligere frist på to måneder. Denne frist kan ikke forlænges.

5.   Inden for den tomånedersfrist, der er nævnt i stk. 4, kan Kommissionen træffe en afgørelse med krav om, at den nationale tilsynsmyndighed trækker udkastet tilbage. Før Kommissionen træffer en afgørelse, tager den nøje hensyn til den udtalelse, som
  BERT
  forelægger i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)] (18). Afgørelsen skal ledsages af en detaljeret og objektiv begrundelse fra Kommissionen om, hvorfor udkastet til foranstaltning ikke bør vedtages, sammen med konkrete forslag til ændring af udkastet til foranstaltning.

6.   Inden for tre måneder efter, at Kommissionen i henhold til stk. 5 har truffet en afgørelse med krav om, at den nationale tilsynsmyndighed trækker et udkast til foranstaltninger tilbage, skal den nationale tilsynsmyndighed ændre udkastet eller trække det tilbage. Hvis den nationale tilsynsmyndighed ændrer udkastet, skal den gennemføre en offentlig høring i overensstemmelse med artikel 6, og stille det ændrede udkast til rådighed for Kommissionen i overensstemmelse med stk. 3.

7.   Den pågældende nationale tilsynsmyndighed tager nøje hensyn til bemærkningerne fra andre nationale tilsynsmyndigheder
  , BERT
  og Kommissionen, og kan, når bortses fra de i stk. 4 omhandlede tilfælde, vedtage det således ændrede udkast til foranstaltning og skal i så fald fremsende det til Kommissionen. Andre nationale organer, der varetager opgaver i henhold til dette direktiv eller særdirektiverne, tager også nøje hensyn til Kommissionens bemærkninger.

▐

8.   Hvor en national tilsynsmyndighed under ekstraordinære omstændigheder mener, at der er et påtrængende behov for en hurtig indsats for at sikre konkurrencen og beskytte brugernes interesser, kan den som en fravigelse af proceduren i stk. 3 og 4 med det samme vedtage forholdsmæssige foranstaltninger af midlertidig karakter. Den fremsender straks de vedtagne foranstaltninger til Kommissionen og de andre nationale tilsynsmyndigheder og
  BERT
  med en udførlig begrundelse. En beslutning truffet af den nationale tilsynsmyndighed om at gøre sådanne foranstaltninger permanente eller forlænge deres gyldighedsperiode er omfattet af stk. 3 og 4.

| 7) | Følgende artikler
  indsættes:
  »Artikel 7a


  Procedure for ensartet anvendelse af afhjælpende foranstaltninger



  1.
     
  Hvis en national tilsynsmyndighed agter at træffe en foranstaltning med henblik på at indføre, ændre eller ophæve en forpligtelse pålagt en operatør i medfør af artikel 16 sammenholdt med artikel 5 og 9 til 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet), har Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder i de øvrige medlemsstater en måned fra datoen for anmeldelsen af den foreslåede foranstaltning til at fremsætte bemærkninger til den pågældende nationale tilsynsmyndighed.




  2.
     
  Hvis den foreslåede foranstaltning vedrører indførsel, ændring eller ophævelse af en forpligtelse, der ikke er fastlagt i artikel 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), kan Kommissionen inden for samme tidsrum underrette den pågældende nationale tilsynsmyndighed og BERT om årsagerne til, at den mener, at den foreslåede foranstaltning skaber hindringer for det indre marked, eller at den er alvorligt i tvivl om foranstaltningens forenelighed med fællesskabsretten. I tilfælde heraf vedtages den foreslåede foranstaltning ikke før yderligere to måneder efter Kommissionens underretning.




  Udebliver en sådan underretning, kan den pågældende nationale tilsynsmyndighed vedtage den foreslåede foranstaltning under størst muligt hensyn til eventuelle bemærkninger fremsat af Kommissionen eller andre nationale tilsynsmyndigheder.




  3.
     
  Inden for den periode på to måneder, der henvises til i stk. 2, arbejder Kommissionen, BERT og den pågældende nationale tilsynsmyndighed tæt sammen med henblik på at finde frem til den mest hensigtsmæssige og effektive foranstaltning i lyset af målene i artikel 8 og under behørigt hensyntagen til markedsdeltagernes synspunkter og behovet for at sikre udviklingen af en ensartet reguleringspraksis.




  Inden for den samme periode på to måneder fremsætter BERT efter vedtagelse med absolut flertal en udtalelse, der bekræfter hensigtsmæssigheden og effektiviteten af den foreslåede foranstaltning eller angiver, at den foreslåede foranstaltning bør ændres, og fremsætter samtidig konkrete forslag i den henseende. Denne udtalelse skal være begrundet og skal offentliggøres.




  Hvis BERT har bekræftet, at den foreslåede foranstaltning er hensigtsmæssig og effektiv, kan den berørte nationale tilsynsmyndighed vedtage den under størst muligt hensyntagen til Kommissionens og BERTS bemærkninger. Den nationale tilsynsmyndighed skal offentliggøre, hvorledes den har taget hensyn til disse bemærkninger.




  Hvis BERT har tilkendegivet, at den foreslåede foranstaltning bør ændres, kan Kommissionen under størst muligt hensyntagen til BERTS udtalelse vedtage en beslutning, der pålægger den pågældende nationale tilsynsmyndighed at ændre den foreslåede foranstaltning og indeholder en begrundelse herfor og konkrete forslag med henblik herpå.




  4.
     
  Hvis den foreslåede foranstaltning vedrører indførsel, ændring eller ophævelse af en forpligtelse, der er fastlagt i artikel 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), må den foreslåede foranstaltning ikke vedtages før yderligere to måneder efter udløbet af den periode, der henvises til i stk. 1.




  Inden for den periode på to måneder, der er nævnt i første afsnit, arbejder Kommissionen, BERT og den pågældende nationale tilsynsmyndighed tæt sammen med det formål at fastlægge om den foreslåede foranstaltning er i overensstemmelse med artikel 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og, navnlig, om det er den mest hensigtsmæssige og effektive foranstaltning. I den forbindelse tages der behørigt hensyn til markedsdeltagernes synspunkter og til behovet for at sikre udviklingen af en ensartet reguleringspraksis. På begrundet anmodning af BERT eller Kommissionen forlænges perioden på to måneder med op til yderligere to måneder.




  Inden for den maksimumperiode, der er fastsat i andet afsnit vedtager BERT med absolut flertal en beslutning, der bekræfter, at den foreslåede foranstaltning er hensigtsmæssig og effektiv, eller tilkendegiver, at den foreslåede foranstaltning ikke bør vedtages. Denne udtalelse skal være begrundet og skal offentliggøres.




  Kun såfremt Kommissionen og BERT har bekræftet den foreslåede foranstaltnings hensigtsmæssighed og effektivitet, kan den pågældende nationale tilsynsmyndighed vedtage den foreslåede foranstaltning under størst muligt hensyn til eventuelle anbefalinger fra Kommissionen og BERT. Den nationale tilsynsmyndighed skal offentliggøre, hvorledes den har taget hensyn til disse anbefalinger.




  5.
     
  Inden for tre måneder fra Kommissionens vedtagelse, jf. stk. 3, fjerde afsnit, af en begrundet beslutning i denne artikel, der pålægger den pågældende nationale tilsynsmyndighed at ændre den foreslåede foranstaltning, ændrer den nationale tilsynsmyndighed den foreslåede foranstaltning eller trækker den tilbage. Hvis den foreslåede foranstaltning skal ændres, afholder den nationale tilsynsmyndighed en offentlig høring i henhold til hørings- og transparensproceduren i artikel 6, og anmelder på ny den ændrede foreslåede foranstaltning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 7.




  6.
     
  Den nationale tilsynsmyndighed kan trække den foreslåede foranstaltning tilbage på et hvilket som helst trin i proceduren.


  Artikel 7b

  Gennemførelsesbestemmelser

  ▐ Kommissionen kan
  under størst mulig hensyntagen til BERT's udtalelse
  fastlægge
  anbefalinger og/eller retningslinjer
  til artikel 7 om, hvilken form og hvilket indhold de oplysninger, der skal stilles til rådighed i henhold til artikel 7, stk. 3, skal have, hvor detaljerede oplysningerne skal være, under hvilke omstændigheder det ikke er nødvendigt at stille oplysninger til rådighed, samt om hvordan tidsfristerne fastsættes.
  ▐« |
| --- | --- |

7)

Følgende artikler
  indsættes:

»Artikel 7a

Procedure for ensartet anvendelse af afhjælpende foranstaltninger

1.
     
  Hvis en national tilsynsmyndighed agter at træffe en foranstaltning med henblik på at indføre, ændre eller ophæve en forpligtelse pålagt en operatør i medfør af artikel 16 sammenholdt med artikel 5 og 9 til 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet), har Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder i de øvrige medlemsstater en måned fra datoen for anmeldelsen af den foreslåede foranstaltning til at fremsætte bemærkninger til den pågældende nationale tilsynsmyndighed.

2.
     
  Hvis den foreslåede foranstaltning vedrører indførsel, ændring eller ophævelse af en forpligtelse, der ikke er fastlagt i artikel 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), kan Kommissionen inden for samme tidsrum underrette den pågældende nationale tilsynsmyndighed og BERT om årsagerne til, at den mener, at den foreslåede foranstaltning skaber hindringer for det indre marked, eller at den er alvorligt i tvivl om foranstaltningens forenelighed med fællesskabsretten. I tilfælde heraf vedtages den foreslåede foranstaltning ikke før yderligere to måneder efter Kommissionens underretning.

Udebliver en sådan underretning, kan den pågældende nationale tilsynsmyndighed vedtage den foreslåede foranstaltning under størst muligt hensyn til eventuelle bemærkninger fremsat af Kommissionen eller andre nationale tilsynsmyndigheder.

3.
     
  Inden for den periode på to måneder, der henvises til i stk. 2, arbejder Kommissionen, BERT og den pågældende nationale tilsynsmyndighed tæt sammen med henblik på at finde frem til den mest hensigtsmæssige og effektive foranstaltning i lyset af målene i artikel 8 og under behørigt hensyntagen til markedsdeltagernes synspunkter og behovet for at sikre udviklingen af en ensartet reguleringspraksis.

Inden for den samme periode på to måneder fremsætter BERT efter vedtagelse med absolut flertal en udtalelse, der bekræfter hensigtsmæssigheden og effektiviteten af den foreslåede foranstaltning eller angiver, at den foreslåede foranstaltning bør ændres, og fremsætter samtidig konkrete forslag i den henseende. Denne udtalelse skal være begrundet og skal offentliggøres.

Hvis BERT har bekræftet, at den foreslåede foranstaltning er hensigtsmæssig og effektiv, kan den berørte nationale tilsynsmyndighed vedtage den under størst muligt hensyntagen til Kommissionens og BERTS bemærkninger. Den nationale tilsynsmyndighed skal offentliggøre, hvorledes den har taget hensyn til disse bemærkninger.

Hvis BERT har tilkendegivet, at den foreslåede foranstaltning bør ændres, kan Kommissionen under størst muligt hensyntagen til BERTS udtalelse vedtage en beslutning, der pålægger den pågældende nationale tilsynsmyndighed at ændre den foreslåede foranstaltning og indeholder en begrundelse herfor og konkrete forslag med henblik herpå.

4.
     
  Hvis den foreslåede foranstaltning vedrører indførsel, ændring eller ophævelse af en forpligtelse, der er fastlagt i artikel 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), må den foreslåede foranstaltning ikke vedtages før yderligere to måneder efter udløbet af den periode, der henvises til i stk. 1.

Inden for den periode på to måneder, der er nævnt i første afsnit, arbejder Kommissionen, BERT og den pågældende nationale tilsynsmyndighed tæt sammen med det formål at fastlægge om den foreslåede foranstaltning er i overensstemmelse med artikel 13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og, navnlig, om det er den mest hensigtsmæssige og effektive foranstaltning. I den forbindelse tages der behørigt hensyn til markedsdeltagernes synspunkter og til behovet for at sikre udviklingen af en ensartet reguleringspraksis. På begrundet anmodning af BERT eller Kommissionen forlænges perioden på to måneder med op til yderligere to måneder.

Inden for den maksimumperiode, der er fastsat i andet afsnit vedtager BERT med absolut flertal en beslutning, der bekræfter, at den foreslåede foranstaltning er hensigtsmæssig og effektiv, eller tilkendegiver, at den foreslåede foranstaltning ikke bør vedtages. Denne udtalelse skal være begrundet og skal offentliggøres.

Kun såfremt Kommissionen og BERT har bekræftet den foreslåede foranstaltnings hensigtsmæssighed og effektivitet, kan den pågældende nationale tilsynsmyndighed vedtage den foreslåede foranstaltning under størst muligt hensyn til eventuelle anbefalinger fra Kommissionen og BERT. Den nationale tilsynsmyndighed skal offentliggøre, hvorledes den har taget hensyn til disse anbefalinger.

5.
     
  Inden for tre måneder fra Kommissionens vedtagelse, jf. stk. 3, fjerde afsnit, af en begrundet beslutning i denne artikel, der pålægger den pågældende nationale tilsynsmyndighed at ændre den foreslåede foranstaltning, ændrer den nationale tilsynsmyndighed den foreslåede foranstaltning eller trækker den tilbage. Hvis den foreslåede foranstaltning skal ændres, afholder den nationale tilsynsmyndighed en offentlig høring i henhold til hørings- og transparensproceduren i artikel 6, og anmelder på ny den ændrede foreslåede foranstaltning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 7.

6.
     
  Den nationale tilsynsmyndighed kan trække den foreslåede foranstaltning tilbage på et hvilket som helst trin i proceduren.

Artikel 7b

Gennemførelsesbestemmelser

▐ Kommissionen kan
  under størst mulig hensyntagen til BERT's udtalelse
  fastlægge
  anbefalinger og/eller retningslinjer
  til artikel 7 om, hvilken form og hvilket indhold de oplysninger, der skal stilles til rådighed i henhold til artikel 7, stk. 3, skal have, hvor detaljerede oplysningerne skal være, under hvilke omstændigheder det ikke er nødvendigt at stille oplysninger til rådighed, samt om hvordan tidsfristerne fastsættes.

▐«

| 8) | Artikel 8 ændres således:






  a) | Stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »Medmindre andet følger af artikel 9, for så vidt angår radiofrekvenser,
  eller medmindre opfyldelsen af målene i stk. 2-4 kræver det,
  tager medlemsstaterne nøje hensyn til, at reguleringen helst skal være teknologineutral, og sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder gør det samme under udførelsen af de i dette direktiv og særdirektiverne omhandlede tilsynsopgaver, særlig sådanne, som har til formål at sikre en reel konkurrence.« |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 8 ændres således:

a)

Stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Medmindre andet følger af artikel 9, for så vidt angår radiofrekvenser,
  eller medmindre opfyldelsen af målene i stk. 2-4 kræver det,
  tager medlemsstaterne nøje hensyn til, at reguleringen helst skal være teknologineutral, og sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder gør det samme under udførelsen af de i dette direktiv og særdirektiverne omhandlede tilsynsopgaver, særlig sådanne, som har til formål at sikre en reel konkurrence.«

| b) | Stk. 2, litra a), b)
  og c)
  , affattes således:






  »a) | sikre, at brugerne, herunder handicappede, ældre og brugere med særlige sociale behov, får maksimalt udbytte for så vidt angår valgmuligheder, pris og kvalitet
  , og at leverandørerne får godtgjort eventuelle supplerende netomkostninger, som de kan påvise at have afholdt som følge af indførelsen af en sådan forsyningspligt |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2, litra a), b)
  og c)
  , affattes således:

»a)

sikre, at brugerne, herunder handicappede, ældre og brugere med særlige sociale behov, får maksimalt udbytte for så vidt angår valgmuligheder, pris og kvalitet
  , og at leverandørerne får godtgjort eventuelle supplerende netomkostninger, som de kan påvise at have afholdt som følge af indførelsen af en sådan forsyningspligt

| b) | sikre, at der i den elektroniske kommunikationssektor hverken hersker konkurrenceforvridning eller —begrænsning, særlig hvad angår levering af
  og adgang til levering af
  indhold
  og tjenester på alle net |
| --- | --- |

b)

sikre, at der i den elektroniske kommunikationssektor hverken hersker konkurrenceforvridning eller —begrænsning, særlig hvad angår levering af
  og adgang til levering af
  indhold
  og tjenester på alle net

| c) | tilskynde til og lette effektiv markedsorienteret investering i infrastruktur og støtte, samt
  « |
| --- | --- |

c)

tilskynde til og lette effektiv markedsorienteret investering i infrastruktur og støtte, samt
  «

| c) | I stk. 3 foretages følgende ændringer:










  i) | litra c), udgår
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

I stk. 3 foretages følgende ændringer:

i)

litra c), udgår
  ;

| ii) | ║ litra d) affattes således:






  »(d) | samarbejde med Kommissionen og
  BERT
  for at sikre udviklingen af en ensartet reguleringspraksis og en ensartet anvendelse af dette direktiv og særdirektiverne.« |
| --- | --- | --- |

ii)

║ litra d) affattes således:

»(d)

samarbejde med Kommissionen og
  BERT
  for at sikre udviklingen af en ensartet reguleringspraksis og en ensartet anvendelse af dette direktiv og særdirektiverne.«

| d) | Stk. 4 ændres således:








  i) | Litra e), affattes således:






  »e) | tilgodese behovene hos særlige sociale grupper, især handicappede, ældre og brugere med særlige sociale behov« |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Stk. 4 ændres således:

i)

Litra e), affattes således:

»e)

tilgodese behovene hos særlige sociale grupper, især handicappede, ældre og brugere med særlige sociale behov«

| ii) | Som litra g) og h)
  tilføjes:






  »g) | anvende princippet om, at slutbrugerne bør kunne få adgang til og videreformidle alt lovligt indhold og benytte alle lovlige applikationer og/eller tjenester, som de ønsker
  , og med henblik herpå bidrage til at fremme af det lovlige indhold i overensstemmelse med artikel 33 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) |
| --- | --- | --- |

ii)

Som litra g) og h)
  tilføjes:

»g)

anvende princippet om, at slutbrugerne bør kunne få adgang til og videreformidle alt lovligt indhold og benytte alle lovlige applikationer og/eller tjenester, som de ønsker
  , og med henblik herpå bidrage til at fremme af det lovlige indhold i overensstemmelse med artikel 33 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)

| h) | anvende princippet om, at der ikke må træffes beslutning om at begrænse slutbrugernes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder uden retsmyndighederne forudgående afgørelse især i overensstemmelse med artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, medmindre den offentlige sikkerhed er truet, hvor en afgørelse kan træffes efterfølgende.
  « |
| --- | --- |

h)

anvende princippet om, at der ikke må træffes beslutning om at begrænse slutbrugernes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder uden retsmyndighederne forudgående afgørelse især i overensstemmelse med artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, medmindre den offentlige sikkerhed er truet, hvor en afgørelse kan træffes efterfølgende.
  «

| e) | Følgende stykke tilføjes:


  »
  5.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder anvender med henblik på opfyldelse af de politiske mål, der henvises til i stk. 2, 3 og 4, objektive, gennemsigtige, ikke-diskriminerende og forholdsmæssige reguleringsprincipper ved bl.a.:










  a) | at fremme forudsigelighed i reguleringen, i givet fald gennem kontinuitet i afhjælpningsforanstaltningerne over flere markedskontroller |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende stykke tilføjes:

»
  5.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder anvender med henblik på opfyldelse af de politiske mål, der henvises til i stk. 2, 3 og 4, objektive, gennemsigtige, ikke-diskriminerende og forholdsmæssige reguleringsprincipper ved bl.a.:

a)

at fremme forudsigelighed i reguleringen, i givet fald gennem kontinuitet i afhjælpningsforanstaltningerne over flere markedskontroller

| b) | at sikre, at virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, under ensartede omstændigheder behandles lige |
| --- | --- |

b)

at sikre, at virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, under ensartede omstændigheder behandles lige

| c) | at sikre konkurrencen til forbrugernes fordel og at fremme infrastrukturbaseret konkurrence, hvor dette er muligt |
| --- | --- |

c)

at sikre konkurrencen til forbrugernes fordel og at fremme infrastrukturbaseret konkurrence, hvor dette er muligt

| d) | at fremme markedsorienterede investeringer og innovation i ny og forbedret infrastruktur, bl.a. ved at tilskynde til fælles investeringer og ved at sikre passende risikofordeling mellem investorerne og de virksomheder, der nyder godt af adgangen til de nye faciliteter |
| --- | --- |

d)

at fremme markedsorienterede investeringer og innovation i ny og forbedret infrastruktur, bl.a. ved at tilskynde til fælles investeringer og ved at sikre passende risikofordeling mellem investorerne og de virksomheder, der nyder godt af adgangen til de nye faciliteter

| e) | at tage behørigt hensyn til de mange forskellige betingelser vedrørende konkurrence og forbrugere, der findes i de forskellige geografiske områder i medlemsstaterne |
| --- | --- |

e)

at tage behørigt hensyn til de mange forskellige betingelser vedrørende konkurrence og forbrugere, der findes i de forskellige geografiske områder i medlemsstaterne

| f) | kun at indføre forhåndsregulerende forpligtelser, hvor der ikke er nogen effektiv konkurrence, og lempe eller ophæve sådanne forpligtelser, så snart denne betingelse er opfyldt.
  « |
| --- | --- |

f)

kun at indføre forhåndsregulerende forpligtelser, hvor der ikke er nogen effektiv konkurrence, og lempe eller ophæve sådanne forpligtelser, så snart denne betingelse er opfyldt.
  «

| 9) | Følgende artikler indsættes:


  »Artikel 8a


  Frekvenspolitikudvalget



  1.
     
  Der oprettes hermed et frekvenspolitikudvalg (Frekvenspolitikudvalget) for at bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i stk. 1, 3 og 5.




  Frekvenspolitikudvalget rådgiver Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i spørgsmål vedrørende radiofrekvenser.




  Frekvenspolitikudvalget sammensættes af repræsentanter på højt plan fra de kompetente nationale myndigheder for radiofrekvenser i hver enkelt medlemsstat. Hver medlemsstat har én stemme, mens Kommissionen ikke har stemmeret.




  2.
     
  Efter anmodning fra Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen, eller på eget initiativ, vedtager Frekvenspolitikudvalget udtalelser med absolut flertal.




  3.
     
  RSPC forelægger en årlig aktivitetsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet.



  Artikel 8b


  Strategisk planlægning og koordinering af radiofrekvenspolitikkerne i Den Europæiske Union



  1.
     
  Medlemsstaterne samarbejder med hinanden og med Kommissionen om den strategiske planlægning, koordinering og harmonisering af brugen af radiofrekvenser i Den Europæiske Union. De tager bl.a. i forbindelse med EU's politikker hensyn til økonomiske, sikkerhedsmæssige, sundhedsmæssige, kulturelle, videnskabelige, sociale og tekniske aspekter samt til aspekter som offentlighedens interesser og ytringsfrihed samt til interesserne hos brugerne af radiofrekvenserne med henblik på at optimere anvendelsen af radiofrekvenserne og undgå skadelig interferens.




  2.
     
  Politiske aktiviteter i Den Europæiske Union vedrørende radiofrekvenser berører ikke:










  a) | foranstaltninger truffet på fællesskabsplan eller på nationalt plan i overensstemmelse med EU-retten med sigte på mål af almen interesse, navnlig for så vidt angår regulering af indhold og audiovisuel- og mediepolitik |
| --- | --- | --- |

9)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 8a

Frekvenspolitikudvalget

1.
     
  Der oprettes hermed et frekvenspolitikudvalg (Frekvenspolitikudvalget) for at bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i stk. 1, 3 og 5.

Frekvenspolitikudvalget rådgiver Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i spørgsmål vedrørende radiofrekvenser.

Frekvenspolitikudvalget sammensættes af repræsentanter på højt plan fra de kompetente nationale myndigheder for radiofrekvenser i hver enkelt medlemsstat. Hver medlemsstat har én stemme, mens Kommissionen ikke har stemmeret.

2.
     
  Efter anmodning fra Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen, eller på eget initiativ, vedtager Frekvenspolitikudvalget udtalelser med absolut flertal.

3.
     
  RSPC forelægger en årlig aktivitetsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 8b

Strategisk planlægning og koordinering af radiofrekvenspolitikkerne i Den Europæiske Union

1.
     
  Medlemsstaterne samarbejder med hinanden og med Kommissionen om den strategiske planlægning, koordinering og harmonisering af brugen af radiofrekvenser i Den Europæiske Union. De tager bl.a. i forbindelse med EU's politikker hensyn til økonomiske, sikkerhedsmæssige, sundhedsmæssige, kulturelle, videnskabelige, sociale og tekniske aspekter samt til aspekter som offentlighedens interesser og ytringsfrihed samt til interesserne hos brugerne af radiofrekvenserne med henblik på at optimere anvendelsen af radiofrekvenserne og undgå skadelig interferens.

2.
     
  Politiske aktiviteter i Den Europæiske Union vedrørende radiofrekvenser berører ikke:

a)

foranstaltninger truffet på fællesskabsplan eller på nationalt plan i overensstemmelse med EU-retten med sigte på mål af almen interesse, navnlig for så vidt angår regulering af indhold og audiovisuel- og mediepolitik

| b) | bestemmelserne i direktiv 1999/5/EF, og |
| --- | --- |

b)

bestemmelserne i direktiv 1999/5/EF, og

| c) | medlemsstaternes ret til at organisere og anvende deres radiofrekvenser med sigte på at opretholde den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og sikre forsvaret. |
| --- | --- |

c)

medlemsstaternes ret til at organisere og anvende deres radiofrekvenser med sigte på at opretholde den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og sikre forsvaret.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer koordineringen af politiske tiltag vedrørende radiofrekvenser i Den Europæiske Union og, om nødvendigt, harmoniserede betingelser med hensyn til den tilgængelighed og effektive udnyttelse af radiofrekvenserne, der er nødvendig for at sikre det indre markeds oprettelse og funktion på EU-politiske områder som elektronisk kommunikation, transport og forskning og udvikling.

4.
     
  Kommissionen kan under behørig hensyntagen til Frekvenspolitikudvalgets udtalelse forelægge forslag til retsakt om indledning af et handlingsprogram for radiofrekvenser med henblik på strategisk planlægning og harmonisering af anvendelsen af frekvenserne i Den Europæiske Union eller andre lovgivningsmæssige foranstaltninger med sigte på at optimere anvendelsen af frekvenserne og undgå skadelig interferens.

5.
     
  Medlemsstaterne sikrer effektiv koordinering af Den Europæiske Unions interesser i internationale organisationer med ansvar for spørgsmål vedrørende radiofrekvenser. Når det er nødvendigt af hensyn til sådan effektiv koordinering, kan Kommissionen under skyldig hensyntagen til udtalelsen fra Frekvenspolitikudvalget foreslå Europa-Parlamentet og Rådet fælles politiske målsætninger og herunder, om nødvendigt, et forhandlingsmandat.
  «

| 10) | Artikel 9 affattes således:
  »Artikel 9


  Forvaltning af radiofrekvenser til elektroniske kommunikationstjenester

  1.   
  Under behørig hensyntagen til det forhold, at radiofrekvenser er et offentligt gode, som har en vigtig social, kulturel og økonomisk værdi, sikrer medlemsstaterne
  , at radiofrekvenserne til elektroniske kommunikationstjenester forvaltes effektivt på deres område i overensstemmelse med
  artikel 8 og 8b
  . De sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheders allokering og tildeling af sådanne radiofrekvenser bygger på objektive, transparente, ikke-diskriminerende og forholdsmæssige kriterier.
  I den forbindelse handler de i overensstemmelse med internationale aftaler, og de kan tage hensyn til almene interesser.


  2.   Medlemsstaterne fremmer harmoniseringen af frekvensanvendelsen i Fællesskabet på en måde, der tilgodeser behovet for en virkningsfuld og effektiv udnyttelse,
  og sikrer forbrugerne fordele, f.eks. stordriftsfordele og tjenesternes interoperabilitet. I denne forbindelse handler de
  i overensstemmelse med
  artikel 8b og 9c i dette direktiv og med
  beslutning nr. 676/2002/EF (frekvenspolitikbeslutningen).
  3.   Medmindre andet følger af andet afsnit eller de foranstaltninger, der vedtages i henhold til artikel 9c, sikrer medlemsstaterne, at alle typer teknologier
  , der anvendes
  til
  elektroniske kommunikationstjenester,
  kan anvendes i de frekvensbånd, der er til rådighed for elektronisk kommunikation
  i overensstemmelse med ITU's radioreglement
  .
  Medlemsstaterne kan dog fastsætte forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende begrænsninger for ▐ typer
  af
  teknologier,
  der anvendes
  til
  elektroniske kommunikationstjenester
  , hvor dette er nødvendigt for at:






  a) | undgå
  risikoen for
  skadelig interferens |
| --- | --- | --- |

10)

Artikel 9 affattes således:

»Artikel 9

Forvaltning af radiofrekvenser til elektroniske kommunikationstjenester

1.   
  Under behørig hensyntagen til det forhold, at radiofrekvenser er et offentligt gode, som har en vigtig social, kulturel og økonomisk værdi, sikrer medlemsstaterne
  , at radiofrekvenserne til elektroniske kommunikationstjenester forvaltes effektivt på deres område i overensstemmelse med
  artikel 8 og 8b
  . De sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheders allokering og tildeling af sådanne radiofrekvenser bygger på objektive, transparente, ikke-diskriminerende og forholdsmæssige kriterier.
  I den forbindelse handler de i overensstemmelse med internationale aftaler, og de kan tage hensyn til almene interesser.

2.   Medlemsstaterne fremmer harmoniseringen af frekvensanvendelsen i Fællesskabet på en måde, der tilgodeser behovet for en virkningsfuld og effektiv udnyttelse,
  og sikrer forbrugerne fordele, f.eks. stordriftsfordele og tjenesternes interoperabilitet. I denne forbindelse handler de
  i overensstemmelse med
  artikel 8b og 9c i dette direktiv og med
  beslutning nr. 676/2002/EF (frekvenspolitikbeslutningen).

3.   Medmindre andet følger af andet afsnit eller de foranstaltninger, der vedtages i henhold til artikel 9c, sikrer medlemsstaterne, at alle typer teknologier
  , der anvendes
  til
  elektroniske kommunikationstjenester,
  kan anvendes i de frekvensbånd, der er til rådighed for elektronisk kommunikation
  i overensstemmelse med ITU's radioreglement
  .

Medlemsstaterne kan dog fastsætte forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende begrænsninger for ▐ typer
  af
  teknologier,
  der anvendes
  til
  elektroniske kommunikationstjenester
  , hvor dette er nødvendigt for at:

a)

undgå
  risikoen for
  skadelig interferens

| b) | beskytte folkesundheden mod elektromagnetiske felter |
| --- | --- |

b)

beskytte folkesundheden mod elektromagnetiske felter

| c) | sikre tjenestens tekniske kvalitet |
| --- | --- |

c)

sikre tjenestens tekniske kvalitet

| d) | sikre, at muligheden for delt brug af radiofrekvenser udnyttes optimalt ▐ |
| --- | --- |

d)

sikre, at muligheden for delt brug af radiofrekvenser udnyttes optimalt ▐

| e) | sikre effektiv anvendelse af radiofrekvenserne |
| --- | --- |

e)

sikre effektiv anvendelse af radiofrekvenserne

| f) | opfylde en målsætning af almen interesse
  i overensstemmelse med stk. 4. |
| --- | --- |

f)

opfylde en målsætning af almen interesse
  i overensstemmelse med stk. 4.

4.   Medmindre andet følger af andet afsnit ▐, sikrer medlemsstaterne, at alle typer elektroniske kommunikationstjenester kan udbydes i de frekvensbånd, der er til rådighed for elektronisk kommunikation
  i overensstemmelse med deres nationale frekvenstildelinger og med ITU's radioreglement
  . Medlemsstaterne kan dog fastsætte forholdsmæssige og ikke-diskriminerende begrænsninger for, hvilke typer elektroniske kommunikationstjenester der kan udbydes.

Foranstaltninger, der kræver
  , at en
  elektronisk kommunikationstjeneste
  udbydes i et bestemt frekvensbånd
  for elektroniske kommunikationstjenester
  , skal være begrundet ud fra hensynet til at sikre, at en almennyttig målsætning opfyldes
  som fastlagt i national lovgivning og
  i overensstemmelse med fællesskabsretten, herunder sikkerhed for menneskeliv, fremme af social, regional eller territorial samhørighed, effektiv udnyttelse af frekvensressourcerne og ▐ fremme af
  kultur- og mediepolitiske målsætninger, som
  kulturel og sproglig mangfoldighed og mediepluralisme.

En foranstaltning, der hindrer
  , at en hvilken som helst anden
  elektronisk kommunikationstjeneste
  udbydes i et bestemt frekvensbånd, skal være begrundet ud fra hensynet til at beskytte livskritiske tjenester.

5.   Medlemsstaterne foretager jævnligt en vurdering af, om de begrænsninger
  og foranstaltninger
  , der er indført i medfør af stk. 3 og 4, fortsat er nødvendige
  , og de offentliggør resultaterne af disse vurderinger
  .

6.   Stk. 3 og 4 gælder for allokering og tildeling af radiofrekvenser
  fra
  den ... (19)

| 11) | Som artikel 9a, 9b og 9c indsættes:
  »Artikel 9a


  Revision af begrænsninger i eksisterende rettigheder

  1.   I en periode på fem år fra den ... (20)«kan medlemsstaterne
  sikre
  , at indehavere af brugsrettigheder til frekvenser, der er indrømmet før denne dato,
  og som er gyldige i en periode på ikke under fem år efter denne dato
  kan forelægge den kompetente nationale myndighed en ansøgning om en nyvurdering af de begrænsninger i deres rettigheder, der er indført i henhold til artikel 9, stk. 3 og 4.
  Før den kompetente nationale
  myndighed
  træffer sin afgørelse, underretter den rettighedshaveren om sin vurdering af begrænsningerne, idet den anfører, hvad rettigheden omfatter efter nyvurderingen, og giver rettighedshaveren mulighed for at trække sin ansøgning tilbage inden for en rimelig frist.
  Hvis rettighedshaveren trækker sin ansøgning tilbage, forbliver rettigheden uændret, indtil den udløber, eller indtil femårsperiodens udløb, alt efter hvilken dato der ligger først.
  2.   2 Hvis rettighedshaveren, jf. stk. 1, er udbyder af radio- eller tv-indholdstjenester, og brugsretten til radiofrekvenser er indrømmet, for at rettighedshaveren kan opfylde en særlig almennyttig målsætning,
  herunder levering af transmissionstjenester, skal retten til at anvende
  den del af radiofrekvenserne, der er nødvendige for at opfylde dette mål,
  forblive uændret
  . Den del af radiofrekvenserne, der ▐ bliver unødvendige for at opfylde målet, indgår i en ny tildelingsprocedure i overensstemmelse med
  artikel 9, stk. 3 og 4 i dette direktiv samt
  artikel 7, stk. 2, i tilladelsesdirektivet.
  3.   Efter den femårsperiode, der er nævnt i stk. 1, træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at artikel 9, stk. 3 og 4, anvendes på enhver anden tildeling og allokering af frekvenser, der var gældende på datoen for dette direktivs ikrafttræden.
  4.   Når medlemsstaterne anvender denne artikel, træffer de passende foranstaltninger for at sikre en loyal konkurrence.

  Artikel 9b


  Overdragelse af individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder ▐ kan overdrage eller udleje individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser til andre virksomheder inden for de frekvensbånd, hvor dette er muligt i henhold til de gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages i henhold til artikel 9c
  , forudsat at denne overdragelse eller udleje er i overensstemmelse med de nationale procedurer og de nationale planer for frekvenstildeling
  .
  Medlemsstaterne kan også
  i overensstemmelse med de nationale procedurer
  fastsætte, at virksomheder kan overdrage eller udleje individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser til andre virksomheder inden for andre frekvensbånd.
  2.   Medlemsstaterne sikrer, at en virksomheds planer om at overdrage brugsrettigheder til radiofrekvenser
  samt den faktiske overdragelse
  meddeles til den
  kompetente
  nationale
  myndighed for tildeling af individuelle rettigheder til at anvende radiofrekvenser
  og offentliggøres. Når radiofrekvensanvendelsen er blevet harmoniseret ved anvendelse af
  artikel 9c og
  frekvenspolitikbeslutningen eller andre fællesskabsforanstaltninger, skal en sådan overdragelse være i overensstemmelse med den harmoniserede brug.

  Artikel 9c


  Harmonisering af frekvensforvaltningen

  For at bidrage til udviklingen af det indre marked og føre principperne i
  artikel 8b, 9, 9a og 9b
  ud i livet kan Kommissionen vedtage passende
  tekniske
  gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at:








  a) | anvende det handlingsprogram for radiofrekvenser, der er vedtaget efter artikel 8b, stk. 4 |
| --- | --- | --- |

11)

Som artikel 9a, 9b og 9c indsættes:

»Artikel 9a

Revision af begrænsninger i eksisterende rettigheder

1.   I en periode på fem år fra den ... (20)«kan medlemsstaterne
  sikre
  , at indehavere af brugsrettigheder til frekvenser, der er indrømmet før denne dato,
  og som er gyldige i en periode på ikke under fem år efter denne dato
  kan forelægge den kompetente nationale myndighed en ansøgning om en nyvurdering af de begrænsninger i deres rettigheder, der er indført i henhold til artikel 9, stk. 3 og 4.

Før den kompetente nationale
  myndighed
  træffer sin afgørelse, underretter den rettighedshaveren om sin vurdering af begrænsningerne, idet den anfører, hvad rettigheden omfatter efter nyvurderingen, og giver rettighedshaveren mulighed for at trække sin ansøgning tilbage inden for en rimelig frist.

Hvis rettighedshaveren trækker sin ansøgning tilbage, forbliver rettigheden uændret, indtil den udløber, eller indtil femårsperiodens udløb, alt efter hvilken dato der ligger først.

2.   2 Hvis rettighedshaveren, jf. stk. 1, er udbyder af radio- eller tv-indholdstjenester, og brugsretten til radiofrekvenser er indrømmet, for at rettighedshaveren kan opfylde en særlig almennyttig målsætning,
  herunder levering af transmissionstjenester, skal retten til at anvende
  den del af radiofrekvenserne, der er nødvendige for at opfylde dette mål,
  forblive uændret
  . Den del af radiofrekvenserne, der ▐ bliver unødvendige for at opfylde målet, indgår i en ny tildelingsprocedure i overensstemmelse med
  artikel 9, stk. 3 og 4 i dette direktiv samt
  artikel 7, stk. 2, i tilladelsesdirektivet.

3.   Efter den femårsperiode, der er nævnt i stk. 1, træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at artikel 9, stk. 3 og 4, anvendes på enhver anden tildeling og allokering af frekvenser, der var gældende på datoen for dette direktivs ikrafttræden.

4.   Når medlemsstaterne anvender denne artikel, træffer de passende foranstaltninger for at sikre en loyal konkurrence.

Artikel 9b

Overdragelse af individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser

1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder ▐ kan overdrage eller udleje individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser til andre virksomheder inden for de frekvensbånd, hvor dette er muligt i henhold til de gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages i henhold til artikel 9c
  , forudsat at denne overdragelse eller udleje er i overensstemmelse med de nationale procedurer og de nationale planer for frekvenstildeling
  .

Medlemsstaterne kan også
  i overensstemmelse med de nationale procedurer
  fastsætte, at virksomheder kan overdrage eller udleje individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser til andre virksomheder inden for andre frekvensbånd.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at en virksomheds planer om at overdrage brugsrettigheder til radiofrekvenser
  samt den faktiske overdragelse
  meddeles til den
  kompetente
  nationale
  myndighed for tildeling af individuelle rettigheder til at anvende radiofrekvenser
  og offentliggøres. Når radiofrekvensanvendelsen er blevet harmoniseret ved anvendelse af
  artikel 9c og
  frekvenspolitikbeslutningen eller andre fællesskabsforanstaltninger, skal en sådan overdragelse være i overensstemmelse med den harmoniserede brug.

Artikel 9c

Harmonisering af frekvensforvaltningen

For at bidrage til udviklingen af det indre marked og føre principperne i
  artikel 8b, 9, 9a og 9b
  ud i livet kan Kommissionen vedtage passende
  tekniske
  gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at:

a)

anvende det handlingsprogram for radiofrekvenser, der er vedtaget efter artikel 8b, stk. 4

| b) | udpege de
  frekvensbånd, inden for hvilke brugsrettigheder kan overdrages eller udlejes mellem virksomheder |
| --- | --- |

b)

udpege de
  frekvensbånd, inden for hvilke brugsrettigheder kan overdrages eller udlejes mellem virksomheder

| c) | harmonisere de vilkår, der knyttes til sådanne rettigheder ▐▐ |
| --- | --- |

c)

harmonisere de vilkår, der knyttes til sådanne rettigheder ▐▐

| d) | udpege de bånd, for hvilke princippet om tjenesteneutralitet skal gælde
  . |
| --- | --- |

d)

udpege de bånd, for hvilke princippet om tjenesteneutralitet skal gælde
  .

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐

| 12) | Artikel 10 ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at nummerplaner og -procedurer administreres således, at alle
  udbydere og brugere af numre i hele EU
  behandles lige. Medlemsstaterne sikrer navnlig, at en virksomhed, som har fået tildelt en nummerserie, ikke diskriminerer andre udbydere
  og brugere
  med hensyn til de nummergrupper, der giver adgang til deres tjenester.« |
| --- | --- | --- |

12)

Artikel 10 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at nummerplaner og -procedurer administreres således, at alle
  udbydere og brugere af numre i hele EU
  behandles lige. Medlemsstaterne sikrer navnlig, at en virksomhed, som har fået tildelt en nummerserie, ikke diskriminerer andre udbydere
  og brugere
  med hensyn til de nummergrupper, der giver adgang til deres tjenester.«

| b) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Medlemsstaterne støtter harmoniseringen af
  bestemte numre eller nummerserier
  i Fællesskabet, hvor dette får det indre marked til at fungere bedre, eller hvor det fremmer udviklingen af paneuropæiske tjenester. Kommissionen træffer passende tekniske gennemførelsesforanstaltninger på dette område, der blandt andet kan bestå i at
  sikre grænseoverskridende adgang til nationale numre, der anvendes til vigtige tjenester som nummeroplysning
  . Som led i gennemførelsesforanstaltningerne kan Kommissionen tildele
  BERT
  særlige ansvarsopgaver i forbindelse med anvendelsen af foranstaltningerne.

  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Medlemsstaterne støtter harmoniseringen af
  bestemte numre eller nummerserier
  i Fællesskabet, hvor dette får det indre marked til at fungere bedre, eller hvor det fremmer udviklingen af paneuropæiske tjenester. Kommissionen træffer passende tekniske gennemførelsesforanstaltninger på dette område, der blandt andet kan bestå i at
  sikre grænseoverskridende adgang til nationale numre, der anvendes til vigtige tjenester som nummeroplysning
  . Som led i gennemførelsesforanstaltningerne kan Kommissionen tildele
  BERT
  særlige ansvarsopgaver i forbindelse med anvendelsen af foranstaltningerne.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐«

| 13) | I artikel 11, stk. 1, erstattes ordlyden »handle på grundlag af transparente og offentligt tilgængelige procedurer, som anvendes uden diskrimination og uden forsinkelse, og« af følgende:
  »handle på grundlag af enkle, transparente og offentligt tilgængelige procedurer, som anvendes uden diskrimination og uden forsinkelse, og under alle omstændigheder træffe afgørelse inden for fire måneder, efter at ansøgningen er modtaget, og« |
| --- | --- |

13)

I artikel 11, stk. 1, erstattes ordlyden »handle på grundlag af transparente og offentligt tilgængelige procedurer, som anvendes uden diskrimination og uden forsinkelse, og« af følgende:

»handle på grundlag af enkle, transparente og offentligt tilgængelige procedurer, som anvendes uden diskrimination og uden forsinkelse, og under alle omstændigheder træffe afgørelse inden for fire måneder, efter at ansøgningen er modtaget, og«

| 14) | Artikel 12 affattes således:
  »Artikel 12

  Samhusning og delt brug af netdele og dertil hørende faciliteter for udbydere af elektroniske kommunikationsnet
  1.   Hvis en virksomhed, der udbyder elektroniske kommunikationsnet, i henhold til national lovgivning har tilladelse til at installere faciliteter på, over eller under offentlig eller privat ejendom, eller kan påberåbe sig en procedure for ekspropriation af ejendom eller brugsret til sådanne formål, skal de nationale tilsynsmyndigheder
  under fuld hensyntagen til proportionalitetsprincippet
  kunne stille krav om delt brug af sådanne faciliteter eller sådan ejendom, herunder adgangsveje til bygninger,
  kabler i bygninger,
  master, antenner,
  tårne og andre støttekonstruktioner,
  kabelkanaler,
  ledningskanaler,
  mandehuller og
  skabe samt alle andre netelementer, der ikke er aktive
  .
  2.   Af hensyn til miljø, folkesundhed eller den offentlige sikkerhed eller til mål for by- og landsplanlægningen kan medlemsstaterne kræve, at indehavere af de rettigheder, der er nævnt i stk. 1, deles om faciliteter eller ejendom (herunder ved fysisk samhusning) eller træffer foranstaltninger til at lette koordineringen af offentlige arbejder, dog først efter en offentlig høring af passende varighed, hvor alle berørte parter har haft mulighed for at fremlægge deres synspunkter. Sådanne ordninger for delt brug eller koordinering kan også omfatte bestemmelser om fordeling af omkostningerne ved delt brug af faciliteter eller ejendom.


  3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har beføjelser til efter en passende offentlig høringsperiode, under hvilken alle berørte parter skal have mulighed for at tilkendegive deres holdning, at kræve, at indehaverne af de i stk. 1 anførte rettigheder deler faciliteter eller ejendom, herunder fysisk samhusning for dermed at tilskynde til effektive investeringer i infrastruktur og fremme af innovation. Sådan deling eller sådanne koordinationsarrangementer kan omfatte regler for fordeling af omkostningerne til deling af faciliteter eller ejendomme og skal sikre, at der foretages en passende risikodeling mellem de berørte virksomheder.




  4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder på grundlag af oplysninger fra indehaverne af de i stk. 1 anførte rettigheder udarbejder en detaljeret oversigt over arten af, adgangen til og den geografiske beliggenhed af de i stk. 1 anførte faciliteter, og at de stiller den til rådighed for interesserede parter.




  5.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder indfører hensigtsmæssige koordinationsprocedurer, for så vidt angår de i stk. 2 anførte offentlige arbejder, og forså vidt angår andre hensigtsmæssige offentlige faciliteter eller ejendom. Sådanne procedurer kan omfatte procedurer til at sikre, at de berørte parter orienteres om relevante offentlige faciliteter eller ejendomme og om igangværende og planlagte offentlige arbejder, at de orienteres i god tid om sådanne arbejder, og at fælles brug lettes i størst mulig grad.



  6.   Foranstaltninger, som en national tilsynsmyndighed træffer i overensstemmelse med
  denne artikel
  , skal være objektive, transparente
  , ikke-diskriminerende
  og forholdsmæssigt afpassede.« |
| --- | --- |

14)

Artikel 12 affattes således:

»Artikel 12

Samhusning og delt brug af netdele og dertil hørende faciliteter for udbydere af elektroniske kommunikationsnet

1.   Hvis en virksomhed, der udbyder elektroniske kommunikationsnet, i henhold til national lovgivning har tilladelse til at installere faciliteter på, over eller under offentlig eller privat ejendom, eller kan påberåbe sig en procedure for ekspropriation af ejendom eller brugsret til sådanne formål, skal de nationale tilsynsmyndigheder
  under fuld hensyntagen til proportionalitetsprincippet
  kunne stille krav om delt brug af sådanne faciliteter eller sådan ejendom, herunder adgangsveje til bygninger,
  kabler i bygninger,
  master, antenner,
  tårne og andre støttekonstruktioner,
  kabelkanaler,
  ledningskanaler,
  mandehuller og
  skabe samt alle andre netelementer, der ikke er aktive
  .

2.   Af hensyn til miljø, folkesundhed eller den offentlige sikkerhed eller til mål for by- og landsplanlægningen kan medlemsstaterne kræve, at indehavere af de rettigheder, der er nævnt i stk. 1, deles om faciliteter eller ejendom (herunder ved fysisk samhusning) eller træffer foranstaltninger til at lette koordineringen af offentlige arbejder, dog først efter en offentlig høring af passende varighed, hvor alle berørte parter har haft mulighed for at fremlægge deres synspunkter. Sådanne ordninger for delt brug eller koordinering kan også omfatte bestemmelser om fordeling af omkostningerne ved delt brug af faciliteter eller ejendom.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har beføjelser til efter en passende offentlig høringsperiode, under hvilken alle berørte parter skal have mulighed for at tilkendegive deres holdning, at kræve, at indehaverne af de i stk. 1 anførte rettigheder deler faciliteter eller ejendom, herunder fysisk samhusning for dermed at tilskynde til effektive investeringer i infrastruktur og fremme af innovation. Sådan deling eller sådanne koordinationsarrangementer kan omfatte regler for fordeling af omkostningerne til deling af faciliteter eller ejendomme og skal sikre, at der foretages en passende risikodeling mellem de berørte virksomheder.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder på grundlag af oplysninger fra indehaverne af de i stk. 1 anførte rettigheder udarbejder en detaljeret oversigt over arten af, adgangen til og den geografiske beliggenhed af de i stk. 1 anførte faciliteter, og at de stiller den til rådighed for interesserede parter.

5.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder indfører hensigtsmæssige koordinationsprocedurer, for så vidt angår de i stk. 2 anførte offentlige arbejder, og forså vidt angår andre hensigtsmæssige offentlige faciliteter eller ejendom. Sådanne procedurer kan omfatte procedurer til at sikre, at de berørte parter orienteres om relevante offentlige faciliteter eller ejendomme og om igangværende og planlagte offentlige arbejder, at de orienteres i god tid om sådanne arbejder, og at fælles brug lettes i størst mulig grad.

6.   Foranstaltninger, som en national tilsynsmyndighed træffer i overensstemmelse med
  denne artikel
  , skal være objektive, transparente
  , ikke-diskriminerende
  og forholdsmæssigt afpassede.«

| 15) | Som kapitel IIIa indsættes:
  »Kapitel IIIa
  SIKKERHED OG INTEGRITET I NET OG TJENESTER

  Artikel 13a


  Sikkerhed og integritet

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, træffer passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte sikkerheden i deres net og tjenester. Under hensyn til teknologiens stade skal disse foranstaltninger garantere et sikkerhedsniveau, der står i forhold til risikoen. Der skal navnlig træffes foranstaltninger for at forhindre
  og
  minimere virkningen af sikkerhedshændelser for brugerne og for andre net, med hvilke det berørte net er sammenkoblet.
  2.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet træffer
  passende
  foranstaltninger for at sikre deres nets integritet og dermed kontinuitet i leveringen af de tjenester, der udbydes via disse net.
  De kompetente nationale myndigheder hører udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester, inden de vedtager specifikke foranstaltninger vedrørende de elektroniske kommunikationsnets sikkerhed og integritet.


  3.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, underretter den
  kompetente
  nationale
  myndighed
  om ▐ brud på sikkerheden eller
  tab af integritet
  , der har haft væsentlige følger for driften af net eller tjenester.
  Om nødvendigt underretter den pågældende
  kompetente
  nationale
  myndighed
  de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  i andre medlemsstater og
  Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (»ENISA«)
  . Hvor det er i offentlighedens interesse, at et brud på sikkerheden offentliggøres, kan den
  kompetente
  nationale
  myndighed
  informere offentligheden.


  En gang om året
  forelægger den
  kompetente
  nationale
  myndighed
  en sammenfattende rapport for Kommissionen om de indberetninger, den har modtaget, og de foranstaltninger, der er truffet i henhold til dette stykke.
  4.   Kommissionen kan, idet den tager nøje hensyn til
  ENISA's
  udtalelse, ▐ vedtage passende tekniske gennemførelsesbestemmelser for at harmonisere de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, 2 og 3, herunder bestemmelser om, under hvilke forhold og efter hvilke procedurer der skal foretages indberetninger, og om hvordan indberetningerne skal udformes.
  Vedtagelsen af sådanne tekniske gennemførelsesbestemmelser må ikke hindre medlemsstaterne i at vedtage supplerende krav med sigte på at opfylde målsætningerne i stk. 1 og 2.




  Tekniske gennemførelsesbestemmelser vedrørende indberetninger skal være i overensstemmelse med direktiv 2002/58/EF
  .
  Disse gennemførelsesbestemmelser, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det med nye ikke væsentlige bestemmelser, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ║

  Artikel 13b


  Gennemførelse og håndhævelse

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  har beføjelse til at pålægge virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, bindende instrukser med henblik på gennemførelsen af artikel 13a.
  De bindende instrukser skal være forholdsmæssige og økonomisk og teknisk bæredygtige og gennemføres inden for en rimelig tidsfrist.


  2.   Medlemsstaterne sikrer, at de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  har beføjelse til at pålægge virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, at:






  a) | forelægge de oplysninger, der nødvendige for at vurdere sikkerheden
  og integriteten
  i deres tjenester og net, herunder en dokumenteret sikkerhedspolitik og |
| --- | --- | --- |

15)

Som kapitel IIIa indsættes:

»Kapitel IIIa

SIKKERHED OG INTEGRITET I NET OG TJENESTER

Artikel 13a

Sikkerhed og integritet

1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, træffer passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte sikkerheden i deres net og tjenester. Under hensyn til teknologiens stade skal disse foranstaltninger garantere et sikkerhedsniveau, der står i forhold til risikoen. Der skal navnlig træffes foranstaltninger for at forhindre
  og
  minimere virkningen af sikkerhedshændelser for brugerne og for andre net, med hvilke det berørte net er sammenkoblet.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet træffer
  passende
  foranstaltninger for at sikre deres nets integritet og dermed kontinuitet i leveringen af de tjenester, der udbydes via disse net.
  De kompetente nationale myndigheder hører udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester, inden de vedtager specifikke foranstaltninger vedrørende de elektroniske kommunikationsnets sikkerhed og integritet.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, underretter den
  kompetente
  nationale
  myndighed
  om ▐ brud på sikkerheden eller
  tab af integritet
  , der har haft væsentlige følger for driften af net eller tjenester.

Om nødvendigt underretter den pågældende
  kompetente
  nationale
  myndighed
  de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  i andre medlemsstater og
  Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (»ENISA«)
  . Hvor det er i offentlighedens interesse, at et brud på sikkerheden offentliggøres, kan den
  kompetente
  nationale
  myndighed
  informere offentligheden.

En gang om året
  forelægger den
  kompetente
  nationale
  myndighed
  en sammenfattende rapport for Kommissionen om de indberetninger, den har modtaget, og de foranstaltninger, der er truffet i henhold til dette stykke.

4.   Kommissionen kan, idet den tager nøje hensyn til
  ENISA's
  udtalelse, ▐ vedtage passende tekniske gennemførelsesbestemmelser for at harmonisere de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, 2 og 3, herunder bestemmelser om, under hvilke forhold og efter hvilke procedurer der skal foretages indberetninger, og om hvordan indberetningerne skal udformes.
  Vedtagelsen af sådanne tekniske gennemførelsesbestemmelser må ikke hindre medlemsstaterne i at vedtage supplerende krav med sigte på at opfylde målsætningerne i stk. 1 og 2.

Tekniske gennemførelsesbestemmelser vedrørende indberetninger skal være i overensstemmelse med direktiv 2002/58/EF
  .

Disse gennemførelsesbestemmelser, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det med nye ikke væsentlige bestemmelser, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ║

Artikel 13b

Gennemførelse og håndhævelse

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  har beføjelse til at pålægge virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, bindende instrukser med henblik på gennemførelsen af artikel 13a.
  De bindende instrukser skal være forholdsmæssige og økonomisk og teknisk bæredygtige og gennemføres inden for en rimelig tidsfrist.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  har beføjelse til at pålægge virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, at:

a)

forelægge de oplysninger, der nødvendige for at vurdere sikkerheden
  og integriteten
  i deres tjenester og net, herunder en dokumenteret sikkerhedspolitik og

| b) | give et kvalificeret uafhængigt organ til opgave at gennemføre en sikkerhedsrevision og stille resultaterne heraf til rådighed for den nationale tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

b)

give et kvalificeret uafhængigt organ til opgave at gennemføre en sikkerhedsrevision og stille resultaterne heraf til rådighed for den nationale tilsynsmyndighed.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  har de nødvendige beføjelser til at undersøge tilfælde af manglende opfyldelse af kravene
  samt virkningerne for nettenes sikkerhed og integritet
  .

4.   Disse bestemmelser berører ikke artikel 3 i dette direktiv.«

| 16) | Artikel 14, stk. 3,affattes
  således: ▐
  »
  »Når en virksomhed har en stærk markedsposition på et bestemt marked, og hvis forbindelserne mellem de to markeder muliggør, at markedspositionen på det ene marked kan overføres til det andet marked og dermed yderligere styrker virksomhedens markedsposition, kan afhjælpende foranstaltninger med sigte på at forebygge en sådan overførsel anvendes på det forbundne marked i henhold til artikel 9, 10, 11 og 13 i direktiv 2002/19/EF(adgangsdirektivet). Hvis disse viser sig at være utilstrækkelige, kan der anvendes afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet).«
  « |
| --- | --- |

16)

Artikel 14, stk. 3,affattes
  således: ▐

»
  »Når en virksomhed har en stærk markedsposition på et bestemt marked, og hvis forbindelserne mellem de to markeder muliggør, at markedspositionen på det ene marked kan overføres til det andet marked og dermed yderligere styrker virksomhedens markedsposition, kan afhjælpende foranstaltninger med sigte på at forebygge en sådan overførsel anvendes på det forbundne marked i henhold til artikel 9, 10, 11 og 13 i direktiv 2002/19/EF(adgangsdirektivet). Hvis disse viser sig at være utilstrækkelige, kan der anvendes afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet).«
  «

| 17) | Artikel 15 ændres således:






  a) | Overskriften affattes således:
  »Procedure for udpegning og afgrænsning af markeder« |
| --- | --- | --- |

17)

Artikel 15 ændres således:

a)

Overskriften affattes således:

»Procedure for udpegning og afgrænsning af markeder«

| b) | Stk. 1, første afsnit, affattes således:
  »1.   Efter en offentlig høring og høring af
  BERT
  vedtager Kommissionen en henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder (║ »henstillingen«). I henstillingen udpeges de produkt- og tjenestemarkeder i den elektroniske kommunikationssektor, hvor forholdene kan være af en sådan art, at det vil være berettiget at indføre regulerende forpligtelser som omhandlet i særdirektiverne, uden at muligheden for i særlige tilfælde at udpege markeder i henhold til konkurrenceretten derved indskrænkes. Kommissionen afgrænser markederne under anvendelse af principperne i konkurrenceretten.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 1, første afsnit, affattes således:

»1.   Efter en offentlig høring og høring af
  BERT
  vedtager Kommissionen en henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder (║ »henstillingen«). I henstillingen udpeges de produkt- og tjenestemarkeder i den elektroniske kommunikationssektor, hvor forholdene kan være af en sådan art, at det vil være berettiget at indføre regulerende forpligtelser som omhandlet i særdirektiverne, uden at muligheden for i særlige tilfælde at udpege markeder i henhold til konkurrenceretten derved indskrænkes. Kommissionen afgrænser markederne under anvendelse af principperne i konkurrenceretten.«

| c) | Følgende stykke indsættes:


  »
  2a.
     
  Kommissionen offentliggør senest den ... (21) retningslinjer for de nationale tilsynsmyndigheder vedrørende beslutninger, der pålægger, ændrer eller tilbagetrækker forpligtelser for virksomheder med stærk markedsposition. |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke indsættes:

»
  2a.
     
  Kommissionen offentliggør senest den ... (21) retningslinjer for de nationale tilsynsmyndigheder vedrørende beslutninger, der pålægger, ændrer eller tilbagetrækker forpligtelser for virksomheder med stærk markedsposition.

| d) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   De nationale tilsynsmyndigheder afgrænser under nøje hensyntagen til henstillingen og retningslinjerne de relevante markeder tilpasset de nationale forhold, navnlig relevante geografiske markeder på deres område, og det i overensstemmelse med konkurrencerettens principper. De nationale tilsynsmyndigheder følger procedurerne i artikel 6 og 7, inden de udpeger markeder, der afviger fra dem, der er nævnt i henstillingen.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 3 affattes således:

»3.   De nationale tilsynsmyndigheder afgrænser under nøje hensyntagen til henstillingen og retningslinjerne de relevante markeder tilpasset de nationale forhold, navnlig relevante geografiske markeder på deres område, og det i overensstemmelse med konkurrencerettens principper. De nationale tilsynsmyndigheder følger procedurerne i artikel 6 og 7, inden de udpeger markeder, der afviger fra dem, der er nævnt i henstillingen.«

| e) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Kommissionen kan, under nøje iagttagelse af den udtalelse, som
  BERT
  forelægger i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)], vedtage en beslutning om udpegning af transnationale markeder.
  Denne beslutning, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐« |
| --- | --- |

e)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Kommissionen kan, under nøje iagttagelse af den udtalelse, som
  BERT
  forelægger i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)], vedtage en beslutning om udpegning af transnationale markeder.

Denne beslutning, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐«

| 18) | Artikel 16 ændres således:






  a) | Stk. 1 og 2 affattes således:
  »1.   De nationale tilsynsmyndigheder analyserer de relevante markeder,
  idet de tager højde for de markeder,
  der er opført i henstillingen
  og
  under nøje iagttagelse af retningslinjerne. Medlemsstaterne sikrer, at denne analyse, hvor det er hensigtsmæssigt, foretages i samarbejde med de nationale konkurrencemyndigheder.
  2.   Når en national tilsynsmyndighed i henhold til stk. 3 eller 4, artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) eller artikel 8 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) skal afgøre, om forpligtelser for virksomheder skal opretholdes, indføres, ændres eller ophæves, træffer den på grundlag af sin markedsanalyse som anført i stk. 1 i denne artikel afgørelse om, hvorvidt der reelt er konkurrence på et relevant marked.« |
| --- | --- | --- |

18)

Artikel 16 ændres således:

a)

Stk. 1 og 2 affattes således:

»1.   De nationale tilsynsmyndigheder analyserer de relevante markeder,
  idet de tager højde for de markeder,
  der er opført i henstillingen
  og
  under nøje iagttagelse af retningslinjerne. Medlemsstaterne sikrer, at denne analyse, hvor det er hensigtsmæssigt, foretages i samarbejde med de nationale konkurrencemyndigheder.

2.   Når en national tilsynsmyndighed i henhold til stk. 3 eller 4, artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) eller artikel 8 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) skal afgøre, om forpligtelser for virksomheder skal opretholdes, indføres, ændres eller ophæves, træffer den på grundlag af sin markedsanalyse som anført i stk. 1 i denne artikel afgørelse om, hvorvidt der reelt er konkurrence på et relevant marked.«

| b) | Stk. 5 og 6 affattes således:
  »5.   For så vidt angår de transnationale markeder, der udpeges i den i artikel 15, stk. 4, omhandlede beslutning, anmoder Kommissionen
  BERT
  om at gennemføre markedsanalysen under nøje hensyntagen til retningslinjerne og afgive udtalelse om, hvorvidt de i stk. 2 omhandlede forpligtelser skal pålægges, opretholdes, ændres eller ophæves.
  Kommissionen kan, under nøje iagttagelse af
  BERT's
  udtalelse, vedtage en beslutning om at udpege en eller flere virksomheder som virksomheder med en stærk markedsposition på det pågældende marked og at pålægge en eller flere særlige forpligtelser i henhold til artikel 9-13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet). I den forbindelse forfølger Kommissionen de politiske mål i artikel 8.
  6.   Foranstaltninger, der træffes i henhold til stk. 3 og 4, behandles efter procedurerne i artikel 6 og 7. De nationale tilsynsmyndigheder skal gennemføre en analyse af det relevante marked:






  a) | inden for to år efter en tidligere indberetning af et udkast til foranstaltninger vedrørende dette marked |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 5 og 6 affattes således:

»5.   For så vidt angår de transnationale markeder, der udpeges i den i artikel 15, stk. 4, omhandlede beslutning, anmoder Kommissionen
  BERT
  om at gennemføre markedsanalysen under nøje hensyntagen til retningslinjerne og afgive udtalelse om, hvorvidt de i stk. 2 omhandlede forpligtelser skal pålægges, opretholdes, ændres eller ophæves.

Kommissionen kan, under nøje iagttagelse af
  BERT's
  udtalelse, vedtage en beslutning om at udpege en eller flere virksomheder som virksomheder med en stærk markedsposition på det pågældende marked og at pålægge en eller flere særlige forpligtelser i henhold til artikel 9-13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet). I den forbindelse forfølger Kommissionen de politiske mål i artikel 8.

6.   Foranstaltninger, der træffes i henhold til stk. 3 og 4, behandles efter procedurerne i artikel 6 og 7. De nationale tilsynsmyndigheder skal gennemføre en analyse af det relevante marked:

a)

inden for to år efter en tidligere indberetning af et udkast til foranstaltninger vedrørende dette marked

| b) | inden for et år efter vedtagelsen af en revideret henstilling om relevante markeder, når der er tale om markeder, der ikke tidligere er anmeldt til Kommissionen, eller |
| --- | --- |

b)

inden for et år efter vedtagelsen af en revideret henstilling om relevante markeder, når der er tale om markeder, der ikke tidligere er anmeldt til Kommissionen, eller

| c) | inden for et år efter tiltrædelsen for medlemsstater, der for nylig er tiltrådt EU.« |
| --- | --- |

c)

inden for et år efter tiltrædelsen for medlemsstater, der for nylig er tiltrådt EU.«

| c) | Som stk. 7 indsættes:
  »7.   Hvis en national tilsynsmyndighed ikke har gennemført analysen af et relevant marked, der er udpeget i henstillingen, inden for den frist, der er fastsat i artikel 16, stk. 6, kan Kommissionen bede
  BERT
  afgive udtalelse, herunder et udkast til foranstaltninger, om analysen af det pågældende marked og de særlige forpligtelser, der skal pålægges.
  BERT
  skal gennemføre en offentlig høring om det pågældende udkast til foranstaltninger.
  ▐« |
| --- | --- |

c)

Som stk. 7 indsættes:

»7.   Hvis en national tilsynsmyndighed ikke har gennemført analysen af et relevant marked, der er udpeget i henstillingen, inden for den frist, der er fastsat i artikel 16, stk. 6, kan Kommissionen bede
  BERT
  afgive udtalelse, herunder et udkast til foranstaltninger, om analysen af det pågældende marked og de særlige forpligtelser, der skal pålægges.
  BERT
  skal gennemføre en offentlig høring om det pågældende udkast til foranstaltninger.

▐«

| 19) | Artikel 17 ændres således:






  a) | I stk. 1,
  første punktum, erstattes ordene »artikel 22, stk. 2« med »artikel 22, stk. 3«. I
  andet punktum, erstattes ordlyden »Efter proceduren i artikel 22, stk. 2, kan Kommissionen om nødvendigt«, af »Om nødvendigt
  træffer
  Kommissionen passende gennemførelsesforanstaltninger«. |
| --- | --- | --- |

19)

Artikel 17 ændres således:

a)

I stk. 1,
  første punktum, erstattes ordene »artikel 22, stk. 2« med »artikel 22, stk. 3«. I
  andet punktum, erstattes ordlyden »Efter proceduren i artikel 22, stk. 2, kan Kommissionen om nødvendigt«, af »Om nødvendigt
  træffer
  Kommissionen passende gennemførelsesforanstaltninger«.

| b) | Stk. 2, tredje afsnit, affattes således:


  »
  »Hvis sådanne standarder og/eller specifikationer ikke foreligger, tilskynder medlemsstaterne til anvendelse af internationale standarder eller rekommandationer, som er vedtaget af Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU), Den europæiske konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) eller Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC).«
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 2, tredje afsnit, affattes således:

»
  »Hvis sådanne standarder og/eller specifikationer ikke foreligger, tilskynder medlemsstaterne til anvendelse af internationale standarder eller rekommandationer, som er vedtaget af Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU), Den europæiske konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) eller Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC).«
  «

| c) | I stk. 6 erstattes ordlyden »efter proceduren i artikel 22, stk. 3, fjerne dem fra den i stk. 1 omhandlede liste over standarder og/eller specifikationer« af »træffe passende gennemførelsesforanstaltninger og fjerne disse standarder og/eller specifikationer fra den liste over standarder og/eller specifikationer, der er nævnt i stk. 1.« |
| --- | --- |

c)

I stk. 6 erstattes ordlyden »efter proceduren i artikel 22, stk. 3, fjerne dem fra den i stk. 1 omhandlede liste over standarder og/eller specifikationer« af »træffe passende gennemførelsesforanstaltninger og fjerne disse standarder og/eller specifikationer fra den liste over standarder og/eller specifikationer, der er nævnt i stk. 1.«

| d) | Som stk. 6a indsættes:
  »6a.   De gennemførelsesforanstaltninger, der henvises til i
  stk. 1, 4 og 6
  , som har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐« |
| --- | --- |

d)

Som stk. 6a indsættes:

»6a.   De gennemførelsesforanstaltninger, der henvises til i
  stk. 1, 4 og 6
  , som har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐«

| 20) | Artikel 18 ændres således:






  a) | Som stk. 1, litra c), tilføjes:






  »c) | udbydere af digital-tv-tjenester og —udstyr til at samarbejde om at stille interoperable tv-tjenester til rådighed for handicappede slutbrugere.« |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Artikel 18 ændres således:

a)

Som stk. 1, litra c), tilføjes:

»c)

udbydere af digital-tv-tjenester og —udstyr til at samarbejde om at stille interoperable tv-tjenester til rådighed for handicappede slutbrugere.«

| b) | Stk. 3 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 udgår.

| 21) | Artikel 19 affattes således:
  »Artikel 19


  Harmoniseringsprocedurer

  1.   Hvis Kommissionen finder, at afvigelser i de nationale tilsynsmyndigheders udførelse af de opgaver, de er pålagt i henhold til dette direktiv og særdirektiverne, skaber hindringer på det indre marked, kan den under nøje iagttagelse af
  BERTs
  udtalelse, hvor en sådan foreligger, vedtage ▐ en beslutning om harmoniseret anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne for at fremme opfyldelsen af målene i artikel 8, uden at dette dog berører artikel 9 i dette direktiv og artikel 6 og 8 i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet).
  ▐

  2.   Den beslutning, der er nævnt i stk. 1, som har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐

  3.   Foranstaltninger, der vedtages i henhold til stk. 1, kan omfatte fastlæggelse af en harmoniseret eller koordineret fremgangsmåde i følgende spørgsmål:






  a) | en ensartet tilgang til regulering i praksis, herunder reguleringen af nye tjenester
  , subnationale markeder og grænseoverskridende erhvervsmæssige elektroniske kommunikationstjenester |
| --- | --- | --- |

21)

Artikel 19 affattes således:

»Artikel 19

Harmoniseringsprocedurer

1.   Hvis Kommissionen finder, at afvigelser i de nationale tilsynsmyndigheders udførelse af de opgaver, de er pålagt i henhold til dette direktiv og særdirektiverne, skaber hindringer på det indre marked, kan den under nøje iagttagelse af
  BERTs
  udtalelse, hvor en sådan foreligger, vedtage ▐ en beslutning om harmoniseret anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne for at fremme opfyldelsen af målene i artikel 8, uden at dette dog berører artikel 9 i dette direktiv og artikel 6 og 8 i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet).

▐

2.   Den beslutning, der er nævnt i stk. 1, som har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3. ▐

3.   Foranstaltninger, der vedtages i henhold til stk. 1, kan omfatte fastlæggelse af en harmoniseret eller koordineret fremgangsmåde i følgende spørgsmål:

a)

en ensartet tilgang til regulering i praksis, herunder reguleringen af nye tjenester
  , subnationale markeder og grænseoverskridende erhvervsmæssige elektroniske kommunikationstjenester

| b) | nummer-, navne- og adressespørgsmål, herunder nummerserier, portabilitet for numre og identifikationsmidler, nummer- og adresseomsætningssystemer og adgang til 112-alarmtjenester |
| --- | --- |

b)

nummer-, navne- og adressespørgsmål, herunder nummerserier, portabilitet for numre og identifikationsmidler, nummer- og adresseomsætningssystemer og adgang til 112-alarmtjenester

| c) | forbrugerspørgsmål,
  der ikke er omfattet af direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet),
  herunder
  særlig
  elektroniske kommunikationstjenesters og udstyrs tilgængelighed for handicappede slutbrugere |
| --- | --- |

c)

forbrugerspørgsmål,
  der ikke er omfattet af direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet),
  herunder
  særlig
  elektroniske kommunikationstjenesters og udstyrs tilgængelighed for handicappede slutbrugere

| d) | lovpligtig regnskabsaflæggelse
  , herunder beregning af investeringsrisici
  .
  ▐« |
| --- | --- |

d)

lovpligtig regnskabsaflæggelse
  , herunder beregning af investeringsrisici
  .

▐«

| 22) | Artikel 20, stk. 1, affattes således:
  »1.   Hvis der opstår en tvist mellem tjenesteudbydere i forbindelse med eksisterende forpligtelser, der er pålagt i henhold til dette direktiv eller særdirektiverne, hvor en af parterne er en virksomhed, der udbyder elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester i en medlemsstat, skal den pågældende nationale tilsynsmyndighed med forbehold af bestemmelserne i stk. 2 efter anmodning fra en af parterne træffe en bindende afgørelse for at bilægge tvisten hurtigst muligt og under alle omstændigheder, bortset fra helt ekstraordinære tilfælde, inden fire måneder. Den pågældende medlemsstat kræver, at alle parter samarbejder fuldt og helt med den nationale tilsynsmyndighed.« |
| --- | --- |

22)

Artikel 20, stk. 1, affattes således:

»1.   Hvis der opstår en tvist mellem tjenesteudbydere i forbindelse med eksisterende forpligtelser, der er pålagt i henhold til dette direktiv eller særdirektiverne, hvor en af parterne er en virksomhed, der udbyder elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester i en medlemsstat, skal den pågældende nationale tilsynsmyndighed med forbehold af bestemmelserne i stk. 2 efter anmodning fra en af parterne træffe en bindende afgørelse for at bilægge tvisten hurtigst muligt og under alle omstændigheder, bortset fra helt ekstraordinære tilfælde, inden fire måneder. Den pågældende medlemsstat kræver, at alle parter samarbejder fuldt og helt med den nationale tilsynsmyndighed.«

| 23) | Artikel 21 affattes således:
  »Artikel 21


  Tvistbilæggelse mellem parter i forskellige medlemsstater

  1.   Opstår der uenighed mellem parter i forskellige medlemsstater på et område, der er omfattet af dette direktiv eller særdirektiverne, og har tilsynsmyndigheder fra mere end én medlemsstat kompetence i sagen, finder bestemmelserne i stk. 2, 3 og 4 anvendelse.
  2.   Alle parter kan forelægge tvisten for de berørte nationale tilsynsmyndigheder. De kompetente nationale tilsynsmyndigheder koordinerer deres indsats
  i BERT
  for at finde en løsning på tvisten,så vidt muligt gennem vedtagelse af en fælles beslutning,
  i overensstemmelse med målene i artikel 8.
  Alle forpligtelser, der pålægges en virksomhed af en national tilsynsmyndighed ved bilæggelse af en tvist, skal overholde bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne.


  Enhver national tilsynsmyndighed, der har kompetence i en sådan tvist, kan bede
  BERT
  udstede en henstilling i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)] om, hvilken foranstaltning der skal træffes i overensstemmelse med rammedirektivet og/eller særdirektiverne for at bilægge tvisten.
  Når en sådan anmodning forelægges for
  BERT
  , skal alle nationale tilsynsmyndigheder med kompetence i et aspekt af tvisten afvente
  BERT's
  henstilling i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)], før de tager skridt til at bilægge tvisten, idet de dog om nødvendigt kan træffe hasteforanstaltninger.
  Enhver forpligtelse, som den nationale tilsynsmyndighed pålægger en virksomhed som led i bilæggelse af en tvist, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne og tage nøje hensyn til den henstilling,
  BERT
  har udstedt i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)].
  3.   Medlemsstaterne kan i deres bestemmelser åbne mulighed for, at kompetente nationale tilsynsmyndigheder sammen kan afslå at bilægge en tvist, hvor der findes andre mulige mekanismer, f.eks. mægling, som bedre kan bidrage til en hurtig bilæggelse af tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8.
  De underretter hurtigst muligt parterne herom. Er tvisten efter fire måneder endnu ikke bilagt eller indbragt for en domstol
  af den part, hvis rettigheder er blevet krænket
  , koordinerer de nationale tilsynsmyndigheder, hvis en af parterne anmoder om det, deres indsats for at bilægge tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8,
  så vidt muligt med vedtagelse af en fælles beslutning,
  idet de tager nøje hensyn til den henstilling,
  BERT
  måtte have udstedt i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)].
  4.   Proceduren i stk. 2 hindrer ikke nogen af parterne i at indbringe sagen for en domstol.« |
| --- | --- |

23)

Artikel 21 affattes således:

»Artikel 21

Tvistbilæggelse mellem parter i forskellige medlemsstater

1.   Opstår der uenighed mellem parter i forskellige medlemsstater på et område, der er omfattet af dette direktiv eller særdirektiverne, og har tilsynsmyndigheder fra mere end én medlemsstat kompetence i sagen, finder bestemmelserne i stk. 2, 3 og 4 anvendelse.

2.   Alle parter kan forelægge tvisten for de berørte nationale tilsynsmyndigheder. De kompetente nationale tilsynsmyndigheder koordinerer deres indsats
  i BERT
  for at finde en løsning på tvisten,så vidt muligt gennem vedtagelse af en fælles beslutning,
  i overensstemmelse med målene i artikel 8.
  Alle forpligtelser, der pålægges en virksomhed af en national tilsynsmyndighed ved bilæggelse af en tvist, skal overholde bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne.

Enhver national tilsynsmyndighed, der har kompetence i en sådan tvist, kan bede
  BERT
  udstede en henstilling i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)] om, hvilken foranstaltning der skal træffes i overensstemmelse med rammedirektivet og/eller særdirektiverne for at bilægge tvisten.

Når en sådan anmodning forelægges for
  BERT
  , skal alle nationale tilsynsmyndigheder med kompetence i et aspekt af tvisten afvente
  BERT's
  henstilling i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)], før de tager skridt til at bilægge tvisten, idet de dog om nødvendigt kan træffe hasteforanstaltninger.

Enhver forpligtelse, som den nationale tilsynsmyndighed pålægger en virksomhed som led i bilæggelse af en tvist, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og særdirektiverne og tage nøje hensyn til den henstilling,
  BERT
  har udstedt i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)].

3.   Medlemsstaterne kan i deres bestemmelser åbne mulighed for, at kompetente nationale tilsynsmyndigheder sammen kan afslå at bilægge en tvist, hvor der findes andre mulige mekanismer, f.eks. mægling, som bedre kan bidrage til en hurtig bilæggelse af tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8.

De underretter hurtigst muligt parterne herom. Er tvisten efter fire måneder endnu ikke bilagt eller indbragt for en domstol
  af den part, hvis rettigheder er blevet krænket
  , koordinerer de nationale tilsynsmyndigheder, hvis en af parterne anmoder om det, deres indsats for at bilægge tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8,
  så vidt muligt med vedtagelse af en fælles beslutning,
  idet de tager nøje hensyn til den henstilling,
  BERT
  måtte have udstedt i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)].

4.   Proceduren i stk. 2 hindrer ikke nogen af parterne i at indbringe sagen for en domstol.«

| 24) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 21a


  Sanktioner

  Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv og særdirektiverne, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være
  passende,
  effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den ... (22) Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.« |
| --- | --- |

24)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 21a

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv og særdirektiverne, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være
  passende,
  effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den ... (22) Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.«

| 25) | Artikel 22 ændres således:








  a) | Følgende stykke indsættes:


  »
  1bis.
     
  Som en undtagelse fra stk. 1 bistås Kommissionen i forbindelse med vedtagelse af foranstaltninger i henhold til artikel 9c af radiofrekvensudvalget, der er oprettet i henhold til artikel 3, stk. 1, i beslutning nr. 676/2002/EF.
  « |
| --- | --- | --- |

25)

Artikel 22 ændres således:

a)

Følgende stykke indsættes:

»
  1bis.
     
  Som en undtagelse fra stk. 1 bistås Kommissionen i forbindelse med vedtagelse af foranstaltninger i henhold til artikel 9c af radiofrekvensudvalget, der er oprettet i henhold til artikel 3, stk. 1, i beslutning nr. 676/2002/EF.
  «

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«

| c) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1, 2, 4 og 6, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1, 2, 4 og 6, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«

| 26) | Artikel 27 udgår. |
| --- | --- |

26)

Artikel 27 udgår.

| 27) | Bilag I udgår
  og bilag II ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende direktiv
  . |
| --- | --- |

27)

Bilag I udgår
  og bilag II ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende direktiv
  .

Artikel 2

Ændring af direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet)

I direktiv 2002/19/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 ændres således:








  a) | Litra a) affattes således:






  »a) | »adgang«: tilrådighedsstillelse af faciliteter og/eller tjenester for en anden virksomhed på nærmere fastsatte vilkår og på eksklusivt eller ikke-eksklusivt grundlag med henblik på udbud af elektroniske kommunikationstjenester,
  inklusive levering af
  informationssamfundstjenester
  og
  radio-
  og
  tv-indholdstjenester. Adgang omfatter bl.a. adgang til netelementer og tilhørende faciliteter, der kan indebære tilslutning af udstyr, såvel kabel- som radiobaseret tilslutning (dette omfatter navnlig adgang til abonnentledninger og de nødvendige faciliteter og tjenester med henblik på tilvejebringelse af tjenester via abonnentledninger), adgang til fysisk infrastruktur, herunder bygninger, kabelkanaler og master, adgang til relevante softwaresystemer, herunder drifts-støttesystemer, adgang til nummerkonvertering eller systemer, der tilbyder tilsvarende funktioner,
  adgang til de nødvendige abonnentoplysninger og til mekanismer med sigte på tilbagebetaling af beløb, slutbrugerne er blevet afkrævet af udbyderne af oplysningstjenester,
  adgang til fastnet og mobilnet, navnlig med henblik på roaming, og adgang til adgangsstyringssystemer til digitale tv-tjenester og adgang til virtuelle nettjenester« |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 ændres således:

a)

Litra a) affattes således:

»a)

»adgang«: tilrådighedsstillelse af faciliteter og/eller tjenester for en anden virksomhed på nærmere fastsatte vilkår og på eksklusivt eller ikke-eksklusivt grundlag med henblik på udbud af elektroniske kommunikationstjenester,
  inklusive levering af
  informationssamfundstjenester
  og
  radio-
  og
  tv-indholdstjenester. Adgang omfatter bl.a. adgang til netelementer og tilhørende faciliteter, der kan indebære tilslutning af udstyr, såvel kabel- som radiobaseret tilslutning (dette omfatter navnlig adgang til abonnentledninger og de nødvendige faciliteter og tjenester med henblik på tilvejebringelse af tjenester via abonnentledninger), adgang til fysisk infrastruktur, herunder bygninger, kabelkanaler og master, adgang til relevante softwaresystemer, herunder drifts-støttesystemer, adgang til nummerkonvertering eller systemer, der tilbyder tilsvarende funktioner,
  adgang til de nødvendige abonnentoplysninger og til mekanismer med sigte på tilbagebetaling af beløb, slutbrugerne er blevet afkrævet af udbyderne af oplysningstjenester,
  adgang til fastnet og mobilnet, navnlig med henblik på roaming, og adgang til adgangsstyringssystemer til digitale tv-tjenester og adgang til virtuelle nettjenester«

| b) | Litra e) affattes således:








  »
  e) | »abonnentledninger«: den fysiske ledning, der forbinder nettermineringspunktet hos en abonnent til en lokalcentrals hovedfordeler eller et tilsvarende punkt, i faste offentlige elektroniske kommunikationsnet
  « |
| --- | --- | --- |

b)

Litra e) affattes således:

»
  e)

»abonnentledninger«: den fysiske ledning, der forbinder nettermineringspunktet hos en abonnent til en lokalcentrals hovedfordeler eller et tilsvarende punkt, i faste offentlige elektroniske kommunikationsnet
  «

| 2) | Artikel 4, stk. 1, affattes således:
  »1.   Udbydere af offentlige kommunikationsnet har ret og, hvis andre virksomheder, der har en tilsvarende tilladelse i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), anmoder derom, også pligt til indbyrdes at forhandle sig frem til aftaler om samtrafik med henblik på at udbyde offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester
  eller levere radio- eller tv-indholds- eller informationssamfundstjenester
  , så det sikres, at disse tjenester kan udbydes i hele Fællesskabet, og at der er interoperabilitet. Udbydere skal tilbyde andre virksomheder adgang og samtrafik på vilkår og betingelser, der er i overensstemmelse med de forpligtelser, som pålægges af de nationale tilsynsmyndigheder i medfør af artikel 5-8.
  Vilkårene og betingelserne for samtrafik må imidlertid ikke medføre uberettigede hindringer for interoperabilitet
  .« |
| --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 1, affattes således:

»1.   Udbydere af offentlige kommunikationsnet har ret og, hvis andre virksomheder, der har en tilsvarende tilladelse i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), anmoder derom, også pligt til indbyrdes at forhandle sig frem til aftaler om samtrafik med henblik på at udbyde offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester
  eller levere radio- eller tv-indholds- eller informationssamfundstjenester
  , så det sikres, at disse tjenester kan udbydes i hele Fællesskabet, og at der er interoperabilitet. Udbydere skal tilbyde andre virksomheder adgang og samtrafik på vilkår og betingelser, der er i overensstemmelse med de forpligtelser, som pålægges af de nationale tilsynsmyndigheder i medfør af artikel 5-8.
  Vilkårene og betingelserne for samtrafik må imidlertid ikke medføre uberettigede hindringer for interoperabilitet
  .«

| 3) | Artikel 5 ændres således:






  a) | Stk. 1 og 2
  affattes således:
  »
  De nationale tilsynsmyndigheder skal med henblik på at virkeliggøre målsætningerne i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) tilskynde til og, når det er hensigtsmæssigt, sørge for, at der i henhold til bestemmelserne i dette direktiv etableres den fornødne adgang og samtrafik og sikres interoperabilitet mellem tjenesterne, samt varetage deres ansvar med henblik på at fremme effektiviteten og holdbar konkurrence, investeringer og innovation samt skabe flest mulige fordele for slutbrugerne.




  Med forbehold af de foranstaltninger, der kan træffes vedrørende virksomheder med stærk markedsposition i henhold til artikel 8, skal de nationale tilsynsmyndigheder navnlig:










  a) | i det omfang, det er nødvendigt for at sikre end-to-end-forbindelse eller fair og rimelig adgang til tredjeparts tjenester, som f.eks. oplysningstjenester, kunne indføre forpligtelser for virksomheder, der kontrollerer adgangen til slutbrugere, herunder i begrundede tilfælde pligt til sammenkoble deres net, hvis det ikke allerede er sket, eller gøre deres tjenester interoperable, bl.a. gennem mekanismer til tilbagebetaling til udbydere af beløb, slutbrugerne er blevet opkrævet, på fair, transparente og rimelige vilkår |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikel 5 ændres således:

a)

Stk. 1 og 2
  affattes således:

»
  De nationale tilsynsmyndigheder skal med henblik på at virkeliggøre målsætningerne i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) tilskynde til og, når det er hensigtsmæssigt, sørge for, at der i henhold til bestemmelserne i dette direktiv etableres den fornødne adgang og samtrafik og sikres interoperabilitet mellem tjenesterne, samt varetage deres ansvar med henblik på at fremme effektiviteten og holdbar konkurrence, investeringer og innovation samt skabe flest mulige fordele for slutbrugerne.

Med forbehold af de foranstaltninger, der kan træffes vedrørende virksomheder med stærk markedsposition i henhold til artikel 8, skal de nationale tilsynsmyndigheder navnlig:

a)

i det omfang, det er nødvendigt for at sikre end-to-end-forbindelse eller fair og rimelig adgang til tredjeparts tjenester, som f.eks. oplysningstjenester, kunne indføre forpligtelser for virksomheder, der kontrollerer adgangen til slutbrugere, herunder i begrundede tilfælde pligt til sammenkoble deres net, hvis det ikke allerede er sket, eller gøre deres tjenester interoperable, bl.a. gennem mekanismer til tilbagebetaling til udbydere af beløb, slutbrugerne er blevet opkrævet, på fair, transparente og rimelige vilkår

| b) | i det omfang, det er nødvendigt for at sikre slutbrugeres adgang til digitale radio- og tv-transmissionstjenester, der nærmere angives af medlemsstaten, kunne forpligte udbydere til at tilbyde adgang til de andre faciliteter, der er nævnt i del II i bilag I, på redelige, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

b)

i det omfang, det er nødvendigt for at sikre slutbrugeres adgang til digitale radio- og tv-transmissionstjenester, der nærmere angives af medlemsstaten, kunne forpligte udbydere til at tilbyde adgang til de andre faciliteter, der er nævnt i del II i bilag I, på redelige, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår.

2.   Forpligtelser og betingelser, der indføres i overensstemmelse med stk. 1, skal være objektive, transparente, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende og skal gennemføres efter procedurerne i
  artikel 6, 7 og 7a
  i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

Ved vurderingen af forholdsmæssigheden af de forpligtelser og vilkår, der pålægges, tager de nationale tilsynsmyndigheder hensyn til de forskellige konkurrenceforhold i de forskellige områder i medlemsstaterne.
  «

| b) | Stk. 3 og 4 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 og 4 udgår.

| 4) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:
  »2.   På baggrund af markedsudviklingen og den teknologiske udvikling kan Kommissionen vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på ændring af bilag I. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i direktivet, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14, stk. 3. ▐
  Under udformningen af foranstaltningerne kan Kommissionen lade sig bistå af
  Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (»BERT«).
  « |
| --- | --- |

4)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

»2.   På baggrund af markedsudviklingen og den teknologiske udvikling kan Kommissionen vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på ændring af bilag I. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i direktivet, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14, stk. 3. ▐

Under udformningen af foranstaltningerne kan Kommissionen lade sig bistå af
  Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (»BERT«).
  «

| 5) | Artikel 7 udgår. |
| --- | --- |

5)

Artikel 7 udgår.

| 6) | Artikel 8 ændres således:






  a) | I stk. 1 erstattes »artikel 9 — 13« af »artikel 9 — 13a« |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 8 ændres således:

a)

I stk. 1 erstattes »artikel 9 — 13« af »artikel 9 — 13a«

| b) | Stk. 2 affattes således:


  »2.   
  »2. Såfremt det som resultat af en markedsanalyse, der er foretaget ifølge artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), fastslås, at en udbyder har en stærk markedsposition på et bestemt marked, pålægger de nationale tilsynsmyndigheder i fornødent omfang forpligtelserne i artikel 9-13 i nærværende direktiv efter proceduren i artikel 7a i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).«
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   
  »2. Såfremt det som resultat af en markedsanalyse, der er foretaget ifølge artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), fastslås, at en udbyder har en stærk markedsposition på et bestemt marked, pålægger de nationale tilsynsmyndigheder i fornødent omfang forpligtelserne i artikel 9-13 i nærværende direktiv efter proceduren i artikel 7a i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).«
  «

| c) | Stk. 3 ændres således:






  i) | Første afsnit ændres således:






  — | I første led erstattes »artikel 5, stk.1 og 2, og artikel 6« af »artikel 5, stk. 1, og artikel 6« |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Stk. 3 ændres således:

i)

Første afsnit ændres således:

—

I første led erstattes »artikel 5, stk.1 og 2, og artikel 6« af »artikel 5, stk. 1, og artikel 6«

| — | I andet led erstattes »Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1997 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren« (23)af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (24) |
| --- | --- |

—

I andet led erstattes »Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1997 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren« (23)af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (24)

| ii) | Som andet punktum i andet afsnit indsættes:
  »Kommissionen tager nøje hensyn til den udtalelse, som
  BERT
  forelægger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, litra m), i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)]« |
| --- | --- |

ii)

Som andet punktum i andet afsnit indsættes:

»Kommissionen tager nøje hensyn til den udtalelse, som
  BERT
  forelægger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, litra m), i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)]«

| 7) | Artikel 9
  ændres således
  :








  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende transparens i forbindelse med samtrafik og/eller adgang, og kræve, at udbydere skal offentliggøre bestemte oplysninger, som f.eks. regnskabsoplysninger, tekniske specifikationer, netkarakteristika, restriktioner vedrørende adgang til tjenester og udstyr, trafikforvaltningspolitikker, betingelser og vilkår for levering og anvendelse samt priser.
  « |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 9
  ændres således
  :

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende transparens i forbindelse med samtrafik og/eller adgang, og kræve, at udbydere skal offentliggøre bestemte oplysninger, som f.eks. regnskabsoplysninger, tekniske specifikationer, netkarakteristika, restriktioner vedrørende adgang til tjenester og udstyr, trafikforvaltningspolitikker, betingelser og vilkår for levering og anvendelse samt priser.
  «

| b) | Stk. 4 affattes således:


  »
  4.
     
  Når en udbyder har vist sig at have en stærk markedsposition på et relevant marked i henhold til artikel 14 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) med hensyn til lokal adgang på et bestemt sted, skal de nationale tilsynsmyndigheder uanset stk. 3 sikre, at der offentliggøres et standardtilbud, der som mindstekrav indeholder de elementer, der er fastsat i bilag II.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»
  4.
     
  Når en udbyder har vist sig at have en stærk markedsposition på et relevant marked i henhold til artikel 14 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) med hensyn til lokal adgang på et bestemt sted, skal de nationale tilsynsmyndigheder uanset stk. 3 sikre, at der offentliggøres et standardtilbud, der som mindstekrav indeholder de elementer, der er fastsat i bilag II.
  «

| c) | ║ stk. 5 affattes således:
  »5.   Kommissionen kan vedtage de ændringer til bilag II, der er nødvendige for at tilpasse det til den teknologiske udvikling og markedsudviklingen. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i direktivet, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 14, stk. 3. I særligt hastende tilfælde kan Kommissionen anvende hasteproceduren i artikel 14, stk. 4. Kommissionen kan ved gennemførelsen af bestemmelserne i dette stykke lade sig bistå af
  BERT
  .« |
| --- | --- |

c)

║ stk. 5 affattes således:

»5.   Kommissionen kan vedtage de ændringer til bilag II, der er nødvendige for at tilpasse det til den teknologiske udvikling og markedsudviklingen. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i direktivet, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 14, stk. 3. I særligt hastende tilfælde kan Kommissionen anvende hasteproceduren i artikel 14, stk. 4. Kommissionen kan ved gennemførelsen af bestemmelserne i dette stykke lade sig bistå af
  BERT
  .«

| 8) | Artikel 12 affattes således:
  »Artikel 12


  Forpligtelser vedrørende adgang til og anvendelse af specifikke netfaciliteter



  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge udbydere forpligtelser til at efterkomme rimelige anmodninger om adgang til og anvendelse af specifikke netelementer og tilhørende faciliteter, bl.a. i tilfælde, hvor den nationale tilsynsmyndighed er af den opfattelse, at nægtelse af adgang eller urimelige vilkår og betingelser med tilsvarende virkning vil kunne hindre, at der skabes et holdbart konkurrencebaseret marked i detailleddet, eller være i modstrid med slutbrugernes interesser.




  Udbyderne skal bl.a. pålægges pligt til at










  a) | give tredjemand adgang til specifikke netelementer og/eller faciliteter, herunder ubundtet adgang til abonnentledninger |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 12 affattes således:

»Artikel 12

Forpligtelser vedrørende adgang til og anvendelse af specifikke netfaciliteter

1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge udbydere forpligtelser til at efterkomme rimelige anmodninger om adgang til og anvendelse af specifikke netelementer og tilhørende faciliteter, bl.a. i tilfælde, hvor den nationale tilsynsmyndighed er af den opfattelse, at nægtelse af adgang eller urimelige vilkår og betingelser med tilsvarende virkning vil kunne hindre, at der skabes et holdbart konkurrencebaseret marked i detailleddet, eller være i modstrid med slutbrugernes interesser.

Udbyderne skal bl.a. pålægges pligt til at

a)

give tredjemand adgang til specifikke netelementer og/eller faciliteter, herunder ubundtet adgang til abonnentledninger

| b) | forhandle i god tro med virksomheder, der ansøger om adgang |
| --- | --- |

b)

forhandle i god tro med virksomheder, der ansøger om adgang

| c) | opretholde adgang til faciliteter, som der tidligere er givet adgang til |
| --- | --- |

c)

opretholde adgang til faciliteter, som der tidligere er givet adgang til

| d) | tilbyde bestemte tjenester på engrosbasis til tredjeparters videresalg |
| --- | --- |

d)

tilbyde bestemte tjenester på engrosbasis til tredjeparters videresalg

| e) | tilbyde fri adgang til tekniske grænseflader, protokoller eller andre nøgleteknologier, der er afgørende for tjenesternes eller virtuelle nettjenesters interoperabilitet |
| --- | --- |

e)

tilbyde fri adgang til tekniske grænseflader, protokoller eller andre nøgleteknologier, der er afgørende for tjenesternes eller virtuelle nettjenesters interoperabilitet

| f) | ║tilbyde samhusning eller andre former for delt brug af faciliteter, herunder af kabelkanaler, bygninger, adgangsveje til bygninger, antenner, master, mandehuller og
  skabe og andre netelementer, der ikke er aktive |
| --- | --- |

f)

║tilbyde samhusning eller andre former for delt brug af faciliteter, herunder af kabelkanaler, bygninger, adgangsveje til bygninger, antenner, master, mandehuller og
  skabe og andre netelementer, der ikke er aktive

| fa) | give tredjepart et standardtilbud for at tilbyde adgang til kabelkanaler |
| --- | --- |

fa)

give tredjepart et standardtilbud for at tilbyde adgang til kabelkanaler

| g) | g) udbyde bestemte tjenester, der er nødvendige for at sikre interoperabilitet mellem end-to-end-tjenester til slutbrugere, herunder faciliteter til intelligente nettjenester eller roaming på mobile net |
| --- | --- |

g)

g) udbyde bestemte tjenester, der er nødvendige for at sikre interoperabilitet mellem end-to-end-tjenester til slutbrugere, herunder faciliteter til intelligente nettjenester eller roaming på mobile net

| h) | tilbyde adgang til driftsstøttesystemer eller lignende softwaresystemer, der er nødvendige for at skabe reelle konkurrenceforhold på tjenesteområdet |
| --- | --- |

h)

tilbyde adgang til driftsstøttesystemer eller lignende softwaresystemer, der er nødvendige for at skabe reelle konkurrenceforhold på tjenesteområdet

| i) | at sammenkoble net eller netfaciliteter |
| --- | --- |

i)

at sammenkoble net eller netfaciliteter

| j) | ║tilbyde adgang til tilknyttede tjenester såsom anvendelse af oplysninger om identitet, geografisk placering og tilstedeværelse. |
| --- | --- |

j)

║tilbyde adgang til tilknyttede tjenester såsom anvendelse af oplysninger om identitet, geografisk placering og tilstedeværelse.

De nationale tilsynsmyndigheder kan i tilknytning til de nævnte forpligtelser stille krav om redelighed, rimelighed og rettidighed.

2.
     
  Når de nationale myndigheder overvejer, om de skal pålægge forpligtelserne i stk. 1 og især, når de vurderer, om sådanne forpligtelser er i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) skal de navnlig tage hensyn til nedenstående faktorer:

| a) | om det i lyset af den igangværende markedsudvikling er teknisk og økonomisk levedygtigt at bruge eller installere konkurrerende faciliteter under hensyntagen til karakteren og typen af de involverede samtrafik- og adgangsordninger, herunder levedygtigheden af andre forudgående adgangsmuligheder |
| --- | --- |

a)

om det i lyset af den igangværende markedsudvikling er teknisk og økonomisk levedygtigt at bruge eller installere konkurrerende faciliteter under hensyntagen til karakteren og typen af de involverede samtrafik- og adgangsordninger, herunder levedygtigheden af andre forudgående adgangsmuligheder

| b) | om det er praktisk muligt at tilbyde den foreslåede adgang i betragtning af den forhåndenværende kapacitet |
| --- | --- |

b)

om det er praktisk muligt at tilbyde den foreslåede adgang i betragtning af den forhåndenværende kapacitet

| c) | hvor store startinvesteringer ejeren af faciliteten skal foretage set i forhold til alle offentlige investeringer og de risici, der er forbundet hermed, herunder en rimelig risikodeling mellem de virksomheder, der har adgang til disse nye faciliteter |
| --- | --- |

c)

hvor store startinvesteringer ejeren af faciliteten skal foretage set i forhold til alle offentlige investeringer og de risici, der er forbundet hermed, herunder en rimelig risikodeling mellem de virksomheder, der har adgang til disse nye faciliteter

| d) | behovet for at sikre den frie konkurrence på længere sigt, navnlig den infrastrukturbaserede konkurrence |
| --- | --- |

d)

behovet for at sikre den frie konkurrence på længere sigt, navnlig den infrastrukturbaserede konkurrence

| e) | i givet fald relevante intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

e)

i givet fald relevante intellektuelle ejendomsrettigheder

| f) | udbuddet af paneuropæiske tjenester. |
| --- | --- |

f)

udbuddet af paneuropæiske tjenester.

3.   Når det pålægges en udbyder at tilbyde adgang i medfør af denne artikel, kan de nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med fællesskabsretten fastsætte tekniske eller driftsmæssige betingelser, som skal opfyldes af den, der udbyder og/eller er berettiget til sådan adgang, når det er nødvendigt for at sikre normal drift af nettet. Forpligtelser til at overholde særlige tekniske standarder eller specifikationer skal være i overensstemmelse med de standarder og specifikationer, der er fastlagt i henhold til
  artikel 17
  i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).«

| 9) | Artikel 13 ændres således:










  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende omkostningsdækning og priskontrol, herunder forpligtelser vedrørende omkostningsbaserede priser og udarbejdelse af omkostningsregnskabssystemer i forbindelse med udbud af bestemte former for samtrafik og/eller adgang, såfremt en markedsanalyse viser, at den pågældende udbyder som følge af en utilstrækkelig konkurrence vil kunne opretholde sine priser på et unaturligt højt niveau eller opretholde en prisklemme til skade for slutbrugerne. De nationale tilsynsmyndigheder skal tage hensyn til udbyderens investeringer og lade udbyderen få en rimelig forrentning af den relevante investerede kapital, og med forbehold af artikel 19, stk. 3, litra d, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) tage hensyn til de risici, der er forbundet hermed, og den hensigtsmæssige risikofordeling mellem investorer og de virksomheder, der har adgang til de nye faciliteter, herunder til differentierede kort- og langfristede aftaler om risikodeling.
  « |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 13 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende omkostningsdækning og priskontrol, herunder forpligtelser vedrørende omkostningsbaserede priser og udarbejdelse af omkostningsregnskabssystemer i forbindelse med udbud af bestemte former for samtrafik og/eller adgang, såfremt en markedsanalyse viser, at den pågældende udbyder som følge af en utilstrækkelig konkurrence vil kunne opretholde sine priser på et unaturligt højt niveau eller opretholde en prisklemme til skade for slutbrugerne. De nationale tilsynsmyndigheder skal tage hensyn til udbyderens investeringer og lade udbyderen få en rimelig forrentning af den relevante investerede kapital, og med forbehold af artikel 19, stk. 3, litra d, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) tage hensyn til de risici, der er forbundet hermed, og den hensigtsmæssige risikofordeling mellem investorer og de virksomheder, der har adgang til de nye faciliteter, herunder til differentierede kort- og langfristede aftaler om risikodeling.
  «

| b) | Følgende stykke tilføjes
  :
  »
  5.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at reguleringen af accesspriserne for langsigtede risikodelingskontrakter er i tråd med en effektiv udbyders langsigtede gradvise omkostninger samt tage hensyn til, at den beregnede pris for udbyderens indtræden på nye markeder og accesspriserne for kortsigtede kontrakter omfatter en risikopræmie. Denne risikopræmie udfases i takt med gennemførelsen af øget adgang til markedet. Der skal ikke udføres test for såkaldt »margin squeeze« i forbindelse med kortsigtede kontrakter, hvis der beregnes en risikopræmie.
  « |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes
  :

»
  5.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at reguleringen af accesspriserne for langsigtede risikodelingskontrakter er i tråd med en effektiv udbyders langsigtede gradvise omkostninger samt tage hensyn til, at den beregnede pris for udbyderens indtræden på nye markeder og accesspriserne for kortsigtede kontrakter omfatter en risikopræmie. Denne risikopræmie udfases i takt med gennemførelsen af øget adgang til markedet. Der skal ikke udføres test for såkaldt »margin squeeze« i forbindelse med kortsigtede kontrakter, hvis der beregnes en risikopræmie.
  «

| 10) | Som artikel 13a og artikel 13b indsættes:
  »Artikel 13a


  Funktionel adskillelse

  1.   En national tilsynsmyndighed kan i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8, navnlig stk. 3, andet afsnit,
  som en ekstraordinær foranstaltning
  pålægge vertikalt integrerede virksomheder at placere aktiviteter i forbindelse med engrossalg af
  faste
  accesprodukter i en uafhængigt fungerende forretningsenhed.
  Denne forretningsenhed skal levere accesprodukter og -tjenester til alle virksomheder, herunder andre afdelinger af moderselskabet, på samme betingelser, herunder hvad angår tidsfrister, priser og serviceniveau, og via samme systemer og processer.
  2.   Når en national tilsynsmyndighed agter at pålægge et krav om funktionel adskillelse, forelægger den
  et forslag
  for Kommissionen, der omfatter:






  a) | dokumentation for, at indførelse
  og håndhævelse indenfor en rimelig tidsfrist
  af passende forpligtelser blandt dem, der er beskrevet i artikel 9-13,
  under behørig hensyntagen til bedste praksis for regulering
  for at skabe reel konkurrence i forlængelse af en koordineret analyse af de relevante markeder i overensstemmelse med den markedsanalyseprocedure, der er fastlagt i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), ikke har resulteret i reel konkurrence og heller ikke vil gøre det på længere sigt, og at der er konstateret væsentlige og vedvarende konkurrenceproblemer/markedssvigt på flere af disse
  markeder for engrosprodukter |
| --- | --- | --- |

10)

Som artikel 13a og artikel 13b indsættes:

»Artikel 13a

Funktionel adskillelse

1.   En national tilsynsmyndighed kan i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8, navnlig stk. 3, andet afsnit,
  som en ekstraordinær foranstaltning
  pålægge vertikalt integrerede virksomheder at placere aktiviteter i forbindelse med engrossalg af
  faste
  accesprodukter i en uafhængigt fungerende forretningsenhed.

Denne forretningsenhed skal levere accesprodukter og -tjenester til alle virksomheder, herunder andre afdelinger af moderselskabet, på samme betingelser, herunder hvad angår tidsfrister, priser og serviceniveau, og via samme systemer og processer.

2.   Når en national tilsynsmyndighed agter at pålægge et krav om funktionel adskillelse, forelægger den
  et forslag
  for Kommissionen, der omfatter:

a)

dokumentation for, at indførelse
  og håndhævelse indenfor en rimelig tidsfrist
  af passende forpligtelser blandt dem, der er beskrevet i artikel 9-13,
  under behørig hensyntagen til bedste praksis for regulering
  for at skabe reel konkurrence i forlængelse af en koordineret analyse af de relevante markeder i overensstemmelse med den markedsanalyseprocedure, der er fastlagt i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), ikke har resulteret i reel konkurrence og heller ikke vil gøre det på længere sigt, og at der er konstateret væsentlige og vedvarende konkurrenceproblemer/markedssvigt på flere af disse
  markeder for engrosprodukter

| b) | belæg for, at der ikke er nogen eller kun ringe udsigt til infrastrukturbaseret konkurrence inden for en rimelig tidsfrist |
| --- | --- |

b)

belæg for, at der ikke er nogen eller kun ringe udsigt til infrastrukturbaseret konkurrence inden for en rimelig tidsfrist

| c) | en analyse af de forventede konsekvenser for tilsynsmyndigheden, for virksomheden og
  navnlig
  dens
  personale og
  incitamenter til at investere i sit net, samt for andre interesseparter, herunder navnlig de forventede konsekvenser for konkurrencen på infrastruktur og eventuelle heraf følgende virkninger for forbrugerne |
| --- | --- |

c)

en analyse af de forventede konsekvenser for tilsynsmyndigheden, for virksomheden og
  navnlig
  dens
  personale og
  incitamenter til at investere i sit net, samt for andre interesseparter, herunder navnlig de forventede konsekvenser for konkurrencen på infrastruktur og eventuelle heraf følgende virkninger for forbrugerne

| d) | en analyse af de årsager, der begrunder, at denne forpligtelse vil være det mest effektive middel til at gennemføre afhjælpningsforanstaltninger med sigte på at reagere på konstaterede konkurrenceproblemer/markedssvigt. |
| --- | --- |

d)

en analyse af de årsager, der begrunder, at denne forpligtelse vil være det mest effektive middel til at gennemføre afhjælpningsforanstaltninger med sigte på at reagere på konstaterede konkurrenceproblemer/markedssvigt.

3.   
  De nationale tilsynsmyndigheder inkluderer i deres forslag et udkast
  til
  de foreslåede
  foranstaltninger
  , der
  skal omfatte følgende elementer:

| a) | nøje oplysninger om adskillelsens art og grad ▐ |
| --- | --- |

a)

nøje oplysninger om adskillelsens art og grad ▐

| b) | en beskrivelse af den særskilte forretningsenheds aktiver samt de produkter og tjenester, der skal leveres af denne forretningsenhed |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af den særskilte forretningsenheds aktiver samt de produkter og tjenester, der skal leveres af denne forretningsenhed

| c) | de organisatoriske foranstaltninger, der skal træffes for at sikre personalets uafhængighed i den særskilte forretningsenhed, og den tilsvarende incitamentstruktur |
| --- | --- |

c)

de organisatoriske foranstaltninger, der skal træffes for at sikre personalets uafhængighed i den særskilte forretningsenhed, og den tilsvarende incitamentstruktur

| d) | regler til sikring af, at forpligtelserne overholdes |
| --- | --- |

d)

regler til sikring af, at forpligtelserne overholdes

| e) | regler til sikring af åbenhed omkring driftsprocedurerne, navnlig over for andre interesseparter |
| --- | --- |

e)

regler til sikring af åbenhed omkring driftsprocedurerne, navnlig over for andre interesseparter

| f) | et overvågningsprogram med henblik på at sikre, at forpligtelserne overholdes, herunder offentliggørelse af en årlig rapport. |
| --- | --- |

f)

et overvågningsprogram med henblik på at sikre, at forpligtelserne overholdes, herunder offentliggørelse af en årlig rapport.

4.   Når Kommissionen har truffet afgørelse om udkastet til foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, gennemfører den nationale tilsynsmyndighed efter proceduren i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) en koordineret analyse af de forskellige markeder i forbindelse med accesnettet. På grundlag af resultatet af analysen træffer den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) afgørelse om at opretholde, indføre, ændre eller ophæve forpligtelser.

5.   En virksomhed, der er pålagt funktionel adskillelse, kan pålægges en hvilken som helst af de forpligtelser, der er nævnt i artikel 9-13 på ethvert specifikt marked, hvor den i overensstemmelse med artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) er udpeget som virksomhed med en stærk markedsposition, eller enhver anden forpligtelse, der er godkendt af Kommissionen i medfør af artikel 8, stk. 3.

Artikel 13b

Frivillig funktionel adskillelse hos vertikalt integrerede virksomheder

1.   En virksomhed, der i overensstemmelse med artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) er udpeget som værende i besiddelse af en stærk markedsposition på et eller flere relevante markeder, skal underrette den nationale tilsynsmyndighed på forhånd, hvis den vil overdrage sit accesnet eller en væsentlig del af det til en særskilt juridisk enhed med en anden ejer eller oprette en særskilt forretningsenhed med henblik på at give alle detailudbydere, herunder virksomhedens egne detailafdelinger, fuldt ligeværdige accesprodukter.

2.   Den nationale tilsynsmyndighed vurderer, hvilke følger den planlagte transaktion har for de gældende forpligtelser i henhold til direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

Til det formål gennemfører den nationale tilsynsmyndighed efter proceduren i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) en koordineret analyse af de forskellige markeder i forbindelse med accesnettet.

På grundlag af resultatet af analysen træffer den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) afgørelse om at opretholde, indføre, ændre eller ophæve forpligtelser.

3.   Den juridisk og/eller driftsmæssigt særskilte forretningsenhed kan pålægges en hvilken som helst af de forpligtelser, der er nævnt i artikel 9 — 13 på ethvert specifikt marked, hvor den i overensstemmelse med artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) er udpeget som virksomhed med en stærk markedsposition, eller enhver anden forpligtelse, der er godkendt af Kommissionen i medfør af artikel 8, stk. 3.«

| 11) | Artikel 14, stk. 3, affattes således: ║
  »3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«
  ▐ |
| --- | --- |

11)

Artikel 14, stk. 3, affattes således: ║

»3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«

▐

| 12) | Bilag II ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende direktiv
  . |
| --- | --- |

12)

Bilag II ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende direktiv
  .

Artikel 3

Ændring af direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet)

I direktiv 2002/20/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, stk. 2, affattes således:
  »2.   I dette direktiv forstås endvidere ved:
  »generel tilladelse«: retlige rammer, der er fastsat af medlemsstaten, og som sikrer ret til at udbyde elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester, samt opstiller sektorspecifikke forpligtelser, der, i medfør af dette direktiv, kan gælde alle eller specifikke typer elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 2, affattes således:

»2.   I dette direktiv forstås endvidere ved:

»generel tilladelse«: retlige rammer, der er fastsat af medlemsstaten, og som sikrer ret til at udbyde elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester, samt opstiller sektorspecifikke forpligtelser, der, i medfør af dette direktiv, kan gælde alle eller specifikke typer elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.«

| 2) | ║ Artikel 3, stk. 2, ændres således:








  a) | ║ »artikel 5, 6 og 7«erstattes af »artikel 5, 6, 6a og 7.« |
| --- | --- | --- |

2)

║ Artikel 3, stk. 2, ændres således:

a)

║ »artikel 5, 6 og 7«erstattes af »artikel 5, 6, 6a og 7.«

| b) | Følgende afsnit indføjes
  :
  »
  Virksomheder, der leverer grænseoverskridende elektroniske kommunikationstjenester til virksomheder, der er etableret i flere medlemsstater, behandles ens i alle medlemsstater og skal kun indgive en forenklet anmeldelse i hver berørt medlemsstat.
  « |
| --- | --- |

b)

Følgende afsnit indføjes
  :

»
  Virksomheder, der leverer grænseoverskridende elektroniske kommunikationstjenester til virksomheder, der er etableret i flere medlemsstater, behandles ens i alle medlemsstater og skal kun indgive en forenklet anmeldelse i hver berørt medlemsstat.
  «

| 3) | Artikel 5 affattes således:
  »Artikel 5


  Brugsret til radiofrekvenser og numre

  1.   Medlemsstaterne
  letter anvendelsen
  af radiofrekvenser
  gennem generelle tilladelser. Medlemsstaterne kan
  tildele individuelle rettigheder for at:






  a) | undgå
  muligheden af
  skadelig interferens ║ |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 5 affattes således:

»Artikel 5

Brugsret til radiofrekvenser og numre

1.   Medlemsstaterne
  letter anvendelsen
  af radiofrekvenser
  gennem generelle tilladelser. Medlemsstaterne kan
  tildele individuelle rettigheder for at:

a)

undgå
  muligheden af
  skadelig interferens ║

| b) | sikre tjenesternes tekniske kvalitet |
| --- | --- |

b)

sikre tjenesternes tekniske kvalitet

| c) | sikre en effektiv frekvensudnyttelse |
| --- | --- |

c)

sikre en effektiv frekvensudnyttelse

| d) | opfylde andre almennyttige målsætninger
  fastlagt i national lov i overensstemmelse med fællesskabsretten eller |
| --- | --- |

d)

opfylde andre almennyttige målsætninger
  fastlagt i national lov i overensstemmelse med fællesskabsretten eller

| e) | overholde en foranstaltning vedtaget efter artikel 6a. |
| --- | --- |

e)

overholde en foranstaltning vedtaget efter artikel 6a.

2.   
  Medlemsstaterne tildeler
  individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser og numre, ▐ efter anmodning ▐ til enhver virksomhed, der udbyder eller bruger net eller tjenester i henhold til den generelle tilladelse, jf. dog artikel 6, 6a, 7 og artikel 11, stk. 1, litra c), i dette direktiv, og andre regler til sikring af en effektiv anvendelse af disse ressourcer i overensstemmelse med direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

Medmindre andet gælder ifølge særlige kriterier og procedurer
  vedtaget af
  medlemsstaterne ▐ for tildeling af brugsret til radiofrekvenser til udbydere af radio- eller tv-indholdstjenester med henblik på at forfølge almennyttige målsætninger under overholdelse af fællesskabsretten, tildeles sådanne brugsrettigheder gennem åbne, ikke-diskriminerende og transparente procedurer, og, for så vidt angår radiofrekvenser, i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). Procedurerne
  kan undtagelsesvis være lukkede
  , hvor det kan påvises, at det er afgørende, at en udbyder af radio- eller tv-indholdstjenester tildeles individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser, for at udbyderen kan opfylde en særlig forpligtelse, der ║på forhånd er fastlagt og retfærdiggjort
  af medlemsstaten, og som er nødvendig for at opfylde en almennyttig målsætning i overensstemmelse med fællesskabsretten.

Når medlemsstaterne tildeler brugsrettigheder angiver de, om rettighedshaveren kan overdrage disse rettigheder, og på hvilke betingelser. For så vidt angår radiofrekvenser, skal sådanne bestemmelser være i overensstemmelse med
  artikel 9 og 9b
  i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

Hvis medlemsstaterne tildeler brugsrettigheder med en begrænset gyldighedsperiode, skal denne ▐ være rimelig for den pågældende tjeneste i betragtning af det forfulgte mål , under behørig hensyntagen til nødvendigheden af at tillade en passende periode til amortisering af investeringen
  .

Tildeles der individuelle brugsrettigheder
  til radiofrekvenser ▐ for ti år eller mere, ▐ som ikke kan overdrages eller udlejes mellem virksomheder i henhold til artikel 9b i
  direktiv 2002/21/EF (
  rammedirektivet
  )
  ,
  sikrer den kompetente nationale myndighed midlerne til at kontrollere, at kriterierne for at tildele individuel brugsret stadig overholdes i hele licensens gyldighedsperiode.
  Hvis
  disse kriterier
  ikke længere gælder, ændres den individuelle brugsret, efter forudgående varsel
  og efter en rimelig tidsfrist
  , til en generel tilladelse til brug af radiofrekvenser, eller den overgår til at kunne overdrages eller udlejes frit mellem virksomheder.

3.   Afgørelser
  om tildeling af
  brugsret træffes, meddeles og offentliggøres hurtigst muligt, efter at den nationale tilsynsmyndighed har modtaget den fuldstændige ansøgning, og inden tre uger for så vidt angår nummerrettigheder, der er tildelt til særlige formål i henhold til den nationale nummerplan, og inden seks uger for så vidt angår radiofrekvenser, der er tildelt til
  elektroniske kommunikationstjenester
  i henhold til den nationale frekvensplan. Den sidstnævnte frist berører ikke gældende internationale aftaler om brug af radiofrekvenser eller satellitbanepositioner.

4.   Hvis det efter høring af de interesserede parter i henhold til artikel 6 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) er besluttet, at brugsret til numre af usædvanlig økonomisk værdi tildeles efter konkurrenceprægede eller sammenlignende udvælgelsesprocedurer, kan medlemsstaterne forlænge maksimumperioden på tre uger med
  op til yderligere
  tre uger.

Artikel 7 finder anvendelse på konkurrenceprægede eller sammenlignende udvælgelsesprocedurer for radiofrekvenser.

5.   Medlemsstaterne må ikke begrænse det antal brugsrettigheder, der skal tildeles, undtagen hvor dette er nødvendigt for at sikre en effektiv anvendelse af radiofrekvenser, jf. artikel 7.

6.   De
  kompetente
  nationale
  myndigheder
  sikrer, at frekvensressourcerne udnyttes effektivt og virkningsfuldt i overensstemmelse med
  artikel 8, stk. 2, og artikel 9, stk. 2
  , i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). De sikrer også, at konkurrencen ikke forvrides som følge af overdragelse eller akkumulering af brugsrettigheder til radiofrekvenser. ▐«

| 4) | Artikel 6 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Den generelle tilladelse til udbud af elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester samt brugsretten til radiofrekvenser og numre kan kun underlægges de vilkår, der er anført i bilag I. Sådanne vilkår skal være ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt afpassede og transparente, og, for så vidt angår brugsret til radiofrekvenser, i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 6 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Den generelle tilladelse til udbud af elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester samt brugsretten til radiofrekvenser og numre kan kun underlægges de vilkår, der er anført i bilag I. Sådanne vilkår skal være ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt afpassede og transparente, og, for så vidt angår brugsret til radiofrekvenser, i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).«

| b) | I stk. 2 erstattes »artikel 16, 17, 18 og 19 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)« af »artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)«. |
| --- | --- |

b)

I stk. 2 erstattes »artikel 16, 17, 18 og 19 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)« af »artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)«.

| c) | I stk. 3 ændres ordet »bilaget« til »bilag I«. |
| --- | --- |

c)

I stk. 3 ændres ordet »bilaget« til »bilag I«.

| 5) | Som artikel 6a ▐ indsættes:
  »Artikel 6a


  Harmoniseringsforanstaltninger

  1.   
  Uden at det berører artikel 5, stk. 1 og 2, i dette direktiv og artikel 8b og 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)
  kan Kommissionen
  ▐
  vedtage gennemførelsesforanstaltninger, der består i at:






  a) | udpege frekvensbånd, hvis brug skal gøres betinget af generelle tilladelser ▐ |
| --- | --- | --- |

5)

Som artikel 6a ▐ indsættes:

»Artikel 6a

Harmoniseringsforanstaltninger

1.   
  Uden at det berører artikel 5, stk. 1 og 2, i dette direktiv og artikel 8b og 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)
  kan Kommissionen
  ▐
  vedtage gennemførelsesforanstaltninger, der består i at:

a)

udpege frekvensbånd, hvis brug skal gøres betinget af generelle tilladelser ▐

| b) | udpege nummerserier, der skal harmoniseres på fællesskabsplan |
| --- | --- |

b)

udpege nummerserier, der skal harmoniseres på fællesskabsplan

| c) | harmonisere procedurerne for tildeling af generelle tilladelser og individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser eller numre
  til virksomheder, der udbyder paneuropæiske elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester |
| --- | --- |

c)

harmonisere procedurerne for tildeling af generelle tilladelser og individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser eller numre
  til virksomheder, der udbyder paneuropæiske elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester

| d) | harmonisere de vilkår, der er opført i bilag II, for generelle tilladelser og individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser eller numre
  til virksomheder, der udbyder paneuropæiske elektroniske kommunikationsnet eller tjenester. |
| --- | --- |

d)

harmonisere de vilkår, der er opført i bilag II, for generelle tilladelser og individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser eller numre
  til virksomheder, der udbyder paneuropæiske elektroniske kommunikationsnet eller tjenester.

▐

Disse foranstaltninger
  , der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14a, stk. 3. ▐

2.   De foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, kan, hvor det er hensigtsmæssigt, give medlemsstaterne mulighed for at fremsætte en begrundet anmodning om en delvis og/eller midlertidig undtagelse fra foranstaltningerne.

Kommissionen vurderer, om anmodningen er berettiget, idet den tager hensyn til den særlige situation i medlemsstaten; på denne baggrund kan Kommissionen indrømme en delvis og/eller midlertidig undtagelse, forudsat at dette ikke i urimelig grad udsætter gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, eller skaber urimelige forskelle mellem konkurrence- eller retsvilkårene i medlemsstaterne.

▐«

| 6) | Artikel 7 ændres således:






  a) | Stk. 1 ændres således:






  i) | Indledningen affattes således:
  »1.   Hvis en medlemsstat overvejer, om den skal begrænse det antal brugsrettigheder, der skal tildeles til radiofrekvenser, eller om gyldigheden af eksisterende rettigheder skal forlænges på andre vilkår end dem, der er knyttet til rettighederne, skal den bl.a.:« |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artikel 7 ændres således:

a)

Stk. 1 ændres således:

i)

Indledningen affattes således:

»1.   Hvis en medlemsstat overvejer, om den skal begrænse det antal brugsrettigheder, der skal tildeles til radiofrekvenser, eller om gyldigheden af eksisterende rettigheder skal forlænges på andre vilkår end dem, der er knyttet til rettighederne, skal den bl.a.:«

| ii) | Litra c) affattes således:






  »c) | offentliggøre beslutninger om begrænsning af tildelingen af brugsret eller om forlængelse af brugsret, herunder begrundelsen herfor« |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra c) affattes således:

»c)

offentliggøre beslutninger om begrænsning af tildelingen af brugsret eller om forlængelse af brugsret, herunder begrundelsen herfor«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Hvis det er nødvendigt at begrænse tildelingen af brugsrettigheder til radiofrekvenser, tildeler medlemsstaterne sådanne rettigheder på grundlag af udvælgelseskriterier, som skal være objektive, transparente, ikke-diskriminerende og forholdsmæssigt afpassede. Alle udvælgelseskriterier af denne art skal i fornødent omfang tilgodese opfyldelsen af målene i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) og af kravene i samme direktivs artikel 9.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Hvis det er nødvendigt at begrænse tildelingen af brugsrettigheder til radiofrekvenser, tildeler medlemsstaterne sådanne rettigheder på grundlag af udvælgelseskriterier, som skal være objektive, transparente, ikke-diskriminerende og forholdsmæssigt afpassede. Alle udvælgelseskriterier af denne art skal i fornødent omfang tilgodese opfyldelsen af målene i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) og af kravene i samme direktivs artikel 9.«

| c) | I stk. 5 erstattes »artikel 9« af »artikel 9b«.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

I stk. 5 erstattes »artikel 9« af »artikel 9b«.

▐

| 7) | Artikel 10 ændres således:






  a) | Stk. 1, 2 og 3 affattes således:
  »1.   Den nationale tilsynsmyndighed overvåger og tilser i overensstemmelse med artikel 11, at vilkårene for den generelle tilladelse, vilkårene for brugsret og de særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, overholdes.
  Den nationale tilsynsmyndighed har beføjelse til i overensstemmelse med artikel 11 at pålægge virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester i henhold til den generelle tilladelse, eller som har brugsret til radiofrekvenser eller numre, at fremlægge alle oplysninger, som måtte være nødvendige for at kontrollere, om vilkårene for den generelle tilladelse, vilkårene for brugsret og de særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, overholdes.
  2.   Hvis en national tilsynsmyndighed konstaterer, at en virksomhed ikke overholder et eller flere af den generelle tilladelses eller brugsrettens vilkår, eller de særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, underretter tilsynsmyndigheden virksomheden herom og giver den mulighed for at fremføre sine synspunkter inden for en rimelig frist.
  3.   Den pågældende myndighed har beføjelse til at kræve, at overtrædelsen, jf. stk. 2, ophører øjeblikkeligt eller inden for en rimelig frist, og tager passende og forholdsmæssigt afpassede skridt for at sikre, at vilkårene overholdes.
  Medlemsstaterne bemyndiger i denne forbindelse de relevante myndigheder til at:








  a) | pålægge afskrækkende
  økonomiske sanktioner, hvor det er passende
  , herunder periodiske sanktioner med tilbagevirkende kraft, og |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikel 10 ændres således:

a)

Stk. 1, 2 og 3 affattes således:

»1.   Den nationale tilsynsmyndighed overvåger og tilser i overensstemmelse med artikel 11, at vilkårene for den generelle tilladelse, vilkårene for brugsret og de særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, overholdes.

Den nationale tilsynsmyndighed har beføjelse til i overensstemmelse med artikel 11 at pålægge virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester i henhold til den generelle tilladelse, eller som har brugsret til radiofrekvenser eller numre, at fremlægge alle oplysninger, som måtte være nødvendige for at kontrollere, om vilkårene for den generelle tilladelse, vilkårene for brugsret og de særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, overholdes.

2.   Hvis en national tilsynsmyndighed konstaterer, at en virksomhed ikke overholder et eller flere af den generelle tilladelses eller brugsrettens vilkår, eller de særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, underretter tilsynsmyndigheden virksomheden herom og giver den mulighed for at fremføre sine synspunkter inden for en rimelig frist.

3.   Den pågældende myndighed har beføjelse til at kræve, at overtrædelsen, jf. stk. 2, ophører øjeblikkeligt eller inden for en rimelig frist, og tager passende og forholdsmæssigt afpassede skridt for at sikre, at vilkårene overholdes.

Medlemsstaterne bemyndiger i denne forbindelse de relevante myndigheder til at:

a)

pålægge afskrækkende
  økonomiske sanktioner, hvor det er passende
  , herunder periodiske sanktioner med tilbagevirkende kraft, og

| b) | udstede ordre til at ophøre med at levere en tjeneste eller et bundt af tjenester, som i alvorlig grad vil kunne skade konkurrencen, indtil adgangsforpligtelser, pålagt efter udarbejdelsen af en markedsanalyse i henhold til artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), er opfyldt.
  « |
| --- | --- |

b)

udstede ordre til at ophøre med at levere en tjeneste eller et bundt af tjenester, som i alvorlig grad vil kunne skade konkurrencen, indtil adgangsforpligtelser, pålagt efter udarbejdelsen af en markedsanalyse i henhold til artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), er opfyldt.
  «

| b) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Uanset bestemmelserne i stk. 2 og 3 bemyndiger medlemsstaterne den relevante myndighed til i givet fald at iværksætte økonomiske sanktioner over for virksomhederne, hvis de ikke fremlægger oplysninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der er fastsat efter artikel 11, stk. 1, litra a) eller b), i dette direktiv eller artikel 9 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) inden for en rimelig frist, der fastlægges af den nationale tilsynsmyndighed.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Uanset bestemmelserne i stk. 2 og 3 bemyndiger medlemsstaterne den relevante myndighed til i givet fald at iværksætte økonomiske sanktioner over for virksomhederne, hvis de ikke fremlægger oplysninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der er fastsat efter artikel 11, stk. 1, litra a) eller b), i dette direktiv eller artikel 9 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) inden for en rimelig frist, der fastlægges af den nationale tilsynsmyndighed.«

| c) | Stk. 5 affattes således:
  »5.   Ved alvorlige
  eller
  gentagne overtrædelser af den generelle tilladelses eller en brugsrets vilkår eller af særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, kan de nationale tilsynsmyndigheder, hvis de i denne artikels stk. 3 omhandlede foranstaltninger til sikring af vilkårenes overholdelse har været virkningsløse, hindre en virksomhed i fortsat at udbyde elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester, eller suspendere eller tilbagekalde brugsretten. Der kan pålægges sanktioner der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, for en periode svarende til overtrædelsens varighed, også selv om overtrædelsen i mellemtiden er bragt til ophør.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Ved alvorlige
  eller
  gentagne overtrædelser af den generelle tilladelses eller en brugsrets vilkår eller af særlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 2, kan de nationale tilsynsmyndigheder, hvis de i denne artikels stk. 3 omhandlede foranstaltninger til sikring af vilkårenes overholdelse har været virkningsløse, hindre en virksomhed i fortsat at udbyde elektroniske kommunikationsnet eller -tjenester, eller suspendere eller tilbagekalde brugsretten. Der kan pålægges sanktioner der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, for en periode svarende til overtrædelsens varighed, også selv om overtrædelsen i mellemtiden er bragt til ophør.«

| d) | Stk. 6 affattes således:
  »6.   Uanset bestemmelserne i stk. 2, 3 og 5, kan den relevante myndighed, når den har bevis for en overtrædelse af vilkårene for den generelle tilladelse eller brugsretten eller af særlige forpligtelser i artikel 6, stk. 2, som udgør en umiddelbar og alvorlig trussel for den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed, eller som vil skabe alvorlige økonomiske eller driftsmæssige problemer for andre udbydere eller brugere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester
  eller andre brugere af radiofrekvensen
  , træffe foreløbige hasteforanstaltninger for at afhjælpe situationen, inden der træffes en endelig afgørelse. Den pågældende virksomhed skal herefter have rimelig mulighed for at fremføre sine synspunkter og foreslå eventuel afhjælpning. Hvor det er rimeligt, kan den relevante myndighed bekræfte de foreløbige foranstaltninger, der højst kan være gyldige i 3 måneder.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Uanset bestemmelserne i stk. 2, 3 og 5, kan den relevante myndighed, når den har bevis for en overtrædelse af vilkårene for den generelle tilladelse eller brugsretten eller af særlige forpligtelser i artikel 6, stk. 2, som udgør en umiddelbar og alvorlig trussel for den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed, eller som vil skabe alvorlige økonomiske eller driftsmæssige problemer for andre udbydere eller brugere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester
  eller andre brugere af radiofrekvensen
  , træffe foreløbige hasteforanstaltninger for at afhjælpe situationen, inden der træffes en endelig afgørelse. Den pågældende virksomhed skal herefter have rimelig mulighed for at fremføre sine synspunkter og foreslå eventuel afhjælpning. Hvor det er rimeligt, kan den relevante myndighed bekræfte de foreløbige foranstaltninger, der højst kan være gyldige i 3 måneder.«

| e) | Følgende stykke indsættes:


  »
  6bis.
     
  Medlemsstaterne sikrer i overensstemmelse med national lovgivning, at de foranstaltninger, de nationale myndigheder træffer i henhold til stk. 5 og 6, underkastes domstolskontrol.
  « |
| --- | --- |

e)

Følgende stykke indsættes:

»
  6bis.
     
  Medlemsstaterne sikrer i overensstemmelse med national lovgivning, at de foranstaltninger, de nationale myndigheder træffer i henhold til stk. 5 og 6, underkastes domstolskontrol.
  «

| 8) | ║Artikel 11, stk. 1, ændres således:








  a) | I litra a) og b), erstattes ordet »bilag« af »bilag I«. |
| --- | --- | --- |

8)

║Artikel 11, stk. 1, ændres således:

a)

I litra a) og b), erstattes ordet »bilag« af »bilag I«.

| b) | I afsnit 1, indsættes følgende litra:








  »
  g) | at opfordre til effektiv brug og sikre effektiv forvaltning af radiofrekvenserne
  .« |
| --- | --- | --- |

b)

I afsnit 1, indsættes følgende litra:

»
  g)

at opfordre til effektiv brug og sikre effektiv forvaltning af radiofrekvenserne
  .«

| 9) | Artikel 14 affattes således:
  »Artikel 14


  Ændring af rettigheder og forpligtelser

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at rettigheder, vilkår og procedurer vedrørende generelle tilladelser og brugsret eller tilladelser til at installere faciliteter kun kan ændres i objektivt begrundede tilfælde og på en forholdsmæssigt afpasset måde, idet der, hvor det er rimeligt, tages hensyn til de særlige betingelser, der gælder for brugsrettigheder til radiofrekvenser, som kan overdrages. Der skal på passende vis orienteres om, at sådanne ændringer er planlagt, og de berørte parter, herunder brugere og forbrugere, skal have en rimelig frist til at fremføre deres synspunkter om de foreslåede ændringer; denne frist må kun i særlige tilfælde være mindre end fire uger.
  2.   Medlemsstater må ikke begrænse eller tilbagekalde tilladelser til at installere faciliteter eller brugsrettigheder til radiofrekvenser inden udløbet af den periode, for hvilken de er tildelt, undtagen i begrundede tilfælde og i givet fald i overensstemmelse med nationale bestemmelser om kompensation for tilbagekaldelse af tilladelser.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 14 affattes således:

»Artikel 14

Ændring af rettigheder og forpligtelser

1.   Medlemsstaterne sikrer, at rettigheder, vilkår og procedurer vedrørende generelle tilladelser og brugsret eller tilladelser til at installere faciliteter kun kan ændres i objektivt begrundede tilfælde og på en forholdsmæssigt afpasset måde, idet der, hvor det er rimeligt, tages hensyn til de særlige betingelser, der gælder for brugsrettigheder til radiofrekvenser, som kan overdrages. Der skal på passende vis orienteres om, at sådanne ændringer er planlagt, og de berørte parter, herunder brugere og forbrugere, skal have en rimelig frist til at fremføre deres synspunkter om de foreslåede ændringer; denne frist må kun i særlige tilfælde være mindre end fire uger.

2.   Medlemsstater må ikke begrænse eller tilbagekalde tilladelser til at installere faciliteter eller brugsrettigheder til radiofrekvenser inden udløbet af den periode, for hvilken de er tildelt, undtagen i begrundede tilfælde og i givet fald i overensstemmelse med nationale bestemmelser om kompensation for tilbagekaldelse af tilladelser.«

| 10) | Som artikel 14a indsættes:
  »Artikel 14a


  Udvalg

  1.   Kommissionen bistås af Kommunikationsudvalget.


  2.
     
  Som en undtagelse fra stk. 1, bistås Kommissionen i forbindelse med vedtagelse af foranstaltninger efter artikel 6a, stk. 1, litra a), c) og d), af radiofrekvensudvalget, oprettet i henhold til artikel 3, stk. 1, i beslutning nr. 676/2002/EF
  .

  3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

  4.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
  ▐« |
| --- | --- |

10)

Som artikel 14a indsættes:

»Artikel 14a

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Kommunikationsudvalget.

2.
     
  Som en undtagelse fra stk. 1, bistås Kommissionen i forbindelse med vedtagelse af foranstaltninger efter artikel 6a, stk. 1, litra a), c) og d), af radiofrekvensudvalget, oprettet i henhold til artikel 3, stk. 1, i beslutning nr. 676/2002/EF
  .

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

▐«

| 11) | Artikel 15, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle relevante oplysninger om rettigheder, vilkår, procedurer, gebyrer, afgifter og afgørelser i forbindelse med generelle tilladelser, brugsret og tilladelser til at installere faciliteter offentliggøres og ajourføres på passende vis, så alle berørte parter har let adgang til disse oplysninger.« |
| --- | --- |

11)

Artikel 15, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle relevante oplysninger om rettigheder, vilkår, procedurer, gebyrer, afgifter og afgørelser i forbindelse med generelle tilladelser, brugsret og tilladelser til at installere faciliteter offentliggøres og ajourføres på passende vis, så alle berørte parter har let adgang til disse oplysninger.«

| 12) | Artikel 17, stk. 1 og 2, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne bringer de tilladelser, som allerede er gældende den 31. december 2009, i overensstemmelse med artikel 5, 6, 7 og bilag I i dette direktiv senest den [31. december 2010], jf. dog artikel 9a i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).
  2.   Når anvendelsen af stk. 1 medfører en indskrænkning af rettigheder eller en udvidelse af forpligtelser, der er gældende i henhold til allerede eksisterende tilladelser, kan medlemsstaterne forlænge gyldigheden af disse rettigheder og forpligtelser til den [30. september 2011], såfremt dette ikke påvirker andre virksomheders rettigheder i henhold til fællesskabsretten. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om sådanne forlængelser og begrunder dem.« |
| --- | --- |

12)

Artikel 17, stk. 1 og 2, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne bringer de tilladelser, som allerede er gældende den 31. december 2009, i overensstemmelse med artikel 5, 6, 7 og bilag I i dette direktiv senest den [31. december 2010], jf. dog artikel 9a i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

2.   Når anvendelsen af stk. 1 medfører en indskrænkning af rettigheder eller en udvidelse af forpligtelser, der er gældende i henhold til allerede eksisterende tilladelser, kan medlemsstaterne forlænge gyldigheden af disse rettigheder og forpligtelser til den [30. september 2011], såfremt dette ikke påvirker andre virksomheders rettigheder i henhold til fællesskabsretten. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om sådanne forlængelser og begrunder dem.«

| 13) | Bilaget ændres som anført i bilaget til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

13)

Bilaget ændres som anført i bilaget til nærværende direktiv.

| 14) | Der tilføjes et nyt bilag II, der affattes som anført i bilaget til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

14)

Der tilføjes et nyt bilag II, der affattes som anført i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 4

Revisionsprocedure

1.
     
  Kommissionen undersøger regelmæssigt gennemførelsen af dette direktiv og af direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), 2002/19/EF (adgangsdirektivet) and 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) og rapporterer til Europa-Parlamentet og Rådet senest tre år efter den gennemførelsesdato, der er anført i artikel 6, stk. 1. I denne rapport evaluerer Kommissionen om der på baggrund af udviklingen på markedet og med sigte på både konkurrence og forbrugerbeskyttelse fortsat er behov for bestemmelserne om sektorspecifik forhåndsregulering i artikel 8-13a i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og artikel 17 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet), eller om de skal ændres eller ophæves. Med henblik herpå kan Kommissionen indhente oplysninger fra de nationale tilsynsmyndigheder og fra BERT; disse skal gives uden unødig forsinkelse.

2.
     
  Konstaterer Kommissionen, at de i stk. 1 anførte bestemmelser må ændres eller ophæves, forelægger den uden unødig forsinkelse et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 5

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 2887/2000 ophæves.

Artikel 6

Gennemførelse i national ret

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den [...] de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den [...].

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 7

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft ║på [...]dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 8

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50.

1

EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50.

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 19.6.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

Europa-Parlamentets udtalelse af 19.6.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 24. 9 2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 24. 9 2008

(4)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

4

(5)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.

7

(8)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

8

(9)  

  EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23.

9

EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23.

(10)  

  EUT C 151 af 29.6.2006, s. 15.

10

EUT C 151 af 29.6.2006, s. 15.

(11)  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

11

(12)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 1).

12

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 1).

(13)  Henstilling fra Kommissionen af 11. februar 2003 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (EUT L 114 af 8.5.2003, s. 45).

13

(EUT L 114 af 8.5.2003, s. 45)

(14)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

14

(15)  EFT L 336 af 30.12.2000, s. 4.

15

(16)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. .

16

(17)  EFT L 201 af 31.7.2002, p. 37. ║«

17

(18)  EUT L ...«

18

EUT L ...

(19)  
  Datoen for gennemførelsen af dette direktiv.
  «

19

Datoen for gennemførelsen af dette direktiv.

(20)  
  Datoen for gennemførelsen af dette direktiv.

20

Datoen for gennemførelsen af dette direktiv.

(21)  
  Datoen for ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF [om ændring af direktiv 2002/21/EF].
  «

21

Datoen for ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF [om ændring af direktiv 2002/21/EF].

(22)  Fristen for gennemførelsen af direktiv 2008/.../EF [ændring af direktiv 2002/21/EF].

22

Fristen for gennemførelsen af direktiv 2008/.../EF [ændring af direktiv 2002/21/EF].

(23)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 1.

23

(24)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37. ║

24

Onsdag, den 24. september 2008BILAG

| 1. | Bilag II til direktiv 2002/21/EF affattes således:


  »BILAG II


  Kriterier der anvendes af nationale tilsynsmyndigheder ved vurdering af kollektivt dominerende stilling, jf. artikel 14, stk. 2, andet afsnit.




  Der er formodning for, at to eller flere virksomheder kan indtage en kollektivt dominerende stilling, jf. artikel 14, hvis de, selv uden strukturelle eller andre indbyrdes forbindelser, opererer på et marked, som er karakteriseret af en mangel på effektiv konkurrence, og hvor ingen virksomheder har udvist en stærk markedsposition. Med forbehold af Domstolens retspraksis inden for kollektivt dominerende stilling er dette sandsynligvis tilfældet, når markedet er koncentreret og udviser en række relevante karakteristika, hvoraf følgende kan være de mest relevante i forbindelse med elektronisk kommunikation:








  — | lav efterspørgselselasticitet |
| --- | --- | --- |

1.

»BILAG II

Kriterier der anvendes af nationale tilsynsmyndigheder ved vurdering af kollektivt dominerende stilling, jf. artikel 14, stk. 2, andet afsnit.

Der er formodning for, at to eller flere virksomheder kan indtage en kollektivt dominerende stilling, jf. artikel 14, hvis de, selv uden strukturelle eller andre indbyrdes forbindelser, opererer på et marked, som er karakteriseret af en mangel på effektiv konkurrence, og hvor ingen virksomheder har udvist en stærk markedsposition. Med forbehold af Domstolens retspraksis inden for kollektivt dominerende stilling er dette sandsynligvis tilfældet, når markedet er koncentreret og udviser en række relevante karakteristika, hvoraf følgende kan være de mest relevante i forbindelse med elektronisk kommunikation:

—

lav efterspørgselselasticitet

| — | - markedsandele, der er omtrent lige store |
| --- | --- |

—

- markedsandele, der er omtrent lige store

| — | høje juridiske eller økonomiske adgangsbarrierer |
| --- | --- |

—

høje juridiske eller økonomiske adgangsbarrierer

| — | vertikal integration med kollektiv afvisning af levering |
| --- | --- |

—

vertikal integration med kollektiv afvisning af levering

| — | manglende modvægt fra aftagersiden |
| --- | --- |

—

manglende modvægt fra aftagersiden

| — | manglende potentiel konkurrence. |
| --- | --- |

—

manglende potentiel konkurrence.

Ovenstående liste er ikke udtømmende, og kriterier er heller ikke kumulative. Listen skal snarere tjene som illustration af den type kendsgerninger, der kan anvendes som grundlag for påstande om, at der foreligger en kollektivt dominerende stilling.
  «

| 2. | I bilag II til direktiv 2002/19/EF affattes overskriften, definitionerne, del A og del B, punkt 1 således:


  »Bilag II


  Minimumsliste over elementer, der skal indgå i de standardtilbud om adgang til netinfrastruktur i engrosleddet, inklusive delt eller hel ubundtet adgang på et fast sted, som udbydere med en stærk markedsposition skal offentliggøre




  I dette bilag anvendes følgende definitioner:










  a) | »abonnentledningsafsnit«: et afsnit af en abonnentledning, der forbinder nettermineringspunktet hos abonnenten med et krydsfelt eller nærmere angivet mellemliggende koblingspunkt, i faste offentlige elektroniske kommunikationsnet |
| --- | --- | --- |

2.

2.

I bilag II til direktiv 2002/19/EF affattes overskriften, definitionerne, del A og del B, punkt 1 således:

»Bilag II

Minimumsliste over elementer, der skal indgå i de standardtilbud om adgang til netinfrastruktur i engrosleddet, inklusive delt eller hel ubundtet adgang på et fast sted, som udbydere med en stærk markedsposition skal offentliggøre

I dette bilag anvendes følgende definitioner:

a)

»abonnentledningsafsnit«: et afsnit af en abonnentledning, der forbinder nettermineringspunktet hos abonnenten med et krydsfelt eller nærmere angivet mellemliggende koblingspunkt, i faste offentlige elektroniske kommunikationsnet

| b) | »ubundtet adgang til abonnentledninger«: både fuld ubundtet adgang til abonnentledninger og delt adgang til abonnentledninger; det indebærer ikke nogen ændring af ejerskabet til abonnentledningerne |
| --- | --- |

b)

»ubundtet adgang til abonnentledninger«: både fuld ubundtet adgang til abonnentledninger og delt adgang til abonnentledninger; det indebærer ikke nogen ændring af ejerskabet til abonnentledningerne

| c) | »fuld ubundtet adgang til abonnentledninger«: den adgangsberettigedes adgang til en markedsdominerende udbyders abonnentledninger eller abonnentledningsafsnit, der tillader anvendelse af netinfrastrukturens fulde kapacitet |
| --- | --- |

c)

»fuld ubundtet adgang til abonnentledninger«: den adgangsberettigedes adgang til en markedsdominerende udbyders abonnentledninger eller abonnentledningsafsnit, der tillader anvendelse af netinfrastrukturens fulde kapacitet

| d) | »delt adgang til abonnentledninger«: den adgangsberettigedes adgang til en markedsdominerende udbyders abonnentledninger eller abonnentledningsafsnit, der tillader anvendelse af en bestemt del af netinfrastrukturens kapacitet, som f.eks. den del af frekvensen eller tilsvarende. |
| --- | --- |

d)

»delt adgang til abonnentledninger«: den adgangsberettigedes adgang til en markedsdominerende udbyders abonnentledninger eller abonnentledningsafsnit, der tillader anvendelse af en bestemt del af netinfrastrukturens kapacitet, som f.eks. den del af frekvensen eller tilsvarende.

A.
     
  Vilkårene for ubundtet adgang til abonnentledninger

| 1. | De netelementer, der gives adgang til, omfattende navnlig følgende elementer samt relevante tilknyttede faciliteter:









  a) | ubundtet adgang til abonnentledninger og abonnentledningsafsnit |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ubundtet adgang til abonnentledninger og abonnentledningsafsnit

| b) | delt adgang på hensigtsmæssige steder i nettet, der muliggør en funktionalitet, der modsvarer den ubundtede adgang i tilfælde, hvor en sådan adgang er teknisk og økonomisk mulig |
| --- | --- |

b)

delt adgang på hensigtsmæssige steder i nettet, der muliggør en funktionalitet, der modsvarer den ubundtede adgang i tilfælde, hvor en sådan adgang er teknisk og økonomisk mulig

| c) | adgang til kabelkanaler, der muliggør sikring af adgang og backhaul-net. |
| --- | --- |

c)

adgang til kabelkanaler, der muliggør sikring af adgang og backhaul-net.

| 2. | Information om fysiske adgangsfaciliteters placering, herunder gadeskabe og hovedfordelere, og adgang til abonnentledninger og abonnentledningsafsnit, kabelkanaler og backhaul i nærmere bestemte dele af accesnettet samt adgang i kabelkanalerne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tekniske vilkår for adgang til og anvendelse af abonnentledninger og abonnentledningsafsnit og kabelkanaler, herunder de tekniske specifikationer for de parsnoede metalliske ledninger og/eller optiske fibre og/eller tilsvarende, kabeldistributører, kabelkanaler og tilknyttede faciliteter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Procedurer for bestilling og tilrådighedsstillelse, brugsrestriktioner. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Samhusningstjenester

| 1. | Oplysning om den markedsdominerende udbyders aktuelle, relevante lokaliteter eller materiellokaliteter og om planlagt modernisering heraf.
  « |
| --- | --- |

1.

| 3. | Bilaget til direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) ændres således:






  1) | Overskriften »Bilag« ændres til »Bilag I«. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Bilaget til direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) ændres således:

1)

Overskriften »Bilag« ændres til »Bilag I«.

| 2) | Første afsnit affattes således:
  »De i dette bilag anførte vilkår er en udtømmende liste over de vilkår, som kan knyttes til generelle tilladelser (del A), brugsret til radiofrekvenser (del B) og brugsret til numre (del C), jf. artikel 6, stk. 1, og artikel 11, stk. 1, litra a), i overensstemmelse med artikel 5, 6, 7, 8 og 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).« |
| --- | --- |

2)

Første afsnit affattes således:

»De i dette bilag anførte vilkår er en udtømmende liste over de vilkår, som kan knyttes til generelle tilladelser (del A), brugsret til radiofrekvenser (del B) og brugsret til numre (del C), jf. artikel 6, stk. 1, og artikel 11, stk. 1, litra a), i overensstemmelse med artikel 5, 6, 7, 8 og 9 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).«

| 3) | Del A ændres således:






  a) | Punkt 4 affattes således:






  »4. | Slutbrugeres adgang til numre fra
  medlemsstaternes nationale nummerplaner
  , ETNS- og UIFN-numre, samt vilkår i overensstemmelse med direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet).« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Del A ændres således:

a)

Punkt 4 affattes således:

»4.

Slutbrugeres adgang til numre fra
  medlemsstaternes nationale nummerplaner
  , ETNS- og UIFN-numre, samt vilkår i overensstemmelse med direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet).«

medlemsstaternes nationale nummerplaner

| b) | Punkt 7 affattes således:






  »7. | Beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, der er specifik for den elektroniske kommunikationssektor, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (1).» |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 7 affattes således:

»7.

Beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, der er specifik for den elektroniske kommunikationssektor, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (1).»

Europa-Parlamentets og Rådets

af 12. juli 2002

1

| c) | Punkt 8 affattes således:






  »8. | Regler om forbrugerbeskyttelse, som gælder specifikt for den elektroniske kommunikationssektor, herunder vilkår i overensstemmelse med direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) og vilkår vedrørende tilgængelighed for handicappede brugere i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 7.« |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 8 affattes således:

»8.

Regler om forbrugerbeskyttelse, som gælder specifikt for den elektroniske kommunikationssektor, herunder vilkår i overensstemmelse med direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) og vilkår vedrørende tilgængelighed for handicappede brugere i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 7.«

| d) | I punkt 11 og 16 erstattes »direktiv 97/66/EF« af »direktiv 2002/58/EF«. |
| --- | --- |

d)

I punkt 11 og 16 erstattes »direktiv 97/66/EF« af »direktiv 2002/58/EF«.

| e) | Som punkt 11a indsættes:






  »11a. | Brugsvilkår for meddelelser fra offentlige myndigheder til offentligheden med det formål at advare mod overhængende farer og afbøde følgerne af større katastrofer.« |
| --- | --- | --- |

e)

Som punkt 11a indsættes:

»11a.

Brugsvilkår for meddelelser fra offentlige myndigheder til offentligheden med det formål at advare mod overhængende farer og afbøde følgerne af større katastrofer.«

| f) | I punkt 12 udgår ordlyden »samt radio- og tv-udsendelser til offentligheden«. |
| --- | --- |

f)

I punkt 12 udgår ordlyden »samt radio- og tv-udsendelser til offentligheden«.

| g) | Som punkt 19 indsættes:








  »
  19. | Krav om åbenhed til offentlige kommunikationsnetudbydere for at sikre gennemgående konnektivitet, herunder ubegrænset adgang til indhold, tjenester og applikationer i overensstemmelse med de målsætninger og principper, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF, offentliggørelse af restriktioner i forbindelse med adgang til tjenester og applikationer og i forbindelse med trafikforvaltningspolitikker og, hvor det er nødvendigt og rimeligt, adgang for nationale tilsynsmyndigheder til de informationer, der er nødvendige for at kunne kontrollere pålideligheden af en sådan offentliggørelse.
  « |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Som punkt 19 indsættes:

Som punkt 19 indsættes:

»
  19.

19.

Krav om åbenhed til offentlige kommunikationsnetudbydere for at sikre gennemgående konnektivitet, herunder ubegrænset adgang til indhold, tjenester og applikationer i overensstemmelse med de målsætninger og principper, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF, offentliggørelse af restriktioner i forbindelse med adgang til tjenester og applikationer og i forbindelse med trafikforvaltningspolitikker og, hvor det er nødvendigt og rimeligt, adgang for nationale tilsynsmyndigheder til de informationer, der er nødvendige for at kunne kontrollere pålideligheden af en sådan offentliggørelse.
  «

Krav om åbenhed til offentlige kommunikationsnetudbydere for at sikre gennemgående konnektivitet, herunder ubegrænset adgang til indhold, tjenester og applikationer i overensstemmelse med de målsætninger og principper, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF, offentliggørelse af restriktioner i forbindelse med adgang til tjenester og applikationer og i forbindelse med trafikforvaltningspolitikker og, hvor det er nødvendigt og rimeligt, adgang for nationale tilsynsmyndigheder til de informationer, der er nødvendige for at kunne kontrollere pålideligheden af en sådan offentliggørelse.

| 4) | Del B ændres således:






  a) | Punkt 1 affattes således:






  »1. | Forpligtelse til at yde en tjeneste eller anvende en type teknologi, hvortil brugsretten til frekvensen er tildelt, herunder, hvor det er passende, krav om dækning.« |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Del B ændres således:

a)

Punkt 1 affattes således:

»1.

Forpligtelse til at yde en tjeneste eller anvende en type teknologi, hvortil brugsretten til frekvensen er tildelt, herunder, hvor det er passende, krav om dækning.«

| b) | Punkt 2 udgår.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 udgår.

▐

| c) | Punkt 7 affattes således:






  »7. | Frivillige tilsagn, som den virksomhed, der opnår brugsretten, har afgivet under en konkurrencepræget eller sammenlignende udvælgelsesprocedure.
  Hvis et sådant tilsagn de facto svarer til en eller flere af de forpligtelser, der er angivet i artikel 9-13 i direktiv 2002/19/EF(adgangsdirektivet), betragtes denne forpligtelse som udløbet senest pr. 1. januar 2010.
  « |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Punkt 7 affattes således:

»7.

Frivillige tilsagn, som den virksomhed, der opnår brugsretten, har afgivet under en konkurrencepræget eller sammenlignende udvælgelsesprocedure.
  Hvis et sådant tilsagn de facto svarer til en eller flere af de forpligtelser, der er angivet i artikel 9-13 i direktiv 2002/19/EF(adgangsdirektivet), betragtes denne forpligtelse som udløbet senest pr. 1. januar 2010.
  «

Hvis et sådant tilsagn de facto svarer til en eller flere af de forpligtelser, der er angivet i artikel 9-13 i direktiv 2002/19/EF(adgangsdirektivet), betragtes denne forpligtelse som udløbet senest pr. 1. januar 2010.

| d) | Som punkt 9 indsættes:






  »9. | Forpligtelser, der specifikt vedrører brug af radiofrekvenser til forsøgsformål.« |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Som punkt 9 indsættes:

»9.

Forpligtelser, der specifikt vedrører brug af radiofrekvenser til forsøgsformål.«

| 5) | Del C ændres således
  :








  a) | Punkt 1 affattes således:








  »
  1. | Angivelse af, hvilken tjeneste nummeret skal bruges til, herunder eventuelle krav i tilknytning til udbuddet af denne tjeneste, og for at undgå tvivl, takstprincipper og maksimumspriser for bestemte nummerserier med henblik på at sikre forbrugerbeskyttelsen i henhold til artikel 8, stk. 4, litra b), i direktiv 2002/21/EF(rammedirektivet).
  « |
| --- | --- | --- | --- |

5)

5)

Del C ændres således
  :

Del C ændres således

a)

a)

Punkt 1 affattes således:

Punkt 1 affattes således:

»
  1.

1.

Angivelse af, hvilken tjeneste nummeret skal bruges til, herunder eventuelle krav i tilknytning til udbuddet af denne tjeneste, og for at undgå tvivl, takstprincipper og maksimumspriser for bestemte nummerserier med henblik på at sikre forbrugerbeskyttelsen i henhold til artikel 8, stk. 4, litra b), i direktiv 2002/21/EF(rammedirektivet).
  «

Angivelse af, hvilken tjeneste nummeret skal bruges til, herunder eventuelle krav i tilknytning til udbuddet af denne tjeneste, og for at undgå tvivl, takstprincipper og maksimumspriser for bestemte nummerserier med henblik på at sikre forbrugerbeskyttelsen i henhold til artikel 8, stk. 4, litra b), i direktiv 2002/21/EF(rammedirektivet).

| b) | ║Punkt 8 affattes således:






  »8. | Frivillige tilsagn, som den virksomhed, der opnår brugsretten, har afgivet under en konkurrencepræget eller sammenlignende udvælgelsesprocedure.« |
| --- | --- | --- |

b)

b)

║Punkt 8 affattes således:

affattes

»8.

Frivillige tilsagn, som den virksomhed, der opnår brugsretten, har afgivet under en konkurrencepræget eller sammenlignende udvælgelsesprocedure.«

| 4) | Følgende bilag II tilføjes til direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet):

  »BILAG II
  Vilkår, der kan harmoniseres i overensstemmelse med artikel 6a, stk. 1, litra d):






  1) | Vilkår, som knyttes til brugsret til radiofrekvenser






  a) | gyldigheden af brugsretten til radiofrekvenserne |
| --- | --- | --- | --- |

4)

4)

Følgende bilag II tilføjes til direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet):

»BILAG II

Vilkår, der kan harmoniseres i overensstemmelse med artikel 6a, stk. 1, litra d):

1)

Vilkår, som knyttes til brugsret til radiofrekvenser

a)

gyldigheden af brugsretten til radiofrekvenserne

| b) | brugsrettens geografiske rækkevidde |
| --- | --- |

b)

brugsrettens geografiske rækkevidde

| c) | muligheden for at overdrage brugsretten til andre frekvensbrugere samt betingelserne og procedurerne herfor |
| --- | --- |

c)

muligheden for at overdrage brugsretten til andre frekvensbrugere samt betingelserne og procedurerne herfor

| d) | metoden til fastlæggelse af afgifter for brugsret til radiofrekvenser
  , uden at det berører de ordninger, som medlemsstaterne har indført, hvor forpligtelsen til at betale brugsafgifter erstattes af en forpligtelse til at opfylde specifikke mål af almen interesse |
| --- | --- |

d)

metoden til fastlæggelse af afgifter for brugsret til radiofrekvenser
  , uden at det berører de ordninger, som medlemsstaterne har indført, hvor forpligtelsen til at betale brugsafgifter erstattes af en forpligtelse til at opfylde specifikke mål af almen interesse

| e) | hvor mange brugsrettigheder der kan tildeles en enkelt virksomhed |
| --- | --- |

e)

hvor mange brugsrettigheder der kan tildeles en enkelt virksomhed

| f) | vilkårene i bilag I, del B. |
| --- | --- |

f)

vilkårene i bilag I, del B.

| 2) | Vilkår, som knyttes til brugsret til numre:






  g) | gyldigheden af brugsretten til nummeret/numrene |
| --- | --- | --- |

2)

Vilkår, som knyttes til brugsret til numre:

g)

gyldigheden af brugsretten til nummeret/numrene

| h) | brugsrettens geografiske rækkevidde |
| --- | --- |

h)

brugsrettens geografiske rækkevidde

| i) | eventuelle særlige tjenester eller anvendelsesformål, som numrene skal reserveres til |
| --- | --- |

i)

eventuelle særlige tjenester eller anvendelsesformål, som numrene skal reserveres til

| j) | brugsretsoverdragelse og -portabilitet |
| --- | --- |

j)

brugsretsoverdragelse og -portabilitet

| k) | metoden til fastlæggelse af eventuelle afgifter for brugsret til numre |
| --- | --- |

k)

metoden til fastlæggelse af eventuelle afgifter for brugsret til numre

| l) | vilkårene i bilag I, del C.« |
| --- | --- |

l)

vilkårene i bilag I, del C.«

---

(1)  
  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

1

EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/337

---

Onsdag, den 24. september 2008Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation ***I

P6_TA(2008)0450

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation (KOM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0699),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0428/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0316/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | bemærker, at Kommissionen har erklæret, at den vil finansiere den nye sammenslutning af europæiske tilsynsmyndigheder for telekommunikation (BERT) under underudgiftsområde 1a i den gældende flerårige finansielle ramme, dels gennem omfordeling og dels gennem en forhøjelse for perioden 2009-2013; påpeger imidlertid, at budgetmyndigheden endnu ikke har modtaget oplysninger vedrørende detaljerne for dette regnskabsår, og at det derfor stadig er uklart, hvilke programmer og prioriteringer der vil blive påvirket, og hvilke konsekvenser dette vil få i løbet af den finansielle periode, og om der stadig vil være en tilstrækkelig margen i underudgiftsområde 1a; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at Kommissionen har erklæret, at den vil finansiere den nye sammenslutning af europæiske tilsynsmyndigheder for telekommunikation (BERT) under underudgiftsområde 1a i den gældende flerårige finansielle ramme, dels gennem omfordeling og dels gennem en forhøjelse for perioden 2009-2013; påpeger imidlertid, at budgetmyndigheden endnu ikke har modtaget oplysninger vedrørende detaljerne for dette regnskabsår, og at det derfor stadig er uklart, hvilke programmer og prioriteringer der vil blive påvirket, og hvilke konsekvenser dette vil få i løbet af den finansielle periode, og om der stadig vil være en tilstrækkelig margen i underudgiftsområde 1a;

| 3. | påpeger, at den foreslåede sammenslutning BERT også vil udføre administrative opgaver og bistå Kommissionen; mener derfor, at alle muligheder inden for den flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013, herunder udgiftsområde 5, hvor der tilsyneladende stadig er tilstrækkelige margener, bør undersøges med henblik på finansieringen af den nye sammenslutning; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at den foreslåede sammenslutning BERT også vil udføre administrative opgaver og bistå Kommissionen; mener derfor, at alle muligheder inden for den flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013, herunder udgiftsområde 5, hvor der tilsyneladende stadig er tilstrækkelige margener, bør undersøges med henblik på finansieringen af den nye sammenslutning;

| 4. | understreger, at bestemmelserne i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA) vil finde anvendelse i forbindelse med iværksættelsen af BERT; understreger, at Europa-Parlamentet, såfremt den lovgivende myndighed beslutter sig for iværksættelsen af et sådant agentur, vil indlede forhandlinger med den anden af budgetmyndighedens to parter for i tide at nå til enighed om en aftale vedrørende finansiering af dette agentur i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i IIA; |
| --- | --- |

4.

understreger, at bestemmelserne i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA) vil finde anvendelse i forbindelse med iværksættelsen af BERT; understreger, at Europa-Parlamentet, såfremt den lovgivende myndighed beslutter sig for iværksættelsen af et sådant agentur, vil indlede forhandlinger med den anden af budgetmyndighedens to parter for i tide at nå til enighed om en aftale vedrørende finansiering af dette agentur i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i IIA;

| 5. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

5.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0249

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (BERT)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (4)
  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (8) (i det følgende benævnt »rammedirektivet og særdirektiverne«)
  , samt Europa-Parlamentets beslutning af 21. juni 2007 om forbrugertillid i et digitalt miljø

   (9), tager sigte på oprettelse af et indre marked for elektronisk kommunikation inden for Fællesskabet, samtidig med at der sikres et højt niveau for investeringer, innovation og forbrugerbeskyttelse gennem øget konkurrence. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (4)
  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (8) (i det følgende benævnt »rammedirektivet og særdirektiverne«)
  , samt Europa-Parlamentets beslutning af 21. juni 2007 om forbrugertillid i et digitalt miljø

   (9), tager sigte på oprettelse af et indre marked for elektronisk kommunikation inden for Fællesskabet, samtidig med at der sikres et højt niveau for investeringer, innovation og forbrugerbeskyttelse gennem øget konkurrence.

| (2) | Med regelsættet fra 2002 for elektronisk kommunikation blev der indført et system, hvorefter reguleringen varetages af nationale tilsynsmyndigheder, som skal samarbejde indbyrdes og med Kommissionen for at sikre udvikling af en konsistent reguleringspraksis og ensartet anvendelse af regelsættet i hele Fællesskabet
  , dog med mulighed for lovgivningsmæssig konkurrence mellem de nationale tilsynsmyndigheder ud fra specifikke nationale markedsforhold
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Med regelsættet fra 2002 for elektronisk kommunikation blev der indført et system, hvorefter reguleringen varetages af nationale tilsynsmyndigheder, som skal samarbejde indbyrdes og med Kommissionen for at sikre udvikling af en konsistent reguleringspraksis og ensartet anvendelse af regelsættet i hele Fællesskabet
  , dog med mulighed for lovgivningsmæssig konkurrence mellem de nationale tilsynsmyndigheder ud fra specifikke nationale markedsforhold
  .

▐

| (3) | Nationale tilsynsmyndigheder baserer i vidt omfang implementeringen af regelsættet på et skøn, som afspejler deres indgående kendskab til lokale markedsforhold, men dette skøn skal forenes med behovet for at sikre udvikling af en konsistent reguleringspraksis og ensartet anvendelse af regelsættet, der kan bidrage effektivt til udbygning og fuld gennemførelse af det indre marked. |
| --- | --- |

(3)

Nationale tilsynsmyndigheder baserer i vidt omfang implementeringen af regelsættet på et skøn, som afspejler deres indgående kendskab til lokale markedsforhold, men dette skøn skal forenes med behovet for at sikre udvikling af en konsistent reguleringspraksis og ensartet anvendelse af regelsættet, der kan bidrage effektivt til udbygning og fuld gennemførelse af det indre marked.

| (4) | Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (BERT) bør oprettes med henblik på at sikre samordning mellem medlemsstaternes nationale tilsynsmyndigheder, uden at den eksisterende reguleringspraksis harmoniseres i en sådan grad, at den lovgivningsmæssige konkurrence undergraves. |
| --- | --- |

(4)

Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Telekommunikation (BERT) bør oprettes med henblik på at sikre samordning mellem medlemsstaternes nationale tilsynsmyndigheder, uden at den eksisterende reguleringspraksis harmoniseres i en sådan grad, at den lovgivningsmæssige konkurrence undergraves.

| (5) | Begrundet i dette behov for ensartet anvendelse af regler i alle medlemsstaterne nedsatte Kommissionen ved sin afgørelse 2002/627/EF (10) De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe (ERG), der skulle rådgive og bistå Kommissionen i bestræbelserne på at konsolidere det indre marked og mere generelt fungere som grænseflade mellem nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Begrundet i dette behov for ensartet anvendelse af regler i alle medlemsstaterne nedsatte Kommissionen ved sin afgørelse 2002/627/EF (10) De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe (ERG), der skulle rådgive og bistå Kommissionen i bestræbelserne på at konsolidere det indre marked og mere generelt fungere som grænseflade mellem nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen.

| (6) | ERG har bidraget positivt ved at støtte tiltag i retning af en konsistent reguleringspraksis så vidt, det har været muligt. ERG er imidlertid i kraft af sin karakter en løs gruppering, der primært er baseret på frivilligt samarbejde, og hvis nuværende institutionelle status ikke afspejler de betydningsfulde opgaver, der varetages af de nationale tilsynsmyndigheder i forbindelse med implementeringen af regelsættet. |
| --- | --- |

(6)

ERG har bidraget positivt ved at støtte tiltag i retning af en konsistent reguleringspraksis så vidt, det har været muligt. ERG er imidlertid i kraft af sin karakter en løs gruppering, der primært er baseret på frivilligt samarbejde, og hvis nuværende institutionelle status ikke afspejler de betydningsfulde opgaver, der varetages af de nationale tilsynsmyndigheder i forbindelse med implementeringen af regelsættet.

| (7) | Der er derfor behov for et mere solidt institutionelt grundlag for oprettelsen af et organ, der samler de nationale tilsynsmyndigheders ekspertise og erfaring og er udstyret med et sæt klart definerede beføjelser, eftersom det skal besidde ▐ autoritet over for de berørte parter og den sektor, der reguleres gennem kvaliteten af dets resultater. |
| --- | --- |

(7)

Der er derfor behov for et mere solidt institutionelt grundlag for oprettelsen af et organ, der samler de nationale tilsynsmyndigheders ekspertise og erfaring og er udstyret med et sæt klart definerede beføjelser, eftersom det skal besidde ▐ autoritet over for de berørte parter og den sektor, der reguleres gennem kvaliteten af dets resultater.

| (8) | Behovet for at forbedre de mekanismer, der skal sikre en konsistent reguleringspraksis med henblik på fuld gennemførelse af det indre marked for elektronisk kommunikation og elektroniske kommunikationstjenester, blev understreget i Kommissionens rapporter af 20. februar 2006 og 29. marts 2007 om implementeringen af regelsættet fra 2002 (11) og ved den offentlige høring om Kommissionens meddelelse af 29. juni 2006 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om revurderingen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og tjenester. I disse rapporter blev den kendsgerning, at der endnu ikke eksisterer et indre marked for elektronisk kommunikation, fremhævet som det vigtigste emne for reformen af regelsættet. Den opsplitning af reguleringsindsatsen og den manglende konsistens, der er en følge af de nationale tilsynsmyndigheders løst koordinerede aktiviteter, kan bringe sektorens konkurrenceevne i fare og spolere de betydelige fordele for forbrugerne, der ligger i konkurrence på tværs af grænserne og transnationale eller endog tværeuropæiske tjenester. |
| --- | --- |

(8)

Behovet for at forbedre de mekanismer, der skal sikre en konsistent reguleringspraksis med henblik på fuld gennemførelse af det indre marked for elektronisk kommunikation og elektroniske kommunikationstjenester, blev understreget i Kommissionens rapporter af 20. februar 2006 og 29. marts 2007 om implementeringen af regelsættet fra 2002 (11) og ved den offentlige høring om Kommissionens meddelelse af 29. juni 2006 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om revurderingen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og tjenester. I disse rapporter blev den kendsgerning, at der endnu ikke eksisterer et indre marked for elektronisk kommunikation, fremhævet som det vigtigste emne for reformen af regelsættet. Den opsplitning af reguleringsindsatsen og den manglende konsistens, der er en følge af de nationale tilsynsmyndigheders løst koordinerede aktiviteter, kan bringe sektorens konkurrenceevne i fare og spolere de betydelige fordele for forbrugerne, der ligger i konkurrence på tværs af grænserne og transnationale eller endog tværeuropæiske tjenester.

| (9) | Det, der især fører til ineffektive løsninger og skaber hindringer for det indre marked, er forsinkelser af de markedsanalyser, der skal gennemføres i henhold til direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), divergerende praksis hos de nationale tilsynsmyndigheder med hensyn til pålæggelse af forpligtelser for at afhjælpe den manglende reelle konkurrence, der er konstateret ved markedsanalysen, de uensartede betingelser, der er knyttet til brugsrettigheder, forskellene i udvælgelsesprocedurer med henblik på tværeuropæiske tjenester og vanskeligheder for de nationale tilsynsmyndigheder i behandlingen af tvister mellem parter i flere medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

Det, der især fører til ineffektive løsninger og skaber hindringer for det indre marked, er forsinkelser af de markedsanalyser, der skal gennemføres i henhold til direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), divergerende praksis hos de nationale tilsynsmyndigheder med hensyn til pålæggelse af forpligtelser for at afhjælpe den manglende reelle konkurrence, der er konstateret ved markedsanalysen, de uensartede betingelser, der er knyttet til brugsrettigheder, forskellene i udvælgelsesprocedurer med henblik på tværeuropæiske tjenester og vanskeligheder for de nationale tilsynsmyndigheder i behandlingen af tvister mellem parter i flere medlemsstater.

| (10) | Den nuværende strategi gående ud på at skabe større overensstemmelse mellem de nationale tilsynsmyndigheder gennem udveksling af information og viden om praktiske erfaringer har vist sig at være en succes på kort sigt. Imidlertid vil der være behov for en mere indgående koordinering mellem alle tilsynsmyndigheder på nationalt plan og EU-plan for at forstå og yderligere udvikle det indre marked for elektroniske kommunikationstjenester, så der opnås større konsekvens i reguleringen. |
| --- | --- |

(10)

Den nuværende strategi gående ud på at skabe større overensstemmelse mellem de nationale tilsynsmyndigheder gennem udveksling af information og viden om praktiske erfaringer har vist sig at være en succes på kort sigt. Imidlertid vil der være behov for en mere indgående koordinering mellem alle tilsynsmyndigheder på nationalt plan og EU-plan for at forstå og yderligere udvikle det indre marked for elektroniske kommunikationstjenester, så der opnås større konsekvens i reguleringen.

| (11) | Det gør det nødvendigt at oprette
  en ny sammenslutning, BERT. BERT
  vil kunne bidrage effektivt til at fremme den fulde gennemførelse af det indre marked gennem sin bistand til Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder. Den skal fungere som referencepunkt og vil kunne skabe den fornødne tillid på grund af sin uafhængighed, kvaliteten af sin rådgivning og den information, den formidler, åbenheden i sine procedurer og metoder og den omhu, hvormed den udfører sine opgaver. |
| --- | --- |

(11)

Det gør det nødvendigt at oprette
  en ny sammenslutning, BERT. BERT
  vil kunne bidrage effektivt til at fremme den fulde gennemførelse af det indre marked gennem sin bistand til Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder. Den skal fungere som referencepunkt og vil kunne skabe den fornødne tillid på grund af sin uafhængighed, kvaliteten af sin rådgivning og den information, den formidler, åbenheden i sine procedurer og metoder og den omhu, hvormed den udfører sine opgaver.

| (12) | BERT
  kan ved at samle ekspertisen ét sted styrke de nationale tilsynsmyndigheders kapacitet uden at erstatte deres nuværende funktioner eller overlappe det arbejde, der udføres fra anden side, og samtidig med fordel kunne bistå Kommissionen i udførelsen af dennes opgaver. |
| --- | --- |

(12)

BERT
  kan ved at samle ekspertisen ét sted styrke de nationale tilsynsmyndigheders kapacitet uden at erstatte deres nuværende funktioner eller overlappe det arbejde, der udføres fra anden side, og samtidig med fordel kunne bistå Kommissionen i udførelsen af dennes opgaver.

| (13) | BERT
  skal erstatte ERG og fungere som det eneste forum for samarbejde mellem nationale tilsynsmyndigheder
  og mellem disse myndigheder og Kommissionen
  i udførelsen af samtlige deres opgaver i medfør af regelsættet. |
| --- | --- |

(13)

BERT
  skal erstatte ERG og fungere som det eneste forum for samarbejde mellem nationale tilsynsmyndigheder
  og mellem disse myndigheder og Kommissionen
  i udførelsen af samtlige deres opgaver i medfør af regelsættet.

| (14) | BERT
  bør oprettes inden for Fællesskabets eksisterende institutionelle struktur og kompetencefordeling. Den bør være uafhængig i relation til tekniske spørgsmål og have retlig, administrativ og finansiel autonomi. Med henblik herpå er det nødvendigt ▐, at den bliver et fællesskabsorgan med status som juridisk person og beføjelser til at udføre de opgaver, der pålægges den ved denne forordning. |
| --- | --- |

(14)

BERT
  bør oprettes inden for Fællesskabets eksisterende institutionelle struktur og kompetencefordeling. Den bør være uafhængig i relation til tekniske spørgsmål og have retlig, administrativ og finansiel autonomi. Med henblik herpå er det nødvendigt ▐, at den bliver et fællesskabsorgan med status som juridisk person og beføjelser til at udføre de opgaver, der pålægges den ved denne forordning.

| (15) | BERT
  bør bygge på den indsats, der gøres nationalt og på fællesskabsplan, og bør derfor udføre sine opgaver i tæt samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen og være åben for kontakter med industrien, forbrugergrupper
  , kulturelle interessegrupper
  og andre relevante parter. |
| --- | --- |

(15)

BERT
  bør bygge på den indsats, der gøres nationalt og på fællesskabsplan, og bør derfor udføre sine opgaver i tæt samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen og være åben for kontakter med industrien, forbrugergrupper
  , kulturelle interessegrupper
  og andre relevante parter.

| (16) | BERT
  har en vigtig rolle at spille i relation til de mekanismer, der tænkes indført for at konsolidere det indre marked for elektronisk kommunikation og for udførelsen af markedsanalyser under bestemte omstændigheder. |
| --- | --- |

(16)

BERT
  har en vigtig rolle at spille i relation til de mekanismer, der tænkes indført for at konsolidere det indre marked for elektronisk kommunikation og for udførelsen af markedsanalyser under bestemte omstændigheder.

| (17) | BERT
  bør derfor rådgive Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder
  samt Europa-Parlamentet på dettes anmodning
  i overensstemmelse med EU-regelsættet for elektronisk kommunikation og således medvirke til, at det implementeres effektivt.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

BERT
  bør derfor rådgive Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder
  samt Europa-Parlamentet på dettes anmodning
  i overensstemmelse med EU-regelsættet for elektronisk kommunikation og således medvirke til, at det implementeres effektivt.

▐

| (18) | Ved BERT's
  årlige gennemgang
  peges
  på bedste praksis og tilbageværende flaskehalse
  , ligesom gennemgangen bidrager
  til at
  øge fordelene
  for borgere, der rejser inden for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(18)

Ved BERT's
  årlige gennemgang
  peges
  på bedste praksis og tilbageværende flaskehalse
  , ligesom gennemgangen bidrager
  til at
  øge fordelene
  for borgere, der rejser inden for Den Europæiske Union.

| (19) | Kommissionen kan med henblik på opfyldelsen af formålet med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (12)

  om nødvendigt
  søge uafhængig ekspertrådgivning hos
  BERT
  om brugen af radiofrekvenserne i Fællesskabet. Denne rådgivning kan eventuelt omfatte specifikke tekniske undersøgelser samt økonomiske og samfundsmæssige konsekvensanalyser af foranstaltninger i relation til frekvenspolitikken. Den vil også kunne omfatte spørgsmål vedrørende implementeringen af artikel 4 i beslutning nr. 676/2002/EF, hvor
  BERT
  vil kunne blive anmodet om at rådgive Kommissionen vedrørende de resultater, der er opnået ved Kommissionens mandater til Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT). |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen kan med henblik på opfyldelsen af formålet med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (12)

  om nødvendigt
  søge uafhængig ekspertrådgivning hos
  BERT
  om brugen af radiofrekvenserne i Fællesskabet. Denne rådgivning kan eventuelt omfatte specifikke tekniske undersøgelser samt økonomiske og samfundsmæssige konsekvensanalyser af foranstaltninger i relation til frekvenspolitikken. Den vil også kunne omfatte spørgsmål vedrørende implementeringen af artikel 4 i beslutning nr. 676/2002/EF, hvor
  BERT
  vil kunne blive anmodet om at rådgive Kommissionen vedrørende de resultater, der er opnået ved Kommissionens mandater til Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT).

| (20) | Den elektroniske kommunikationssektor er en nøglesektor for udviklingen i retning af en mere avanceret europæisk videnbaseret økonomi, og
  den teknologiske udvikling og markedsudviklingen har øget potentialet for udvikling af elektroniske kommunikationstjenester, der rækker ud over de enkelte medlemsstaters geografiske grænser, men der er risiko for, at tilstedeværelsen af divergerende retlige og reguleringsmæssige vilkår for udviklingen af tjenesterne i henhold til national lovgivning i stigende grad vil bremse udbuddet af sådanne tjenester på tværs af landegrænserne. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Den elektroniske kommunikationssektor er en nøglesektor for udviklingen i retning af en mere avanceret europæisk videnbaseret økonomi, og
  den teknologiske udvikling og markedsudviklingen har øget potentialet for udvikling af elektroniske kommunikationstjenester, der rækker ud over de enkelte medlemsstaters geografiske grænser, men der er risiko for, at tilstedeværelsen af divergerende retlige og reguleringsmæssige vilkår for udviklingen af tjenesterne i henhold til national lovgivning i stigende grad vil bremse udbuddet af sådanne tjenester på tværs af landegrænserne. ▐

| (21) | Kommissionen har erkendt den globale og grænseoverskridende natur af det globale marked for telekommunikation og har konstateret, at dette marked er forskelligt fra telekommunikationstjenester, der leveres på rent nationalt plan, samt at der regnes med et indre marked for alle globale telekommunikationstjenester, der skal holdes adskilt fra rent nationale telekommunikationstjenester. Globale telekommunikationstjenester er et særligt tilfælde, hvor det kan være nødvendigt at harmonisere betingelserne for at opnå godkendelse. Det er generelt anerkendt, at disse tjenester, som omfatter forvaltede forretningsdata og taletjenester for multinationale virksomheder med adresser i forskellige lande og ofte på forskellige kontinenter, i sagens natur er grænseoverskridende og i Europa paneuropæiske tjenester. BERT bør udvikle en fælles lovgivningsmæssig tilgang, således at de økonomiske fordele ved integrerede, kontinuerlige tjenester kan komme alle dele af Europa til gode. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har erkendt den globale og grænseoverskridende natur af det globale marked for telekommunikation og har konstateret, at dette marked er forskelligt fra telekommunikationstjenester, der leveres på rent nationalt plan, samt at der regnes med et indre marked for alle globale telekommunikationstjenester, der skal holdes adskilt fra rent nationale telekommunikationstjenester. Globale telekommunikationstjenester er et særligt tilfælde, hvor det kan være nødvendigt at harmonisere betingelserne for at opnå godkendelse. Det er generelt anerkendt, at disse tjenester, som omfatter forvaltede forretningsdata og taletjenester for multinationale virksomheder med adresser i forskellige lande og ofte på forskellige kontinenter, i sagens natur er grænseoverskridende og i Europa paneuropæiske tjenester. BERT bør udvikle en fælles lovgivningsmæssig tilgang, således at de økonomiske fordele ved integrerede, kontinuerlige tjenester kan komme alle dele af Europa til gode.

| (22) | Hvis der opstår tvister mellem virksomheder på tværs af landegrænserne vedrørende rettigheder eller forpligtelser i henhold til regelsættet for elektronisk kommunikation, bør
  BERT
  kunne undersøge baggrunden for tvisten og rådgive de berørte nationale tilsynsmyndigheder om, hvilke foranstaltninger den anser det for mest hensigtsmæssigt for dem at træffe for at løse tvisten i overensstemmelse med regelsættet. |
| --- | --- |

(22)

Hvis der opstår tvister mellem virksomheder på tværs af landegrænserne vedrørende rettigheder eller forpligtelser i henhold til regelsættet for elektronisk kommunikation, bør
  BERT
  kunne undersøge baggrunden for tvisten og rådgive de berørte nationale tilsynsmyndigheder om, hvilke foranstaltninger den anser det for mest hensigtsmæssigt for dem at træffe for at løse tvisten i overensstemmelse med regelsættet.

| (23) | Investering og innovation er tæt forbundet i den elektroniske kommunikationssektor. BERT
  bør bidrage til udviklingen af bedste reguleringspraksis og konsistens i anvendelsen af regelsættet for sektoren for elektronisk kommunikation ved at fremme udveksling af information mellem nationale myndigheder og stille relevant information til rådighed for offentligheden i en let tilgængelig form.
  BERT
  bør desuden have mulighed for at behandle økonomiske og tekniske spørgsmål og have adgang til de seneste ajourførte oplysninger, der foreligger, for at kunne reagere på de økonomiske og tekniske udfordringer, der er forbundet med informationssamfundet under udvikling. ▐
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Investering og innovation er tæt forbundet i den elektroniske kommunikationssektor. BERT
  bør bidrage til udviklingen af bedste reguleringspraksis og konsistens i anvendelsen af regelsættet for sektoren for elektronisk kommunikation ved at fremme udveksling af information mellem nationale myndigheder og stille relevant information til rådighed for offentligheden i en let tilgængelig form.
  BERT
  bør desuden have mulighed for at behandle økonomiske og tekniske spørgsmål og have adgang til de seneste ajourførte oplysninger, der foreligger, for at kunne reagere på de økonomiske og tekniske udfordringer, der er forbundet med informationssamfundet under udvikling. ▐

▐

| (24) | ▐ For at skabe større åbenhed om detailpriserne for at foretage og modtage regulerede roamingopkald inden for Fællesskabet og gøre det lettere for roamingkunder at træffe beslutninger om benyttelse af deres mobiltelefoner i udlandet bør
  BERT
  sikre, at interesserede parter har adgang til ajourførte oplysninger om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 717/2007 af 27. juni 2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet (13) ║, og hvert år offentliggøre resultaterne af sit tilsyn på dette felt. |
| --- | --- |

(24)

▐ For at skabe større åbenhed om detailpriserne for at foretage og modtage regulerede roamingopkald inden for Fællesskabet og gøre det lettere for roamingkunder at træffe beslutninger om benyttelse af deres mobiltelefoner i udlandet bør
  BERT
  sikre, at interesserede parter har adgang til ajourførte oplysninger om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 717/2007 af 27. juni 2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet (13) ║, og hvert år offentliggøre resultaterne af sit tilsyn på dette felt.

| (25) | BERT
  bør også kunne lade foretage undersøgelser, der er nødvendige for udførelsen af dens opgaver, men bør samtidig sikre, at de forbindelser, den har etableret med Kommissionen og medlemsstaterne, forhindrer dobbeltarbejde.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

BERT
  bør også kunne lade foretage undersøgelser, der er nødvendige for udførelsen af dens opgaver, men bør samtidig sikre, at de forbindelser, den har etableret med Kommissionen og medlemsstaterne, forhindrer dobbeltarbejde.

▐

| (26) | BERT
  bør have en
  enkel
  struktur, der er egnet til de opgaver, den skal udføre. ▐ Strukturen bør tilpasses fællesskabssystemets særlige behov i relation til regulering af elektronisk kommunikation. Det er især vigtigt, at der
  , både på nationalt plan og på EU-plan,
  tages fuldt hensyn til de nationale tilsynsmyndigheders specifikke rolle og uafhængighed. |
| --- | --- |

(26)

BERT
  bør have en
  enkel
  struktur, der er egnet til de opgaver, den skal udføre. ▐ Strukturen bør tilpasses fællesskabssystemets særlige behov i relation til regulering af elektronisk kommunikation. Det er især vigtigt, at der
  , både på nationalt plan og på EU-plan,
  tages fuldt hensyn til de nationale tilsynsmyndigheders specifikke rolle og uafhængighed.

| (27) | BERT
  bør have de fornødne beføjelser til at varetage
  sine
  funktioner effektivt og frem for alt uafhængigt. Til afspejling af forholdene på nationalt plan bør repræsentantskabet derfor handle uafhængigt af alle markedsinteresser og ikke søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller anden offentlig eller privat enhed. |
| --- | --- |

(27)

BERT
  bør have de fornødne beføjelser til at varetage
  sine
  funktioner effektivt og frem for alt uafhængigt. Til afspejling af forholdene på nationalt plan bør repræsentantskabet derfor handle uafhængigt af alle markedsinteresser og ikke søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller anden offentlig eller privat enhed.

| (28) | BERT
  vil kun kunne fungere effektivt, hvis dens
  administrerende
  direktør udnævnes på grundlag af sine kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt relevant viden og erfaring om elektroniske kommunikationsnet, -tjenester og -markeder, og vedkommende udfører sine opgaver i fuld uafhængighed og med den fornødne smidighed i tilrettelæggelsen af
  BERT's
  interne forretningsgang.
  Den administrerende direktør
  bør sikre, at
  BERT's
  opgaver udføres effektivt og uafhængigt. |
| --- | --- |

(28)

BERT
  vil kun kunne fungere effektivt, hvis dens
  administrerende
  direktør udnævnes på grundlag af sine kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt relevant viden og erfaring om elektroniske kommunikationsnet, -tjenester og -markeder, og vedkommende udfører sine opgaver i fuld uafhængighed og med den fornødne smidighed i tilrettelæggelsen af
  BERT's
  interne forretningsgang.
  Den administrerende direktør
  bør sikre, at
  BERT's
  opgaver udføres effektivt og uafhængigt.

| (29) | For at sikre, at
  BERT
  s opgaver udføres effektivt, bør
  den administrerende direktør
  have de fornødne beføjelser til at vedtage alle udtalelser med repræsentantskabets godkendelse og påse, at
  BERT
  fungerer i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastsat til dette formål.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

For at sikre, at
  BERT
  s opgaver udføres effektivt, bør
  den administrerende direktør
  have de fornødne beføjelser til at vedtage alle udtalelser med repræsentantskabets godkendelse og påse, at
  BERT
  fungerer i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastsat til dette formål.

▐

| (30) | BERT
  bør ud over sine grundlæggende principper om uafhængighed og åbenhed være ▐ åben for kontakter med
  bl.a.
  industrien, forbrugerne
  , fagforeninger, organer fra den offentlige sektor, forskningscentre
  og andre interesserede parter.
  Hvor det er relevant, bør BERT bistå Kommissionen med formidling og udveksling af bedste praksis blandt virksomheder. |
| --- | --- |

(30)

BERT
  bør ud over sine grundlæggende principper om uafhængighed og åbenhed være ▐ åben for kontakter med
  bl.a.
  industrien, forbrugerne
  , fagforeninger, organer fra den offentlige sektor, forskningscentre
  og andre interesserede parter.
  Hvor det er relevant, bør BERT bistå Kommissionen med formidling og udveksling af bedste praksis blandt virksomheder.

| (31) | BERT's
  procedurer bør derfor sikre, at
  dette organ
  har adgang til specialiseret ekspertise og erfaring i sektoren for elektronisk kommunikation, især på teknisk komplekse områder i hurtig udvikling ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

BERT's
  procedurer bør derfor sikre, at
  dette organ
  har adgang til specialiseret ekspertise og erfaring i sektoren for elektronisk kommunikation, især på teknisk komplekse områder i hurtig udvikling ▐.

▐

| (32) | For at garantere
  BERT's
  fulde autonomi og uafhængighed bør
  sammenslutningen
  have et selvstændigt budget.
  En tredjedel af dets midler bør komme fra
  Den Europæiske Unions almindelige budget
  , mens to tredjedele af indtægterne bør komme fra de nationale tilsynsmyndigheder. Medlemsstaterne bør sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder har egnede og ubetingede midler til dette formål. Denne finansieringsmetode bør ikke påvirke BERT's uafhængighed af både medlemsstaterne og Kommissionen
  . |
| --- | --- |

(32)

For at garantere
  BERT's
  fulde autonomi og uafhængighed bør
  sammenslutningen
  have et selvstændigt budget.
  En tredjedel af dets midler bør komme fra
  Den Europæiske Unions almindelige budget
  , mens to tredjedele af indtægterne bør komme fra de nationale tilsynsmyndigheder. Medlemsstaterne bør sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder har egnede og ubetingede midler til dette formål. Denne finansieringsmetode bør ikke påvirke BERT's uafhængighed af både medlemsstaterne og Kommissionen
  .

| (33) | BERT
  bør høre interesserede parter på de områder, hvor det er relevant, og give dem lejlighed til inden for en rimelig frist at fremsætte bemærkninger til udkast til foranstaltninger. |
| --- | --- |

(33)

BERT
  bør høre interesserede parter på de områder, hvor det er relevant, og give dem lejlighed til inden for en rimelig frist at fremsætte bemærkninger til udkast til foranstaltninger.

| (34) | Kommissionen bør kunne
  træffe de nødvendige foranstaltninger
  , hvis
  virksomhederne
  ikke leverer de oplysninger, som er nødvendige for, at
  BERT
  kan udføre sine opgaver effektivt. Medlemsstaterne bør desuden sikre sig, at de har det fornødne retsgrundlag til at kunne iværksætte sanktioner, som er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, over for virksomheder for manglende opfyldelse af de forpligtelser, der følger af denne forordning. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bør kunne
  træffe de nødvendige foranstaltninger
  , hvis
  virksomhederne
  ikke leverer de oplysninger, som er nødvendige for, at
  BERT
  kan udføre sine opgaver effektivt. Medlemsstaterne bør desuden sikre sig, at de har det fornødne retsgrundlag til at kunne iværksætte sanktioner, som er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, over for virksomheder for manglende opfyldelse af de forpligtelser, der følger af denne forordning.

| (35) | De nationale tilsynsmyndigheder bør sikre, at BERT
  inden for sit kompetenceområde i forfølgelsen af sine mål og udførelsen af sine opgaver især
  overholder
  de for fællesskabsinstitutioner gældende bestemmelser om behandling af følsomme dokumenter. Der bør i givet fald sikres en sammenhængende og sikker udveksling af informationer inden for rammerne af denne forordning. |
| --- | --- |

(35)

De nationale tilsynsmyndigheder bør sikre, at BERT
  inden for sit kompetenceområde i forfølgelsen af sine mål og udførelsen af sine opgaver især
  overholder
  de for fællesskabsinstitutioner gældende bestemmelser om behandling af følsomme dokumenter. Der bør i givet fald sikres en sammenhængende og sikker udveksling af informationer inden for rammerne af denne forordning.

| (36) | De nationale tilsynsmyndigheder
  bør
  sikre, at BERT anvender
  de relevante regler om aktindsigt i dokumenter, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (14), og reglerne om beskyttelse af persondata, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (15). |
| --- | --- |

(36)

De nationale tilsynsmyndigheder
  bør
  sikre, at BERT anvender
  de relevante regler om aktindsigt i dokumenter, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (14), og reglerne om beskyttelse af persondata, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (15).

| (37) | Senest den 1. januar 2014 bør der foretages en gennemgang med henblik på at vurdere, om der er behov for at forlænge BERT's mandat. Hvis der er grundlag for en forlængelse, bør budget- og procedurebestemmelserne og de menneskelige ressourcer gennemgås — |
| --- | --- |

(37)

Senest den 1. januar 2014 bør der foretages en gennemgang med henblik på at vurdere, om der er behov for at forlænge BERT's mandat. Hvis der er grundlag for en forlængelse, bør budget- og procedurebestemmelserne og de menneskelige ressourcer gennemgås —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

INDHOLD, ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITIONER OG OPGAVER

Artikel 1

Indhold og anvendelsesområde

1.   
  Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Telekommunikation (»BERT«)
  oprettes med de i denne forordning fastsatte ansvarsområder.
  Kommissionen hører BERT under udøvelsen af sine funktioner i henhold til rammedirektivet og særdirektiverne som fastsat i denne forordning.

2.   
  BERT
  handler inden for rammedirektivets og særdirektivernes anvendelsesområde og gør brug af ekspertisen hos de nationale tilsynsmyndigheder. Den bidrager til at
  forbedre den nationale regulering i den elektroniske kommunikationssektor og
  gøre det indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester mere velfungerende, især
  fremme af en effektiv og konsekvent anvendelse af regelsættet for elektronisk kommunikation og
  udvikling af elektronisk kommunikation på tværs af grænserne i Fællesskabet gennem udførelse af de opgaver, der er nævnt i kapitel II og III.

3.   
  BERT
  udfører sine opgaver i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen ▐.

BERT tjener som et middel til udveksling af information og vedtagelse af konsekvente beslutninger fra de nationale tilsynsmyndigheders side. Den danner et organisatorisk grundlag for de nationale tilsynsmyndigheders beslutningstagning. Den vedtager fælles holdninger og bemærkninger. Desuden rådgiver den Kommissionen og bistår de nationale tilsynsmyndigheder i alle spørgsmål i forbindelse med deres opgaver i henhold til rammedirektivet og særdirektiverne.

4.   
  BERT
  forfølger i alle sine aktiviteter og især ved udarbejdelsen af sine udtalelser de samme mål, som er opstillet for de nationale tilsynsmyndigheder i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

5.
     
  En beslutning, indeholdende følgende bestemmelser, om oprettelse af et kontor til sikring af passende midler til BERT vedtages:

| a) | en bestemmelse om, at kontoret indgår i EU-administrationen, for så vidt angår betingelserne for ansættelser og budgetansvar |
| --- | --- |

a)

en bestemmelse om, at kontoret indgår i EU-administrationen, for så vidt angår betingelserne for ansættelser og budgetansvar

| b) | særlige personalebestemmelser for kontoret for så vidt det kræves for at sikre en selvstændig udførelse af BERT's opgaver, og |
| --- | --- |

b)

særlige personalebestemmelser for kontoret for så vidt det kræves for at sikre en selvstændig udførelse af BERT's opgaver, og

| c) | bestemmelser for BERT's første møde og første formandskab. |
| --- | --- |

c)

bestemmelser for BERT's første møde og første formandskab.

Kontoret har sæde i Bruxelles.

Artikel 2

Definitioner

Definitionerne i artikel 2 i direktiv 2002/21/EF, artikel 2 i direktiv 2002/19/EF, artikel 2 i direktiv 2002/20/EF, artikel 2 i direktiv 2002/22/EF, artikel 2 i direktiv 2002/58/EF og artikel 2 i beslutning nr. 676/2002/EF ║finder anvendelse i relation til denne forordning.

Artikel 3

BERT's
  generelle opgaver

BERT
  varetager sine opgaver i henhold til denne forordning ved at:

| a) | afgive udtalelser på anmodning af
  Europa-Parlamentet,
  Kommissionen eller på eget initiativ og være
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen behjælpelig med yderligere teknisk bistand i alle spørgsmål vedrørende elektronisk kommunikation |
| --- | --- |

a)

afgive udtalelser på anmodning af
  Europa-Parlamentet,
  Kommissionen eller på eget initiativ og være
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen behjælpelig med yderligere teknisk bistand i alle spørgsmål vedrørende elektronisk kommunikation

| b) | udarbejde fælles holdninger, retningslinjer og bedste praksis for gennemførelsen af tilsynsforanstaltninger på nationalt niveau og overvåge deres gennemførelse i medlemsstaterne |
| --- | --- |

b)

udarbejde fælles holdninger, retningslinjer og bedste praksis for gennemførelsen af tilsynsforanstaltninger på nationalt niveau og overvåge deres gennemførelse i medlemsstaterne

| c) | bistå Fællesskabet, dets medlemsstater og de nationale tilsynsmyndigheder i relationer, drøftelser og udvekslinger med tredjeparter |
| --- | --- |

c)

bistå Fællesskabet, dets medlemsstater og de nationale tilsynsmyndigheder i relationer, drøftelser og udvekslinger med tredjeparter

| d) | yde rådgivning til markedsaktører
  (herunder forbrugere og forbrugerorganisationer)
  og de nationale tilsynsmyndigheder i reguleringsanliggender |
| --- | --- |

d)

yde rådgivning til markedsaktører
  (herunder forbrugere og forbrugerorganisationer)
  og de nationale tilsynsmyndigheder i reguleringsanliggender

| e) | udveksle, videreformidle og indsamle information og gennemføre undersøgelser på områder af relevans for dens virke |
| --- | --- |

e)

udveksle, videreformidle og indsamle information og gennemføre undersøgelser på områder af relevans for dens virke

| f) | udveksle erfaringer og fremme innovationen inden for elektronisk kommunikation |
| --- | --- |

f)

udveksle erfaringer og fremme innovationen inden for elektronisk kommunikation

| g) | rådgive
  de nationale tilsynsmyndigheder vedrørende tvister mellem parter i flere medlemsstater og
  i givet fald vedrørende
  spørgsmål om e-tilgængelighed |
| --- | --- |

g)

rådgive
  de nationale tilsynsmyndigheder vedrørende tvister mellem parter i flere medlemsstater og
  i givet fald vedrørende
  spørgsmål om e-tilgængelighed

| h) | udvikle fælles holdninger til fælleseuropæiske spørgsmål såsom globale telekommunikationstjenester for at øge den reguleringsmæssige konsistens og fremme et fælleseuropæisk marked samt fælleseuropæiske regler. |
| --- | --- |

h)

udvikle fælles holdninger til fælleseuropæiske spørgsmål såsom globale telekommunikationstjenester for at øge den reguleringsmæssige konsistens og fremme et fælleseuropæisk marked samt fælleseuropæiske regler.

KAPITEL II

BERT'S
  OPGAVER VEDRØRENDE STYRKELSE AF DET INDRE MARKED

Artikel 4

BERT's
  ansvarsområder vedrørende anvendelsen af regelsættet

1.   På anmodning af Kommissionen afgiver
  BERT
  udtalelser om alle spørgsmål vedrørende elektronisk kommunikation
  som fastsat i denne forordning. BERT kan endvidere på eget initiativ afgive udtalelser om disse spørgsmål til Kommissionen eller de nationale tilsynsmyndigheder
  .

2.   
  For at fremme den ensartede
  anvendelse af bestemmelserne i rammedirektivet og særdirektiverne
  anmoder
  Kommissionen
  endvidere BERT om bistand
  ved forberedelsen af henstillinger eller beslutninger, der skal vedtages af Kommissionen i henhold til artikel 19 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).
  Europa-Parlamentet kan endvidere anmode BERT om en sådan bistand, som det med rimelighed kan have behov for i forbindelse med enhver undersøgelse eller lovgivning, som hører ind under BERT's funktioner.

3.   De i stk. 1 omhandlede spørgsmål
  består i
  :

| a) | udkast til nationale tilsynsmyndigheders foranstaltninger vedrørende markedsafgrænsning, udpegelse af virksomheder med en stærk markedsposition og iværksættelse af korrigerende foranstaltninger, som omhandlet i artikel 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)
  ▐ |
| --- | --- |

a)

udkast til nationale tilsynsmyndigheders foranstaltninger vedrørende markedsafgrænsning, udpegelse af virksomheder med en stærk markedsposition og iværksættelse af korrigerende foranstaltninger, som omhandlet i artikel 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)

▐

| b) | udpegelse af transnationale markeder, som omhandlet i artikel 15 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) |
| --- | --- |

b)

udpegelse af transnationale markeder, som omhandlet i artikel 15 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)

| c) | standardiseringsspørgsmål, som omhandlet i artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) |
| --- | --- |

c)

standardiseringsspørgsmål, som omhandlet i artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)

| d) | analyser af specifikke nationale markeder, som omhandlet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)
  og i givet fald af de regionale markeder |
| --- | --- |

d)

analyser af specifikke nationale markeder, som omhandlet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)
  og i givet fald af de regionale markeder

| e) | transparens og offentliggørelse af oplysninger for slutbrugere, som omhandlet i artikel 21 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) |
| --- | --- |

e)

transparens og offentliggørelse af oplysninger for slutbrugere, som omhandlet i artikel 21 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)

| f) | tjenestekvalitet, som omhandlet i artikel 22 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) |
| --- | --- |

f)

tjenestekvalitet, som omhandlet i artikel 22 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)

| g) | effektiv implementering af alarmnummeret »112«, som omhandlet i artikel 26 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)
  ▐ |
| --- | --- |

g)

effektiv implementering af alarmnummeret »112«, som omhandlet i artikel 26 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)

▐

| h) | nummerportabilitet, som omhandlet i artikel 30 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) |
| --- | --- |

h)

nummerportabilitet, som omhandlet i artikel 30 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)

| i) | forbedring af handicappede slutbrugeres adgang til elektroniske kommunikationstjenester og udstyr, som omhandlet i artikel 33 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) |
| --- | --- |

i)

forbedring af handicappede slutbrugeres adgang til elektroniske kommunikationstjenester og udstyr, som omhandlet i artikel 33 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet)

| j) | foranstaltninger, der iværksættes af nationale tilsynsmyndigheder i henhold til artikel 5 og artikel 8, stk. 3, i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) |
| --- | --- |

j)

foranstaltninger, der iværksættes af nationale tilsynsmyndigheder i henhold til artikel 5 og artikel 8, stk. 3, i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet)

| k) | transparens i forbindelse med ubundtet adgang til abonnentledninger, som omhandlet i artikel 9 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) |
| --- | --- |

k)

transparens i forbindelse med ubundtet adgang til abonnentledninger, som omhandlet i artikel 9 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet)

| l) | adgangsstyring til digitale radio- og tv-tjenester, som omhandlet i artikel 6 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og interoperabilitet mellem digitale interaktive tv-tjenester, som omhandlet i artikel 18 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) |
| --- | --- |

l)

adgangsstyring til digitale radio- og tv-tjenester, som omhandlet i artikel 6 i direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet) og interoperabilitet mellem digitale interaktive tv-tjenester, som omhandlet i artikel 18 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet)

| m) | spørgsmål under BERT's ansvarsområde som fastsat i rammedirektivet og særdirektiverne, for så vidt de berører eller berøres af frekvensforvaltningen |
| --- | --- |

m)

spørgsmål under BERT's ansvarsområde som fastsat i rammedirektivet og særdirektiverne, for så vidt de berører eller berøres af frekvensforvaltningen

| n) | foranstaltninger til sikring af udviklingen af ensartede fælleseuropæiske regler og krav til leverandører af globale telekommunikationstjenester. |
| --- | --- |

n)

foranstaltninger til sikring af udviklingen af ensartede fælleseuropæiske regler og krav til leverandører af globale telekommunikationstjenester.

4.   Herudover
  kan Kommissionen anmode BERT om at udføre
  de i artikel 5-18 omhandlede specifikke opgaver.

5.
     
  Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder tager størst muligt hensyn til BERT's udtalelser. Foreslår BERT løsninger ud fra forskellige markedsbetingelser og stiafhængighed i forbindelse med forskellige reguleringsstrategier, overvejer de nationale tilsynsmyndigheder, hvilken løsning der passer bedst til deres reguleringsstrategi. De nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen offentliggør, hvordan der er taget hensyn til BERT's udtalelse.

Artikel 5

Høring af
  BERT
  om afgrænsning og analyse af nationale markeder og om korrigerende foranstaltninger

1.   Kommissionen underretter
  BERT
  , når den handler i henhold til artikel 7, stk. 4 og 8, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

2.   
  BERT
  afgiver udtalelse til Kommissionen om det pågældende udkast til foranstaltning inden fire uger efter at modtaget underretningen. Udtalelsen omfatter en detaljeret og objektiv analyse af, om udkastet til foranstaltning udgør en hindring for det indre marked, og af dets forenelighed med fællesskabsretten, særlig de i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) omhandlede mål.
  Kommissionen anmoder
  i givet fald
  BERT om at meddele
  , hvilke ændringer der bør foretages i udkastet til foranstaltning for at sikre, at disse mål opfyldes så effektivt som muligt.

3.   
  BERT
  giver på anmodning Kommissionen alle disponible oplysninger med henblik på udførelsen af de i stk. 2 omhandlede opgaver.

Artikel 6

BERT's
  gennemgang af nationale markeder

1.   Hvis
  BERT
  får en anmodning fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 7, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) om at analysere et bestemt relevant marked i en medlemsstat, afgiver den en udtalelse og giver Kommissionen de nødvendige oplysninger, herunder resultaterne af den offentlige høring og markedsanalysen. Finder
  BERT
  , at konkurrencen på det pågældende marked ikke er effektiv, skal dens udtalelse omfatte et udkast til foranstaltning, udarbejdet efter afholdelse af en offentlig høring, med angivelse af den eller de virksomheder, den anser for at have en stærk position på det pågældende marked, og de relevante forpligtelser, virksomheden eller virksomhederne bør pålægges.

2.   
  BERT
  kan i givet fald høre relevante nationale konkurrencemyndigheder, før den afgiver udtalelse til Kommissionen.

3.   
  BERT
  giver på anmodning Kommissionen alle disponible oplysninger med henblik på udførelsen af de i stk. 1 omhandlede opgaver.

Artikel 7

Afgrænsning og analyse af transnationale markeder

1.   
  BERT
  afgiver på anmodning udtalelse til Kommissionen om den korrekte afgrænsning af transnationale markeder.

2.   Hvis Kommissionen har udpeget et transnationalt marked i henhold til artikel 15, stk. 4, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet),
  kan BERT efter anmodning bistå
  de nationale tilsynsmyndigheder
  , som er involveret i den fælles markedsanalyse,
  i overensstemmelse med artikel 16, stk. 5, i samme direktiv ▐.

▐

3.   
  BERT
  giver på anmodning Kommissionen alle disponible oplysninger med henblik på udførelsen af de i stk. 1 og 2 omhandlede opgaver.

Artikel 8

Harmonisering af nummereringsforhold og nummerportabilitet

▐

1.   
  På anmodning af Kommissionen
  arbejder
  BERT
  sammen med de nationale tilsynsmyndigheder om spørgsmål vedrørende svig og misbrug af nummerressourcer inden for Fællesskabet, særlig i forbindelse med tjenester på tværs af landegrænserne. Den kan afgive udtalelse om, hvilke foranstaltninger der kan træffes på fællesskabsplan eller nationalt plan over for svig og misbrug og andre problemer for forbrugerne i relation til nummereringsforhold.

2.   
  BERT
  afgiver på anmodning af Kommissionen udtalelse om anvendelsesområdet og de tekniske parametre for forpligtelser vedrørende medflytning af numre eller abonnementsidentifikatorer og dertil knyttet information mellem net og det hensigtsmæssige i at udvide sådanne forpligtelser på fællesskabsplan.

Artikel 9

Implementering af det europæiske alarmnummer »112«

▐

1.   
  BERT
  afgiver på anmodning af Kommissionen udtalelse om tekniske spørgsmål i tilknytning til implementeringen af det europæiske alarmnummer »112« i overensstemmelse med artikel 26 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet).

2.   Før
  BERT
  afgiver udtalelse i henhold til stk. 1, hører den de relevante nationale myndigheder og afholder en offentlig høring i overensstemmelse med artikel 31.

Artikel 10

Rådgivning om spørgsmål vedrørende radiofrekvenser i relation til elektronisk kommunikation

1.   
  BERT
  yder på anmodning rådgivning til Kommissionen
  , Frekvenspolitikgruppen eller Frekvensudvalget i relevant omfang vedrørende spørgsmål, som hører ind under BERT's funktioner, og som påvirker eller påvirkes af
  brugen af radiofrekvenser til elektronisk kommunikation i Fællesskabet.
  BERT arbejder i nødvendigt omfang tæt sammen med Frekvenspolitikgruppen og Frekvensudvalget.

2.   De i stk. 1 omhandlede aktiviteter kan vedrøre spørgsmål i forbindelse med implementeringen af beslutning nr. 676/2002/EF (frekvenspolitikbeslutningen) og har ingen indvirkning på den i beslutningens artikel 4 fastsatte opgavefordeling.

3.   
  Kommissionen kan anmode BERT om at yde
  rådgivning til
  Frekvenspolitikgruppen og/eller Frekvensudvalget i forbindelse med sidstnævntes rådgivning af
  Kommissionen vedrørende fastsættelse af fælles politiske målsætninger, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i beslutning nr. 676/2002/EF (frekvenspolitikbeslutningen), når de hører under sektoren for elektronisk kommunikation.

4.   
  BERT bistår efter behov ved udarbejdelsen af rapporter, som offentliggøres af Kommissionen, Frekvenspolitikgruppen, Frekvensudvalget eller et hvilket som helst andet relevant organ
  om den forventede frekvensudvikling i sektoren for elektronisk kommunikation og om politikker for elektronisk kommunikation og gør her rede for potentielle behov og problemstillinger.

Artikel 11

Harmonisering af vilkår og procedurer for generelle tilladelser og brugsrettigheder

1.   
  Kommissionen kan anmode BERT om at afgive
  udtalelse til Kommissionen
  , Frekvenspolitikgruppen eller Frekvensudvalget
  om anvendelsesområdet for og indholdet af de i artikel 6a i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) omhandlede gennemførelsesforanstaltninger. Udtalelsen kan bl.a. omhandle
  BERT's
  vurdering af eventuelle fordele for det indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ved gennemførelsesforanstaltninger, som Kommissionen vedtager i henhold til artikel 6a i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) og udpegelsen af tjenester med tværeuropæisk potentiale, som kunne have fordel af disse foranstaltninger.

▐

2.   Hvis Kommissionen,
  Frekvenspolitikgruppen, Frekvensudvalget eller et andet relevant organ
  anmoder derom, uddyber eller supplerer
  BERT
  en udtalelse afgivet i henhold til stk. 1 inden for den i anmodningen anførte frist.

▐

Artikel 12

Tilbagekaldelse af brugsrettigheder til radiofrekvenser og numre, som er tildelt i henhold til fælles procedurer

Kommissionen kan anmode BERT om at afgive
  udtalelse til Kommissionen
  , Frekvenspolitikgruppen eller Frekvensudvalget
  om tilbagekaldelse af brugsrettigheder, der er tildelt i henhold til de i artikel 6b i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) fastsatte fælles procedurer.

Det fremgår af denne udtalelse, om der har været alvorlige og gentagne overtrædelser af de betingelser, der er knyttet til brugsrettighederne.

▐

Artikel 13

Eget initiativ

BERT
  kan på eget initiativ afgive udtalelse til
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen
  , navnlig
  om de i artikel 4, stk. 2, artikel 7, stk. 1, artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 1, og artikel 12, 14, 21 og 22 omhandlede spørgsmål
  , samt om andre spørgsmål, den måtte finde relevant
  .

KAPITEL III

BERT
  S ØVRIGE OPGAVER ▐

Artikel 14

Tvister mellem parter i forskellige medlemsstater

1.   Hvis
  BERT
  modtager en anmodning fra en national tilsynsmyndighed i henhold til artikel 21 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) om en henstilling vedrørende bilæggelse af en tvist, underretter den alle parter i tvisten og alle berørte nationale tilsynsmyndigheder.

2.   
  BERT
  undersøger årsagerne til tvisten og anmoder om de fornødne oplysninger fra parterne i tvisten og de berørte nationale tilsynsmyndigheder.

3.   
  BERT
  fremsætter sin henstilling senest tre måneder efter at have modtaget anmodningen, medmindre der er tale om ekstraordinære omstændigheder. I henstillingen anføres alle de foranstaltninger, der efter
  BERT
  s opfattelse bør træffes af de berørte nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med bestemmelserne i rammedirektivet og/eller særdirektiverne.

4.   
  BERT
  kan afslå at fremsætte en henstilling, hvis den mener, at der findes andre mekanismer, som bedre kan bidrage til en hurtig bilæggelse af tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). I så fald underretter den hurtigst muligt parterne og de berørte nationale tilsynsmyndigheder herom.

Er tvisten ikke bilagt efter fire måneder, eller har parterne ikke benyttet sig af en anden mekanisme til bilæggelse af tvisten, handler
  BERT
  på anmodning af en national tilsynsmyndighed i overensstemmelse med stk. 2 og 3.

Artikel 15

Udveksling, formidling og indsamling af information

1.   
  BERT
  fremmer under hensyntagen til Fællesskabets politik for elektronisk kommunikation udveksling af information både mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne, nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen om situationen og udviklingen vedrørende elektroniske kommunikationsnet- og tjenester.
  Ud fra forskellige markedsbetingelser og stiafhængighed i forbindelse med forskellige reguleringsstrategier kan BERT udvikle alternative løsninger inden for den harmoniserede reguleringsramme.

2.   
  BERT
  støtter informationsudvekslingen og fremmer bedste reguleringspraksis og teknisk udvikling inden for og uden for Fællesskabet ved bl.a. at:

| a) | forestå indsamling, behandling og offentliggørelse af information om tekniske karakteristika, kvalitet og prissætning af elektroniske kommunikationstjenester samt om markeder for elektronisk kommunikation i Fællesskabet |
| --- | --- |

a)

forestå indsamling, behandling og offentliggørelse af information om tekniske karakteristika, kvalitet og prissætning af elektroniske kommunikationstjenester samt om markeder for elektronisk kommunikation i Fællesskabet

| b) | bestille og selv gennemføre undersøgelser om elektroniske kommunikationsnet- og tjenester og regulering ▐ af disse |
| --- | --- |

b)

bestille og selv gennemføre undersøgelser om elektroniske kommunikationsnet- og tjenester og regulering ▐ af disse

| c) | organisere og fremme uddannelse
  for de nationale tilsynsmyndigheder
  i emner
  , der falder ind under BERT's funktioner som fastsat i rammedirektivet og særdirektiverne
  . |
| --- | --- |

c)

organisere og fremme uddannelse
  for de nationale tilsynsmyndigheder
  i emner
  , der falder ind under BERT's funktioner som fastsat i rammedirektivet og særdirektiverne
  .

3.   
  BERT
  stiller sådan information til rådighed for offentligheden i en let tilgængelig form.
  Behandlingen er fortrolig.

▐

Artikel 16

Overvågning af og rapportering om sektoren for elektronisk kommunikation

1.   
  Kommissionen kan anmode BERT om at overvåge
  udviklingen på markedet for elektronisk kommunikation, især detailpriserne på de af forbrugerne hyppigst benyttede produkter og tjenester.

2.   
  BERT
  offentliggør en årsrapport om udviklingen i sektoren for elektronisk kommunikation, som også omfatter forbrugeranliggender, og redegør heri for de tilbageværende hindringer for den fulde gennemførelse af det indre marked for elektronisk kommunikation. Rapporten omfatter også en oversigt over og analyse af de oplysninger om nationale klageprocedurer, medlemsstaterne har givet i henhold til artikel 4, stk. 3, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), og en redegørelse for, i hvilket omfang de i artikel 34 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) omhandlede udenretslige procedurer til bilæggelse af tvister anvendes i medlemsstaterne.
  Rapporten forelægges Europa-Parlamentet, som kan beslutte at afgive udtalelse herom.

3.   
  Kommissionen
  kan
  anmode BERT om at
  afgive udtalelse om de foranstaltninger, der kan træffes for at løse de problemer, der måtte være konstateret ved vurderingen af de i stk. 1 nævnte spørgsmål
  , i forbindelse med rapportens offentliggørelse. Denne udtalelse forelægges Europa-Parlamentet.

4.   
  Kommissionen kan anmode BERT om
  med regelmæssige mellemrum
  at offentliggøre
  en rapport om interoperabiliteten mellem digitale interaktive tv-tjenester, som omhandlet i artikel 18 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

Artikel 17

Elektronisk tilgængelighed

1.   ║På anmodning af Kommissionen rådgiver
  BERT
  Kommissionen og
  de nationale tilsynsmyndigheder
  om forbedring af elektroniske tjenesters og terminaludstyrs interoperabilitet, tilgængelighed og brug, især for så vidt angår interoperabilitet på tværs af landegrænser
  , og ser på
  handicappedes og ældre slutbrugeres særlige behov.

▐

Artikel 18

Andre opgaver

BERT
  kan på anmodning af Kommissionen påtage sig andre specifikke opgaver
  , som samtlige medlemmer tilslutter sig
  .

KAPITEL IV

BERT'S
  ORGANISATION

Artikel 19

BERT's
  organer

BERT
  omfatter:

| a) | et repræsentantskab


  ▐ |
| --- | --- |

a)

et repræsentantskab

▐

| b) | en
  administrerende
  direktør
  ▐ |
| --- | --- |

b)

en
  administrerende
  direktør

▐

Artikel 20

Repræsentantskabet

1.   
  Repræsentantskabet
  består af
  et medlem pr. medlemsstat, som er leder af eller udpeget højtstående repræsentant for den uafhængige nationale tilsynsmyndighed med ansvar for den daglige gennemførelse af rammebestemmelserne i medlemsstaten. De nationale tilsynsmyndigheder udpeger en suppleant pr. medlemsstat. Kommissionen deltager som observatør med repræsentantskabets forudgående samtykke
  .

2.   
  Repræsentantskabet
  vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer. Næstformanden erstatter formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv. Formandens og næstformandens mandatperiode er to og et halvt år
  i henhold til de valgprocedurer, der fremgår af forretningsordenen
  .

3.   
  Formanden
  indkalder til
  ordinære møder i repræsentantskabet mindst fire gange om året
  . Der
  kan
  desuden
  afholdes ekstraordinære møder
  på initiativ af formanden eller på anmodning af Kommissionen eller af mindst en tredjedel af
  medlemmerne. Repræsentantskabet
  kan indbyde personer med potentielt relevante synspunkter til at overvære
  møderne
  som observatør.
  Medlemmerne af repræsentantskabet
  kan, såfremt forretningsordenen tillader det, bistås af rådgivere og eksperter. ▐

4.   
  Repræsentantskabet
  vedtager sine beslutninger med et flertal på to tredjedele af de tilstedeværende medlemmer,
  medmindre der fastsættes andet i denne forordning, rammedirektivet eller særdirektiverne. Disse beslutninger meddeles til Kommissionen.

Repræsentantskabet godkender BERT's forretningsorden med et flertal på to tredjedele. Forretningsordenen sikrer, at medlemmerne af repræsentantskabet altid modtager fuldstændige dagsordener og udkast til forslag forud for hvert møde, så de har mulighed for at stille ændringsforslag inden afstemningen.

5.   Hvert medlem har én stemme. De nærmere afstemningsregler, særlig reglerne for, hvornår et medlem kan handle på vegne af et andet medlem, samt i givet fald også reglerne for, hvornår
  repræsentantskabet
  er beslutningsdygtig, fastsættes i forretningsordenen.

6.
     
  Repræsentantskabet handler uafhængigt i udførelsen af de opgaver, der pålægges det ved denne forordning, og må ikke søge eller modtage instrukser fra medlemsstaterne eller fra offentlige eller private interesser.

7.
     
  Repræsentantskabets sekretariatsfunktioner varetages af BERT.

Artikel 21

Repræsentantskabets
  opgaver

1.   
  Repræsentantskabet
  udnævner
  den administrerende direktør
  i overensstemmelse med
  stk. 7. Repræsentantskabet træffer alle beslutninger vedrørende udøvelsen af BERT's funktioner i henhold til artikel 3.

▐

2.   Efter samråd med Kommissionen vedtager
  repræsentantskabet
  senest den 30. september hvert år
  i henhold til artikel 23, stk. 3, og i medfør af det i artikel 25 opstillede budgetforslag, BERT's
  arbejdsprogram for det følgende år og fremsender det til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. ▐

▐

3.   
  Repræsentantskabet
  udøver disciplinær myndighed over
  den administrerende direktør.

▐

4.   
  Repræsentantskabet
  vedtager
  på BERT's vegne
  de særlige bestemmelser om aktindsigt i
  BERT's
  dokumenter i overensstemmelse med artikel 36.

5.   
  Repræsentantskabet
  vedtager årsrapporten om
  BERT's
  virksomhed og fremsender den senest den 15. juni til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Revisionsretten.
  Europa-Parlamentet kan anmode enten repræsentantskabets formand eller den administrerende direktør om at høre det om relevante emner i forbindelse med BERT's virksomhed
  .

▐

6.
     
  Repræsentantskabet bistår den administrerende direktør med vejledning vedrørende varetagelsen af dennes opgaver.

7.
     
  Repræsentantskabet udnævner den administrerende direktør. Repræsentantskabet vedtager denne beslutning med et flertal på tre fjerdedele af medlemmerne. Den ansøger, der skal udnævnes til administrerende direktør, deltager ikke i udarbejdelsen af eller afstemningen om sådanne afgørelser.

8.
     
  Repræsentantskabet godkender årsrapportens i nærværende artikels stk. 5 og artikel 23, stk. 7, omhandlede selvstændige afdeling om BERT's rådgivningsvirksomhed.

▐

Artikel 22

Den administrerende direktør

1.   
  BERT
  ledes af
  sin administrerende
  direktør,
  som er ansvarlig over for og
  handler
  efter instrukser fra repræsentantskabet
  i udøvelsen af sine funktioner.
  Den administrerende direktør
  må ikke
  på anden vis
  søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller noget organ.

2.   
  Den administrerende direktør
  udnævnes af
  repræsentantskabet
  på grundlag af sine præstationer, kvalifikationer og erfaring af relevans for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Før udnævnelsen kan den
  af repræsentantskabet valgte ansøgers egnethed underkastes en ikkebindende udtalelse fra Europa-Parlamentet og Kommissionen. I denne forbindelse kan ansøgeren
  opfordres til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

3.   
  Den administrerende direktørs
  embedsperiode er fem år. ▐

4.   
  Repræsentantskabet
  kan ▐ forlænge
  den administrerende direktørs
  embedsperiode én gang med højst tre år under hensyn til evalueringsrapporten, men kun såfremt det kan begrundes med
  BERT's
  opgaver og behov.

Repræsentantskabet
  underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge
  den administrerende direktørs
  embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden kan
  den administrerende direktør
  opfordres til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Hvis
  den administrerende direktørs
  embedsperiode ikke forlænges, forbliver vedkommende i embedet, indtil efterfølgeren er udnævnt.

5.   
  Den administrerende direktør
  kan kun afskediges efter beslutning truffet af repræsentantskabet
  under hensyntagen til Europa-Parlamentets udtalelse. Repræsentantskabet
  træffer en sådan beslutning med et flertal på tre fjerdedele af medlemmerne.

6.   Europa-Parlamentet og Rådet kan anmode
  den administrerende direktør
  om at aflægge beretning om udførelsen af hans opgaver og pligter.
  Om nødvendigt kan Europa-Parlamentets kompetente udvalg anmode den administrerende direktør om at besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Artikel 23

Den administrerende direktørs
  opgaver

1.   
  Den administrerende direktør
  repræsenterer
  BERT
  og er ansvarlig for dens ledelse.

2.   
  Den administrerende direktør
  forbereder
  dagsordenen for repræsentantskabet
  . Han/hun deltager uden stemmeret i
  repræsentantskabets
  møder.

▐

3.   Hvert år udarbejder
  den administrerende direktør
  et udkast til
  BERT's
  arbejdsprogram for det følgende år og forelægger det inden den 30. juni samme år for repræsentantskabet.
  Repræsentantskabet vedtager arbejdsprogrammet i overensstemmelse med artikel 21, stk. 2
  .

▐

4.   
  Den administrerende direktør
  er ansvarlig for
  at overvåge gennemførelsen
  af
  BERT's
  årlige arbejdsprogram efter vejledning fra repræsentantskabet ▐.

5.   
  Den administrerende direktør
  iværksætter de nødvendige foranstaltninger, især fastsættelse af interne administrative instrukser og offentliggørelse af meddelelser, for at sikre, at
  BERT
  fungerer i overensstemmelse med denne forordning.

6.   
  Den administrerende direktør
  udarbejder overslag over
  BERT's
  indtægter og udgifter i henhold til artikel 25 og gennemfører
  BERT's
  budget i henhold til artikel 26.

7.   Hvert år udarbejder
  den administrerende direktør
  udkastet til årsrapport om
  BERT's
  aktiviteter med en særskilt afdeling om
  BERT's rådgivningsvirksomhed
  og en afdeling om finansielle og administrative anliggender.

8.   
  Repræsentantskabet kan uddelegere udøvelsen af
  de i artikel 38, stk. 3, nævnte beføjelser over for
  BERT's
  personale
  til den administrerende direktør.

▐

KAPITEL V

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 24

BERT's
  budget

1.   
  BERT's
  indtægter
  og midler
  udgøres
  navnlig
  af:

| a) | et tilskud fra Fællesskabet, der opføres under det relevante udgiftsområde i det almindelige budget for Den Europæiske Union (Kommissionens sektion) som vedtaget af budgetmyndigheden og i overensstemmelse med punkt 47 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

   (16)

  ; |
| --- | --- |

a)

et tilskud fra Fællesskabet, der opføres under det relevante udgiftsområde i det almindelige budget for Den Europæiske Union (Kommissionens sektion) som vedtaget af budgetmyndigheden og i overensstemmelse med punkt 47 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

   (16)

  ;

| b) | et finansielt tilskud fra hver enkelt national tilsynsmyndighed. Hver medlemsstat sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder råder over de finansielle midler, der er nødvendige for at kunne deltage i BERT's arbejde; |
| --- | --- |

b)

et finansielt tilskud fra hver enkelt national tilsynsmyndighed. Hver medlemsstat sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder råder over de finansielle midler, der er nødvendige for at kunne deltage i BERT's arbejde;

| c) | halvdelen af de ansatte; |
| --- | --- |

c)

halvdelen af de ansatte;

| d) | repræsentantskabet vedtager senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden størrelsen af det finansielle tilskud fra de enkelte medlemsstater, jf. litra b); |
| --- | --- |

d)

repræsentantskabet vedtager senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden størrelsen af det finansielle tilskud fra de enkelte medlemsstater, jf. litra b);

| e) | hensigtsmæssigheden af budgettets struktur og medlemsstaternes overholdelse tages op til revision senest den 1. januar 2014; |
| --- | --- |

e)

hensigtsmæssigheden af budgettets struktur og medlemsstaternes overholdelse tages op til revision senest den 1. januar 2014;

2.   Udgifterne omfatter udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift.

3.   Indtægter og udgifter skal balancere.

4.   Der udarbejdes for hvert regnskabsår, som altid følger kalenderåret, overslag over ▐ indtægter og udgifter, og overslaget opføres på
  BERT's
  budget.

5.
     
  BERT's organisatoriske og finansielle struktur revideres senest den 1. januar 2014.

Artikel 25

Opstilling af budgettet

1.   Senest den 15. februar hvert år udarbejder
  den administrerende direktør
  et foreløbigt budgetforslag, der omfatter driftsudgifterne og det forventede arbejdsprogram for det følgende regnskabsår, og fremsender dette foreløbige budgetforslag til
  repræsentantskabet
  tillige med en foreløbig stillingsfortegnelse. Hvert år udarbejder
  repræsentantskabet
  på grundlag af
  den administrerende direktør
  budgetforslag et overslag over
  BERT's
  indtægter og udgifter i det følgende regnskabsår.
  Repræsentantskabet
  fremsender dette overslag tillige med et udkast til stillingsfortegnelse til Kommissionen senest den 31. marts. ▐

2.   Overslaget fremsendes af Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet (i det følgende benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

3.   På grundlag af overslagene opfører Kommissionen på det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, den finder nødvendige vedrørende stillingsfortegnelsen og størrelsen af det tilskud, der skal konteres det almindelige budget i henhold til traktatens artikel 272.

4.   Budgetmyndigheden vedtager
  BERT's
  stillingsfortegnelse.

5.   
  BERT's
  budget udarbejdes af
  repræsentantskabet
  . Det bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. Det justeres om fornødent i overensstemmelse hermed.

6.   
  Repræsentantskabet
  underretter omgående budgetmyndigheden, hvis den agter at gennemføre et projekt, der kan få betydelige finansielle virkninger for finansieringen af
  BERT's
  budget, navnlig ethvert projekt vedrørende fast ejendom som f.eks. leje eller køb af bygninger.
  Repræsentantskabet
  underretter desuden Kommissionen. Hvis en af budgetmyndighedens parter agter at fremsætte en udtalelse, meddeler den inden to uger efter datoen for underretningen om projektet
  repræsentantskabet
  , at den har til hensigt at afgive en sådan udtalelse. Hvis budgetmyndigheden ikke reagerer på
  repræsentantskabets
  underretning, kan
  BERT
  gå videre med den planlagte transaktion.

Artikel 26

Gennemførelse af og kontrol med budgettet

1.   
  Den administrerende direktør
  varetager opgaverne som anvisningsberettiget og gennemfører
  BERT's
  budget.

2.
     
  Den administrerende direktør udarbejder en årlig aktivitetsrapport til BERT sammen med en revisionserklæring. Disse dokumenter skal offentliggøres.

3.   Senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår sender
  BERT's
  regnskabsfører det foreløbige regnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten.
  BERT's
  regnskabsfører sender desuden beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning til Europa-Parlamentet og Rådet senest den 31. marts det følgende år. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer institutionernes og de decentrale organers foreløbige regnskaber i overensstemmelse med artikel 128 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

4.   Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører
  BERT's
  foreløbige regnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret sendes desuden til Europa-Parlamentet og Rådet.

5.   Efter at have modtaget Revisionsrettens bemærkninger om
  BERT's
  foreløbige regnskab i overensstemmelse med artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 udarbejder
  den administrerende direktør
  på eget ansvar
  BERT's
  endelige regnskab og sender det til
  repræsentantskabet
  til udtalelse.

6.   
  Repræsentantskabet
  afgiver udtalelse om
  BERT's
  endelige regnskab.

7.   Senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår fremsender
  den administrerende direktør
  dette endelige regnskab ledsaget af
  repræsentantskabets
  udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

8.   Det endelige regnskab offentliggøres.

9.   Senest den 15. oktober sender
  den administrerende direktør
  Revisionsretten sit svar på dennes bemærkninger. Han sender desuden en kopi af dette svar til
  repræsentantskabet
  , Europa-Parlamentet og Kommissionen.

10.   På anmodning af Europa-Parlamentet forelægger
  den administrerende direktør
  i overensstemmelse med artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 alle de oplysninger for Europa-Parlamentet, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende.

11.   Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet senest den 15. maj i år n + 2
  den administrerende direktør
  decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n.

Artikel 27

Interne kontrolsystemer

Kommissionens interne revisor er ansvarlig for at revidere BERT's interne kontrolsystemer.

Artikel 28

Finansielle bestemmelser

De for
  BERT
  gældende finansielle bestemmelser udarbejdes af
  repræsentantskabet
  efter samråd med Kommissionen. Disse bestemmelser kan kun afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget
   (17), hvis specifikke operationelle behov i forbindelse med
  BERT's
  virksomhed gør det nødvendigt, og kun med Kommissionens forudgående samtykke.

Artikel 29

Forholdsregler mod svig

1.   Med henblik på bekæmpelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige handlinger finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (18), ubegrænset anvendelse på
  BERT
  .

2.   
  BERT
  tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (19), og vedtager omgående de nødvendige bestemmelser, som gælder for alle
  BERT's
  ansatte.

3.   Det fastsættes udtrykkeligt i finansieringsafgørelserne og de dertil knyttede gennemførelsesaftaler og -instrumenter, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler udbetalt af
  BERT
  og hos det personale, der er ansvarligt for tildelingen af disse midler.

KAPITEL VI

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 30

Afgivelse af oplysninger til
  BERT

1.   Virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, giver alle de oplysninger, herunder regnskabsoplysninger, hvorom
  BERT
  anmoder for at kunne udføre sine opgaver i henhold til denne forordning. Virksomhederne giver på anmodning omgående disse oplysninger inden for de frister og så detaljeret, som
  BERT
  forlanger.
  Kommissionen kan kræve, at BERT
  begrunder anmodningen om oplysninger.

2.   Nationale tilsynsmyndigheder giver
  BERT
  de oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af dens opgaver i henhold til denne forordning. Hvis de afgivne oplysninger refererer til oplysninger, der tidligere er afgivet af virksomheder på anmodning af den nationale tilsynsmyndighed, underrettes de pågældende virksomheder herom.

3.
     
  Hvor det er påkrævet garanteres fortrolig behandling af oplysninger givet i henhold til denne artikel. Artikel 35 finder anvendelse.

Artikel 31

Høring

▐Når
  BERT
  har til hensigt at
  afgive en udtalelse
  med hjemmel i denne forordning,
  hører sammenslutningen
  i givet fald interesserede parter og giver dem lejlighed til at fremsætte bemærkninger til udkastet til
  udtalelse
  inden for en rimelig frist.
  BERT
  offentliggør resultaterne af høringsproceduren, medmindre der er tale om fortrolige oplysninger.

Artikel 32

Tilsyn, håndhævelse og sanktioner

▐

1.   De nationale tilsynsmyndigheder er i samarbejde med
  BERT
  ansvarlige for kontrollen med, om virksomhederne overholder deres forpligtelser i henhold til denne forordning.

2.   
  Kommissionen henvender sig til virksomhederne, hvis de ikke efterkommer den anmodning om oplysninger, der henvises til i artikel 30. Eventuelt og efter anmodning fra BERT kan Kommissionen offentliggøre
  navnene på
  disse
  virksomheder.

▐

Artikel 33

Interesseerklæring

BERT's
  personale,
  medlemmerne af repræsentantskabet og BERT's administrerende direktør
  afgiver en
  årlig
  loyalitetserklæring og en interesseerklæring, hvori de anfører, at de ikke har nogen direkte eller indirekte interesser, der kan anses for at påvirke deres uafhængighed. Disse erklæringer afgives skriftligt.

Artikel 34

Åbenhed

1.   
  BERT
  udfører sine aktiviteter i fuld åbenhed.

2.   
  BERT
  sikrer, at offentligheden og alle interesserede parter modtager objektiv, korrekt og let tilgængelig information, især i givet fald hvad angår resultaterne af dens arbejde. Den offentliggør også de af
  medlemmerne af repræsentantskabet og den administrerende direktør
  afgivne interesseerklæringer ▐.

3.   Repræsentantskabet kan efter indstilling fra
  den administrerende direktør
  tillade interesserede parter at følge gennemførelsen af nogle af
  BERT's
  aktiviteter.

4.   
  BERT
  fastsætter i sin forretningsorden de konkrete procedurer for implementeringen af de i stk. 1 og 2 omhandlede regler om åbenhed.

Artikel 35

Fortrolig behandling af oplysninger

1.   
  BERT
  videregiver ikke til tredjeparter oplysninger, den behandler eller modtager, og som forlanges behandlet fortroligt.

2.   Medlemmerne af
  BERT's repræsentantskab, den administrerende direktør
  , eksterne eksperter og medlemmer af
  BERT's
  personale er omfattet af bestemmelserne i traktatens artikel 287 om fortrolig behandling af oplysninger, selv efter at deres hverv er ophørt.

3.   
  BERT
  fastsætter i sin forretningsorden de konkrete procedurer for implementeringen af de i stk. 1 og 2 omhandlede regler om fortrolig behandling af oplysninger.

4.   Med forbehold af artikel 36 træffer
  BERT
  passende foranstaltninger i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (20) for at beskytte oplysninger, der forlanges fortroligt behandlet, og hvortil den har adgang, eller som er meddelt den af medlemsstater eller nationale tilsynsmyndigheder. Medlemsstaterne træffer tilsvarende foranstaltninger i overensstemmelse med relevant national lovgivning. Der tages behørigt hensyn til alvoren af den potentielle skade for Fællesskabets eller en eller flere af dets medlemsstaters væsentlige interesser. Alle medlemsstaterne og Kommissionen respekterer den af et dokuments ophavsmand anførte relevante sikkerhedsklassifikation.

Artikel 36

Aktindsigt

1.   ║Forordning (EF) nr. 1049/2001 gælder for alle dokumenter, som beror hos
  BERT
  .

2.   
  Repræsentantskabet
  vedtager senest seks måneder efter, at
  BERT
  reelt har startet sit virke, nærmere bestemmelser vedrørende anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001.

▐

Artikel 37

Retlig status

1.   
  BERT
  er et fællesskabsorgan med status som juridisk person.

2.   
  BERT
  har i hver medlemsstat den videstgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Den kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.

3.   
  BERT
  repræsenteres af
  den administrerende direktør
  .

4.   
  BERT's
  hjemsted er beliggende i [...]. Den placeres i Kommissionens lokaler, indtil dens egne lokaler kan benyttes.

Artikel 38

Personale

1.   Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber og de regler, som De Europæiske Fællesskabers institutioner sammen har vedtaget om anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, finder anvendelse på
  BERT's
  personale ▐.

2.   
  Repræsentantskabet
  vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser i overensstemmelse med de i artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber fastsatte ordninger.

3.   
  BERT
  udøver over for personalet de beføjelser, som er overdraget ansættelsesmyndigheden i henhold til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og den myndighed, der i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter.

4.   
  Repræsentantskabet
  kan vedtage bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne udsender til
  BERT
  .

Artikel 39

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for
  BERT
  .

Artikel 40

BERT's
  ansvar

1.   Hvad angår ansvar uden for kontraktforhold, erstatter
  BERT
  i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, skader forvoldt af
  BERT
  eller af dens ansatte som led i udøvelsen af deres hverv. De Europæiske Fællesskabers Domstol har kompetence til at afgøre enhver tvist vedrørende erstatning for sådanne skader.

2.   De ansattes personlige økonomiske og disciplinære ansvar over for
  BERT
  bestemmes efter de for
  BERT's
  ansatte gældende relevante regler.

Artikel 41

Beskyttelse af persondata

Ved behandling af persondata er
  BERT
  omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 42

Tredjelandes deltagelse

BERT
  er åben for deltagelse af europæiske lande, der har indgået aftaler med Fællesskabet, hvorved de pågældende lande har vedtaget og anvender fællesskabslovgivning på de områder, der er omfattet af denne forordning. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i disse aftaler fastsættes ordninger med detaljerede regler for disse landes deltagelse i
  BERT's
  arbejde, især arten og omfanget af en sådan deltagelse.
  Efter beslutning truffet af repræsentantskabet kan disse ordninger
  omhandle mulighed for
  deltagelse i repræsentantskabets møder
  uden stemmeret.

Artikel 43

Kommunikationsudvalget

1.   Ved gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning bistås Kommissionen af det kommunikationsudvalg, der er nedsat ved artikel 22 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
   (21)
  , jf. dennes artikel 8.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 44

Evaluering
  og gennemgang

Senest
  tre år
  efter, at
  BERT
  har påbegyndt sin virksomhed
  ,
  offentliggør Kommissionen en
  evalueringsrapport
  om de erfaringer, der er indhøstet fra
  BERT's
  virksomhed ▐. Evalueringen omfatter
  BERT's
  resultater og arbejdsmetoder sammenholdt med dens mål, mandat og opgaver, således som de er defineret i denne forordning og i
  BERT's
  årlige arbejdsprogrammer.
  I evalueringsrapporten
  tages der hensyn til synspunkter hos interesserede parter både på fællesskabsplan og nationalt plan. Rapporten ▐ fremsendes til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Europa-Parlamentet afgiver udtalelse om evalueringsrapporten.

Senest den 1. januar 2014 foretages der en gennemgang med henblik på at vurdere, om det er nødvendigt at forlænge BERT's mandat. Hvis der er grundlag for en forlængelse, gennemgås budget- og procedurebestemmelserne og de menneskelige ressourcer.

Artikel 45

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft den 31. december 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50.

1

EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50.

(2)  EUT C 257 af 9.10.2008, s. 51.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

(4)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

4

(5)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.

7

(8)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37. ║.

8

(9)  

  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 370.

9

EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 370.

(10)  EFT L 200 af 30.7.2002, s. 38.

10

(11)  
  EUT C 104 af 3.5.2006, s. 19
  og
  EUT C 191 af 17.8.2007, s. 17
  .

11

EUT C 104 af 3.5.2006, s. 19

EUT C 191 af 17.8.2007, s. 17

(12)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

12

(13)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 32.

13

(14)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

14

(15)  EFT L 8 af 12.1.2001, s.1.

15

(16)  

  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

16

EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(17)  
  EUT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

17

EUT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

(18)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

18

(19)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

19

(20)  EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1.

20

(21)  
  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

21

EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/359

---

Onsdag, den 24. september 2008Elektroniske kommunikationsnet og tjenester, beskyttelse af privatlivets fred og forbrugerbeskyttelse ***I

P6_TA(2008)0452

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde (KOM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD))

2010/C 8 E/47

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0698),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0420/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0318/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0248

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. september 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter at have hørt den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (7), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (9) udgør de nuværende rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som Kommissionen jævnligt skal tage op til fornyet vurdering, bl.a. for at afgøre, om den teknologiske og markedsmæssige udvikling giver grund til ændringer. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (7), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (9) udgør de nuværende rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som Kommissionen jævnligt skal tage op til fornyet vurdering, bl.a. for at afgøre, om den teknologiske og markedsmæssige udvikling giver grund til ændringer.

| (2) | Resultaterne af en sådan vurdering fremlagde Kommissionen i meddelelsen af 29. juni 2006 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om revurderingen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og tjenester. |
| --- | --- |

(2)

Resultaterne af en sådan vurdering fremlagde Kommissionen i meddelelsen af 29. juni 2006 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om revurderingen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og tjenester.

| (3) | Reformen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, der også skærper kravene om imødekommenhed over for brugere med handicap, er et afgørende skridt på vejen mod et europæisk samarbejdsområde for information og samtidig mod et informationssamfund, der er åbent for alle. Disse målsætninger indgår i denne strategiske ramme for udviklingen af informationssamfundet, som Kommissionen har beskrevet i en meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 1. juni 2005 med titlen »i2010 — et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse«. |
| --- | --- |

(3)

Reformen af EU's regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, der også skærper kravene om imødekommenhed over for brugere med handicap, er et afgørende skridt på vejen mod et europæisk samarbejdsområde for information og samtidig mod et informationssamfund, der er åbent for alle. Disse målsætninger indgår i denne strategiske ramme for udviklingen af informationssamfundet, som Kommissionen har beskrevet i en meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 1. juni 2005 med titlen »i2010 — et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse«.

| (4) | Forsyningspligtydelserne er en beskyttelse for mennesker, hvis økonomiske ressourcer, geografiske placering eller særlige sociale behov ikke sætter dem i stand til at benytte de grundlæggende ydelser, som er tilgængelige for flertallet af befolkningen. Den grundlæggende forsyningspligt, der er fastlagt i direktiv 2002/22/EF, består i at forsyne brugere, der anmoder om det, med en forbindelse til det offentlige telefonnet fra et fast sted og til en overkommelig pris. Den omfatter således hverken mobile tjenester eller bredbåndsadgang til internettet. Denne grundlæggende forpligtelse står nu over for nye teknologiske og markedsmæssige udviklinger, hvor mobil kommunikation kan blive den primære adgangsform på mange områder, og hvor nettene i stigende grad inddrager mobil- og bredbåndsteknologien. Disse udviklinger skaber et behov for at vurdere, hvorvidt de tekniske, sociale og økonomiske betingelser for at indbefatte mobil kommunikation og bredbåndsadgang i forsyningspligten er opfyldt såvel som også de dertil knyttede finansieringsaspekter. Med henblik herpå forelægger Kommissionen senest i efteråret 2008 en vurdering af forsyningspligtens omfang og forslag til en reform af direktiv 2002/22/EF med henblik på at opfylde passende målsætninger af almen interesse. Denne vurdering tager hensyn til den økonomiske konkurrenceevne og omfatter en analyse af sociale, kommercielle og teknologiske forhold samt risikoen for social udstødelse. Den omfatter ligeledes en analyse af den tekniske og økonomiske levedygtighed, de anslåede omkostninger, en omkostningsfordeling og finansieringsmodeller for enhver ny definition af forsyningspligten. Da spørgsmål om forsyningspligtens omfang derfor vil blive behandlet indgående som led i en særskilt procedure, omfatter dette direktiv kun andre aspekter i direktiv 2002/22/EF. |
| --- | --- |

(4)

Forsyningspligtydelserne er en beskyttelse for mennesker, hvis økonomiske ressourcer, geografiske placering eller særlige sociale behov ikke sætter dem i stand til at benytte de grundlæggende ydelser, som er tilgængelige for flertallet af befolkningen. Den grundlæggende forsyningspligt, der er fastlagt i direktiv 2002/22/EF, består i at forsyne brugere, der anmoder om det, med en forbindelse til det offentlige telefonnet fra et fast sted og til en overkommelig pris. Den omfatter således hverken mobile tjenester eller bredbåndsadgang til internettet. Denne grundlæggende forpligtelse står nu over for nye teknologiske og markedsmæssige udviklinger, hvor mobil kommunikation kan blive den primære adgangsform på mange områder, og hvor nettene i stigende grad inddrager mobil- og bredbåndsteknologien. Disse udviklinger skaber et behov for at vurdere, hvorvidt de tekniske, sociale og økonomiske betingelser for at indbefatte mobil kommunikation og bredbåndsadgang i forsyningspligten er opfyldt såvel som også de dertil knyttede finansieringsaspekter. Med henblik herpå forelægger Kommissionen senest i efteråret 2008 en vurdering af forsyningspligtens omfang og forslag til en reform af direktiv 2002/22/EF med henblik på at opfylde passende målsætninger af almen interesse. Denne vurdering tager hensyn til den økonomiske konkurrenceevne og omfatter en analyse af sociale, kommercielle og teknologiske forhold samt risikoen for social udstødelse. Den omfatter ligeledes en analyse af den tekniske og økonomiske levedygtighed, de anslåede omkostninger, en omkostningsfordeling og finansieringsmodeller for enhver ny definition af forsyningspligten. Da spørgsmål om forsyningspligtens omfang derfor vil blive behandlet indgående som led i en særskilt procedure, omfatter dette direktiv kun andre aspekter i direktiv 2002/22/EF.

| (5) | Af klarheds- og enkelhedshensyn indeholder denne retsakt kun ændringerne til direktiv 2002/22/EF og 2002/58/EF. |
| --- | --- |

(5)

Af klarheds- og enkelhedshensyn indeholder denne retsakt kun ændringerne til direktiv 2002/22/EF og 2002/58/EF.

| (6) | Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse

   (10)

  , særlig kravene om anvendelsesegnethed for handicappede brugere i artikel 3, stk. 3, litra f), bør visse aspekter af terminaludstyret, herunder udstyr til brug for handicappede, bringes ind under anvendelsesområdet for direktiv 2002/22/EF for at lette adgangen til netværk og brugen af tjenesteydelserne. Sådant udstyr indbefatter for indeværende terminaludstyr til modtagelse af tv- og radioprogrammer samt særligt terminaludstyr for hørehæmmede brugere. |
| --- | --- |

(6)

Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse

   (10)

  , særlig kravene om anvendelsesegnethed for handicappede brugere i artikel 3, stk. 3, litra f), bør visse aspekter af terminaludstyret, herunder udstyr til brug for handicappede, bringes ind under anvendelsesområdet for direktiv 2002/22/EF for at lette adgangen til netværk og brugen af tjenesteydelserne. Sådant udstyr indbefatter for indeværende terminaludstyr til modtagelse af tv- og radioprogrammer samt særligt terminaludstyr for hørehæmmede brugere.

| (7) | Medlemsstaterne bør gennemføre foranstaltninger, som fremmer skabelsen af et marked for bredt tilgængelige produkter og tjenester, som omfatter faciliteter for handicappede brugere. Dette kan f.eks. ske ved en henvisning til europæiske standarder, ved at indføre krav om elektronisk tilgængelighed (eAccessibility) for offentlige indkøbsprocedurer og oprette tjenester vedrørende udbud, og ved gennemførelse af lovgivningen om handicappedes rettigheder. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne bør gennemføre foranstaltninger, som fremmer skabelsen af et marked for bredt tilgængelige produkter og tjenester, som omfatter faciliteter for handicappede brugere. Dette kan f.eks. ske ved en henvisning til europæiske standarder, ved at indføre krav om elektronisk tilgængelighed (eAccessibility) for offentlige indkøbsprocedurer og oprette tjenester vedrørende udbud, og ved gennemførelse af lovgivningen om handicappedes rettigheder.

| (8) | Der er behov for at tilpasse nogle af definitionerne af hensyn til princippet om teknologineutralitet og for at holde trit med teknologiudviklingen. Navnlig bør vilkårene for udbuddet af en tjeneste adskilles fra de egentlige definitoriske elementer i en offentligt tilgængelig telefonitjeneste, dvs. en
  elektronisk kommunikationstjeneste
  , der giver offentligheden mulighed for at foretage og modtage indenlandske og/eller internationale opkald direkte eller indirekte via operatørforvalg eller fast operatørvalg eller videresalg
  , og kommunikationsmidler specifikt udviklet til handicappede brugere, som gør brug af tekstrelæ eller totale konversationstjenester,
  ved hjælp af et eller flere numre i en national eller international telefonnummerplan
  , uanset om en sådan tjeneste er baseret på kredsløbskoblet eller pakkekoblet teknologi. Det ligger i en sådan tjenestes natur, at den går begge veje og giver begge parter mulighed for at kommunikere
  . En tjeneste, der ikke opfylder disse betingelser,
  f.eks. en »klik-selv«-funktion på en kundeservicewebside,
  er ikke en offentligt tilgængelig telefonitjeneste. |
| --- | --- |

(8)

Der er behov for at tilpasse nogle af definitionerne af hensyn til princippet om teknologineutralitet og for at holde trit med teknologiudviklingen. Navnlig bør vilkårene for udbuddet af en tjeneste adskilles fra de egentlige definitoriske elementer i en offentligt tilgængelig telefonitjeneste, dvs. en
  elektronisk kommunikationstjeneste
  , der giver offentligheden mulighed for at foretage og modtage indenlandske og/eller internationale opkald direkte eller indirekte via operatørforvalg eller fast operatørvalg eller videresalg
  , og kommunikationsmidler specifikt udviklet til handicappede brugere, som gør brug af tekstrelæ eller totale konversationstjenester,
  ved hjælp af et eller flere numre i en national eller international telefonnummerplan
  , uanset om en sådan tjeneste er baseret på kredsløbskoblet eller pakkekoblet teknologi. Det ligger i en sådan tjenestes natur, at den går begge veje og giver begge parter mulighed for at kommunikere
  . En tjeneste, der ikke opfylder disse betingelser,
  f.eks. en »klik-selv«-funktion på en kundeservicewebside,
  er ikke en offentligt tilgængelig telefonitjeneste.

| (9) | Det er nødvendigt at tydeliggøre anvendelsen af visse bestemmelser for at tage højde for situationer, hvor en udbyder videresælger, evt. under andet navn, offentligt tilgængelige telefonitjenester, der udbydes af en anden virksomhed. |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt at tydeliggøre anvendelsen af visse bestemmelser for at tage højde for situationer, hvor en udbyder videresælger, evt. under andet navn, offentligt tilgængelige telefonitjenester, der udbydes af en anden virksomhed.

| (10) | Den teknologiske og markedsmæssige udvikling har medført, at nettene i stigende grad går over til IP-teknologi (»Internet Protocol«), og at forbrugerne i stigende grad kan vælge mellem flere konkurrerende udbydere af taletelefoni. Derfor bør medlemsstaterne kunne adskille forsyningspligt, der angår oprettelse af en forbindelse til det offentlige kommunikationsnet fra en fast lokalitet, fra forsyningspligt, der angår udbud af en offentligt tilgængelig telefonitjeneste (herunder opkald til alarmtjenester via 112-nummeret). En sådan adskillelse bør ikke påvirke omfanget af den forsyningspligt, der er fastlagt og revurderet på fællesskabsplan. De medlemsstater, der benytter andre nationale alarmnumre ved siden af 112, bør kunne pålægge virksomhederne tilsvarende forpligtelser til at give adgang til disse nationale alarmnumre. |
| --- | --- |

(10)

Den teknologiske og markedsmæssige udvikling har medført, at nettene i stigende grad går over til IP-teknologi (»Internet Protocol«), og at forbrugerne i stigende grad kan vælge mellem flere konkurrerende udbydere af taletelefoni. Derfor bør medlemsstaterne kunne adskille forsyningspligt, der angår oprettelse af en forbindelse til det offentlige kommunikationsnet fra en fast lokalitet, fra forsyningspligt, der angår udbud af en offentligt tilgængelig telefonitjeneste (herunder opkald til alarmtjenester via 112-nummeret). En sådan adskillelse bør ikke påvirke omfanget af den forsyningspligt, der er fastlagt og revurderet på fællesskabsplan. De medlemsstater, der benytter andre nationale alarmnumre ved siden af 112, bør kunne pålægge virksomhederne tilsvarende forpligtelser til at give adgang til disse nationale alarmnumre.

| (11) | De nationale tilsynsmyndigheder bør kunne følge udviklingen og detailtaksternes niveau for tjenester, der henhører under det forsyningspligtige område, også i de tilfælde, hvor en medlemsstat endnu ikke har udpeget en virksomhed til at varetage forsyningspligten. |
| --- | --- |

(11)

De nationale tilsynsmyndigheder bør kunne følge udviklingen og detailtaksternes niveau for tjenester, der henhører under det forsyningspligtige område, også i de tilfælde, hvor en medlemsstat endnu ikke har udpeget en virksomhed til at varetage forsyningspligten.

| (12) | Forpligtelser, hvis formål var at lette overgangen fra de gamle rammebestemmelser fra 1998 til regelværket fra 2002, er blevet overflødige og bør ophæves sammen med andre bestemmelser, der overlapper og falder sammen med dem, der er fastlagt i direktiv 2002/21/EF. |
| --- | --- |

(12)

Forpligtelser, hvis formål var at lette overgangen fra de gamle rammebestemmelser fra 1998 til regelværket fra 2002, er blevet overflødige og bør ophæves sammen med andre bestemmelser, der overlapper og falder sammen med dem, der er fastlagt i direktiv 2002/21/EF.

| (13) | Kravet om, at der skal udbydes et minimumssæt af faste kredsløb på detailniveau, som var nødvendigt for at sikre, at 1998-bestemmelserne på området faste kredsløb, hvor der på tidspunktet for 2002-reglernes ikrafttræden endnu ikke var tilstrækkelig konkurrence, fortsat ville finde anvendelse, er ikke længere nødvendigt og bør ophæves. |
| --- | --- |

(13)

Kravet om, at der skal udbydes et minimumssæt af faste kredsløb på detailniveau, som var nødvendigt for at sikre, at 1998-bestemmelserne på området faste kredsløb, hvor der på tidspunktet for 2002-reglernes ikrafttræden endnu ikke var tilstrækkelig konkurrence, fortsat ville finde anvendelse, er ikke længere nødvendigt og bør ophæves.

| (14) | Der er risiko for, at et fortsat pålæg direkte fra EF-lovgivningen om operatørforvalg og fast operatørvalg vil hæmme den teknologiske udvikling. Sådanne afhjælpende foranstaltninger bør snarere pålægges af de nationale tilsynsmyndigheder på baggrund af en analyse af markedet i overensstemmelse med procedurerne i direktiv 2002/21/EF. |
| --- | --- |

(14)

Der er risiko for, at et fortsat pålæg direkte fra EF-lovgivningen om operatørforvalg og fast operatørvalg vil hæmme den teknologiske udvikling. Sådanne afhjælpende foranstaltninger bør snarere pålægges af de nationale tilsynsmyndigheder på baggrund af en analyse af markedet i overensstemmelse med procedurerne i direktiv 2002/21/EF.

| (15) | Bestemmelserne om kontrakter bør ikke alene finde anvendelse på forbrugere, men også på andre slutbrugere, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som måske foretrækker en kontrakt tilpasset forbrugernes behov. For at undgå unødige administrative byrder for udbyderne og en kompleks definition på SMV'er bør bestemmelserne om kontrakter ikke finde automatisk anvendelse på disse andre slutbrugere, men kun når disse anmoder herom. Medlemsstaterne bør træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for i højere grad at gøre SMV'er bekendt med denne mulighed. |
| --- | --- |

(15)

Bestemmelserne om kontrakter bør ikke alene finde anvendelse på forbrugere, men også på andre slutbrugere, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som måske foretrækker en kontrakt tilpasset forbrugernes behov. For at undgå unødige administrative byrder for udbyderne og en kompleks definition på SMV'er bør bestemmelserne om kontrakter ikke finde automatisk anvendelse på disse andre slutbrugere, men kun når disse anmoder herom. Medlemsstaterne bør træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for i højere grad at gøre SMV'er bekendt med denne mulighed.

| (16) | Udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester bør sørge for, at deres kunder får tilstrækkelige informationer om, hvorvidt der ydes adgang til alarmtjenester
  og lokaliseringsoplysninger om den kaldende part
  , og at de får klare og gennemskuelige oplysninger i den oprindelige kundekontrakt og derefter med jævne mellemrum, f.eks. i faktureringsoplysningerne til kunden.
  Disse oplysninger bør omfatte enhver begrænsning i territorial dækning baseret på planlagte tekniske driftsparametre for tjenesten og den tilgængelige infrastruktur. Ydes tjenesten ikke over et koblet telefonnet, bør oplysningerne også omfatte pålidelighedsniveauet for adgang og for lokaliseringsoplysninger om den opkaldende part i forhold til en tjeneste ydet over et koblet telefonnet, hvor der er taget hensyn til den eksisterende teknologi og de gældende kvalitetsstandarder samt tjenestekvalitetsparametrene i direktiv 2002/22/EF. Taleopkald er fortsat den mest stabile og pålidelige form for adgang til alarmtjenester. Andre kontaktformer som f.eks. tekstmeddelelser (sms) kan være mindre pålidelige og kan indebære en vis tidsmæssig forskydning. Medlemsstaterne bør imidlertid, hvis de finder det hensigtsmæssigt, kunne udvikle og indføre andre midler for adgang til alarmtjenester, som vil kunne sikre en adgang svarende til taleopkald.
  Kunderne bør endvidere holdes nøje orienteret om,
  hvilke forholdsregler
  udbyderen af den elektroniske kommunikationstjeneste
  kan træffe
  for at imødegå trusler mod sikkerheden eller som reaktion på en sikkerheds- eller integritetshændelse, da dette kan få direkte eller indirekte virkninger for kundernes data, privatlivsbeskyttelse eller andre aspekter af den tjeneste, der udbydes. |
| --- | --- |

(16)

Udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester bør sørge for, at deres kunder får tilstrækkelige informationer om, hvorvidt der ydes adgang til alarmtjenester
  og lokaliseringsoplysninger om den kaldende part
  , og at de får klare og gennemskuelige oplysninger i den oprindelige kundekontrakt og derefter med jævne mellemrum, f.eks. i faktureringsoplysningerne til kunden.
  Disse oplysninger bør omfatte enhver begrænsning i territorial dækning baseret på planlagte tekniske driftsparametre for tjenesten og den tilgængelige infrastruktur. Ydes tjenesten ikke over et koblet telefonnet, bør oplysningerne også omfatte pålidelighedsniveauet for adgang og for lokaliseringsoplysninger om den opkaldende part i forhold til en tjeneste ydet over et koblet telefonnet, hvor der er taget hensyn til den eksisterende teknologi og de gældende kvalitetsstandarder samt tjenestekvalitetsparametrene i direktiv 2002/22/EF. Taleopkald er fortsat den mest stabile og pålidelige form for adgang til alarmtjenester. Andre kontaktformer som f.eks. tekstmeddelelser (sms) kan være mindre pålidelige og kan indebære en vis tidsmæssig forskydning. Medlemsstaterne bør imidlertid, hvis de finder det hensigtsmæssigt, kunne udvikle og indføre andre midler for adgang til alarmtjenester, som vil kunne sikre en adgang svarende til taleopkald.
  Kunderne bør endvidere holdes nøje orienteret om,
  hvilke forholdsregler
  udbyderen af den elektroniske kommunikationstjeneste
  kan træffe
  for at imødegå trusler mod sikkerheden eller som reaktion på en sikkerheds- eller integritetshændelse, da dette kan få direkte eller indirekte virkninger for kundernes data, privatlivsbeskyttelse eller andre aspekter af den tjeneste, der udbydes.

| (17) | Med hensyn til terminaludstyr bør kundekontrakten indeholde oplysninger om eventuelle restriktioner, som udbyderen måtte have pålagt kunden i dennes brug af udstyret, f.eks. i form af SIM-låste mobile anordninger, og om eventuelle gebyrer, som måtte forfalde til betaling ved kontraktens opsigelse, uanset om denne finder sted før den fastsatte udløbsdato eller på denne dato, herunder eventuelle omkostninger forbundet med at beholde udstyret. |
| --- | --- |

(17)

Med hensyn til terminaludstyr bør kundekontrakten indeholde oplysninger om eventuelle restriktioner, som udbyderen måtte have pålagt kunden i dennes brug af udstyret, f.eks. i form af SIM-låste mobile anordninger, og om eventuelle gebyrer, som måtte forfalde til betaling ved kontraktens opsigelse, uanset om denne finder sted før den fastsatte udløbsdato eller på denne dato, herunder eventuelle omkostninger forbundet med at beholde udstyret.

| (18) | I kundekontrakten bør det ligeledes, uden at udbyderen dog kan forpligtes til at træffe forholdsregler ud over dem, der foreskrives i fællesskabslovgivningen, fastlægges, hvilke forholdsregler udbyderen eventuelt kan træffe i tilfælde af sikkerheds- og integritetshændelser, trusler eller svage punkter, såvel som andre ordninger, der gennemføres af udbyderen med henblik på kompensation i sådanne tilfælde. |
| --- | --- |

(18)

I kundekontrakten bør det ligeledes, uden at udbyderen dog kan forpligtes til at træffe forholdsregler ud over dem, der foreskrives i fællesskabslovgivningen, fastlægges, hvilke forholdsregler udbyderen eventuelt kan træffe i tilfælde af sikkerheds- og integritetshændelser, trusler eller svage punkter, såvel som andre ordninger, der gennemføres af udbyderen med henblik på kompensation i sådanne tilfælde.

| (19) | De relevante nationale myndigheder bør, af hensyn til almenvellet samt til beskyttelsen af rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med brug af kommunikationstjenester, med tjenesteudbydernes bistand kunne udarbejde og videreformidle oplysninger om brugen af kommunikationstjenester. Disse oplysninger bør omfatte advarsler til almenheden om overtrædelse af reglerne om ophavsret, anden ulovlig anvendelse og videreformidling af skadeligt indhold og vejledning om og metoder til beskyttelse mod de risici, der kan true den personlige sikkerhed, f.eks. i forbindelse med videregivelse af personoplysninger under visse omstændigheder, privatlivets fred og personlige data. Disse oplysninger kunne koordineres ved hjælp af samarbejdsproceduren i artikel 33, stk. 2a, i direktiv 2002/22/EF. Sådanne almennyttige oplysninger bør ajourføres, når det er påkrævet, og bør forelægges på let forståelige trykte og elektroniske formater som fastlagt af de enkelte medlemsstater og på de nationale offentlige myndigheders websider. De nationale tilsynsmyndigheder bør kunne pålægge udbydere til at videreformidle disse standardiserede oplysninger til alle deres kunder på en efter de nationale tilsynsmyndigheders opfattelse hensigtsmæssig måde. Udbyderne og de relevante myndigheder bør nå til enighed om, hvilke væsentlige yderligere omkostninger udbyderne pådrager sig ved videreformidlingen af sådanne oplysninger, og omkostningerne bør dækkes af disse myndigheder. De pågældende oplysninger bør ligeledes indgå i kontrakter. |
| --- | --- |

(19)

De relevante nationale myndigheder bør, af hensyn til almenvellet samt til beskyttelsen af rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med brug af kommunikationstjenester, med tjenesteudbydernes bistand kunne udarbejde og videreformidle oplysninger om brugen af kommunikationstjenester. Disse oplysninger bør omfatte advarsler til almenheden om overtrædelse af reglerne om ophavsret, anden ulovlig anvendelse og videreformidling af skadeligt indhold og vejledning om og metoder til beskyttelse mod de risici, der kan true den personlige sikkerhed, f.eks. i forbindelse med videregivelse af personoplysninger under visse omstændigheder, privatlivets fred og personlige data. Disse oplysninger kunne koordineres ved hjælp af samarbejdsproceduren i artikel 33, stk. 2a, i direktiv 2002/22/EF. Sådanne almennyttige oplysninger bør ajourføres, når det er påkrævet, og bør forelægges på let forståelige trykte og elektroniske formater som fastlagt af de enkelte medlemsstater og på de nationale offentlige myndigheders websider. De nationale tilsynsmyndigheder bør kunne pålægge udbydere til at videreformidle disse standardiserede oplysninger til alle deres kunder på en efter de nationale tilsynsmyndigheders opfattelse hensigtsmæssig måde. Udbyderne og de relevante myndigheder bør nå til enighed om, hvilke væsentlige yderligere omkostninger udbyderne pådrager sig ved videreformidlingen af sådanne oplysninger, og omkostningerne bør dækkes af disse myndigheder. De pågældende oplysninger bør ligeledes indgå i kontrakter.

| (20) | Abonnenternes ret til at opsige deres kontrakt uden strafgebyr vedrører ændringer i kontraktvilkår, der fastlægges af udbydere af elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester. |
| --- | --- |

(20)

Abonnenternes ret til at opsige deres kontrakt uden strafgebyr vedrører ændringer i kontraktvilkår, der fastlægges af udbydere af elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester.

| (21) | Fællesskabsreglerne om forbrugerbeskyttelse og nationale regler, som er i overensstemmelse med fællesskabsretten, bør uden undtagelse finde anvendelse på direktiv 2002/22/EF. |
| --- | --- |

(21)

Fællesskabsreglerne om forbrugerbeskyttelse og nationale regler, som er i overensstemmelse med fællesskabsretten, bør uden undtagelse finde anvendelse på direktiv 2002/22/EF.

| (22) | Slutbrugere bør bestemme, hvilket lovligt indhold de ønsker at kunne sende og modtage, og hvilke tjenester og applikationer og hvilken form for hardware og software de i den forbindelse ønsker at benytte, uden at dette indskrænker den nødvendige beskyttelse af nettenes og tjenesternes integritet og sikkerhed.
  På et marked med konkurrence
  og overskuelige tilbud som omhandlet i direktiv 2002/22/EF
  bør det være sikret, at slutbrugerne kan få adgang til og distribuere alt lovligt indhold og benytte alle lovlige applikationer og/eller tjenester efter eget valg, som anført i direktiv 2002/21/EF, artikel 8. Da elektronisk kommunikation får større og større betydning for forbrugerne og erhvervslivet, bør udbyderne af tjenesten og/eller nettet under alle omstændigheder give brugerne fuldstændige oplysninger om eventuelle restriktioner og/eller begrænsninger i brugen af de elektroniske kommunikationstjenester.
  Efter udbyderens eget valg bør sådanne oplysninger beskrive den pågældende type indhold, applikation eller tjeneste eller de individuelle applikationer og tjenester eller begge dele. Afhængigt af den anvendte teknologi og hvilken form for restriktion og/eller begrænsning, der gør sig gældende, kan sådanne restriktioner og/eller begrænsninger kræve brugerens samtykke, jf. direktiv 2002/58/EF
  . |
| --- | --- |

(22)

Slutbrugere bør bestemme, hvilket lovligt indhold de ønsker at kunne sende og modtage, og hvilke tjenester og applikationer og hvilken form for hardware og software de i den forbindelse ønsker at benytte, uden at dette indskrænker den nødvendige beskyttelse af nettenes og tjenesternes integritet og sikkerhed.
  På et marked med konkurrence
  og overskuelige tilbud som omhandlet i direktiv 2002/22/EF
  bør det være sikret, at slutbrugerne kan få adgang til og distribuere alt lovligt indhold og benytte alle lovlige applikationer og/eller tjenester efter eget valg, som anført i direktiv 2002/21/EF, artikel 8. Da elektronisk kommunikation får større og større betydning for forbrugerne og erhvervslivet, bør udbyderne af tjenesten og/eller nettet under alle omstændigheder give brugerne fuldstændige oplysninger om eventuelle restriktioner og/eller begrænsninger i brugen af de elektroniske kommunikationstjenester.
  Efter udbyderens eget valg bør sådanne oplysninger beskrive den pågældende type indhold, applikation eller tjeneste eller de individuelle applikationer og tjenester eller begge dele. Afhængigt af den anvendte teknologi og hvilken form for restriktion og/eller begrænsning, der gør sig gældende, kan sådanne restriktioner og/eller begrænsninger kræve brugerens samtykke, jf. direktiv 2002/58/EF
  .

| (23) | Et marked med fri konkurrence bør ligeledes sikre, at brugerne kan få tjenester af den kvalitet, de efterspørger, men i særlige tilfælde kan det blive nødvendigt at sikre, at det offentlige kommunikationsnet har et mindstemål af kvalitet, der gør, at tjenesten ikke forringes, at der ikke lægges restriktioner og/eller begrænsninger på brugen, og at trafikken ikke forsinkes. Hvor konkurrencen ikke er effektiv, bør de nationale tilsynsmyndigheder iværksætte de afhjælpende foranstaltninger, som direktiverne om rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester stiller til rådighed for dem, for at sikre, at brugernes adgang til bestemte typer af indhold eller applikationer ikke begrænses urimeligt. Det bør også være muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at udstede retningslinjer, som fastsætter mindstekrav til tjenesters kvalitet i overensstemmelse med direktiv 2002/22/EF, og at iværksætte andre foranstaltninger, hvor sådanne afhjælpende foranstaltninger efter deres skøn ikke har været effektive ud fra hensynet til brugernes interesser og alle andre relevante forhold. Sådanne retningslinjer eller foranstaltninger kunne omfatte ydelse af en grundlæggende række tjenester uden restriktioner. |
| --- | --- |

(23)

Et marked med fri konkurrence bør ligeledes sikre, at brugerne kan få tjenester af den kvalitet, de efterspørger, men i særlige tilfælde kan det blive nødvendigt at sikre, at det offentlige kommunikationsnet har et mindstemål af kvalitet, der gør, at tjenesten ikke forringes, at der ikke lægges restriktioner og/eller begrænsninger på brugen, og at trafikken ikke forsinkes. Hvor konkurrencen ikke er effektiv, bør de nationale tilsynsmyndigheder iværksætte de afhjælpende foranstaltninger, som direktiverne om rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester stiller til rådighed for dem, for at sikre, at brugernes adgang til bestemte typer af indhold eller applikationer ikke begrænses urimeligt. Det bør også være muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at udstede retningslinjer, som fastsætter mindstekrav til tjenesters kvalitet i overensstemmelse med direktiv 2002/22/EF, og at iværksætte andre foranstaltninger, hvor sådanne afhjælpende foranstaltninger efter deres skøn ikke har været effektive ud fra hensynet til brugernes interesser og alle andre relevante forhold. Sådanne retningslinjer eller foranstaltninger kunne omfatte ydelse af en grundlæggende række tjenester uden restriktioner.

| (24) | Hvis der ikke findes relevante fællesskabsretlige bestemmelser, bør indhold, applikationer og tjenester betragtes som lovlige eller skadevoldende i overensstemmelse med nationale materielle og processuelle regler. Det er en opgave for de relevante myndigheder i medlemsstaterne, ikke for udbyderne af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, ud fra gældende ret at tage stilling til, om indhold, applikationer eller tjenester er lovlige eller skadevoldende. Direktiv 2002/22/EF finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel)

   (11)

  , som bl.a. indeholder en regel om ren videreformidling (»mere conduit«) for mellemliggende tjenesteydere. Direktiv 2002/22/EF indeholder ikke et krav om, at udbyderne skal overvåge de oplysninger, der transmitteres via deres net, eller retsforfølge deres kunder på grund af sådanne oplysninger, og direktivet pålægger heller ikke udbyderne et ansvar for disse oplysninger. Ansvaret for eventuelle sanktioner eller strafferetlig forfølgelse påhviler de relevante retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

(24)

Hvis der ikke findes relevante fællesskabsretlige bestemmelser, bør indhold, applikationer og tjenester betragtes som lovlige eller skadevoldende i overensstemmelse med nationale materielle og processuelle regler. Det er en opgave for de relevante myndigheder i medlemsstaterne, ikke for udbyderne af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, ud fra gældende ret at tage stilling til, om indhold, applikationer eller tjenester er lovlige eller skadevoldende. Direktiv 2002/22/EF finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel)

   (11)

  , som bl.a. indeholder en regel om ren videreformidling (»mere conduit«) for mellemliggende tjenesteydere. Direktiv 2002/22/EF indeholder ikke et krav om, at udbyderne skal overvåge de oplysninger, der transmitteres via deres net, eller retsforfølge deres kunder på grund af sådanne oplysninger, og direktivet pålægger heller ikke udbyderne et ansvar for disse oplysninger. Ansvaret for eventuelle sanktioner eller strafferetlig forfølgelse påhviler de relevante retshåndhævende myndigheder.

| (25) | Direktiv 2002/22/EF finder anvendelse, uden at dette udelukker en rimelig og ikke-diskriminerende netadministration fra udbydernes side. |
| --- | --- |

(25)

Direktiv 2002/22/EF finder anvendelse, uden at dette udelukker en rimelig og ikke-diskriminerende netadministration fra udbydernes side.

| (26) | Uoverensstemmende afhjælpende foranstaltninger vil skade gennemførelsen af det indre marked betydeligt, og Kommissionen bør derfor tage alle retningslinjer eller andre foranstaltninger fastlagt af de nationale tilsynsmyndigheder op til nærmere overvejelse med henblik på eventuelle regulerende indgreb i hele Fællesskabet, og om nødvendigt vedtage tekniske gennemførelsesbestemmelser for at opnå en konsekvent praksis i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(26)

Uoverensstemmende afhjælpende foranstaltninger vil skade gennemførelsen af det indre marked betydeligt, og Kommissionen bør derfor tage alle retningslinjer eller andre foranstaltninger fastlagt af de nationale tilsynsmyndigheder op til nærmere overvejelse med henblik på eventuelle regulerende indgreb i hele Fællesskabet, og om nødvendigt vedtage tekniske gennemførelsesbestemmelser for at opnå en konsekvent praksis i hele Fællesskabet.

| (27) | Gennemskuelige, aktuelle og sammenlignelige tariffer er vigtige for forbrugerne på markeder med konkurrence mellem flere tjenesteudbydere. Forbrugere af elektroniske kommunikationstjenester bør let kunne sammenligne priserne for de forskellige tjenester, der tilbydes på markedet, på grundlag af takstoplysninger, der offentliggøres i en let tilgængelig form. For at gøre prissammenligningen let bør de nationale tilsynsmyndigheder have beføjelse til at forlange, at operatørerne udsender mere gennemskuelige tariffer, og til at sikre, at tredjeparter har ret til gratis at benytte offentligt tilgængelige tariffer, der er udsendt af virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationstjenester. De bør selv
  eller via tredjeparter gratis eller til en overkommelig pris
  stille prisoversigter til rådighed, når markedet ikke har sørget for det. Operatørerne bør ikke have ret til betaling for en sådan brug af tariffer
  i tilfælde
  ,
  hvor disse
  allerede
  har været
  offentliggjort og dermed henhører under det offentlige domæne. Desuden bør brugerne, før de køber en tjeneste, have fyldestgørende oplysninger om prisen på og arten af den tilbudte tjeneste, navnlig hvis der lægges ekstragebyrer på et frikaldsnummer.
  Nationale tilsynsmyndigheder bør kunne forlange, at sådanne oplysninger som generel regel videreformidles, og for visse af tilsynsmyndighederne fastsatte tjenestekategoriers vedkommende, at de formidles forud for etablering af opkaldet. De nationale tilsynsmyndigheder bør, når de fastsætter de opkaldskategorier, der kræver prisoplysning forud for etablering, tage behørigt hensyn til tjenestens art, de prisvilkår, der finder anvendelse herpå, og spørgsmålet om, hvorvidt den tilbydes af en udbyder, som ikke udbyder elektroniske kommunikationstjenester
  . |
| --- | --- |

(27)

Gennemskuelige, aktuelle og sammenlignelige tariffer er vigtige for forbrugerne på markeder med konkurrence mellem flere tjenesteudbydere. Forbrugere af elektroniske kommunikationstjenester bør let kunne sammenligne priserne for de forskellige tjenester, der tilbydes på markedet, på grundlag af takstoplysninger, der offentliggøres i en let tilgængelig form. For at gøre prissammenligningen let bør de nationale tilsynsmyndigheder have beføjelse til at forlange, at operatørerne udsender mere gennemskuelige tariffer, og til at sikre, at tredjeparter har ret til gratis at benytte offentligt tilgængelige tariffer, der er udsendt af virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationstjenester. De bør selv
  eller via tredjeparter gratis eller til en overkommelig pris
  stille prisoversigter til rådighed, når markedet ikke har sørget for det. Operatørerne bør ikke have ret til betaling for en sådan brug af tariffer
  i tilfælde
  ,
  hvor disse
  allerede
  har været
  offentliggjort og dermed henhører under det offentlige domæne. Desuden bør brugerne, før de køber en tjeneste, have fyldestgørende oplysninger om prisen på og arten af den tilbudte tjeneste, navnlig hvis der lægges ekstragebyrer på et frikaldsnummer.
  Nationale tilsynsmyndigheder bør kunne forlange, at sådanne oplysninger som generel regel videreformidles, og for visse af tilsynsmyndighederne fastsatte tjenestekategoriers vedkommende, at de formidles forud for etablering af opkaldet. De nationale tilsynsmyndigheder bør, når de fastsætter de opkaldskategorier, der kræver prisoplysning forud for etablering, tage behørigt hensyn til tjenestens art, de prisvilkår, der finder anvendelse herpå, og spørgsmålet om, hvorvidt den tilbydes af en udbyder, som ikke udbyder elektroniske kommunikationstjenester
  .

| (28) | Kunder bør underrettes om deres rettigheder med hensyn til anvendelse af deres personoplysninger i abonnentfortegnelser, og især om formålet med sådanne fortegnelser, samt om deres ret til gebyrfrit ikke at blive medtaget i en offentlig abonnentfortegnelse, jf. direktiv 2002/58/EF. Kunder bør ligeledes i forbindelse med systemer, som tillader, at oplysninger medtages i nummerdatabasen, men som ikke samtidig giver brugere af nummeroplysningstjenester adgang hertil, underrettes om denne mulighed. |
| --- | --- |

(28)

Kunder bør underrettes om deres rettigheder med hensyn til anvendelse af deres personoplysninger i abonnentfortegnelser, og især om formålet med sådanne fortegnelser, samt om deres ret til gebyrfrit ikke at blive medtaget i en offentlig abonnentfortegnelse, jf. direktiv 2002/58/EF. Kunder bør ligeledes i forbindelse med systemer, som tillader, at oplysninger medtages i nummerdatabasen, men som ikke samtidig giver brugere af nummeroplysningstjenester adgang hertil, underrettes om denne mulighed.

| (29) | Medlemsstaterne bør oprette fælles informationscentre for alle brugerhenvendelser. Disse informationscentre, som kunne forvaltes af de nationale tilsynsmyndigheder i samarbejde med forbrugerorganisationer, bør også kunne yde retshjælp i tilfælde af tvister med operatører. Adgang til disse informationscentre bør være gratis, og brugerne bør oplyses om deres eksistens gennem jævnlige oplysningskampagner. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterne bør oprette fælles informationscentre for alle brugerhenvendelser. Disse informationscentre, som kunne forvaltes af de nationale tilsynsmyndigheder i samarbejde med forbrugerorganisationer, bør også kunne yde retshjælp i tilfælde af tvister med operatører. Adgang til disse informationscentre bør være gratis, og brugerne bør oplyses om deres eksistens gennem jævnlige oplysningskampagner.

| (30) | I fremtidens IP-net, hvor udbuddet af en tjeneste kan være adskilt fra udbuddet af nettet, bør medlemsstaterne kunne fastlægge, hvilke skridt der bør tages for at sikre udbuddet af offentligt tilgængelige telefonitjenester ved hjælp af offentlige kommunikationsnet og uafbrudt adgang til alarmtjenester under omfattende netsammenbrud eller i tilfælde af force majeure. |
| --- | --- |

(30)

I fremtidens IP-net, hvor udbuddet af en tjeneste kan være adskilt fra udbuddet af nettet, bør medlemsstaterne kunne fastlægge, hvilke skridt der bør tages for at sikre udbuddet af offentligt tilgængelige telefonitjenester ved hjælp af offentlige kommunikationsnet og uafbrudt adgang til alarmtjenester under omfattende netsammenbrud eller i tilfælde af force majeure.

| (31) | Telefonistassistance omfatter mange forskellige former for betjening af slutbrugerne. Udbuddet af sådanne tjenester bør overlades til forretningsmæssige forhandlinger mellem udbyderne af offentlige kommunikationsnet og udbydere af telefonistassistance, sådan som det er tilfældet med mange andre former for kundeservice, og der er ingen grund til, at det fortsat skal være obligatorisk at udbyde dem. Denne forpligtelse bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(31)

Telefonistassistance omfatter mange forskellige former for betjening af slutbrugerne. Udbuddet af sådanne tjenester bør overlades til forretningsmæssige forhandlinger mellem udbyderne af offentlige kommunikationsnet og udbydere af telefonistassistance, sådan som det er tilfældet med mange andre former for kundeservice, og der er ingen grund til, at det fortsat skal være obligatorisk at udbyde dem. Denne forpligtelse bør derfor ophæves.

| (32) | Nummeroplysningstjenester bør være og er ofte åbne for konkurrence i henhold til artikel 5 i Kommissionens direktiv 2002/77/EF af 16. september 2002 om konkurrence på markederne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

   (12)

  . Der bør indføres overordnede foranstaltninger til sikring af medtagelsen af slutbrugerdata (både fastnet og mobil) i databaserne, omkostningsorienteret levering af disse data til tjenesteudbyderne og levering af netadgang på omkostningsorienterede, rimelige og gennemsigtige vilkår for at sikre, at slutbrugerne får det fulde udbytte af konkurrencen, med det endelige mål at få afskaffet detailregulering af disse tjenester. |
| --- | --- |

(32)

Nummeroplysningstjenester bør være og er ofte åbne for konkurrence i henhold til artikel 5 i Kommissionens direktiv 2002/77/EF af 16. september 2002 om konkurrence på markederne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

   (12)

  . Der bør indføres overordnede foranstaltninger til sikring af medtagelsen af slutbrugerdata (både fastnet og mobil) i databaserne, omkostningsorienteret levering af disse data til tjenesteudbyderne og levering af netadgang på omkostningsorienterede, rimelige og gennemsigtige vilkår for at sikre, at slutbrugerne får det fulde udbytte af konkurrencen, med det endelige mål at få afskaffet detailregulering af disse tjenester.

| (33) | Det bør være muligt for slutbrugerne at kalde og få adgang til alarmtjenester via enhver telefontjeneste, der kan etablere taleopkald ved hjælp af et eller flere numre i de nationale eller internationale telefonnummerplaner. Beredskabsmyndighederne bør kunne behandle og besvare opkald til nummer 112 mindst lige så hurtigt og effektivt som opkald til andre nationale alarmnumre. Det er vigtigt, at 112 bliver mere kendt, da det vil øge beskyttelsen og sikkerheden for borgere, der rejser indenfor Den Europæiske Union. Borgerne bør således bringes på det rene med, at 112 kan benyttes som fælles alarmnummer under rejser i enhver medlemsstat, og det bør bl.a. ske gennem oplysninger på opslag i internationale busterminaler, banegårde, havne og lufthavne samt i telefonbøger, telefonbokse og abonnements- og faktureringsmateriale.
  Det er først og fremmest medlemsstaterne, som er ansvarlige herfor, men Kommissionen bør fortsat både støtte og supplere medlemsstaternes initiativer med henblik på at øge kendskabet til 112 og foretage regelmæssige evalueringer af offentlighedens kendskab til dette nummer.
  Pligten til at stille lokaliseringsoplysninger om den kaldende part til rådighed bør styrkes for at yde Den Europæiske Unions borgere bedre beskyttelse. Operatørerne bør således automatisk og uopfordret levere (»push«) stedbestemmelsesdata til alarmtjenesten. For at gøre det muligt at følge den teknologiske udvikling, herunder udviklingen hen imod stadig mere præcise stedsbestemmende data, bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage tekniske gennemførelsesregler, der kan sikre, at alarmnummeret 112 implementeres i Fællesskabet til gavn for Den Europæiske Unions borgere. |
| --- | --- |

(33)

Det bør være muligt for slutbrugerne at kalde og få adgang til alarmtjenester via enhver telefontjeneste, der kan etablere taleopkald ved hjælp af et eller flere numre i de nationale eller internationale telefonnummerplaner. Beredskabsmyndighederne bør kunne behandle og besvare opkald til nummer 112 mindst lige så hurtigt og effektivt som opkald til andre nationale alarmnumre. Det er vigtigt, at 112 bliver mere kendt, da det vil øge beskyttelsen og sikkerheden for borgere, der rejser indenfor Den Europæiske Union. Borgerne bør således bringes på det rene med, at 112 kan benyttes som fælles alarmnummer under rejser i enhver medlemsstat, og det bør bl.a. ske gennem oplysninger på opslag i internationale busterminaler, banegårde, havne og lufthavne samt i telefonbøger, telefonbokse og abonnements- og faktureringsmateriale.
  Det er først og fremmest medlemsstaterne, som er ansvarlige herfor, men Kommissionen bør fortsat både støtte og supplere medlemsstaternes initiativer med henblik på at øge kendskabet til 112 og foretage regelmæssige evalueringer af offentlighedens kendskab til dette nummer.
  Pligten til at stille lokaliseringsoplysninger om den kaldende part til rådighed bør styrkes for at yde Den Europæiske Unions borgere bedre beskyttelse. Operatørerne bør således automatisk og uopfordret levere (»push«) stedbestemmelsesdata til alarmtjenesten. For at gøre det muligt at følge den teknologiske udvikling, herunder udviklingen hen imod stadig mere præcise stedsbestemmende data, bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage tekniske gennemførelsesregler, der kan sikre, at alarmnummeret 112 implementeres i Fællesskabet til gavn for Den Europæiske Unions borgere.

| (34) | Medlemsstaterne bør træffe særlige foranstaltninger for at sikre, at alarmtjenesterne, herunder 112, er lige så tilgængelige for handicappede, herunder døve, hørehæmmede, talehæmmede og døvstumme brugere, som for andre. Det kan betyde, at der skal tilvejebringes særligt terminaludstyr for hørehæmmede brugere, tekstformidlingstjenester eller andet specifikt udstyr. |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterne bør træffe særlige foranstaltninger for at sikre, at alarmtjenesterne, herunder 112, er lige så tilgængelige for handicappede, herunder døve, hørehæmmede, talehæmmede og døvstumme brugere, som for andre. Det kan betyde, at der skal tilvejebringes særligt terminaludstyr for hørehæmmede brugere, tekstformidlingstjenester eller andet specifikt udstyr.

| (35) | Udviklingen af
  det internationale retningsnummer 3883▐
  (
  det europæiske telefonnummerområde (ETNS)
  ) hindres i dag af manglende efterspørgsel
  , overdrevent bureaukratiske procedurekrav og
  mangelfuldt kendskab
  . For at fremme udviklingen af ETNS
  bør Kommissionen uddelegere ansvaret for forvaltning, nummertildeling og reklame enten til Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder inden for Telekommunikation (BERT) eller, hvis man følger eksemplet fra gennemførelsen af ».eu«-domænet, til en særskilt organisation, som udpeges af Kommissionen på grundlag af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende udvælgelsesprocedure, og med regler for driften, som er en del af fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

(35)

Udviklingen af
  det internationale retningsnummer 3883▐
  (
  det europæiske telefonnummerområde (ETNS)
  ) hindres i dag af manglende efterspørgsel
  , overdrevent bureaukratiske procedurekrav og
  mangelfuldt kendskab
  . For at fremme udviklingen af ETNS
  bør Kommissionen uddelegere ansvaret for forvaltning, nummertildeling og reklame enten til Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder inden for Telekommunikation (BERT) eller, hvis man følger eksemplet fra gennemførelsen af ».eu«-domænet, til en særskilt organisation, som udpeges af Kommissionen på grundlag af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende udvælgelsesprocedure, og med regler for driften, som er en del af fællesskabslovgivningen.

| (36) | Kommissionen har reserveret numrene i »116«-nummerserien til visse tjenester af samfundsmæssig betydning i henhold til sin beslutning 2007/116/EF af 15. februar 2007 om at reservere medlemsstaternes nummerserie, der begynder med »116«, til harmoniserede numre på harmoniserede tjenester af samfundsmæssig betydning

   (13).
  De numre, der er udpeget i denne beslutning, kan ikke anvendes til andre formål end de anførte, men medlemsstaterne er ikke forpligtet til at sikre, at de tjenester, der er forbundet med de reserverede numre, faktisk ydes. De relevante bestemmelser i beslutning 2007/116/EF bør komme til udtryk i direktiv 2002/22/EF for at sikre, at disse bestemmelser i højere grad integreres i rammelovgivningen om elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, og at der også er adgangsmuligheder for handicappede slutbrugere. Der gør sig særlige forhold gældende, når børn skal efterlyses, og en sådan tjeneste er i øjeblikket kun til rådighed i begrænset omfang, og derfor bør medlemsstaterne ikke blot reservere et nummer, men også sikre, at der faktisk findes en tjeneste til efterlysning af børn på deres område under nummer 116000. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen har reserveret numrene i »116«-nummerserien til visse tjenester af samfundsmæssig betydning i henhold til sin beslutning 2007/116/EF af 15. februar 2007 om at reservere medlemsstaternes nummerserie, der begynder med »116«, til harmoniserede numre på harmoniserede tjenester af samfundsmæssig betydning

   (13).
  De numre, der er udpeget i denne beslutning, kan ikke anvendes til andre formål end de anførte, men medlemsstaterne er ikke forpligtet til at sikre, at de tjenester, der er forbundet med de reserverede numre, faktisk ydes. De relevante bestemmelser i beslutning 2007/116/EF bør komme til udtryk i direktiv 2002/22/EF for at sikre, at disse bestemmelser i højere grad integreres i rammelovgivningen om elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, og at der også er adgangsmuligheder for handicappede slutbrugere. Der gør sig særlige forhold gældende, når børn skal efterlyses, og en sådan tjeneste er i øjeblikket kun til rådighed i begrænset omfang, og derfor bør medlemsstaterne ikke blot reservere et nummer, men også sikre, at der faktisk findes en tjeneste til efterlysning af børn på deres område under nummer 116000.

| (37) | Et enhedsmarked indebærer, at slutbrugerne kan få forbindelse med alle numre i andre medlemsstaters nationale nummerplaner og benytte tjenester, herunder informationssamfundstjenester, der bruger numre, som inden for Fællesskabet ikke er geografisk bestemt, herunder bl.a. frikalds- og overtakseringsnumre. Slutbrugerne bør også kunne få forbindelse med numre i ║ ETNS og med internationale frikaldsnumre (UIFN). Der bør ikke lægges hindringer i vejen for opkald på tværs af grænserne til numre og benyttelse af de dertil knyttede tjenester, undtagen i objektivt velbegrundede tilfælde, som f.eks. når det er nødvendigt for at bekæmpe svig eller misbrug, f.eks. i forbindelse med visse særtjenester med overtaksering, eller hvor nummeret er defineret som rent nationalt (f.eks. et indenlandsk kortnummer). Der bør leveres tydelige og fuldstændige forhåndsoplysninger til brugerne om enhver ændring af taksterne for frikaldsnumre, f.eks. takster for internationale opkald til numre, som kan kaldes via de normale internationale retningsnumre. Kommissionen bør kunne vedtage gennemførelsesregler for at sikre, at slutbrugerne har reel mulighed for at kalde numre og benytte tjenester i hele Fællesskabet.
  Slutbrugere bør også kunne opnå forbindelse til andre slutbrugere (navnlig via IP-numre) med henblik på udveksling af data, uanset hvilken operatør de vælger. |
| --- | --- |

(37)

Et enhedsmarked indebærer, at slutbrugerne kan få forbindelse med alle numre i andre medlemsstaters nationale nummerplaner og benytte tjenester, herunder informationssamfundstjenester, der bruger numre, som inden for Fællesskabet ikke er geografisk bestemt, herunder bl.a. frikalds- og overtakseringsnumre. Slutbrugerne bør også kunne få forbindelse med numre i ║ ETNS og med internationale frikaldsnumre (UIFN). Der bør ikke lægges hindringer i vejen for opkald på tværs af grænserne til numre og benyttelse af de dertil knyttede tjenester, undtagen i objektivt velbegrundede tilfælde, som f.eks. når det er nødvendigt for at bekæmpe svig eller misbrug, f.eks. i forbindelse med visse særtjenester med overtaksering, eller hvor nummeret er defineret som rent nationalt (f.eks. et indenlandsk kortnummer). Der bør leveres tydelige og fuldstændige forhåndsoplysninger til brugerne om enhver ændring af taksterne for frikaldsnumre, f.eks. takster for internationale opkald til numre, som kan kaldes via de normale internationale retningsnumre. Kommissionen bør kunne vedtage gennemførelsesregler for at sikre, at slutbrugerne har reel mulighed for at kalde numre og benytte tjenester i hele Fællesskabet.
  Slutbrugere bør også kunne opnå forbindelse til andre slutbrugere (navnlig via IP-numre) med henblik på udveksling af data, uanset hvilken operatør de vælger.

| (38) | Forbrugerne bør kunne træffe velinformerede valg og skifte udbyder, når det er i deres interesse, således at de kan få fuldt udbytte af konkurrencen på markedet. Det er afgørende at sørge for, at det kan gøres uden hindringer af juridisk, teknisk eller praktisk art, herunder aftalevilkår, procedurer, afgifter osv. Dette hindrer ikke, at forbrugeraftaler kan indeholde bestemmelser om rimelige mindsteperioder for aftalens løbetid. Nummerportabilitet er en afgørende faktor, som letter forbrugernes valg og fremmer effektiv konkurrence på markeder for elektronisk kommunikation, og bør derfor gennemføres med mindst mulig forsinkelse
  , under normale omstændigheder i løbet af maksimalt en dag efter, at forbrugeren har anmodet herom. Erfaringerne i visse medlemsstater har dog vist, at der er risiko for, at forbrugerne påtvinges et udbyderskift, uden at de har givet deres samtykke hertil. Skønt dette er et anliggende, der først og fremmest bør sortere under de retshåndhævende myndigheder, bør det være muligt for medlemsstaterne at indføre det minimum af relevante foranstaltninger vedrørende udbyderskiftet, der er nødvendigt for at minimere sådanne risici uden at gøre processen mindre attraktiv for forbrugerne
  . Kommissionen bør kunne vedtage tekniske gennemførelsesbestemmelser på dette område for at tilpasse nummerportabiliteten til den markedsmæssige og teknologiske udvikling, herunder i givet fald portering af abonnentens personlige telefonbøger og profildata, der er oplagret i nettet. Bedømmelsen af, om de teknologiske og markedsmæssige forhold tillader portering af numre mellem net, der udbyder tjenester på et fast sted, og mobilnet, bør navnlig foretages ud fra slutbrugerpriserne og omstillingsomkostningerne for virksomheder, der udbyder tjenester til faste lokaliteter og mobilnetudbydere. |
| --- | --- |

(38)

Forbrugerne bør kunne træffe velinformerede valg og skifte udbyder, når det er i deres interesse, således at de kan få fuldt udbytte af konkurrencen på markedet. Det er afgørende at sørge for, at det kan gøres uden hindringer af juridisk, teknisk eller praktisk art, herunder aftalevilkår, procedurer, afgifter osv. Dette hindrer ikke, at forbrugeraftaler kan indeholde bestemmelser om rimelige mindsteperioder for aftalens løbetid. Nummerportabilitet er en afgørende faktor, som letter forbrugernes valg og fremmer effektiv konkurrence på markeder for elektronisk kommunikation, og bør derfor gennemføres med mindst mulig forsinkelse
  , under normale omstændigheder i løbet af maksimalt en dag efter, at forbrugeren har anmodet herom. Erfaringerne i visse medlemsstater har dog vist, at der er risiko for, at forbrugerne påtvinges et udbyderskift, uden at de har givet deres samtykke hertil. Skønt dette er et anliggende, der først og fremmest bør sortere under de retshåndhævende myndigheder, bør det være muligt for medlemsstaterne at indføre det minimum af relevante foranstaltninger vedrørende udbyderskiftet, der er nødvendigt for at minimere sådanne risici uden at gøre processen mindre attraktiv for forbrugerne
  . Kommissionen bør kunne vedtage tekniske gennemførelsesbestemmelser på dette område for at tilpasse nummerportabiliteten til den markedsmæssige og teknologiske udvikling, herunder i givet fald portering af abonnentens personlige telefonbøger og profildata, der er oplagret i nettet. Bedømmelsen af, om de teknologiske og markedsmæssige forhold tillader portering af numre mellem net, der udbyder tjenester på et fast sted, og mobilnet, bør navnlig foretages ud fra slutbrugerpriserne og omstillingsomkostningerne for virksomheder, der udbyder tjenester til faste lokaliteter og mobilnetudbydere.

| (39) | ▐ Der bør▐ gælde lovfæstet fordelingspligt for nærmere bestemte
  radiotjenester og audiovisuelle medietjenester samt supplerende tjenester
  , der udbydes af en nærmere bestemt medietjenesteudbyder.
  Audiovisuelle medietjenester defineres i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed

   (14). Medlemsstaterne bør give klare begrundelser for fordelingsforpligtelser,▐ så det sikres, at sådanne forpligtelser er gennemsigtige, forholdsmæssige og klart afgrænsede. Regler om fordelingspligt bør i denne forbindelse tilrettelægges på en måde, der giver tilstrækkelige incitamenter til effektive infrastrukturinvesteringer. Regler om fordelingspligt bør jævnligt tages op til nyvurdering med det formål at føre dem ajour med den teknologiske og markedsmæssige udvikling og sikre, at de fortsat står i et rimeligt forhold til de tilstræbte mål.
  Supplerende tjenester omfatter, men er ikke begrænset til,
  tjenester, der gør dem lettere tilgængelige for handicappede brugere, f.eks. videotekst, tekstning for hørehæmmede, synstolkning eller tegnsprogstolkning. |
| --- | --- |

(39)

▐ Der bør▐ gælde lovfæstet fordelingspligt for nærmere bestemte
  radiotjenester og audiovisuelle medietjenester samt supplerende tjenester
  , der udbydes af en nærmere bestemt medietjenesteudbyder.
  Audiovisuelle medietjenester defineres i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed

   (14). Medlemsstaterne bør give klare begrundelser for fordelingsforpligtelser,▐ så det sikres, at sådanne forpligtelser er gennemsigtige, forholdsmæssige og klart afgrænsede. Regler om fordelingspligt bør i denne forbindelse tilrettelægges på en måde, der giver tilstrækkelige incitamenter til effektive infrastrukturinvesteringer. Regler om fordelingspligt bør jævnligt tages op til nyvurdering med det formål at føre dem ajour med den teknologiske og markedsmæssige udvikling og sikre, at de fortsat står i et rimeligt forhold til de tilstræbte mål.
  Supplerende tjenester omfatter, men er ikke begrænset til,
  tjenester, der gør dem lettere tilgængelige for handicappede brugere, f.eks. videotekst, tekstning for hørehæmmede, synstolkning eller tegnsprogstolkning.

| (40) | Medlemsstaterne bør tilrettelægge▐ passende
  høringsmekanismer
  for at overvinde de nuværende mangler med hensyn til høring af forbrugerne og tage behørigt hensyn til borgernes interesser.
  Sådanne mekanismer
  kunne involvere et organ, som uafhængigt af den nationale tilsynsmyndighed og af tjenesteudbyderne udfører forskning i forbrugerrelaterede spørgsmål, eksempelvis forbrugeradfærd og mekanismer for udbyderskift, og som fungerer i åbenhed og leverer bidrag til de eksisterende mekanismer for høring af de berørte parter.
  Desuden bør der indføres en mekanisme, der kan åbne mulighed for et passende samarbejde om spørgsmål vedrørende fremme af lovligt indhold. Samarbejdsprocedurer, der indføres ved hjælp af en sådan mekanisme, bør imidlertid ikke kunne benyttes til en systematisk overvågning af brug af internettet.
  Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage gennemførelsesregler, som er nødvendige for at gøre det lettere for handicappede brugere at få adgang til og benytte elektroniske kommunikationstjenester og terminaludstyr, uden at indskrænke anvendelsen af ║ direktiv 1999/5/EF ║, særlig kravene om handicapvenlighed i artikel 3, stk. 3, litra f). |
| --- | --- |

(40)

Medlemsstaterne bør tilrettelægge▐ passende
  høringsmekanismer
  for at overvinde de nuværende mangler med hensyn til høring af forbrugerne og tage behørigt hensyn til borgernes interesser.
  Sådanne mekanismer
  kunne involvere et organ, som uafhængigt af den nationale tilsynsmyndighed og af tjenesteudbyderne udfører forskning i forbrugerrelaterede spørgsmål, eksempelvis forbrugeradfærd og mekanismer for udbyderskift, og som fungerer i åbenhed og leverer bidrag til de eksisterende mekanismer for høring af de berørte parter.
  Desuden bør der indføres en mekanisme, der kan åbne mulighed for et passende samarbejde om spørgsmål vedrørende fremme af lovligt indhold. Samarbejdsprocedurer, der indføres ved hjælp af en sådan mekanisme, bør imidlertid ikke kunne benyttes til en systematisk overvågning af brug af internettet.
  Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage gennemførelsesregler, som er nødvendige for at gøre det lettere for handicappede brugere at få adgang til og benytte elektroniske kommunikationstjenester og terminaludstyr, uden at indskrænke anvendelsen af ║ direktiv 1999/5/EF ║, særlig kravene om handicapvenlighed i artikel 3, stk. 3, litra f).

| (41) | Proceduren for udenretlig bilæggelse af tvister bør styrkes ved at sikre, at der anvendes uafhængige tvistbilæggelsesorganer, og at proceduren som minimum lever op til de mindsteprincipper, der er fastsat i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet

   (15).
  Medlemsstaterne kan enten anvende eksisterende tvistbilæggelsesorganer til dette formål, forudsat at disse organer opfylder de gældende krav, eller oprette nye organer. |
| --- | --- |

(41)

Proceduren for udenretlig bilæggelse af tvister bør styrkes ved at sikre, at der anvendes uafhængige tvistbilæggelsesorganer, og at proceduren som minimum lever op til de mindsteprincipper, der er fastsat i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet

   (15).
  Medlemsstaterne kan enten anvende eksisterende tvistbilæggelsesorganer til dette formål, forudsat at disse organer opfylder de gældende krav, eller oprette nye organer.

| (42) | Kommissionen bør underrettes om forpligtelser, der pålægges en forsyningspligtig virksomhed. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen bør underrettes om forpligtelser, der pålægges en forsyningspligtig virksomhed.

| (43) | Direktiv 2002/58/EF tager sigte på en harmonisering af medlemsstaternes bestemmelser, der er nødvendig for at sikre et ensartet niveau i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og navnlig privatlivets fred og retten til fortrolighed og sikkerhed, hvad angår it-systemer, i forbindelse med behandling af personoplysninger inden for den elektroniske kommunikationssektor, og for at sikre fri omsætning af sådanne oplysninger og af elektronisk kommunikationsudstyr og elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(43)

Direktiv 2002/58/EF tager sigte på en harmonisering af medlemsstaternes bestemmelser, der er nødvendig for at sikre et ensartet niveau i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og navnlig privatlivets fred og retten til fortrolighed og sikkerhed, hvad angår it-systemer, i forbindelse med behandling af personoplysninger inden for den elektroniske kommunikationssektor, og for at sikre fri omsætning af sådanne oplysninger og af elektronisk kommunikationsudstyr og elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet.

| (44) | Behandling af trafikdata med netværk- og informationssikkerhedsformål til sikring af tilgængeligheden, autenticiteten, integriteten og fortroligheden af lagrede og videresendte oplysninger vil muliggøre behandlingen af sådanne oplysninger i den registeransvarliges legitime interesse med henblik på at forhindre uautoriseret adgang til og skadelig distribution af koder i og at stoppe angreb og beskadigelser med uberettigede afslag på serviceydelser på computere og elektroniske kommunikationssystemer. Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) bør offentliggøre regelmæssige undersøgelser med det formål at illustrere de arter af behandling, der er tilladt efter artikel 6 i direktiv 2002/58/EF
  . |
| --- | --- |

(44)

Behandling af trafikdata med netværk- og informationssikkerhedsformål til sikring af tilgængeligheden, autenticiteten, integriteten og fortroligheden af lagrede og videresendte oplysninger vil muliggøre behandlingen af sådanne oplysninger i den registeransvarliges legitime interesse med henblik på at forhindre uautoriseret adgang til og skadelig distribution af koder i og at stoppe angreb og beskadigelser med uberettigede afslag på serviceydelser på computere og elektroniske kommunikationssystemer. Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) bør offentliggøre regelmæssige undersøgelser med det formål at illustrere de arter af behandling, der er tilladt efter artikel 6 i direktiv 2002/58/EF
  .

| (45) | Når gennemførelses-foranstaltningerne vedrørende databehandlingssikkerheden i henhold til forskriftsproceduren med kontrol skal fastsættes, bør Kommissionen høre alle relevante europæiske myndigheder og organisationer (ENISA, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Artikel 29-Arbejdsgruppen) samt alle andre relevante aktører, særlig med henblik på at blive informeret om de bedst tilgængelige tekniske og økonomiske metoder til sikring af en bedre gennemførelse af direktiv 2002/58/EF. |
| --- | --- |

(45)

Når gennemførelses-foranstaltningerne vedrørende databehandlingssikkerheden i henhold til forskriftsproceduren med kontrol skal fastsættes, bør Kommissionen høre alle relevante europæiske myndigheder og organisationer (ENISA, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Artikel 29-Arbejdsgruppen) samt alle andre relevante aktører, særlig med henblik på at blive informeret om de bedst tilgængelige tekniske og økonomiske metoder til sikring af en bedre gennemførelse af direktiv 2002/58/EF.

| (46) | Bestemmelserne i direktiv 2002/58/EF specificerer og supplerer Europa-Parlamentets og Rådets direktiv direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (16)

  og beskytter legitime interesser hos abonnenter, der er fysiske eller juridiske personer. |
| --- | --- |

(46)

Bestemmelserne i direktiv 2002/58/EF specificerer og supplerer Europa-Parlamentets og Rådets direktiv direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (16)

  og beskytter legitime interesser hos abonnenter, der er fysiske eller juridiske personer.

| (47) | Liberaliseringen af markederne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester og den hurtige teknologiske udvikling har tilsammen sat skub i konkurrencen og den økonomiske vækst og har resulteret i en mangfoldighed af tjenester, som slutbrugerne kan få adgang til via offentlige
  og private
  elektroniske kommunikationsnet
  samt offentligt tilgængelige private net
  . |
| --- | --- |

(47)

Liberaliseringen af markederne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester og den hurtige teknologiske udvikling har tilsammen sat skub i konkurrencen og den økonomiske vækst og har resulteret i en mangfoldighed af tjenester, som slutbrugerne kan få adgang til via offentlige
  og private
  elektroniske kommunikationsnet
  samt offentligt tilgængelige private net
  .

| (48) | IP-adresser er væsentlige for internettets funktion. De identificerer anordninger, der deltager i netværket, såsom computere eller »mobile smart devices« ved hjælp af et nummer. I betragtning af de forskellige scenarier, hvori IP-adresser anvendes, og de dermed forbundne teknologier, der er i hurtig udvikling, er der opstået spørgsmål om IP-adressernes anvendelse som personlige data under visse omstændigheder. Kommissionen bør derfor gennemføre en undersøgelse vedrørende IP-adresser og deres brug og, såfremt det er passende, forelægge forslag
  . |
| --- | --- |

(48)

IP-adresser er væsentlige for internettets funktion. De identificerer anordninger, der deltager i netværket, såsom computere eller »mobile smart devices« ved hjælp af et nummer. I betragtning af de forskellige scenarier, hvori IP-adresser anvendes, og de dermed forbundne teknologier, der er i hurtig udvikling, er der opstået spørgsmål om IP-adressernes anvendelse som personlige data under visse omstændigheder. Kommissionen bør derfor gennemføre en undersøgelse vedrørende IP-adresser og deres brug og, såfremt det er passende, forelægge forslag
  .

| (49) | De teknologiske fremskridt gør det muligt at udvikle nye applikationer, som bygger på apparater til dataindsamling og identifikation, herunder kontaktfrie apparater, der fungerer ved hjælp af radiofrekvenser. Eksempelvis benyttes der i radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) radiofrekvenser til at opfange data fra entydigt identitetsmærkede brikker, og disse data kan derpå overføres gennem de eksisterende kommunikationsnet. Hvis sådanne teknologier får stor udbredelse, kan de give et stort økonomisk og samfundsmæssigt udbytte og dermed yde et væsentligt bidrag til det indre marked, hvis borgerne kan acceptere, at de bruges. For at opnå en sådan accept er det nødvendigt at sørge for, at
  alle
  det enkelte menneskes grundlæggende rettigheder beskyttes, herunder▐ retten til privatlivets fred og til beskyttelse af persondata. Når sådanne anordninger forbindes med offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationsnet eller indgår som grundlæggende infrastruktur i elektroniske kommunikationstjenester, bør de relevante bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, herunder bestemmelserne om sikkerhed, trafikdata og lokaliseringsdata samt ║ hemmelighed, finde anvendelse. |
| --- | --- |

(49)

De teknologiske fremskridt gør det muligt at udvikle nye applikationer, som bygger på apparater til dataindsamling og identifikation, herunder kontaktfrie apparater, der fungerer ved hjælp af radiofrekvenser. Eksempelvis benyttes der i radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) radiofrekvenser til at opfange data fra entydigt identitetsmærkede brikker, og disse data kan derpå overføres gennem de eksisterende kommunikationsnet. Hvis sådanne teknologier får stor udbredelse, kan de give et stort økonomisk og samfundsmæssigt udbytte og dermed yde et væsentligt bidrag til det indre marked, hvis borgerne kan acceptere, at de bruges. For at opnå en sådan accept er det nødvendigt at sørge for, at
  alle
  det enkelte menneskes grundlæggende rettigheder beskyttes, herunder▐ retten til privatlivets fred og til beskyttelse af persondata. Når sådanne anordninger forbindes med offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationsnet eller indgår som grundlæggende infrastruktur i elektroniske kommunikationstjenester, bør de relevante bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, herunder bestemmelserne om sikkerhed, trafikdata og lokaliseringsdata samt ║ hemmelighed, finde anvendelse.

| (50) | Udbyderen af en offentligt tilgængelig elektronisk kommunikationstjeneste bør træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre beskyttelse af sine tjenester. Uden at dette berører direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet

   (17)

  bør sådanne foranstaltninger sikre, at kun autoriserede personer kan få adgang til personoplysninger til lovlige formål, og at såvel lagrede eller sendte personoplysninger som nettet og tjenesterne er beskyttede. Desuden bør der indføres en sikkerhedspolitik for behandling af personoplysninger med henblik på at identificere svage punkter i systemet og foretages regelmæssig overvågning samt træffes forebyggende, korrigerende og afbødende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(50)

Udbyderen af en offentligt tilgængelig elektronisk kommunikationstjeneste bør træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre beskyttelse af sine tjenester. Uden at dette berører direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet

   (17)

  bør sådanne foranstaltninger sikre, at kun autoriserede personer kan få adgang til personoplysninger til lovlige formål, og at såvel lagrede eller sendte personoplysninger som nettet og tjenesterne er beskyttede. Desuden bør der indføres en sikkerhedspolitik for behandling af personoplysninger med henblik på at identificere svage punkter i systemet og foretages regelmæssig overvågning samt træffes forebyggende, korrigerende og afbødende foranstaltninger.

| (51) | De nationale tilsynsmyndigheder bør overvåge de trufne foranstaltninger og videreformidle bedste praksis blandt udbydere af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

(51)

De nationale tilsynsmyndigheder bør overvåge de trufne foranstaltninger og videreformidle bedste praksis blandt udbydere af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester.

| (52) | Brud på sikkerheden, der fører til tab eller beskadigelse af persondata om
  en
  abonnent
  eller en person
  kan medføre store▐ skader for
  brugerne
  , hvis ikke de afhjælpes hurtigt og på betryggende vis.
  Den nationale regulerende myndighed eller en anden ansvarlig national myndighed
  bør derfor straks informeres
  af den relevante tjenesteudbyder om ethvert brud på sikkerheden. Den kompetente myndighed bør fastslå, hvor alvorligt et brud der er tale om, og bør kræve, at de relevante tjenesteudbydere uden unødig forsinkelse på passende vis orienterer de brugere, der er berørt af bruddet. Endvidere bør de pågældende tjenesteudbydere omgående foruden de kompetente nationale myndigheder og i tilfælde af, at der er overhængende og direkte risiko for forbrugernes rettigheder og interesser (såsom i tilfælde af uautoriseret adgang til indhold af email, adgang til kreditkortdata osv.) direkte orientere de berørte brugere. Endelig bør udbyderne årligt underrette berørte brugere om alle alvorlige brud på sikkerheden efter direktiv 2002/58/EF, der er forekommet i løbet af den pågældende periode.
  Orienteringen
  af de nationale myndigheder og brugerne
  bør indeholde oplysninger om, hvilke foranstaltninger udbyderen har sat i værk for at afhjælpe bruddet på sikkerheden, og anbefalinger til
  beskyttelse af
  berørte brugere. |
| --- | --- |

(52)

Brud på sikkerheden, der fører til tab eller beskadigelse af persondata om
  en
  abonnent
  eller en person
  kan medføre store▐ skader for
  brugerne
  , hvis ikke de afhjælpes hurtigt og på betryggende vis.
  Den nationale regulerende myndighed eller en anden ansvarlig national myndighed
  bør derfor straks informeres
  af den relevante tjenesteudbyder om ethvert brud på sikkerheden. Den kompetente myndighed bør fastslå, hvor alvorligt et brud der er tale om, og bør kræve, at de relevante tjenesteudbydere uden unødig forsinkelse på passende vis orienterer de brugere, der er berørt af bruddet. Endvidere bør de pågældende tjenesteudbydere omgående foruden de kompetente nationale myndigheder og i tilfælde af, at der er overhængende og direkte risiko for forbrugernes rettigheder og interesser (såsom i tilfælde af uautoriseret adgang til indhold af email, adgang til kreditkortdata osv.) direkte orientere de berørte brugere. Endelig bør udbyderne årligt underrette berørte brugere om alle alvorlige brud på sikkerheden efter direktiv 2002/58/EF, der er forekommet i løbet af den pågældende periode.
  Orienteringen
  af de nationale myndigheder og brugerne
  bør indeholde oplysninger om, hvilke foranstaltninger udbyderen har sat i værk for at afhjælpe bruddet på sikkerheden, og anbefalinger til
  beskyttelse af
  berørte brugere.

| (53) | De nationale tilsynsmyndigheder bør bl.a. fremme EU-borgernes interesser ved at bidrage til sikringen af et højt beskyttelsesniveau for persondata og privatlivets fred. Det forudsætter, at de har de nødvendige ressourcer til at varetage deres opgaver, herunder at de råder over omfattende og pålidelige data om faktiske sikkerhedshændelser, der har medført beskadigelse af persondata om enkeltpersoner. |
| --- | --- |

(53)

De nationale tilsynsmyndigheder bør bl.a. fremme EU-borgernes interesser ved at bidrage til sikringen af et højt beskyttelsesniveau for persondata og privatlivets fred. Det forudsætter, at de har de nødvendige ressourcer til at varetage deres opgaver, herunder at de råder over omfattende og pålidelige data om faktiske sikkerhedshændelser, der har medført beskadigelse af persondata om enkeltpersoner.

| (54) | Ved gennemførelsen af foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 2002/58/EF bør medlemsstaternes myndigheder og domstole ikke kun fortolke deres nationale lovgivning på en måde, der er forenelig med ovennævnte direktiv, men også sikre, at de ikke lægger en fortolkning af dette direktiv til grund, som er i strid med andre grundlæggende rettigheder eller almindelige fællesskabsretlige principper, såsom proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(54)

Ved gennemførelsen af foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 2002/58/EF bør medlemsstaternes myndigheder og domstole ikke kun fortolke deres nationale lovgivning på en måde, der er forenelig med ovennævnte direktiv, men også sikre, at de ikke lægger en fortolkning af dette direktiv til grund, som er i strid med andre grundlæggende rettigheder eller almindelige fællesskabsretlige principper, såsom proportionalitetsprincippet.

| (55) | Der bør gives hjemmel til vedtagelse af gennemførelsesregler om opstilling af et fælles sæt af krav, der kan medføre fyldestgørende beskyttelse af privatlivet og af transmitterede eller behandlede persondata i forbindelse med brugen af elektroniske kommunikationsnet på det indre marked. |
| --- | --- |

(55)

Der bør gives hjemmel til vedtagelse af gennemførelsesregler om opstilling af et fælles sæt af krav, der kan medføre fyldestgørende beskyttelse af privatlivet og af transmitterede eller behandlede persondata i forbindelse med brugen af elektroniske kommunikationsnet på det indre marked.

| (56) | Når der fastsættes nærmere regler om, hvilken fremstillingsform og hvilke procedurer der skal anvendes ved orienteringen om sikkerhedsbrud, bør der tages hensyn til omstændighederne omkring sikkerhedsbruddet, herunder til om de pågældende persondata var beskyttet ved kryptering eller på en anden måde, der effektivt begrænser sandsynligheden af identitetstyveri eller andre former for misbrug. Sådanne regler og procedurer bør desuden tage hensyn til de lovhåndhævende myndigheders legitime interesser i tilfælde, hvor en åben redegørelse på et tidligt tidspunkt kunne udgøre en unødvendig hæmsko for efterforskningen af omstændighederne ved et sikkerhedsbrud.
  ▐ |
| --- | --- |

(56)

Når der fastsættes nærmere regler om, hvilken fremstillingsform og hvilke procedurer der skal anvendes ved orienteringen om sikkerhedsbrud, bør der tages hensyn til omstændighederne omkring sikkerhedsbruddet, herunder til om de pågældende persondata var beskyttet ved kryptering eller på en anden måde, der effektivt begrænser sandsynligheden af identitetstyveri eller andre former for misbrug. Sådanne regler og procedurer bør desuden tage hensyn til de lovhåndhævende myndigheders legitime interesser i tilfælde, hvor en åben redegørelse på et tidligt tidspunkt kunne udgøre en unødvendig hæmsko for efterforskningen af omstændighederne ved et sikkerhedsbrud.

▐

| (57) | Programmer, der til fordel for en tredjepart i det skjulte overvåger en brugers handlinger og/eller hindrer brugerens terminaludstyr i at fungere efter hensigten (såkaldt spionsoftware), udgør en alvorlig trussel mod privatlivets fred for brugerne. Det er nødvendigt at sikre et højt og ensartet beskyttelsesniveau for brugernes privatsfære, uanset om brugeren downloader de uønskede spionprogrammer uden at være klar over det, eller om de leveres og installeres skjult i programmer, der distribueres på andre eksterne datalagringsmedier som f.eks. cd'er, cd-rom'er eller usb-nøgler.
  Medlemsstaterne bør tilskynde slutbrugerne til at tage de nødvendige skridt til at beskytte deres terminaludstyr mod virus og spionsoftware. |
| --- | --- |

(57)

Programmer, der til fordel for en tredjepart i det skjulte overvåger en brugers handlinger og/eller hindrer brugerens terminaludstyr i at fungere efter hensigten (såkaldt spionsoftware), udgør en alvorlig trussel mod privatlivets fred for brugerne. Det er nødvendigt at sikre et højt og ensartet beskyttelsesniveau for brugernes privatsfære, uanset om brugeren downloader de uønskede spionprogrammer uden at være klar over det, eller om de leveres og installeres skjult i programmer, der distribueres på andre eksterne datalagringsmedier som f.eks. cd'er, cd-rom'er eller usb-nøgler.
  Medlemsstaterne bør tilskynde slutbrugerne til at tage de nødvendige skridt til at beskytte deres terminaludstyr mod virus og spionsoftware.

| (58) | Udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester må foretage store investeringer for at bekæmpe uønskede reklamehenvendelser (»spam«). Desuden har de bedre forudsætninger end slutbrugerne, fordi de har den viden og de ressourcer, der skal til for at detektere og identificere spammere. Udbydere af mailtjenester og andre tjenesteudbydere bør derfor have mulighed for at anlægge sag mod spammere
  for sådanne overtrædelser
  og således forsvare deres kunders interesser såvel som deres egne legitime erhvervsinteresser. |
| --- | --- |

(58)

Udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester må foretage store investeringer for at bekæmpe uønskede reklamehenvendelser (»spam«). Desuden har de bedre forudsætninger end slutbrugerne, fordi de har den viden og de ressourcer, der skal til for at detektere og identificere spammere. Udbydere af mailtjenester og andre tjenesteudbydere bør derfor have mulighed for at anlægge sag mod spammere
  for sådanne overtrædelser
  og således forsvare deres kunders interesser såvel som deres egne legitime erhvervsinteresser.

| (59) | Hvis lokaliseringsdata, bortset fra trafikdata, kan behandles, bør disse data kun behandles, når de er gjort anonyme, eller med forudgående samtykke fra de berørte brugere eller abonnenter, som bør have klare og fyldestgørende oplysninger om muligheden for til enhver tid at trække deres samtykke tilbage. |
| --- | --- |

(59)

Hvis lokaliseringsdata, bortset fra trafikdata, kan behandles, bør disse data kun behandles, når de er gjort anonyme, eller med forudgående samtykke fra de berørte brugere eller abonnenter, som bør have klare og fyldestgørende oplysninger om muligheden for til enhver tid at trække deres samtykke tilbage.

| (60) | Behovet for at sikre en fyldestgørende beskyttelse af privatlivet og af transmitterede eller behandlede persondata i forbindelse med brugen af elektroniske kommunikationsnet i Fællesskabet gør det nødvendigt at sikre, at reglerne kan gennemføres og håndhæves effektivt, således at der bliver tilstrækkelige incitamenter til at overholde dem. De nationale tilsynsmyndigheder bør have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at efterforske tilfælde af manglende overholdelse effektivt og herunder have mulighed for at indhente de relevante informationer, de har behov for med henblik på at afgøre klagesager og idømme bøder, når reglerne ikke overholdes. |
| --- | --- |

(60)

Behovet for at sikre en fyldestgørende beskyttelse af privatlivet og af transmitterede eller behandlede persondata i forbindelse med brugen af elektroniske kommunikationsnet i Fællesskabet gør det nødvendigt at sikre, at reglerne kan gennemføres og håndhæves effektivt, således at der bliver tilstrækkelige incitamenter til at overholde dem. De nationale tilsynsmyndigheder bør have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at efterforske tilfælde af manglende overholdelse effektivt og herunder have mulighed for at indhente de relevante informationer, de har behov for med henblik på at afgøre klagesager og idømme bøder, når reglerne ikke overholdes.

| (61) | Samarbejdet om og håndhævelsen af bestemmelserne på tværs af grænserne bør styrkes ved brug af eksisterende mekanismer som dem, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (18) gennem en ændring af denne forordning. |
| --- | --- |

(61)

Samarbejdet om og håndhævelsen af bestemmelserne på tværs af grænserne bør styrkes ved brug af eksisterende mekanismer som dem, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (18) gennem en ændring af denne forordning.

| (62) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af ║ direktiv 2002/22/EF og ║ 2002/58/EF bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (19). |
| --- | --- |

(62)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af ║ direktiv 2002/22/EF og ║ 2002/58/EF bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (19).

| (63) | Træder Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

   (20)

  i kraft, bør Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et nyt lovgivningsmæssigt forslag om privatlivets fred og databeskyttelse i forbindelse med elektronisk kommunikation baseret på et nyt retsgrundlag. |
| --- | --- |

(63)

Træder Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

   (20)

  i kraft, bør Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et nyt lovgivningsmæssigt forslag om privatlivets fred og databeskyttelse i forbindelse med elektronisk kommunikation baseret på et nyt retsgrundlag.

| (64) | Kommissionen bør navnlig have beføjelse til at vedtage gennemførelsesbestemmelser om gennemsigtige tariffer, minimumkrav til tjenesternes kvalitet, effektiv implementering af 112-tjenesterne, effektiv mulighed for at komme i forbindelse med numre og benytte tjenester og bedre adgangsmuligheder for handicappede slutbrugere samt ændringer for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling eller til ændringer i efterspørgslen på markedet. Kommissionen bør også have beføjelse til at vedtage gennemførelsesbestemmelser til informations- og anmeldelseskravene samt bestemmelser om samarbejde over grænserne. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i direktiv 2002/22/EF ved at supplere det med nye ikkevæsentlige bestemmelser, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.
  Anvendelsen af
  forskriftsproceduren med kontrol
  inden for de sædvanlige frister kan i visse særlige situationer forhindre en rettidig vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser, og Europa-Parlamentet, Rådet og
  Kommissionen bør
  derfor handle hurtigt for at sikre, at bestemmelserne vedtages rettidigt. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen bør navnlig have beføjelse til at vedtage gennemførelsesbestemmelser om gennemsigtige tariffer, minimumkrav til tjenesternes kvalitet, effektiv implementering af 112-tjenesterne, effektiv mulighed for at komme i forbindelse med numre og benytte tjenester og bedre adgangsmuligheder for handicappede slutbrugere samt ændringer for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling eller til ændringer i efterspørgslen på markedet. Kommissionen bør også have beføjelse til at vedtage gennemførelsesbestemmelser til informations- og anmeldelseskravene samt bestemmelser om samarbejde over grænserne. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i direktiv 2002/22/EF ved at supplere det med nye ikkevæsentlige bestemmelser, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.
  Anvendelsen af
  forskriftsproceduren med kontrol
  inden for de sædvanlige frister kan i visse særlige situationer forhindre en rettidig vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser, og Europa-Parlamentet, Rådet og
  Kommissionen bør
  derfor handle hurtigt for at sikre, at bestemmelserne vedtages rettidigt.

| (65) | Formålet med direktiv 2002/22/EF er at sikre en høj grad af beskyttelse af forbrugernes og de enkelte brugeres rettigheder ved levering af telekommunikationstjenester. Der kræves ikke en sådan beskyttelse ved globale telekommunikationstjenester. Disse er erhvervsmæssige data- og taletjenester, der leveres som en pakke til store virksomheder placeret i forskellige lande inden for eller uden for EU, på grundlag af individuelle kontrakter, der forhandles af ligeværdige parter. |
| --- | --- |

(65)

Formålet med direktiv 2002/22/EF er at sikre en høj grad af beskyttelse af forbrugernes og de enkelte brugeres rettigheder ved levering af telekommunikationstjenester. Der kræves ikke en sådan beskyttelse ved globale telekommunikationstjenester. Disse er erhvervsmæssige data- og taletjenester, der leveres som en pakke til store virksomheder placeret i forskellige lande inden for eller uden for EU, på grundlag af individuelle kontrakter, der forhandles af ligeværdige parter.

| (66) | Direktiv 2002/22/EF og 2002/58/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(66)

Direktiv 2002/22/EF og 2002/58/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer til direktiv 2002/22/EF

(forsyningspligtdirektivet)

I direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1


  Genstand og anvendelsesområde

  1.   Inden for rammerne af direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) vedrører nærværende direktiv udbud af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester til slutbrugere. Formålet er ║ gennem reel konkurrence og reelle valgmuligheder ║ at sikre, at tjenester af høj kvalitet er offentligt tilgængelige i hele Fællesskabet, samt at tage højde for de tilfælde, hvor slutbrugernes behov ikke opfyldes tilfredsstillende af markedet. Direktivet indeholder desuden bestemmelser om terminaludstyr hos forbrugerne
  med særlig vægt på terminaludstyr til brugere med specifikke behov, f.eks. handicappede og ældre
  .
  2.   Dette direktiv fastlægger slutbrugeres rettigheder og de tilsvarende forpligtelser for virksomheder, som udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. For at sikre, at der stilles forsyningspligtydelser til rådighed på markeder med fri og åben konkurrence, fastlægger dette direktiv det minimum af tjenester af en bestemt kvalitet, som alle slutbrugere under hensyn til særlige nationale forhold skal have adgang til for en rimelig pris, uden at det medfører konkurrenceforvridning. Direktivet fastsætter desuden forpligtelser med hensyn til udbud af visse obligatoriske tjenester.


  3.
     
  Bestemmelserne i dette direktiv finder anvendelse under iagttagelse af fællesskabslovgivningen om forbrugerbeskyttelse, navnlig direktiv 93/13/EØF og 97/7/EF, og nationale regler i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.
  « |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Inden for rammerne af direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) vedrører nærværende direktiv udbud af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester til slutbrugere. Formålet er ║ gennem reel konkurrence og reelle valgmuligheder ║ at sikre, at tjenester af høj kvalitet er offentligt tilgængelige i hele Fællesskabet, samt at tage højde for de tilfælde, hvor slutbrugernes behov ikke opfyldes tilfredsstillende af markedet. Direktivet indeholder desuden bestemmelser om terminaludstyr hos forbrugerne
  med særlig vægt på terminaludstyr til brugere med specifikke behov, f.eks. handicappede og ældre
  .

2.   Dette direktiv fastlægger slutbrugeres rettigheder og de tilsvarende forpligtelser for virksomheder, som udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. For at sikre, at der stilles forsyningspligtydelser til rådighed på markeder med fri og åben konkurrence, fastlægger dette direktiv det minimum af tjenester af en bestemt kvalitet, som alle slutbrugere under hensyn til særlige nationale forhold skal have adgang til for en rimelig pris, uden at det medfører konkurrenceforvridning. Direktivet fastsætter desuden forpligtelser med hensyn til udbud af visse obligatoriske tjenester.

3.
     
  Bestemmelserne i dette direktiv finder anvendelse under iagttagelse af fællesskabslovgivningen om forbrugerbeskyttelse, navnlig direktiv 93/13/EØF og 97/7/EF, og nationale regler i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.
  «

| 2) | Artikel 2 ændres således:






  a) | Litra b) ophæves. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 ændres således:

a)

Litra b) ophæves.

| b) | Litra c) og d)
  affattes således:






  »c) | »offentligt tilgængelig telefonitjeneste«: en tjeneste, der giver offentligheden mulighed for at etablere
  og/eller
  modtage indenlandske og/eller internationale opkald direkte eller indirekte
  , og andre kommunikationsmidler specifikt udviklet til handicappede brugere, som gør brug af tekstrelæ eller totale konversationstjenester,
  ved hjælp af et eller flere numre i en national eller international telefonnummerplan |
| --- | --- | --- |

b)

Litra c) og d)
  affattes således:

»c)

»offentligt tilgængelig telefonitjeneste«: en tjeneste, der giver offentligheden mulighed for at etablere
  og/eller
  modtage indenlandske og/eller internationale opkald direkte eller indirekte
  , og andre kommunikationsmidler specifikt udviklet til handicappede brugere, som gør brug af tekstrelæ eller totale konversationstjenester,
  ved hjælp af et eller flere numre i en national eller international telefonnummerplan

| d) | »geografisk nummer«: et nummer fra den nationale telefonnummerplan, hvor en del af talstrukturen indeholder en geografisk information, der anvendes til at dirigere opkald til nettermineringspunktets (NTP) fysiske placering
  « |
| --- | --- |

d)

»geografisk nummer«: et nummer fra den nationale telefonnummerplan, hvor en del af talstrukturen indeholder en geografisk information, der anvendes til at dirigere opkald til nettermineringspunktets (NTP) fysiske placering
  «

| c) | Litra e) ophæves. |
| --- | --- |

c)

Litra e) ophæves.

| 3) | Artikel 4 affattes således:

  »Artikel 4


  Udbud af fastnetadgang og udbud af telefonitjenester

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle rimelige anmodninger om tilslutning til et offentligt kommunikationsnet på et fast sted efterkommes af mindst én virksomhed.
  2.   Tilslutningen skal kunne formidle tale-, telefax- og datakommunikation med transmissionshastigheder, der er høje nok til at muliggøre velfungerende internetadgang, under hensyntagen til gængs teknologi, der bruges af de fleste abonnenter, og til hvad der er teknologisk muligt.
  3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle rimelige anmodninger om etablering af en
  offentligt tilgængelig
  telefonitjeneste over den i stk. 1 omhandlede netforbindelse imødekommes af mindst én virksomhed således, at tjenesten giver mulighed for at etablere og modtage indenlandske og internationale opkald og opkald til alarmtjenester via alarmnummeret 112
  og via eventuelle andre nationale alarmnumre
  .« |
| --- | --- |

3)

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

Udbud af fastnetadgang og udbud af telefonitjenester

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle rimelige anmodninger om tilslutning til et offentligt kommunikationsnet på et fast sted efterkommes af mindst én virksomhed.

2.   Tilslutningen skal kunne formidle tale-, telefax- og datakommunikation med transmissionshastigheder, der er høje nok til at muliggøre velfungerende internetadgang, under hensyntagen til gængs teknologi, der bruges af de fleste abonnenter, og til hvad der er teknologisk muligt.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle rimelige anmodninger om etablering af en
  offentligt tilgængelig
  telefonitjeneste over den i stk. 1 omhandlede netforbindelse imødekommes af mindst én virksomhed således, at tjenesten giver mulighed for at etablere og modtage indenlandske og internationale opkald og opkald til alarmtjenester via alarmnummeret 112
  og via eventuelle andre nationale alarmnumre
  .«

| 4) | Artikel 5, stk. 2, affattes således:
  »2.   Nummerfortegnelsen og oplysningstjenesten i stk. 1 skal omfatte alle abonnenter på offentligt tilgængelige telefonitjenester, jf. dog artikel 12 i direktiv 2002/58/EF.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 5, stk. 2, affattes således:

»2.   Nummerfortegnelsen og oplysningstjenesten i stk. 1 skal omfatte alle abonnenter på offentligt tilgængelige telefonitjenester, jf. dog artikel 12 i direktiv 2002/58/EF.«

| 5) | I artikel 6 foretages følgende ændringer:










  a) | Overskriften affattes således:


  »Offentlige betalingstelefoner og anden adgang til telekommunikation« |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 6 foretages følgende ændringer:

a)

Overskriften affattes således:

»Offentlige betalingstelefoner og anden adgang til telekommunikation«

| b) | Stk. 1, affattes således:


  »
  1.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at de nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge virksomheder forpligtelser, således at det sikres, at der stilles offentlige betalingstelefoner til rådighed eller sikres adgang til anden telekommunikation i et sådant omfang, at slutbrugernes rimelige behov opfyldes, for så vidt angår geografisk dækning, antal telefoner eller adgangsmuligheder til anden telekommunikation, adgangsfaciliteter for handicappede brugere og tjenestekvalitet.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 1, affattes således:

»
  1.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at de nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge virksomheder forpligtelser, således at det sikres, at der stilles offentlige betalingstelefoner til rådighed eller sikres adgang til anden telekommunikation i et sådant omfang, at slutbrugernes rimelige behov opfyldes, for så vidt angår geografisk dækning, antal telefoner eller adgangsmuligheder til anden telekommunikation, adgangsfaciliteter for handicappede brugere og tjenestekvalitet.
  «

| 6) | Artikel 7 affattes således:

  »Artikel 7


  ▐ Foranstaltninger for handicappede brugere

  1.   Medlemsstaterne træffer særlige foranstaltninger for handicappede slutbrugere for at sikre, at de har lige så gode og billige muligheder for at benytte
  elektroniske kommunikationstjenester
  , herunder alarmtjenester, nummeroplysningstjenester og nummerfortegnelser, som andre slutbrugere.
  2.   Medlemsstaterne
  kan
  under hensyn til de nationale forhold
  og særlige krav vedrørende handicappede brugere træffe
  særlige foranstaltninger
  , som på grundlag af en vurdering foretaget af de nationale tilsynsmyndigheder skønnes nødvendige,
  for at sikre, at handicappede slutbrugere har de samme valgmuligheder mellem virksomheder og tjenesteudbydere som flertallet af slutbrugerne
  , og for at fremme tilgængeligheden af passende terminaludstyr. De sikrer under alle omstændigheder, at mindst én virksomhed imødekommer specifikke handicapgruppers behov som brugere
  .


  3.
     
  Når medlemsstaterne træffer de ovenfor nævnte foranstaltninger, tilskynder de til overholdelse af de relevante standarder og specifikationer, som er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 17, 18 og 19 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).




  4.
     
  For at kunne vedtage og gennemføre særlige ordninger for handicappede brugere tilskynder medlemsstaterne til, at der produceres terminaludstyr med de nødvendige tjenester og funktioner, og at dette gøres tilgængeligt.
  « |
| --- | --- |

6)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

▐ Foranstaltninger for handicappede brugere

1.   Medlemsstaterne træffer særlige foranstaltninger for handicappede slutbrugere for at sikre, at de har lige så gode og billige muligheder for at benytte
  elektroniske kommunikationstjenester
  , herunder alarmtjenester, nummeroplysningstjenester og nummerfortegnelser, som andre slutbrugere.

2.   Medlemsstaterne
  kan
  under hensyn til de nationale forhold
  og særlige krav vedrørende handicappede brugere træffe
  særlige foranstaltninger
  , som på grundlag af en vurdering foretaget af de nationale tilsynsmyndigheder skønnes nødvendige,
  for at sikre, at handicappede slutbrugere har de samme valgmuligheder mellem virksomheder og tjenesteudbydere som flertallet af slutbrugerne
  , og for at fremme tilgængeligheden af passende terminaludstyr. De sikrer under alle omstændigheder, at mindst én virksomhed imødekommer specifikke handicapgruppers behov som brugere
  .

3.
     
  Når medlemsstaterne træffer de ovenfor nævnte foranstaltninger, tilskynder de til overholdelse af de relevante standarder og specifikationer, som er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 17, 18 og 19 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

4.
     
  For at kunne vedtage og gennemføre særlige ordninger for handicappede brugere tilskynder medlemsstaterne til, at der produceres terminaludstyr med de nødvendige tjenester og funktioner, og at dette gøres tilgængeligt.
  «

| 7) | I artikel 8 indsættes som stk. 3:
  »3.   Når en udpeget virksomhed, jf. stk. 1, vil afhænde sit accesnet eller en væsentlig del af det til en særskilt juridisk enhed med en anden ejer, underretter den i god tid forud den nationale tilsynsmyndighed, så denne kan bedømme, hvordan den påtænkte handel vil påvirke udbuddet af fastnetadgang og telefonitjenester i henhold til artikel 4. Den nationale tilsynsmyndighed kan gøre vilkår gældende i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet).« |
| --- | --- |

7)

I artikel 8 indsættes som stk. 3:

»3.   Når en udpeget virksomhed, jf. stk. 1, vil afhænde sit accesnet eller en væsentlig del af det til en særskilt juridisk enhed med en anden ejer, underretter den i god tid forud den nationale tilsynsmyndighed, så denne kan bedømme, hvordan den påtænkte handel vil påvirke udbuddet af fastnetadgang og telefonitjenester i henhold til artikel 4. Den nationale tilsynsmyndighed kan gøre vilkår gældende i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet).«

| 8) | Artikel 9, stk. 1, 2 og 3, affattes således:
  »1.   De nationale tilsynsmyndigheder overvåger detailtaksternes udvikling og niveau for så vidt angår de tjenester, der i artikel 4, 5, 6 og 7 angives som omfattet af forsyningspligten, og som ydes af udpegede virksomheder eller, hvis der ikke er udpeget virksomheder med henblik på disse tjenester, på anden måde udbydes på markedet, navnlig i forhold til nationale forbrugerpriser og indkomster.
  2.   Medlemsstaterne kan under hensyn til de nationale forhold kræve, at de udpegede virksomheder tilbyder forbrugerne takstvalgmuligheder eller -ordninger, der afviger fra dem, der tilbydes under almindelige forretningsmæssige vilkår, navnlig for at sikre, at personer med lave indkomster eller personer med særlige sociale behov ikke hindres i at få adgang til eller anvende den netadgang, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, eller de forsyningspligttjenester, er nævnt i artikel 4, stk. 3, og artikel 5, 6 og 7, og som ydes af udpegede virksomheder.
  3.   Medlemsstaterne
  sikrer,
  ud over eventuelle bestemmelser om ║ at de udpegede virksomheder skal tilbyde særlige takstvalgmuligheder, overholde prislofter, anvende geografisk udligning eller lignende ordninger, at der ydes støtte til forbrugere, der findes at have lav indtægt, handicap eller særlige sociale behov.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 9, stk. 1, 2 og 3, affattes således:

»1.   De nationale tilsynsmyndigheder overvåger detailtaksternes udvikling og niveau for så vidt angår de tjenester, der i artikel 4, 5, 6 og 7 angives som omfattet af forsyningspligten, og som ydes af udpegede virksomheder eller, hvis der ikke er udpeget virksomheder med henblik på disse tjenester, på anden måde udbydes på markedet, navnlig i forhold til nationale forbrugerpriser og indkomster.

2.   Medlemsstaterne kan under hensyn til de nationale forhold kræve, at de udpegede virksomheder tilbyder forbrugerne takstvalgmuligheder eller -ordninger, der afviger fra dem, der tilbydes under almindelige forretningsmæssige vilkår, navnlig for at sikre, at personer med lave indkomster eller personer med særlige sociale behov ikke hindres i at få adgang til eller anvende den netadgang, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, eller de forsyningspligttjenester, er nævnt i artikel 4, stk. 3, og artikel 5, 6 og 7, og som ydes af udpegede virksomheder.

3.   Medlemsstaterne
  sikrer,
  ud over eventuelle bestemmelser om ║ at de udpegede virksomheder skal tilbyde særlige takstvalgmuligheder, overholde prislofter, anvende geografisk udligning eller lignende ordninger, at der ydes støtte til forbrugere, der findes at have lav indtægt, handicap eller særlige sociale behov.«

| 9) | Artikel 10, stk. 2, affattes således:


  »
  2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, som tilbyder telekommunikationstjenester som defineret i artikel 2 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), udbyder de særlige faciliteter og tjenester i direktivets bilag I, del A, således at abonnenterne kan overvåge og kontrollere deres udgifter og hindre uberettiget afbrydelse af tjenesten.
  « |
| --- | --- |

9)

Artikel 10, stk. 2, affattes således:

»
  2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, som tilbyder telekommunikationstjenester som defineret i artikel 2 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), udbyder de særlige faciliteter og tjenester i direktivets bilag I, del A, således at abonnenterne kan overvåge og kontrollere deres udgifter og hindre uberettiget afbrydelse af tjenesten.
  «

| 10) | Artikel 11, stk. 1, affattes således:


  »
  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at alle udpegede virksomheder med forpligtelser i henhold til artikel 4, 5, 6, 7 og artikel 9, stk. 2, offentliggør fyldestgørende og ajourførte oplysninger om kvalitetsmålinger på forsyningspligtområdet på grundlag af de i bilag III omhandlede tjenestekvalitetsparametre, definitioner og målemetoder. De offentliggjorte oplysninger meddeles efter anmodning den nationale tilsynsmyndighed.
  « |
| --- | --- |

10)

Artikel 11, stk. 1, affattes således:

»
  1.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at alle udpegede virksomheder med forpligtelser i henhold til artikel 4, 5, 6, 7 og artikel 9, stk. 2, offentliggør fyldestgørende og ajourførte oplysninger om kvalitetsmålinger på forsyningspligtområdet på grundlag af de i bilag III omhandlede tjenestekvalitetsparametre, definitioner og målemetoder. De offentliggjorte oplysninger meddeles efter anmodning den nationale tilsynsmyndighed.
  «

| 11) | Overskriften til kapitel III affattes således: |
| --- | --- |

11)

Overskriften til kapitel III affattes således:

| 12) | Artikel 16 ophæves. |
| --- | --- |

12)

Artikel 16 ophæves.

| 13) | Artikel 17, stk. 1, ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder pålægger virksomheder med en stærk markedsposition på et bestemt detailmarked passende regulerende forpligtelser, når virksomhederne er udpeget i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), og ║:






  a) | når en national tilsynsmyndighed på grundlag af en markedsanalyse udført i overensstemmelse med artikel 16 ║ i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) konstaterer, at der ikke er reel konkurrence på et bestemt detailmarked, der er afgrænset i overensstemmelse med rammedirektivets artikel 15, og |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artikel 17, stk. 1, ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder pålægger virksomheder med en stærk markedsposition på et bestemt detailmarked passende regulerende forpligtelser, når virksomhederne er udpeget i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), og ║:

a)

når en national tilsynsmyndighed på grundlag af en markedsanalyse udført i overensstemmelse med artikel 16 ║ i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) konstaterer, at der ikke er reel konkurrence på et bestemt detailmarked, der er afgrænset i overensstemmelse med rammedirektivets artikel 15, og

| b) | når den nationale tilsynsmyndighed konkluderer, at forpligtelser, der er pålagt i medfør af direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), ikke vil føre frem til de mål, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).« |
| --- | --- |

b)

når den nationale tilsynsmyndighed konkluderer, at forpligtelser, der er pålagt i medfør af direktiv 2002/19/EF (adgangsdirektivet), ikke vil føre frem til de mål, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).«

| b) | Som stk. 2a indsættes:


  »
  2a.
     
  Uden at dette berører forpligtelser, der kan pålægges operatører med en stærk markedsposition på et bestemt detailmarked i medfør af stk. 1, kan de nationale reguleringsmyndigheder anvende forpligtelserne i stk. 2 i en overgangsperiode på operatører med en stærk markedsposition på et bestemt engrosmarked i situationer, hvor engrosforpligtelser er blevet pålagt, men endnu ikke effektivt sikrer fri konkurrence på detailmarkedet.
  « |
| --- | --- |

b)

Som stk. 2a indsættes:

»
  2a.
     
  Uden at dette berører forpligtelser, der kan pålægges operatører med en stærk markedsposition på et bestemt detailmarked i medfør af stk. 1, kan de nationale reguleringsmyndigheder anvende forpligtelserne i stk. 2 i en overgangsperiode på operatører med en stærk markedsposition på et bestemt engrosmarked i situationer, hvor engrosforpligtelser er blevet pålagt, men endnu ikke effektivt sikrer fri konkurrence på detailmarkedet.
  «

| c) | Stk. 3 ophæves. |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 ophæves.

| 14) | Artikel 18 og 19 ophæves. |
| --- | --- |

14)

Artikel 18 og 19 ophæves.

| 15) | Artikel 20 og 21 affattes således:

  »Artikel 20


  Kontrakter

  ▐

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at forbrugere, der abonnerer på tjenester, som giver tilslutning til et offentligt kommunikationsnet og/eller
  elektroniske kommunikationstjenester
  ,
  og andre slutbrugere, der måtte anmode herom,
  har ret til en kontrakt med en virksomhed eller virksomheder, der udbyder sådanne tjenester og/eller tilslutninger. Kontrakten skal
  på en klar, forståelig og lettilgængelig måde
  mindst specificere følgende:






  a) | leverandørens navn og adresse |
| --- | --- | --- |

15)

Artikel 20 og 21 affattes således:

»Artikel 20

Kontrakter

▐

1.   Medlemsstaterne sikrer, at forbrugere, der abonnerer på tjenester, som giver tilslutning til et offentligt kommunikationsnet og/eller
  elektroniske kommunikationstjenester
  ,
  og andre slutbrugere, der måtte anmode herom,
  har ret til en kontrakt med en virksomhed eller virksomheder, der udbyder sådanne tjenester og/eller tilslutninger. Kontrakten skal
  på en klar, forståelig og lettilgængelig måde
  mindst specificere følgende:

a)

leverandørens navn og adresse

| b) | hvilke ydelser der leveres,
  herunder navnlig oplyse:








  — | i de tilfælde, hvor der skal gives adgang til alarmtjenester og formidles lokaliseringsoplysninger om den kaldende part i henhold til artikel 26, om pålidelighedsniveauet for denne adgang, hvor dette måtte være relevant, og om hvorvidt adgangen gives i hele det nationale område |
| --- | --- | --- |

b)

hvilke ydelser der leveres,
  herunder navnlig oplyse:

—

i de tilfælde, hvor der skal gives adgang til alarmtjenester og formidles lokaliseringsoplysninger om den kaldende part i henhold til artikel 26, om pålidelighedsniveauet for denne adgang, hvor dette måtte være relevant, og om hvorvidt adgangen gives i hele det nationale område

| — | hvordan udbyderen eventuelt indskrænker abonnenternes adgang til eller mulighed for at bruge eller distribuere lovligt indhold eller benytte lovlige applikationer og tjenester |
| --- | --- |

—

hvordan udbyderen eventuelt indskrænker abonnenternes adgang til eller mulighed for at bruge eller distribuere lovligt indhold eller benytte lovlige applikationer og tjenester

| — | om ydelsernes
  kvalitetsniveau
  under henvisning til parametrene i artikel 22, stk. 2, hvor dette måtte være relevant |
| --- | --- |

—

om ydelsernes
  kvalitetsniveau
  under henvisning til parametrene i artikel 22, stk. 2, hvor dette måtte være relevant

| — | hvilke former for vedligeholdelse og kundeservice der tilbydes, og om hvorledes kundeservicetjenesterne kontaktes |
| --- | --- |

—

hvilke former for vedligeholdelse og kundeservice der tilbydes, og om hvorledes kundeservicetjenesterne kontaktes

| — | om
  tidspunkt for første tilslutning
  og |
| --- | --- |

—

om
  tidspunkt for første tilslutning
  og

| — | om enhver restriktion i brugen af terminaludstyr, som pålægges af udbyderen |
| --- | --- |

—

om enhver restriktion i brugen af terminaludstyr, som pålægges af udbyderen

| c) | abonnenternes beslutning med hensyn til, om de ønsker deres personoplysninger optaget i en abonnentfortegnelse og hvilke oplysninger, det drejer sig om |
| --- | --- |

c)

abonnenternes beslutning med hensyn til, om de ønsker deres personoplysninger optaget i en abonnentfortegnelse og hvilke oplysninger, det drejer sig om

| d) | nærmere oplysninger om priser og takster og om, hvordan der kan indhentes ajourførte oplysninger om samtlige gældende takster og vedligeholdelsesgebyrer
  , mulige betalingsmetoder og eventuelle forskelle i omkostningerne som følge heraf |
| --- | --- |

d)

nærmere oplysninger om priser og takster og om, hvordan der kan indhentes ajourførte oplysninger om samtlige gældende takster og vedligeholdelsesgebyrer
  , mulige betalingsmetoder og eventuelle forskelle i omkostningerne som følge heraf

| e) | kontraktens varighed samt vilkår for forlængelse og afbrydelse af tjenester og kontrakt, herunder







  — | eventuelle gebyrer i forbindelse med
  portabilitet for numre og andre identifikationsmidler
  og |
| --- | --- | --- |

e)

kontraktens varighed samt vilkår for forlængelse og afbrydelse af tjenester og kontrakt, herunder

—

eventuelle gebyrer i forbindelse med
  portabilitet for numre og andre identifikationsmidler
  og

| — | eventuelle gebyrer ved opsigelse af kontrakten, herunder gebyrer i forbindelse med tilbagelevering af terminaludstyr |
| --- | --- |

—

eventuelle gebyrer ved opsigelse af kontrakten, herunder gebyrer i forbindelse med tilbagelevering af terminaludstyr

| f) | eventuel kompensation for manglende opfyldelse af tjenesternes kontraktfæstede kvalitetsniveau samt de tilbagebetalingsregler, der i så fald gælder |
| --- | --- |

f)

eventuel kompensation for manglende opfyldelse af tjenesternes kontraktfæstede kvalitetsniveau samt de tilbagebetalingsregler, der i så fald gælder

| g) | hvordan en procedure til bilæggelse af tvister, jf. artikel 34, indledes |
| --- | --- |

g)

hvordan en procedure til bilæggelse af tvister, jf. artikel 34, indledes

| h) | hvilken type
  forholdsregler den virksomhed, der leverer forbindelserne og/eller tjenesterne, kan træffe som reaktion på sikkerheds- eller integritetsmæssige hændelser eller trusler og svage punkter
  , og eventuel kompensation i tilfælde af sikkerheds- eller integritetsmæssige hændelser
  . |
| --- | --- |

h)

hvilken type
  forholdsregler den virksomhed, der leverer forbindelserne og/eller tjenesterne, kan træffe som reaktion på sikkerheds- eller integritetsmæssige hændelser eller trusler og svage punkter
  , og eventuel kompensation i tilfælde af sikkerheds- eller integritetsmæssige hændelser
  .

Kontrakten skal også indeholde eventuelle oplysninger fra de relevante offentlige myndigheder om brug af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester til at drive ulovlig virksomhed eller formidle skadeligt indhold, samt om midler til at beskytte mod trusler mod den personlige sikkerhed, privatlivets fred og personoplysninger, jf. artikel 21, stk. 4, som er relevante for den pågældende ydelse.

▐

2.   Abonnenter skal have ret til at opsige deres kontrakt uden strafgebyr, når de får meddelelse om forslag fra virksomheden til ændringer i kontraktbetingelserne. Abonnenter skal med passende frist og mindst en måned i forvejen underrettes om sådanne ændringer og skal samtidig underrettes om deres ret til at opsige kontrakten, hvis de ikke kan godkende de nye betingelser.

Artikel 21

Transparens og offentliggørelse af oplysninger

▐

1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, der udbyder
  tilslutning til et
  offentligt
  tilgængeligt elektronisk
  kommunikationsnet og/eller
  elektroniske kommunikationstjenester,
  offentliggør
  transparente,
  sammenlignelige, fyldestgørende og ajourførte oplysninger om gældende priser og takster
  , eventuelle gebyrer ved opsigelse af en kontrakt og standardbetingelser og -vilkår
  for
  så vidt angår
  adgang til og brug af de tjenester, som de udbyder til
  slutbrugerne og
  forbrugerne
  , jf. bestemmelserne i bilag II
  . Disse oplysninger skal offentliggøres i en
  klar, forståelig og
  let tilgængelig form.
  De nationale tilsynsmyndigheder kan fastsætte yderligere krav med hensyn til den form, sådanne oplysninger skal offentliggøres i.

2.   De nationale tilsynsmyndigheder fremmer formidlingen af oplysninger, der sætter slutbrugerne og forbrugerne i stand til selv at vurdere omkostningerne ved alternative forbrugsmønstre ved hjælp af interaktive guider eller tilsvarende teknikker. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder
  selv eller gennem tredjeparter
  stiller sådanne guider eller teknikker til rådighed
  uden beregning eller til en overkommelig pris
  . Tredjeparter har ret til at afgiftsfrit at bruge de
  oplysninger
  , der offentliggøres af virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, til at sælge sådanne interaktive guider eller stille dem til rådighed.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan tvinge virksomheder, der udbyder
  tilslutning til et offentligt tilgængeligt elektronisk kommunikationsnet og/eller
  elektroniske kommunikationstjenester, til
  bl.a.:

| a) | at give
  abonnenterne
  de gældende takstoplysninger
  vedrørende et nummer eller en tjeneste, for hvilke der gælder særlige prisvilkår; de nationale tilsynsmyndigheder kan, hvad angår individuelle kategorier af tjenester, kræve, at sådanne oplysninger gives inden etablering af opkaldet |
| --- | --- |

a)

at give
  abonnenterne
  de gældende takstoplysninger
  vedrørende et nummer eller en tjeneste, for hvilke der gælder særlige prisvilkår; de nationale tilsynsmyndigheder kan, hvad angår individuelle kategorier af tjenester, kræve, at sådanne oplysninger gives inden etablering af opkaldet

| b) | med jævne mellemrum at minde abonnenterne om en eventuel manglende pålidelig adgang til alarmopkald eller lokaliseringsoplysninger om den kaldende part i den tjeneste, de har abonneret på |
| --- | --- |

b)

med jævne mellemrum at minde abonnenterne om en eventuel manglende pålidelig adgang til alarmopkald eller lokaliseringsoplysninger om den kaldende part i den tjeneste, de har abonneret på

| c) | at oplyse abonnenterne om enhver ændring i de restriktioner, udbyderen eventuelt måtte have indført i adgangen til eller muligheden for at bruge eller distribuere lovligt indhold eller benytte lovlige applikationer og tjenester efter eget valg |
| --- | --- |

c)

at oplyse abonnenterne om enhver ændring i de restriktioner, udbyderen eventuelt måtte have indført i adgangen til eller muligheden for at bruge eller distribuere lovligt indhold eller benytte lovlige applikationer og tjenester efter eget valg

| d) | at oplyse abonnenterne om deres ret til at medtage deres personoplysninger i en abonnentfortegnelse og om de forskellige former for sådanne oplysninger og |
| --- | --- |

d)

at oplyse abonnenterne om deres ret til at medtage deres personoplysninger i en abonnentfortegnelse og om de forskellige former for sådanne oplysninger og

| e) | med jævne mellemrum at give handicappede abonnenter detaljerede oplysninger om aktuelle produkter og tjenester, der har henblik på dem. |
| --- | --- |

e)

med jævne mellemrum at give handicappede abonnenter detaljerede oplysninger om aktuelle produkter og tjenester, der har henblik på dem.

De nationale tilsynsmyndigheder kan, hvis de skønner det hensigtsmæssigt, fremme selv- eller samregulerede foranstaltninger forud for indførelse af eventuelle forpligtelser.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder tvinger virksomheder som omhandlet i stk. 3 til at videreformidle oplysninger af offentlig interesse til eksisterende og nye abonnenter, hvor dette er relevant. Sådanne oplysninger udarbejdes af de relevante offentlige myndigheder i et standardiseret format og omfatter bl.a. følgende
  :

| a) | de mest gængse former for anvendelse af elektroniske kommunikationstjenester til at drive ulovlig virksomhed eller formidle skadeligt indhold, især hvor dette kan skade respekten for andres rettigheder og frihedsrettigheder, herunder overtrædelser af ophavsretten og beslægtede rettigheder og konsekvenserne heraf |
| --- | --- |

a)

de mest gængse former for anvendelse af elektroniske kommunikationstjenester til at drive ulovlig virksomhed eller formidle skadeligt indhold, især hvor dette kan skade respekten for andres rettigheder og frihedsrettigheder, herunder overtrædelser af ophavsretten og beslægtede rettigheder og konsekvenserne heraf

| b) | midler til beskyttelse af den personlige sikkerhed, privatlivets fred og personoplysninger i forbindelse med brug af elektroniske kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

b)

midler til beskyttelse af den personlige sikkerhed, privatlivets fred og personoplysninger i forbindelse med brug af elektroniske kommunikationstjenester.

Pådrager en virksomhed sig betydelige ekstraomkostninger i forbindelse med opfyldelsen af disse forpligtelser, godtgøres de af de relevante offentlige tilsynsmyndigheder.
  «

| 16) | Artikel 22 ændres således:






  a) | Stk. 1 og 2
  affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder efter at have taget hensyn til de berørte parters synspunkter har mulighed for at kræve af virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, at de offentliggør sammenlignelige, fyldestgørende og ajourførte oplysninger for slutbrugerne om deres tjenesters kvalitet
  og
  om
  foranstaltninger, der er truffet for at sikre
  ligeværdige adgangsmuligheder for handicappede slutbrugere. På anmodning meddeles oplysningerne også den nationale tilsynsmyndighed inden offentliggørelse.


  2.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan bl.a. specificere hvilke kvalitetsparametre, der skal måles, hvilke oplysninger der skal offentliggøres, herunder mulige kvalitetscertificeringsordninger, samt i hvilken form og på hvilken måde det skal ske, for at sikre, at slutbrugerne, herunder handicappede slutbrugere, har adgang til fyldestgørende, sammenlignelige, pålidelige og brugervenlige oplysninger. De i bilag III omhandlede parametre, definitioner og målemetoder vil i givet fald kunne anvendes.
  « |
| --- | --- | --- |

16)

Artikel 22 ændres således:

a)

Stk. 1 og 2
  affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder efter at have taget hensyn til de berørte parters synspunkter har mulighed for at kræve af virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, at de offentliggør sammenlignelige, fyldestgørende og ajourførte oplysninger for slutbrugerne om deres tjenesters kvalitet
  og
  om
  foranstaltninger, der er truffet for at sikre
  ligeværdige adgangsmuligheder for handicappede slutbrugere. På anmodning meddeles oplysningerne også den nationale tilsynsmyndighed inden offentliggørelse.

2.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder kan bl.a. specificere hvilke kvalitetsparametre, der skal måles, hvilke oplysninger der skal offentliggøres, herunder mulige kvalitetscertificeringsordninger, samt i hvilken form og på hvilken måde det skal ske, for at sikre, at slutbrugerne, herunder handicappede slutbrugere, har adgang til fyldestgørende, sammenlignelige, pålidelige og brugervenlige oplysninger. De i bilag III omhandlede parametre, definitioner og målemetoder vil i givet fald kunne anvendes.
  «

| b) | Følgende indsættes som stk. 3:
  »3.   
  En national tilsynsmyndighed kan udstede retningslinjer, som fastsætter mindstekrav til tjenesters kvalitet, og om nødvendigt iværksætte andre foranstaltninger
  for at hindre, at tjenesten forringes og trafikken over nettene sinkes,
  og for at sikre, at der ikke lægges urimelige restriktioner på brugernes adgang til og mulighed for at distribuere indhold eller benytte applikationer og tjenester efter eget valg. I disse retningslinjer og foranstaltninger tages der behørigt hensyn til alle standarder fastsat i henhold til artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).


  Kommissionen
  kan
  efter at have
  gennemgået sådanne retningslinjer eller foranstaltninger og
  hørt
  Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder inden for Telekommunikation (BERT), vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger
  med henblik herpå, hvis den finder, at retningslinjerne eller foranstaltningerne kan skabe hindringer på det indre marked.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐« |
| --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk. 3:

»3.   
  En national tilsynsmyndighed kan udstede retningslinjer, som fastsætter mindstekrav til tjenesters kvalitet, og om nødvendigt iværksætte andre foranstaltninger
  for at hindre, at tjenesten forringes og trafikken over nettene sinkes,
  og for at sikre, at der ikke lægges urimelige restriktioner på brugernes adgang til og mulighed for at distribuere indhold eller benytte applikationer og tjenester efter eget valg. I disse retningslinjer og foranstaltninger tages der behørigt hensyn til alle standarder fastsat i henhold til artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

Kommissionen
  kan
  efter at have
  gennemgået sådanne retningslinjer eller foranstaltninger og
  hørt
  Sammenslutningen af Europæiske Reguleringsmyndigheder inden for Telekommunikation (BERT), vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger
  med henblik herpå, hvis den finder, at retningslinjerne eller foranstaltningerne kan skabe hindringer på det indre marked.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐«

| 17) | Artikel 23 affattes således:

  »Artikel 23


  Tjenesternes disponibilitet

  Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de offentligt tilgængelige telefonitjenester
  i videst muligt omfang
  står til rådighed under omfattende netsammenbrud og i tilfælde af force majeure. Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, som udbyder offentligt tilgængelige telefonitjenester, træffer alle
  nødvendige
  foranstaltninger for at sikre, at muligheden for at kalde alarmtjenester
  fra et hvilket som helst sted inden for EU's område
  ikke afbrydes.« |
| --- | --- |

17)

Artikel 23 affattes således:

»Artikel 23

Tjenesternes disponibilitet

Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de offentligt tilgængelige telefonitjenester
  i videst muligt omfang
  står til rådighed under omfattende netsammenbrud og i tilfælde af force majeure. Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, som udbyder offentligt tilgængelige telefonitjenester, træffer alle
  nødvendige
  foranstaltninger for at sikre, at muligheden for at kalde alarmtjenester
  fra et hvilket som helst sted inden for EU's område
  ikke afbrydes.«

| 18) | Artikel 25 ændres således:






  a) | Overskriften affattes således:
  »Nummeroplysningstjenester« |
| --- | --- | --- |

18)

Artikel 25 ændres således:

a)

Overskriften affattes således:

»Nummeroplysningstjenester«

| b) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at alle slutbrugere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester har ret til at få deres oplysninger gjort tilgængelige for udbydere af nummeroplysningstjenester og nummerfortegnelser, jf. bestemmelserne i stk. 2.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 1 affattes således:

»
  1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at alle slutbrugere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester har ret til at få deres oplysninger gjort tilgængelige for udbydere af nummeroplysningstjenester og nummerfortegnelser, jf. bestemmelserne i stk. 2.
  «

| c) | Stk. 3, 4 og 5
  affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle slutbrugere
  af en elektronisk kommunikationstjeneste
  , har adgang til nummeroplysningstjenester,
  og at operatører, som kontrollerer adgangen til sådanne tjenester, yder adgang på vilkår, som er fair, udgiftsorienterede, objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige.


  4.   
  Medlemsstaterne må ikke opretholde nogen reguleringsbegrænsninger, der forhindrer slutbrugerne i én medlemsstat i at få direkte adgang til nummeroplysningen i en anden medlemsstat via taleopkald eller sms, og de skal træffe foranstaltninger for at sikre denne adgang, jf. artikel 28.


  5.   Bestemmelserne i stk. 1, 2, 3 og 4 gælder, i det omfang andet ikke er fastsat i Fællesskabets retsforskrifter om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, særlig direktiv 2002/58/EF, artikel 12.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 3, 4 og 5
  affattes således:

»3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle slutbrugere
  af en elektronisk kommunikationstjeneste
  , har adgang til nummeroplysningstjenester,
  og at operatører, som kontrollerer adgangen til sådanne tjenester, yder adgang på vilkår, som er fair, udgiftsorienterede, objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige.

4.   
  Medlemsstaterne må ikke opretholde nogen reguleringsbegrænsninger, der forhindrer slutbrugerne i én medlemsstat i at få direkte adgang til nummeroplysningen i en anden medlemsstat via taleopkald eller sms, og de skal træffe foranstaltninger for at sikre denne adgang, jf. artikel 28.

5.   Bestemmelserne i stk. 1, 2, 3 og 4 gælder, i det omfang andet ikke er fastsat i Fællesskabets retsforskrifter om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, særlig direktiv 2002/58/EF, artikel 12.«

| 19) | Artikel 26, 27 og 28 affattes således:

  »Artikel 26


  Alarmtjenester og det fælleseuropæiske alarmnummer

  1.   Medlemsstaterne sikrer for, at alle slutbrugere af tjenester som anført i stk. 2, herunder brugere af offentlige betalingstelefoner, kan ringe gratis og uden brug af noget betalingsmiddel til alarmtjenester på det fælleseuropæiske alarmnummer 112, foruden til de andre alarmnumre, som de nationale tilsynsmyndigheder eventuelt har fastlagt.
  2.   Medlemsstaterne sikrer
  i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder, alarmtjenester og udbydere
  , at virksomheder, der udbyder en
  elektronisk kommunikationstjeneste
  , som giver mulighed for at foretage indenlandske og/eller internationale opkald ved hjælp af et eller flere numre i en national eller international telefonnummerplan, også giver
  pålidelig
  adgang til alarmtjenester.
  3.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alarmtjenesterne er i stand til på hensigtsmæssig vis at besvare og håndtere alle
  opkald til det fælleseuropæiske alarmnummer 112▐ bedst muligt i forhold til den måde, de nationale alarmsystemer er tilrettelagt på. Sådanne opkald besvares og håndteres mindst lige så hurtigt og effektivt som opkald til det eller de nationale alarmnumre i lande, hvor sådanne numre stadig er i brug.
  4.   Medlemsstaterne sikrer, at handicappede slutbrugere
  har samme adgang til
  alarmtjenesterne
  som andre slutbrugere
  . Foranstaltninger, der har til formål at sikre, at handicappede slutbrugere er i stand til at benytte alarmtjenesterne, når de rejser i andre medlemsstater,
  skal
  også sikre overensstemmelse med gældende standarder eller specifikationer offentliggjort efter bestemmelserne i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), artikel 17.
  5.   Medlemsstaterne sikrer, at der▐ gratis stilles lokaliseringsoplysninger om den opkaldende part til rådighed
  , så snart alarmopkaldet når beredskabsmyndigheden. Dette gælder også for alle opkald til det fælleseuropæiske alarmnummer 112.


  ▐
  6.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alle EU-borgere ud over oplysninger om deres nationale numre
  informeres fyldestgørende om, at det fælles europæiske alarmnummer 112 findes, og om, hvordan det bruges, navnlig ved målrettet oplysning af rejsende mellem medlemsstaterne.▐
  7.   For at sikre, at 112-tjenesterne indføres effektivt i medlemsstaterne▐, kan Kommissionen vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger efter at have hørt
  BERT
  .
  Sådanne foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐

  Artikel 27


  Europæiske adgangskoder

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at »00« er standardpræfiks for udlandsopkald. Der kan indføres eller opretholdes særordninger for lokale telefonopkald over grænsen mellem to medlemsstater. Slutbrugerne i de pågældende områder informeres fyldestgørende om sådanne ordninger.
  2.   De medlemsstater, som ITU har tildelt det internationale retningsnummer 3883, overdrager ansvaret for forvaltningen
  , herunder nummertildeling, og fremme
  af det europæiske telefonnummerområde ETNS til
  en organisation, som oprettes ved fællesskabslovgivning og udpeges af Kommissionen på grundlag af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende udvælgelsesprocedure, eller til BERT
  .
  3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige telefonitjenester, formidler alle opkald til og fra ETNS, for en betaling, der ikke er større end den højeste sats for opkald til og fra andre medlemsstater.« |
| --- | --- |

19)

Artikel 26, 27 og 28 affattes således:

»Artikel 26

Alarmtjenester og det fælleseuropæiske alarmnummer

1.   Medlemsstaterne sikrer for, at alle slutbrugere af tjenester som anført i stk. 2, herunder brugere af offentlige betalingstelefoner, kan ringe gratis og uden brug af noget betalingsmiddel til alarmtjenester på det fælleseuropæiske alarmnummer 112, foruden til de andre alarmnumre, som de nationale tilsynsmyndigheder eventuelt har fastlagt.

2.   Medlemsstaterne sikrer
  i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder, alarmtjenester og udbydere
  , at virksomheder, der udbyder en
  elektronisk kommunikationstjeneste
  , som giver mulighed for at foretage indenlandske og/eller internationale opkald ved hjælp af et eller flere numre i en national eller international telefonnummerplan, også giver
  pålidelig
  adgang til alarmtjenester.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alarmtjenesterne er i stand til på hensigtsmæssig vis at besvare og håndtere alle
  opkald til det fælleseuropæiske alarmnummer 112▐ bedst muligt i forhold til den måde, de nationale alarmsystemer er tilrettelagt på. Sådanne opkald besvares og håndteres mindst lige så hurtigt og effektivt som opkald til det eller de nationale alarmnumre i lande, hvor sådanne numre stadig er i brug.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at handicappede slutbrugere
  har samme adgang til
  alarmtjenesterne
  som andre slutbrugere
  . Foranstaltninger, der har til formål at sikre, at handicappede slutbrugere er i stand til at benytte alarmtjenesterne, når de rejser i andre medlemsstater,
  skal
  også sikre overensstemmelse med gældende standarder eller specifikationer offentliggjort efter bestemmelserne i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), artikel 17.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at der▐ gratis stilles lokaliseringsoplysninger om den opkaldende part til rådighed
  , så snart alarmopkaldet når beredskabsmyndigheden. Dette gælder også for alle opkald til det fælleseuropæiske alarmnummer 112.

▐

6.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alle EU-borgere ud over oplysninger om deres nationale numre
  informeres fyldestgørende om, at det fælles europæiske alarmnummer 112 findes, og om, hvordan det bruges, navnlig ved målrettet oplysning af rejsende mellem medlemsstaterne.▐

7.   For at sikre, at 112-tjenesterne indføres effektivt i medlemsstaterne▐, kan Kommissionen vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger efter at have hørt
  BERT
  .

Sådanne foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐

Artikel 27

Europæiske adgangskoder

1.   Medlemsstaterne sikrer, at »00« er standardpræfiks for udlandsopkald. Der kan indføres eller opretholdes særordninger for lokale telefonopkald over grænsen mellem to medlemsstater. Slutbrugerne i de pågældende områder informeres fyldestgørende om sådanne ordninger.

2.   De medlemsstater, som ITU har tildelt det internationale retningsnummer 3883, overdrager ansvaret for forvaltningen
  , herunder nummertildeling, og fremme
  af det europæiske telefonnummerområde ETNS til
  en organisation, som oprettes ved fællesskabslovgivning og udpeges af Kommissionen på grundlag af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende udvælgelsesprocedure, eller til BERT
  .

3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige telefonitjenester, formidler alle opkald til og fra ETNS, for en betaling, der ikke er større end den højeste sats for opkald til og fra andre medlemsstater.«

| 20) | Følgende artikel indsættes:


  »Artikel 27a


  Harmoniserede numre på harmoniserede tjenester af samfundsmæssig betydning, herunder nummeret på hotlinen for efterlyste børn



  1.
     
  Medlemsstaterne fremmer anvendelsen af de særlige numre i nummerserien, der begynder med »116«, jf. Kommissionens beslutning 2007/116/EF af 15. februar 2007 om at reservere medlemsstaternes nummerserie, der begynder med »116«, til harmoniserede numre på harmoniserede tjenester af samfundsmæssig betydning (21) De fremmer de tjenester, for hvilke sådanne numre er reserveret, på deres område.




  2.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at handicappede slutbrugere kan benytte de tjenester, der ydes inden for »116«-nummerserien. Med det formål at sikre, at handicappede slutbrugere er i stand til at benytte sådanne tjenester, når de rejser i andre medlemsstater, træffes der også foranstaltninger, der skal sikre overensstemmelse med gældende standarder eller specifikationer offentliggjort efter bestemmelserne i artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).




  3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at borgerne på passende vis informeres om eksistensen og brugen af de tjenester, der ydes inden for »116«-nummerserien, navnlig gennem initiativer, som specifikt er rettet mod personer, der rejser mellem medlemsstater.




  4.
     
  Medlemsstaterne træffer generelle foranstaltninger vedrørende alle numre i »116«-nummerserien i henhold til stk. 1, 2 og 3, og sikrer derudover, at borgerne har adgang til en tjeneste, der driver en hotline for efterlyste børn. Denne hotline skal være til rådighed på nummer 116000.




  5.
     
  For at sikre effektiv gennemførelse af »116«-nummerserien, særlig hotlinenummeret for efterlyste børn, 116000, i medlemsstaterne, herunder adgang for handicappede slutbrugere, når de rejser i andre medlemsstater, kan Kommissionen efter at have hørt BERT vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger.




  Sådanne foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2. |
| --- | --- |

20)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 27a

Harmoniserede numre på harmoniserede tjenester af samfundsmæssig betydning, herunder nummeret på hotlinen for efterlyste børn

1.
     
  Medlemsstaterne fremmer anvendelsen af de særlige numre i nummerserien, der begynder med »116«, jf. Kommissionens beslutning 2007/116/EF af 15. februar 2007 om at reservere medlemsstaternes nummerserie, der begynder med »116«, til harmoniserede numre på harmoniserede tjenester af samfundsmæssig betydning (21) De fremmer de tjenester, for hvilke sådanne numre er reserveret, på deres område.

2.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at handicappede slutbrugere kan benytte de tjenester, der ydes inden for »116«-nummerserien. Med det formål at sikre, at handicappede slutbrugere er i stand til at benytte sådanne tjenester, når de rejser i andre medlemsstater, træffes der også foranstaltninger, der skal sikre overensstemmelse med gældende standarder eller specifikationer offentliggjort efter bestemmelserne i artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at borgerne på passende vis informeres om eksistensen og brugen af de tjenester, der ydes inden for »116«-nummerserien, navnlig gennem initiativer, som specifikt er rettet mod personer, der rejser mellem medlemsstater.

4.
     
  Medlemsstaterne træffer generelle foranstaltninger vedrørende alle numre i »116«-nummerserien i henhold til stk. 1, 2 og 3, og sikrer derudover, at borgerne har adgang til en tjeneste, der driver en hotline for efterlyste børn. Denne hotline skal være til rådighed på nummer 116000.

5.
     
  For at sikre effektiv gennemførelse af »116«-nummerserien, særlig hotlinenummeret for efterlyste børn, 116000, i medlemsstaterne, herunder adgang for handicappede slutbrugere, når de rejser i andre medlemsstater, kan Kommissionen efter at have hørt BERT vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger.

Sådanne foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.

| 21) | Artikel 28 affattes således:


  »Artikel 28


  Mulighed for at kalde numre og benytte tjenester

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder
  , hvor det er teknisk og økonomisk muligt, og bortset fra de tilfælde, hvor den opkaldte abonnent af kommercielle grunde har valgt at begrænse adgangen for parter, som foretager opkald fra bestemte geografiske områder,
  træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at slutbrugerne kan:
  ▐







  a) | få forbindelse med alle numre, der udbydes i Fællesskabet
  , uanset hvilken teknologi og hvilket udstyr operatøren anvender
  , herunder numrene i medlemsstaternes nationale nummerplaner, numrene i ETNS og de internationale frikaldsnumre (Universal International Freephone Numbers) |
| --- | --- | --- |

21)

Artikel 28 affattes således:

»Artikel 28

Mulighed for at kalde numre og benytte tjenester

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder
  , hvor det er teknisk og økonomisk muligt, og bortset fra de tilfælde, hvor den opkaldte abonnent af kommercielle grunde har valgt at begrænse adgangen for parter, som foretager opkald fra bestemte geografiske områder,
  træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at slutbrugerne kan:

▐

a)

få forbindelse med alle numre, der udbydes i Fællesskabet
  , uanset hvilken teknologi og hvilket udstyr operatøren anvender
  , herunder numrene i medlemsstaternes nationale nummerplaner, numrene i ETNS og de internationale frikaldsnumre (Universal International Freephone Numbers)

| b) | få adgang til tilslutningstjenester for teksttelefoner, videotelefoner og produkter, som bidrager til at sætte ældre mennesker eller handicappede brugere i stand til at kommunikere, i det mindste hvad angår alarmopkald
  . |
| --- | --- |

b)

få adgang til tilslutningstjenester for teksttelefoner, videotelefoner og produkter, som bidrager til at sætte ældre mennesker eller handicappede brugere i stand til at kommunikere, i det mindste hvad angår alarmopkald
  .

De nationale tilsynsmyndigheder kan i enkelttilfælde spærre numre eller tjenester, når svig eller misbrug berettiger hertil, og skal kunne sikre, at udbydere af elektroniske kommunikationstjenester i sådanne tilfælde, også når en undersøgelse er iværksat, tilbageholder relevante indtægter fra samtrafik eller andre tjenester.

2.   For at sikre, at slutbrugerne har reel mulighed for at kalde numre og benytte tjenester i hele Fællesskabet, kan Kommissionen vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger▐. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐

Tekniske gennemførelsesforanstaltninger af denne art kan med mellemrum tages op til revurdering for at tage hensyn til den markedsmæssige og teknologiske udvikling.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge udbydere af offentlige kommunikationsnet at offentliggøre oplysninger om forvaltningen af deres net i forbindelse med eventuelle begrænsninger eller restriktioner i slutbrugeres adgang til eller brug af tjenester, indhold eller applikationer. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har de nødvendige beføjelser til at undersøge sager, hvor virksomheder har lagt begrænsninger i slutbrugeres adgang til tjenester, indhold eller applikationer.
  «

| 22) | Artikel 29 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge alle virksomheder, der driver offentligt tilgængelige telefonitjenester og/eller offentlige kommunikationsnet, at stille yderligere faciliteter som anført i bilag I, del B, til rådighed for slutbrugerne i den udstrækning, det er teknisk muligt og økonomisk bæredygtigt.« |
| --- | --- | --- |

22)

Artikel 29 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge alle virksomheder, der driver offentligt tilgængelige telefonitjenester og/eller offentlige kommunikationsnet, at stille yderligere faciliteter som anført i bilag I, del B, til rådighed for slutbrugerne i den udstrækning, det er teknisk muligt og økonomisk bæredygtigt.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne kan stille de i bilag I, del A, punkt e), omhandlede forpligtelser vedrørende afbrydelse som et generelt krav til alle virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet og/eller offentligt tilgængelige telefonitjenester, jf. dog artikel 10, stk. 2.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne kan stille de i bilag I, del A, punkt e), omhandlede forpligtelser vedrørende afbrydelse som et generelt krav til alle virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet og/eller offentligt tilgængelige telefonitjenester, jf. dog artikel 10, stk. 2.«

| 23) | Artikel 30 affattes således:

  »Artikel 30


  Foranstaltninger for at lette udbyderskift

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle abonnenter med numre fra de nationale
  telefonnummerplaner
  på anmodning kan bevare deres nummer eller numre uafhængigt af, hvilken virksomhed der udbyder tjenesten, i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, del C.
  2.   De nationale tilsynsmyndigheder sørger for, at priser for nummerportabilitet, der opkræves mellem operatørerne, er baseret på omkostningerne, og at eventuelle direkte gebyrer, der skal betales af abonnenterne, ikke virker hæmmende på udnyttelsen af denne mulighed.
  3.   De nationale tilsynsmyndigheder må ikke fastsætte detailledstakster for portering af numre på en måde, som kan medføre konkurrenceforvridning, som f.eks. fastsættelse af specifikke eller fælles detailledstakster.
  4.   Portering og derpå følgende aktivering af numre udføres med den kortest mulige frist og senest én arbejdsdag efter abonnentens oprindelige anmodning.
  De nationale tilsynsmyndigheder kan forlænge fristen på én dag og efter behov indføre hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre, at abonnenterne ikke påtvinges en portering mod deres vilje. De nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge udbyderne passende sanktioner, herunder en forpligtelse til at yde erstatning til kunderne i tilfælde af forsinkelser i forbindelse med portering, eller hvis porteringen misbruges af dem eller på deres vegne.




  5.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at varigheden af kontrakter indgået mellem brugere og virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationstjenester, ikke overstiger 24 måneder. De sørger også for, at virksomheder giver brugere mulighed for at indgå kontrakter med en maksimal løbetid på 12 måneder for alle typer tjenester og terminaludstyr.


  6.   
  Medlemsstaterne sikrer
  , at▐ procedurer for opsigelse af
  kontrakter
  ikke virker hæmmende på skift af tjenesteudbyder.« |
| --- | --- |

23)

Artikel 30 affattes således:

»Artikel 30

Foranstaltninger for at lette udbyderskift

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle abonnenter med numre fra de nationale
  telefonnummerplaner
  på anmodning kan bevare deres nummer eller numre uafhængigt af, hvilken virksomhed der udbyder tjenesten, i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, del C.

2.   De nationale tilsynsmyndigheder sørger for, at priser for nummerportabilitet, der opkræves mellem operatørerne, er baseret på omkostningerne, og at eventuelle direkte gebyrer, der skal betales af abonnenterne, ikke virker hæmmende på udnyttelsen af denne mulighed.

3.   De nationale tilsynsmyndigheder må ikke fastsætte detailledstakster for portering af numre på en måde, som kan medføre konkurrenceforvridning, som f.eks. fastsættelse af specifikke eller fælles detailledstakster.

4.   Portering og derpå følgende aktivering af numre udføres med den kortest mulige frist og senest én arbejdsdag efter abonnentens oprindelige anmodning.
  De nationale tilsynsmyndigheder kan forlænge fristen på én dag og efter behov indføre hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre, at abonnenterne ikke påtvinges en portering mod deres vilje. De nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge udbyderne passende sanktioner, herunder en forpligtelse til at yde erstatning til kunderne i tilfælde af forsinkelser i forbindelse med portering, eller hvis porteringen misbruges af dem eller på deres vegne.

5.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at varigheden af kontrakter indgået mellem brugere og virksomheder, som udbyder elektroniske kommunikationstjenester, ikke overstiger 24 måneder. De sørger også for, at virksomheder giver brugere mulighed for at indgå kontrakter med en maksimal løbetid på 12 måneder for alle typer tjenester og terminaludstyr.

6.   
  Medlemsstaterne sikrer
  , at▐ procedurer for opsigelse af
  kontrakter
  ikke virker hæmmende på skift af tjenesteudbyder.«

| 24) | Artikel 31, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne kan pålægge virksomheder i deres område, som udbyder elektroniske kommunikationsnet, der anvendes til fordeling af
  radiotjenester og audiovisuelle medietjenester
  til offentligheden, en rimelig »must carry«-forpligtelse for så vidt angår bestemte
  radiotjenester og audiovisuelle medietjenester, navnlig
  tilgængelighedstjenester, hvis et betydeligt antal slutbrugere af sådanne net anvender dem som deres primære adgang til
  modtagelse af radiotjenester og audiovisuelle medietjenester
  . En sådan forpligtelse pålægges udelukkende, hvis det er nødvendigt for at opfylde almennyttige målsætninger, som hver medlemsstat klart og udtrykkeligt har fastlagt▐, og forpligtelsen skal stå i et rimeligt forhold til det tilsigtede mål og være transparent.
  Medlemsstaterne tager de i første afsnit anførte forpligtelser op til revurdering seneste et år efter (tidsfrist for gennemførelse af ændringsretsakten), medmindre medlemsstaterne har gennemført en sådan revurdering inden for de foregående to år.
  Medlemsstaterne revurderer »must carry«-forpligtelserne
  med regelmæssige mellemrum
  .« |
| --- | --- |

24)

Artikel 31, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne kan pålægge virksomheder i deres område, som udbyder elektroniske kommunikationsnet, der anvendes til fordeling af
  radiotjenester og audiovisuelle medietjenester
  til offentligheden, en rimelig »must carry«-forpligtelse for så vidt angår bestemte
  radiotjenester og audiovisuelle medietjenester, navnlig
  tilgængelighedstjenester, hvis et betydeligt antal slutbrugere af sådanne net anvender dem som deres primære adgang til
  modtagelse af radiotjenester og audiovisuelle medietjenester
  . En sådan forpligtelse pålægges udelukkende, hvis det er nødvendigt for at opfylde almennyttige målsætninger, som hver medlemsstat klart og udtrykkeligt har fastlagt▐, og forpligtelsen skal stå i et rimeligt forhold til det tilsigtede mål og være transparent.

Medlemsstaterne tager de i første afsnit anførte forpligtelser op til revurdering seneste et år efter (tidsfrist for gennemførelse af ændringsretsakten), medmindre medlemsstaterne har gennemført en sådan revurdering inden for de foregående to år.

Medlemsstaterne revurderer »must carry«-forpligtelserne
  med regelmæssige mellemrum
  .«

| 25) | Følgende artikel indsættes:


  »Artikel 31a


  Sikring af lige adgang og valgfrihed for handicappede brugere



  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har beføjelse til at pålægge virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester passende foranstaltninger til at sikre, at handicappede slutbrugere:










  a) | har adgang til elektroniske kommunikationstjenester, som svarer til dem, flertallet af slutbrugere nyder godt af, og |
| --- | --- | --- |

25)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 31a

Sikring af lige adgang og valgfrihed for handicappede brugere

Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har beføjelse til at pålægge virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester passende foranstaltninger til at sikre, at handicappede slutbrugere:

a)

har adgang til elektroniske kommunikationstjenester, som svarer til dem, flertallet af slutbrugere nyder godt af, og

| b) | kan vælge mellem virksomheder og tjenester, som er tilgængelige for flertallet af slutbrugerne.
  « |
| --- | --- |

b)

kan vælge mellem virksomheder og tjenester, som er tilgængelige for flertallet af slutbrugerne.
  «

| 26) | Følgende artikel indsættes
  :
  »Artikel 32a


  Adgang til indhold, tjenester og applikationer



  Medlemsstaterne sikrer, at enhver begrænsning af brugeres rettigheder til adgang til indhold, tjenester og applikationer, hvis sådanne begrænsninger er nødvendige, implementeres gennem passende foranstaltninger i overensstemmelse med principperne om proportionalitet, effektivitet og afskrækkende virkning. Disse foranstaltninger må ikke virke således, at de hindrer informationssamfundets udvikling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (22) og må ikke være i konflikt med borgernes grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og retten til retfærdig rettergang. |
| --- | --- |

26)

Følgende artikel indsættes
  :

»Artikel 32a

Adgang til indhold, tjenester og applikationer

Medlemsstaterne sikrer, at enhver begrænsning af brugeres rettigheder til adgang til indhold, tjenester og applikationer, hvis sådanne begrænsninger er nødvendige, implementeres gennem passende foranstaltninger i overensstemmelse med principperne om proportionalitet, effektivitet og afskrækkende virkning. Disse foranstaltninger må ikke virke således, at de hindrer informationssamfundets udvikling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (22) og må ikke være i konflikt med borgernes grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og retten til retfærdig rettergang.

| 27) | Artikel 33 ændres således:






  a) | Stk. 1,
  ændres således:










  i) | Første afsnit affattes således:


  »
  1.
     
  Medlemsstaterne sikrer i fornødent omfang, at de nationale tilsynsmyndigheder for så vidt angår spørgsmål vedrørende slutbruger- og forbrugerrettigheder i forbindelse med offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, tager hensyn til synspunkter fra slutbrugere, forbrugere, producenter og virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, navnlig når disse har stor indvirkning på markedet.
  « |
| --- | --- | --- | --- |

27)

Artikel 33 ændres således:

a)

Stk. 1,
  ændres således:

i)

Første afsnit affattes således:

»
  1.
     
  Medlemsstaterne sikrer i fornødent omfang, at de nationale tilsynsmyndigheder for så vidt angår spørgsmål vedrørende slutbruger- og forbrugerrettigheder i forbindelse med offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, tager hensyn til synspunkter fra slutbrugere, forbrugere, producenter og virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, navnlig når disse har stor indvirkning på markedet.
  «

| ii) | Følgende afsnit indsættes:
  »Medlemsstaterne sikrer navnlig, at de nationale tilsynsmyndigheder opretter
  høringsmekanismer
  , der sikrer, at
  der tages behørigt hensyn til spørgsmål vedrørende slutbrugere, herunder navnlig handicappede slutbrugere, og at disse spørgsmål tillægges
  tilstrækkelig vægt i tilsynsmyndighedernes beslutningsproces.« |
| --- | --- |

ii)

Følgende afsnit indsættes:

»Medlemsstaterne sikrer navnlig, at de nationale tilsynsmyndigheder opretter
  høringsmekanismer
  , der sikrer, at
  der tages behørigt hensyn til spørgsmål vedrørende slutbrugere, herunder navnlig handicappede slutbrugere, og at disse spørgsmål tillægges
  tilstrækkelig vægt i tilsynsmyndighedernes beslutningsproces.«

| b) | Følgende stykke indsættes:


  »
  2a.
     
  Uden at dette indskrænker anvendelsen af nationale regler, som er i overensstemmelse med fællesskabsretten, til fremme af målene for kultur- og mediepolitikken, f.eks. kulturel og sproglig mangfoldighed og mediepluralisme, fremmer de nationale tilsynsmyndigheder og andre relevante myndigheder efter behov samarbejdet mellem virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, og de sektorer, der beskæftiger sig med fremme af lovligt indhold i de elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Dette samarbejde kan også omfatte koordinering af de oplysninger af interesse for offentligheden, som skal stilles til rådighed i henhold til artikel 21, stk. 4, og artikel 20, stk. 1.
  « |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»
  2a.
     
  Uden at dette indskrænker anvendelsen af nationale regler, som er i overensstemmelse med fællesskabsretten, til fremme af målene for kultur- og mediepolitikken, f.eks. kulturel og sproglig mangfoldighed og mediepluralisme, fremmer de nationale tilsynsmyndigheder og andre relevante myndigheder efter behov samarbejdet mellem virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, og de sektorer, der beskæftiger sig med fremme af lovligt indhold i de elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Dette samarbejde kan også omfatte koordinering af de oplysninger af interesse for offentligheden, som skal stilles til rådighed i henhold til artikel 21, stk. 4, og artikel 20, stk. 1.
  «

| c) | Følgende stykke tilføjes:
  »▐

  3.   Uden at dette berører anvendelsen af direktiv 1999/5/EF, særlig kravene om anvendelsesegnethed for handicappede brugere i artikel 3, stk. 3, litra f), kan Kommissionen efter en offentlig høring og efter at have hørt
  BERT
  træffe passende tekniske gennemførelsesforanstaltninger▐ med det formål at gøre det lettere for handicappede slutbrugere at benytte sig af elektroniske kommunikationstjenester og udstyr til elektronisk kommunikation.
  Sådanne
  foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐« |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke tilføjes:

»▐

3.   Uden at dette berører anvendelsen af direktiv 1999/5/EF, særlig kravene om anvendelsesegnethed for handicappede brugere i artikel 3, stk. 3, litra f), kan Kommissionen efter en offentlig høring og efter at have hørt
  BERT
  træffe passende tekniske gennemførelsesforanstaltninger▐ med det formål at gøre det lettere for handicappede slutbrugere at benytte sig af elektroniske kommunikationstjenester og udstyr til elektronisk kommunikation.
  Sådanne
  foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.▐«

| 28) | Artikel 34, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  uafhængige organer tilbyder
  transparente, enkle og prisbillige udenretlige procedurer til behandling af▐ tvister mellem forbrugere og virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, om vilkårene i eller gennemførelsen af kontrakter om tilrådighedsstillelse af sådanne net eller tjenester.
  Sådanne
  procedurer muliggør en retfærdig og hurtig tvistbilæggelse og
  skal tage højde for kravene i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (23) Medlemsstaterne
  kan, hvor det er berettiget, vedtage en tilbagebetalings- og/eller kompensationsordning. Medlemsstaterne kan udvide disse forpligtelser til også at gælde for tvister, der involverer andre slutbrugere.
  Medlemsstaterne sikrer, at de organer, der behandler sådanne tvister,
  og som kan være fælles kontaktcentre,
  forsyner Kommissionen og
  myndighederne
  med relevante oplysninger til statistisk brug.


  Medlemsstaterne fremmer pålidelige udenretlige procedurer, navnlig med hensyn til interaktion mellem audiovisuel og elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

28)

Artikel 34, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  uafhængige organer tilbyder
  transparente, enkle og prisbillige udenretlige procedurer til behandling af▐ tvister mellem forbrugere og virksomheder, der udbyder elektroniske kommunikationsnet og/eller -tjenester, om vilkårene i eller gennemførelsen af kontrakter om tilrådighedsstillelse af sådanne net eller tjenester.
  Sådanne
  procedurer muliggør en retfærdig og hurtig tvistbilæggelse og
  skal tage højde for kravene i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (23) Medlemsstaterne
  kan, hvor det er berettiget, vedtage en tilbagebetalings- og/eller kompensationsordning. Medlemsstaterne kan udvide disse forpligtelser til også at gælde for tvister, der involverer andre slutbrugere.

Medlemsstaterne sikrer, at de organer, der behandler sådanne tvister,
  og som kan være fælles kontaktcentre,
  forsyner Kommissionen og
  myndighederne
  med relevante oplysninger til statistisk brug.

Medlemsstaterne fremmer pålidelige udenretlige procedurer, navnlig med hensyn til interaktion mellem audiovisuel og elektronisk kommunikation.

| 29) | Artikel 35 affattes således:

  »Artikel 35


  Tilpasning af bilag


  Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv, og som vedrører den nødvendige tilpasning af bilag I, II, III og VI til den tekniske udvikling eller til ændringer i efterspørgslen, vedtages af Kommissionen efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.« |
| --- | --- |

29)

Artikel 35 affattes således:

»Artikel 35

Tilpasning af bilag

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i dette direktiv, og som vedrører den nødvendige tilpasning af bilag I, II, III og VI til den tekniske udvikling eller til ændringer i efterspørgslen, vedtages af Kommissionen efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 37, stk. 2.«

| 30) | Artikel 36, stk. 2, affattes således:
  »2.   De nationale tilsynsmyndigheder underretter Kommissionen om, hvilke forpligtelser de pålægger forsyningspligtige virksomheder. Kommissionen underrettes straks om enhver ændring, der berører de forpligtelser, virksomhederne er pålagt, og om enhver ændring af, hvilke virksomheder der berøres af dette direktivs bestemmelser.« |
| --- | --- |

30)

Artikel 36, stk. 2, affattes således:

»2.   De nationale tilsynsmyndigheder underretter Kommissionen om, hvilke forpligtelser de pålægger forsyningspligtige virksomheder. Kommissionen underrettes straks om enhver ændring, der berører de forpligtelser, virksomhederne er pålagt, og om enhver ændring af, hvilke virksomheder der berøres af dette direktivs bestemmelser.«

| 31) | Artikel 37 affattes således:

  »Artikel 37


  Udvalgsprocedure

  1.   Kommissionen bistås af det ved artikel 22 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) nedsatte kommunikationsudvalg.
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
  ▐« |
| --- | --- |

31)

Artikel 37 affattes således:

»Artikel 37

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af det ved artikel 22 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) nedsatte kommunikationsudvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

▐«

| 32) | Bilag I, II og III affattes som angivet i bilag I, II og III til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

32)

Bilag I, II og III affattes som angivet i bilag I, II og III til nærværende direktiv.

| 33) | I bilag VI affattes punkt 1 således:


  »
  1.
     
  Den fælles krypteringsalgoritme og modtagelse af ukrypterede signaler




  Alt forbrugerudstyr til modtagelse af konventionelle digitale fjernsynssignaler (f.eks. udsendelse via jordbaseret, kabel eller satellittransmission primært beregnet for fast modtagelse såsom DVB-T, DVB-C eller DVB-S), som i Fællesskabet sælges, udlejes eller på anden vis stilles til rådighed og anvendes til dekryptering af digitale tv-signaler, skal kunne:








  — | dekryptere signaler baseret på en fælles europæiske krypteringsalgoritme, der administreres af en anerkendt europæisk standardiseringsorganisation, p.t. ETSI |
| --- | --- | --- |

33)

I bilag VI affattes punkt 1 således:

»
  1.
     
  Den fælles krypteringsalgoritme og modtagelse af ukrypterede signaler

Alt forbrugerudstyr til modtagelse af konventionelle digitale fjernsynssignaler (f.eks. udsendelse via jordbaseret, kabel eller satellittransmission primært beregnet for fast modtagelse såsom DVB-T, DVB-C eller DVB-S), som i Fællesskabet sælges, udlejes eller på anden vis stilles til rådighed og anvendes til dekryptering af digitale tv-signaler, skal kunne:

—

dekryptere signaler baseret på en fælles europæiske krypteringsalgoritme, der administreres af en anerkendt europæisk standardiseringsorganisation, p.t. ETSI

| — | gengive signaler, der transmitteres ukrypteret, forudsat at lejeren overholder den gældende lejeaftale, hvis der er tale om lejet udstyr.
  « |
| --- | --- |

—

gengive signaler, der transmitteres ukrypteret, forudsat at lejeren overholder den gældende lejeaftale, hvis der er tale om lejet udstyr.
  «

| 34) | Bilag VII ophæves. |
| --- | --- |

34)

Bilag VII ophæves.

Artikel 2

Ændringer til direktiv 2002/58/EF

(direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation)

I direktiv 2002/58/EF (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 1 og stk. 2 affattes således:


  »
  1.
     
  Dette direktiv tager sigte på en harmonisering af medlemsstaternes bestemmelser, der er nødvendig for at sikre et ensartet niveau i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og navnlig privatlivets fred og retten til fortrolighed og sikkerhed hvad angår it-systemer i forbindelse med behandling af personoplysninger inden for den elektroniske kommunikationssektor, og for at sikre fri omsætning af sådanne oplysninger og af elektronisk kommunikationsudstyr og elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet.




  2.
     
  Med henblik på at nå de i stk. 1 omhandlede mål specificerer og supplerer dette direktivs bestemmelser direktiv 95/46/EF. Nærværende bestemmelser beskytter desuden legitime interesser hos abonnenter, der er fysiske eller juridiske personer.
  « |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1 og stk. 2 affattes således:

»
  1.
     
  Dette direktiv tager sigte på en harmonisering af medlemsstaternes bestemmelser, der er nødvendig for at sikre et ensartet niveau i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og navnlig privatlivets fred og retten til fortrolighed og sikkerhed hvad angår it-systemer i forbindelse med behandling af personoplysninger inden for den elektroniske kommunikationssektor, og for at sikre fri omsætning af sådanne oplysninger og af elektronisk kommunikationsudstyr og elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet.

2.
     
  Med henblik på at nå de i stk. 1 omhandlede mål specificerer og supplerer dette direktivs bestemmelser direktiv 95/46/EF. Nærværende bestemmelser beskytter desuden legitime interesser hos abonnenter, der er fysiske eller juridiske personer.
  «

| 2) | Artikel 2, litra e), affattes således:






  »e) | »opkald«: en forbindelse, som etableres ved hjælp af en offentligt tilgængelig telefonitjeneste og giver mulighed for tovejskommunikation« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2, litra e), affattes således:

»e)

»opkald«: en forbindelse, som etableres ved hjælp af en offentligt tilgængelig telefonitjeneste og giver mulighed for tovejskommunikation«

| 3) | Artikel 3 affattes således:

  »Artikel 3


  Omfattede tjenester

  Dette direktiv finder anvendelse på behandling af personoplysninger i forbindelse med, at offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester stilles til rådighed via offentlige
  og private
  kommunikationsnet
  og offentligt tilgængelige private net
  i Fællesskabet, herunder offentlige
  og private
  kommunikationsnet
  og offentligt tilgængelige private net
  med dataindsamlings- og identifikationsudstyr.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

Omfattede tjenester

Dette direktiv finder anvendelse på behandling af personoplysninger i forbindelse med, at offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester stilles til rådighed via offentlige
  og private
  kommunikationsnet
  og offentligt tilgængelige private net
  i Fællesskabet, herunder offentlige
  og private
  kommunikationsnet
  og offentligt tilgængelige private net
  med dataindsamlings- og identifikationsudstyr.«

| 4) | Artikel 4 ændres således:






  a) | Overskriften affattes således:

  »Databehandlingssikkerhed« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 4 ændres således:

a)

Overskriften affattes således:

»Databehandlingssikkerhed«

| b) | Følgende stykker indsættes:


  »
  1a.
     
  Med forbehold af bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet (24) omfatter disse foranstaltninger:








  — | de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at kun autoriserede personer får adgang til personoplysningerne til lovlige formål, og at lagrede eller sendte personoplysninger beskyttes mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab eller ændring eller ubeføjet eller ulovlig lagring, behandling, adgang eller videregivelse |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende stykker indsættes:

»
  1a.
     
  Med forbehold af bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet (24) omfatter disse foranstaltninger:

—

de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at kun autoriserede personer får adgang til personoplysningerne til lovlige formål, og at lagrede eller sendte personoplysninger beskyttes mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab eller ændring eller ubeføjet eller ulovlig lagring, behandling, adgang eller videregivelse

| — | de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte nettet og tjenesterne mod hændelig, ulovlig eller ubeføjet anvendelse, indgreb mod eller hindring af deres funktion eller tilgængelighed |
| --- | --- |

—

de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte nettet og tjenesterne mod hændelig, ulovlig eller ubeføjet anvendelse, indgreb mod eller hindring af deres funktion eller tilgængelighed

| — | en sikkerhedspolitik for behandling af personoplysninger |
| --- | --- |

—

en sikkerhedspolitik for behandling af personoplysninger

| — | en proces for identifikation og vurdering af med rimelighed forudsigelige svage punkter i de systemer, som udbyderen af den elektroniske kommunikationstjeneste vedligeholder, og som skal omfatte regelmæssig overvågning af, at der ikke forekommer brud på sikkerheden, og |
| --- | --- |

—

en proces for identifikation og vurdering af med rimelighed forudsigelige svage punkter i de systemer, som udbyderen af den elektroniske kommunikationstjeneste vedligeholder, og som skal omfatte regelmæssig overvågning af, at der ikke forekommer brud på sikkerheden, og

| — | en proces for forebyggende, korrigerende og afhjælpende foranstaltninger mod alle svage punkter, der er fundet i processen beskrevet i fjerde led og en proces for forebyggende, korrigerende og afhjælpende foranstaltninger mod sikkerhedshændelser, der kan føre til et brud på sikkerheden. |
| --- | --- |

—

en proces for forebyggende, korrigerende og afhjælpende foranstaltninger mod alle svage punkter, der er fundet i processen beskrevet i fjerde led og en proces for forebyggende, korrigerende og afhjælpende foranstaltninger mod sikkerhedshændelser, der kan føre til et brud på sikkerheden.

1b.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder har beføjelse til at kontrollere foranstaltninger truffet af udbydere af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester og af informationssamfundstjenester og udstede henstillinger om bedste praksis og resultatindikatorer om det sikkerhedsniveau, som disse foranstaltninger bør føre til.

| c) | Som stk. 3 og 4 tilføjes:
  »3.   Sker der brud på sikkerheden, der fører til hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, tab, ændring, ubeføjet videregivelse af eller adgang til persondata, der sendes, lagres eller på anden måde behandles i forbindelse med udbuddet af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester i Fællesskabet, som sandsynligvis vil skade brugerne, skal udbyderen af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester
  og enhver anden virksomhed, der udbyder tjenester til forbrugerne via internettet og er den registeransvarlige, og udbyderen af informationssamfundstjenester
  uden unødig forsinkelse underrette ▐ den nationale tilsynsmyndighed
  eller den kompetente myndighed i henhold til medlemsstatens individuelle lovgivning
  om bruddet. Underretningen til
  den kompetente myndighed
  skal mindst indeholde en beskrivelse af bruddets karakter og anbefalinger af, hvordan dets mulige negative virkninger kan afbødes. Underretningen til den
  kompetente myndighed
  skal derudover beskrive følgerne af bruddet, og hvilke modforholdsregler udbyderen har truffet.


  Udbyderen af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester og enhver anden virksomhed, der udbyder tjenester til forbrugerne via internettet og er den registeransvarlige, og udbyderen af informationssamfundstjenester skal på forhånd underrette deres brugere, hvis de skønner det nødvendigt for at undgå overhængende og direkte fare for forbrugernes rettigheder og interesser.




  Orientering af en abonnent eller en person om et brud på sikkerheden bør ikke kræves, hvis udbyderen over for den kompetente myndighed har vist, at den har gennemført passende teknologiske beskyttelsesforanstaltninger, og at disse foranstaltninger er blevet anvendt på de data, som sikkerhedsbruddet vedrørte. Sådanne teknologiske beskyttelsesforanstaltninger skal gøre dataene uforståelige for en hvilken som helst person, der ikke må få adgang til disse data.




  4.
     
  Den kompetente myndighed vurderer og fastslår, hvor alvorligt bruddet på sikkerheden er. Hvis bruddet skønnes alvorligt, kræver den kompetente myndighed, at udbyderen af den offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjeneste og udbyderen af informationssamfundstjenester uden unødig forsinkelse underretter de personer, der er berørt af bruddet. Underretningen skal indeholde de elementer, der er anført i stk. 3.




  Underretningen om et alvorligt brud kan udsættes i tilfælde, hvor den kan hindre en strafferetlig efterforskning vedrørende det alvorlige brud.




  Udbydere underretter årligt deres berørte brugere om alle brud på sikkerheden, der har ført til hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, tab, ændring, ubeføjet videregivelse af eller adgang til persondata, der sendes, lagres eller på anden måde behandles i forbindelse med udbuddet af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester i Fællesskabet.




  De nationale tilsynsmyndigheder kontrollerer også, om selskaberne har opfyldt deres underretningsforpligtelser i henhold til denne artikel korrekt, og pålægger passende sanktioner, herunder offentliggørelse i nødvendigt omfang, i tilfælde af brud på underretningsforpligtelsen.




  5.
     
  Alvoren af et brud, der kræver underretning af abonnenterne, fastslås ud fra omstændighederne omkring bruddet, f.eks. risikoen for de personoplysninger, der er berørt af bruddet, den type data, der er berørt af bruddet, antallet af berørte abonnenter og den umiddelbare eller potentielle virkning af bruddet på udbydelsen af tjenester.



  6.   For at sikre en ensartet gennemførelse af de foranstaltninger, der er anført i
  stk. 1 til 5, skal
  Kommissionen efter at have hørt
  den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse og Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) anbefale
  tekniske gennemførelsesforanstaltninger om ║ blandt andet
  de foranstaltninger, der er beskrevet i stk. 1, litra a), og om,
  under hvilke omstændigheder informations- og underretningskravene i
  stk. 4 og 5,
  gælder, samt hvilke former og procedurer der skal anvendes.


  Kommissionen inddrager alle relevante aktører, særlig med henblik på at blive informeret om de bedste tekniske og økonomiske metoder, der er passende til at forbedre gennemførelsen af dette direktiv.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14a, stk. 2. I særlig hastende tilfælde kan Kommissionen anvende hasteproceduren i artikel 14a, stk. 3.« |
| --- | --- |

c)

Som stk. 3 og 4 tilføjes:

»3.   Sker der brud på sikkerheden, der fører til hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, tab, ændring, ubeføjet videregivelse af eller adgang til persondata, der sendes, lagres eller på anden måde behandles i forbindelse med udbuddet af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester i Fællesskabet, som sandsynligvis vil skade brugerne, skal udbyderen af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester
  og enhver anden virksomhed, der udbyder tjenester til forbrugerne via internettet og er den registeransvarlige, og udbyderen af informationssamfundstjenester
  uden unødig forsinkelse underrette ▐ den nationale tilsynsmyndighed
  eller den kompetente myndighed i henhold til medlemsstatens individuelle lovgivning
  om bruddet. Underretningen til
  den kompetente myndighed
  skal mindst indeholde en beskrivelse af bruddets karakter og anbefalinger af, hvordan dets mulige negative virkninger kan afbødes. Underretningen til den
  kompetente myndighed
  skal derudover beskrive følgerne af bruddet, og hvilke modforholdsregler udbyderen har truffet.

Udbyderen af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester og enhver anden virksomhed, der udbyder tjenester til forbrugerne via internettet og er den registeransvarlige, og udbyderen af informationssamfundstjenester skal på forhånd underrette deres brugere, hvis de skønner det nødvendigt for at undgå overhængende og direkte fare for forbrugernes rettigheder og interesser.

Orientering af en abonnent eller en person om et brud på sikkerheden bør ikke kræves, hvis udbyderen over for den kompetente myndighed har vist, at den har gennemført passende teknologiske beskyttelsesforanstaltninger, og at disse foranstaltninger er blevet anvendt på de data, som sikkerhedsbruddet vedrørte. Sådanne teknologiske beskyttelsesforanstaltninger skal gøre dataene uforståelige for en hvilken som helst person, der ikke må få adgang til disse data.

4.
     
  Den kompetente myndighed vurderer og fastslår, hvor alvorligt bruddet på sikkerheden er. Hvis bruddet skønnes alvorligt, kræver den kompetente myndighed, at udbyderen af den offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjeneste og udbyderen af informationssamfundstjenester uden unødig forsinkelse underretter de personer, der er berørt af bruddet. Underretningen skal indeholde de elementer, der er anført i stk. 3.

Underretningen om et alvorligt brud kan udsættes i tilfælde, hvor den kan hindre en strafferetlig efterforskning vedrørende det alvorlige brud.

Udbydere underretter årligt deres berørte brugere om alle brud på sikkerheden, der har ført til hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, tab, ændring, ubeføjet videregivelse af eller adgang til persondata, der sendes, lagres eller på anden måde behandles i forbindelse med udbuddet af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester i Fællesskabet.

De nationale tilsynsmyndigheder kontrollerer også, om selskaberne har opfyldt deres underretningsforpligtelser i henhold til denne artikel korrekt, og pålægger passende sanktioner, herunder offentliggørelse i nødvendigt omfang, i tilfælde af brud på underretningsforpligtelsen.

5.
     
  Alvoren af et brud, der kræver underretning af abonnenterne, fastslås ud fra omstændighederne omkring bruddet, f.eks. risikoen for de personoplysninger, der er berørt af bruddet, den type data, der er berørt af bruddet, antallet af berørte abonnenter og den umiddelbare eller potentielle virkning af bruddet på udbydelsen af tjenester.

6.   For at sikre en ensartet gennemførelse af de foranstaltninger, der er anført i
  stk. 1 til 5, skal
  Kommissionen efter at have hørt
  den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse og Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) anbefale
  tekniske gennemførelsesforanstaltninger om ║ blandt andet
  de foranstaltninger, der er beskrevet i stk. 1, litra a), og om,
  under hvilke omstændigheder informations- og underretningskravene i
  stk. 4 og 5,
  gælder, samt hvilke former og procedurer der skal anvendes.

Kommissionen inddrager alle relevante aktører, særlig med henblik på at blive informeret om de bedste tekniske og økonomiske metoder, der er passende til at forbedre gennemførelsen af dette direktiv.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14a, stk. 2. I særlig hastende tilfælde kan Kommissionen anvende hasteproceduren i artikel 14a, stk. 3.«

| 5) | Artikel 5, stk. 3, affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne sikrer, at det
  er forbudt
  at lagre oplysninger eller at opnå adgang til oplysninger, der allerede er lagret, i en abonnents eller brugers terminaludstyr,
  enten direkte eller indirekte eller ved hjælp af enhver type lagringsmedium, medmindre
  abonnenten eller brugeren
  har givet forudgående samtykke hertil, under hensyntagen til at browserindstillinger udgør et forudgående samtykke, og
  får klare og fyldestgørende oplysninger, bl.a. om formålet med behandlingen i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, og får ret til at nægte den registeransvarlige mulighed for at foretage en sådan behandling. Dette er ikke til hinder for teknisk lagring eller adgang til oplysninger, hvis det alene sker med det formål at overføre▐ kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet eller er absolut påkrævet for at levere en informationssamfundstjeneste, abonnenten eller brugeren udtrykkelig ønsker.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 5, stk. 3, affattes således:

»3.   Medlemsstaterne sikrer, at det
  er forbudt
  at lagre oplysninger eller at opnå adgang til oplysninger, der allerede er lagret, i en abonnents eller brugers terminaludstyr,
  enten direkte eller indirekte eller ved hjælp af enhver type lagringsmedium, medmindre
  abonnenten eller brugeren
  har givet forudgående samtykke hertil, under hensyntagen til at browserindstillinger udgør et forudgående samtykke, og
  får klare og fyldestgørende oplysninger, bl.a. om formålet med behandlingen i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, og får ret til at nægte den registeransvarlige mulighed for at foretage en sådan behandling. Dette er ikke til hinder for teknisk lagring eller adgang til oplysninger, hvis det alene sker med det formål at overføre▐ kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet eller er absolut påkrævet for at levere en informationssamfundstjeneste, abonnenten eller brugeren udtrykkelig ønsker.«

| 6) | Artikel 6 ændres således
  :








  a) | Stk. 3 affattes således:


  »
  3.
     
  Med henblik på markedsføring af elektroniske kommunikationstjenester eller levering af tillægstjenester er det tilladt udbyderen af en offentligt tilgængelig elektronisk kommunikationstjeneste at behandle de i stk. 1 omtalte oplysninger i det omfang og tidsrum, som sådanne tjenester eller markedsføringen kræver, hvis den abonnent eller bruger, som oplysningerne vedrører, på forhånd har givet sit samtykke hertil. Brugeren eller abonnenten skal på et hvilket som helst tidspunkt have mulighed for at trække sit samtykke til behandling af trafikdata tilbage.
  « |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 6 ændres således
  :

a)

Stk. 3 affattes således:

»
  3.
     
  Med henblik på markedsføring af elektroniske kommunikationstjenester eller levering af tillægstjenester er det tilladt udbyderen af en offentligt tilgængelig elektronisk kommunikationstjeneste at behandle de i stk. 1 omtalte oplysninger i det omfang og tidsrum, som sådanne tjenester eller markedsføringen kræver, hvis den abonnent eller bruger, som oplysningerne vedrører, på forhånd har givet sit samtykke hertil. Brugeren eller abonnenten skal på et hvilket som helst tidspunkt have mulighed for at trække sit samtykke til behandling af trafikdata tilbage.
  «

| b) | Følgende stykke tilføjes
  :
  »
  7.
     
  Uanset overholdelsen af andre bestemmelser end artikel 7 i direktiv 95/46/EF og dette direktivs artikel 5 kan trafikdata behandles i den registeransvarliges legitime interesse med det formål at implementere tekniske foranstaltninger for at garantere net- og informationssekkerheden som defineret i artikel 4, litra c, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 af 10. marts 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (25), af en offentlig elektronisk kommunikationstjeneste, et offentligt eller privat elektronisk kommunikationsnet, en informationssamfundstjeneste eller terminaludstyr og elektronisk kommunikationsudstyr forbundet hermed, undtagen hvor sådanne interesser overskygges af den registreredes interesser, hvad angår grundlæggende rettigheder og friheder. Behandlingen må kun omfatte det strengt nødvendige i forbindelse med sikkerhedsaktiviteten. |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes
  :

»
  7.
     
  Uanset overholdelsen af andre bestemmelser end artikel 7 i direktiv 95/46/EF og dette direktivs artikel 5 kan trafikdata behandles i den registeransvarliges legitime interesse med det formål at implementere tekniske foranstaltninger for at garantere net- og informationssekkerheden som defineret i artikel 4, litra c, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 af 10. marts 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (25), af en offentlig elektronisk kommunikationstjeneste, et offentligt eller privat elektronisk kommunikationsnet, en informationssamfundstjeneste eller terminaludstyr og elektronisk kommunikationsudstyr forbundet hermed, undtagen hvor sådanne interesser overskygges af den registreredes interesser, hvad angår grundlæggende rettigheder og friheder. Behandlingen må kun omfatte det strengt nødvendige i forbindelse med sikkerhedsaktiviteten.

| 7) | ║ Artikel 13
  ændres således
  :








  a) | Stk. 1, affattes således:


  »
  1.
     
  Anvendelse af automatiserede opkalds- og kommunikationsanordninger uden menneskelige indgreb (automatisk opkaldsmaskine), telefaxapparater (fax) eller elektronisk post (herunder tekstmeddelelser (sms) og multimedietjenester (mms) med henblik på direkte markedsføring kan kun tillades over for abonnenter, som forudgående har givet deres samtykke hertil.
  « |
| --- | --- | --- |

7)

║ Artikel 13
  ændres således
  :

a)

Stk. 1, affattes således:

»
  1.
     
  Anvendelse af automatiserede opkalds- og kommunikationsanordninger uden menneskelige indgreb (automatisk opkaldsmaskine), telefaxapparater (fax) eller elektronisk post (herunder tekstmeddelelser (sms) og multimedietjenester (mms) med henblik på direkte markedsføring kan kun tillades over for abonnenter, som forudgående har givet deres samtykke hertil.
  «

| b) | Stk. 4, affattes således:


  »
  4.
     
  Udsendelse af elektronisk post som led i direkte markedsføring, hvorved identiteten af den afsender, på hvis vegne meddelelsen sendes, tilsløres eller holdes skjult, eller i modstrid med artikel 6 i direktiv 2000/31/EF, eller som indeholder links til steder, der har skadelig eller svigagtig hensigt, eller uden en adresse, som modtageren kan henvende sig til for at få standset sådanne henvendelser, er under alle omstændigheder forbudt.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 4, affattes således:

»
  4.
     
  Udsendelse af elektronisk post som led i direkte markedsføring, hvorved identiteten af den afsender, på hvis vegne meddelelsen sendes, tilsløres eller holdes skjult, eller i modstrid med artikel 6 i direktiv 2000/31/EF, eller som indeholder links til steder, der har skadelig eller svigagtig hensigt, eller uden en adresse, som modtageren kan henvende sig til for at få standset sådanne henvendelser, er under alle omstændigheder forbudt.
  «

| c) | Følgende indsættes som stk. 6:
  »6.   Uden at indskrænke en eventuel administrativ klageadgang, som blandt andet kan indføres i medfør af artikel 15a, stk. 2, sikrer medlemsstaterne, at fysiske og juridiske personer med en legitim interesse i at bekæmpe overtrædelser af nationale bestemmelser i medfør af
  dette direktiv
  , herunder en udbyder af elektroniske kommunikationstjenester, der vil beskytte sine legitime forretningsinteresser eller sine kunders interesser, kan indbringe sådanne overtrædelser for domstolene.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 6:

»6.   Uden at indskrænke en eventuel administrativ klageadgang, som blandt andet kan indføres i medfør af artikel 15a, stk. 2, sikrer medlemsstaterne, at fysiske og juridiske personer med en legitim interesse i at bekæmpe overtrædelser af nationale bestemmelser i medfør af
  dette direktiv
  , herunder en udbyder af elektroniske kommunikationstjenester, der vil beskytte sine legitime forretningsinteresser eller sine kunders interesser, kan indbringe sådanne overtrædelser for domstolene.«

| 8) | Artikel 14, stk. 3, affattes således:


  »
  3.
     
  Hvor der er behov herfor, kan der vedtages foranstaltninger for at sikre, at terminaludstyr fremstilles på en måde, der er forenelig med brugernes ret til at beskytte og kontrollere anvendelsen af deres personoplysninger i overensstemmelse med direktiv 1999/5/EF og Rådets beslutning 87/95/EØF af 22. december 1986 om standardisering inden for informationsteknologi og telekommunikation (26). Foranstaltningerne skal være i overensstemmelse med princippet om teknologineutralitet. |
| --- | --- |

8)

Artikel 14, stk. 3, affattes således:

»
  3.
     
  Hvor der er behov herfor, kan der vedtages foranstaltninger for at sikre, at terminaludstyr fremstilles på en måde, der er forenelig med brugernes ret til at beskytte og kontrollere anvendelsen af deres personoplysninger i overensstemmelse med direktiv 1999/5/EF og Rådets beslutning 87/95/EØF af 22. december 1986 om standardisering inden for informationsteknologi og telekommunikation (26). Foranstaltningerne skal være i overensstemmelse med princippet om teknologineutralitet.

| 9) | Som artikel 14a indsættes:

  »Artikel 14a


  Udvalgsprocedure

  1.   Kommissionen bistås af det kommunikationsudvalg, der er nedsat ved artikel 22 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
  3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1, 2, 4 og 6, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.« |
| --- | --- |

9)

Som artikel 14a indsættes:

»Artikel 14a

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af det kommunikationsudvalg, der er nedsat ved artikel 22 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1, 2, 4 og 6, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«

| 10) | I artikel 15 indsættes som stk. 1a:


  »
  1a.
     
  Udbydere af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester og udbydere af informationssamfundstjenester underretter uden unødig forsinkelse de uafhængige databeskyttelsesmyndigheder om alle anmodninger om adgang til brugeres personoplysninger, der er modtaget i henhold til stk. 1, herunder om den retlige begrundelse og den retsprocedure, der anvendes på den enkelte anmodning. Den uafhængige databeskyttelsesmyndighed underretter de relevante retsmyndigheder om sager, hvor den vurderer, at bestemmelserne i den nationale lovgivning ikke er blevet overholdt.
  « |
| --- | --- |

10)

I artikel 15 indsættes som stk. 1a:

»
  1a.
     
  Udbydere af offentligt tilgængelige kommunikationstjenester og udbydere af informationssamfundstjenester underretter uden unødig forsinkelse de uafhængige databeskyttelsesmyndigheder om alle anmodninger om adgang til brugeres personoplysninger, der er modtaget i henhold til stk. 1, herunder om den retlige begrundelse og den retsprocedure, der anvendes på den enkelte anmodning. Den uafhængige databeskyttelsesmyndighed underretter de relevante retsmyndigheder om sager, hvor den vurderer, at bestemmelserne i den nationale lovgivning ikke er blevet overholdt.
  «

| 11) | Som artikel 15a indsættes:

  »Artikel 15a


  Gennemførelse og håndhævelse

  1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner
  bl.a. strafferetlige sanktioner, hvis det er relevant,
  for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den [tidsfrist for gennemførelse af ændringsretsakten] Kommissionen meddelelse om disse sanktionsbestemmelser og giver omgående meddelelse om senere ændringer af betydning for dem.
  2.   Uden at indskrænke en eventuel adgang til at klage ved domstolene sikrer medlemsstaterne, at den nationale tilsynsmyndighed har beføjelse til at beordre overtrædelser som omhandlet i stk. 1 bragt til ophør.
  3.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har alle nødvendige beføjelser og ressourcer til efterforskning, herunder mulighed for at skaffe sig relevante oplysninger, som de måtte have brug for under overvågningen og håndhævelsen af nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv.
  4.   For at sikre, at samarbejdet hen over grænserne om at håndhæve de nationale love, der vedtages i medfør af dette direktiv, og for at tilvejebringe harmoniserede vilkår for udbuddet af tjenester, der medfører datastrømme hen over grænserne, kan Kommissionen vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger efter at have hørt
  ENISA, Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse
  og de relevante tilsynsmyndigheder.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14a, stk. 2. I særlig hastende tilfælde kan Kommissionen anvende hasteproceduren i artikel 14a, stk. 3.« |
| --- | --- |

11)

Som artikel 15a indsættes:

»Artikel 15a

Gennemførelse og håndhævelse

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner
  bl.a. strafferetlige sanktioner, hvis det er relevant,
  for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den [tidsfrist for gennemførelse af ændringsretsakten] Kommissionen meddelelse om disse sanktionsbestemmelser og giver omgående meddelelse om senere ændringer af betydning for dem.

2.   Uden at indskrænke en eventuel adgang til at klage ved domstolene sikrer medlemsstaterne, at den nationale tilsynsmyndighed har beføjelse til at beordre overtrædelser som omhandlet i stk. 1 bragt til ophør.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har alle nødvendige beføjelser og ressourcer til efterforskning, herunder mulighed for at skaffe sig relevante oplysninger, som de måtte have brug for under overvågningen og håndhævelsen af nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv.

4.   For at sikre, at samarbejdet hen over grænserne om at håndhæve de nationale love, der vedtages i medfør af dette direktiv, og for at tilvejebringe harmoniserede vilkår for udbuddet af tjenester, der medfører datastrømme hen over grænserne, kan Kommissionen vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger efter at have hørt
  ENISA, Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse
  og de relevante tilsynsmyndigheder.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14a, stk. 2. I særlig hastende tilfælde kan Kommissionen anvende hasteproceduren i artikel 14a, stk. 3.«

| 12) | Artikel 18 affattes således:


  »Artikel 18


  Revision



  Efter at have hørt Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse forelægger Kommissionen senest ... (27) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om dette direktivs gennemførelse, dets virkninger for erhvervsdrivende og forbrugere, navnlig hvad angår bestemmelserne om uanmodet kommunikation, underretninger om brud og offentlige eller private tredjeparters anvendelse af personoplysninger til formål, som ikke er omfattet af dette direktiv, under hensyntagen til det internationale miljø. Kommissionen kan med henblik herpå anmode medlemsstaterne om oplysninger, som fremsendes hurtigst muligt. Kommissionen forelægger i givet fald forslag til ændring af dette direktiv og tager hensyn til resultaterne af ovennævnte rapport, eventuelle ændringer i sektoren, Lissabontraktaten om ændring af EU-traktaten og EF-traktaten (28), særlig de nye kompetencer vedrørende databeskyttelsesforhold i henhold til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og alle andre forslag, som den måtte finde nødvendige med henblik på at øge direktivets effektive virkning.




  Efter at have hørt Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse og andre interesserede parter, herunder repræsentanter for industrien, forelægger Kommissionen senest ...+ Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en beretning, der er baseret på en indgående undersøgelse, med henstillinger om standardbrug af IP-adresser og anvendelse af direktivet om beskyttelse af personoplysninger og databeskyttelsesdirektivet, hvad angår indsamling og videre behandling af IP-adresser
  . |
| --- | --- |

12)

Artikel 18 affattes således:

»Artikel 18

Revision

Efter at have hørt Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse forelægger Kommissionen senest ... (27) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om dette direktivs gennemførelse, dets virkninger for erhvervsdrivende og forbrugere, navnlig hvad angår bestemmelserne om uanmodet kommunikation, underretninger om brud og offentlige eller private tredjeparters anvendelse af personoplysninger til formål, som ikke er omfattet af dette direktiv, under hensyntagen til det internationale miljø. Kommissionen kan med henblik herpå anmode medlemsstaterne om oplysninger, som fremsendes hurtigst muligt. Kommissionen forelægger i givet fald forslag til ændring af dette direktiv og tager hensyn til resultaterne af ovennævnte rapport, eventuelle ændringer i sektoren, Lissabontraktaten om ændring af EU-traktaten og EF-traktaten (28), særlig de nye kompetencer vedrørende databeskyttelsesforhold i henhold til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og alle andre forslag, som den måtte finde nødvendige med henblik på at øge direktivets effektive virkning.

Efter at have hørt Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse og andre interesserede parter, herunder repræsentanter for industrien, forelægger Kommissionen senest ...+ Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en beretning, der er baseret på en indgående undersøgelse, med henstillinger om standardbrug af IP-adresser og anvendelse af direktivet om beskyttelse af personoplysninger og databeskyttelsesdirektivet, hvad angår indsamling og videre behandling af IP-adresser
  .

Artikel 3

Ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004

I bilaget til ║ forordning (EF) nr. 2006/2004 ║ tilføjes følgende punkt:

| »17. | For så vidt angår forbrugerbeskyttelse: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor, artikel 13 (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.)«« |
| --- | --- |

»17.

For så vidt angår forbrugerbeskyttelse: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor, artikel 13 (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.)««

Artikel 4

Artikel 4

Gennemførelse i national ret

Gennemførelse i national ret

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den [...] de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Europa-Parlamentet og

Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den [...].

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 5

Artikel 5

Ikrafttræden

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på [...dagen] efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 6

Artikel 6

Adressater

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50
  .

1

EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50

(2)  
  EUT C 257 af 9.10.2008, s. 51.

2

EUT C 257 af 9.10.2008, s. 51.

(3)  
  EUT C 181 af 18.7.2008, s. 1.

3

EUT C 181 af 18.7.2008, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

4

Europa-Parlamentets holdning af 24.9.2008.

(5)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

7

(8)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.

8

(9)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

9

(10)  

  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

10

EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

(11)  

  EUT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

11

EUT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(12)  

  EFT L 249 af 17.9.2002, s. 21.

12

EFT L 249 af 17.9.2002, s. 21.

(13)  

  EUT L 49 af 17.2.2007, s. 30.

13

EUT L 49 af 17.2.2007, s. 30.

(14)  

  EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27.

14

EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27.

(15)  

  EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

15

EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

(16)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

16

EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(17)  

  EUT L 105 af 13.4.2006, s. 54.

17

EUT L 105 af 13.4.2006, s. 54.

(18)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1.

18

(19)  
  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

19

EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(20)  

  EUT C 306 af 17.12.2007, s. 1.

20

EUT C 306 af 17.12.2007, s. 1.

(21)  

  EUT L 49 af 17.2.2007, s. 30.
  «.

21

EUT L 49 af 17.2.2007, s. 30.

(22)  

  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.«

22

EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.«

(23)  

  EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.’

23

EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.’

(24)  

  EUT L 105 af 13.4.2006, s. 54.«

24

EUT L 105 af 13.4.2006, s. 54.«

(25)  

  EUT L 77 af 13.3.2004, s. 1.

25

EUT L 77 af 13.3.2004, s. 1.

(26)  

  EFT L 36 af 7.2.1987, s. 31

  .«

26

EFT L 36 af 7.2.1987, s. 31

(27)  
  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

27

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

(28)  

  EUT C 306 af 17.12.2007, s. 1.«

28

EUT C 306 af 17.12.2007, s. 1.«

Onsdag, den 24. september 2008BILAG I

BESKRIVELSE AF FACILITETER OG TJENESTER NÆVNT I ARTIKEL 10 (KONTROL MED UDGIFTER)
  ,
  ARTIKEL 29 (SUPPLERENDE FACILITETER)
  OG ARTIKEL 30 (FORANSTALTNINGER FOR AT LETTE UDBYDERSKIFT)

Del A

I artikel10 omhandlede faciliteter og tjenester:

| a) | Specificerede regninger
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder med forbehold af bestemmelserne i den relevante lovgivning om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred kan fastlægge et mindsteniveau for de specificerede regninger, som de udpegede virksomheder (jf. artikel8) sender til
  slutbrugerne
  uden beregning, for at disse kan






  i) | kontrollere og styre, hvilke beløb der er debiteret for anvendelse af det offentlige kommunikationsnet på et fast sted og/eller tilhørende offentligt tilgængelige telefonitjenester, og |
| --- | --- | --- |

a)

Specificerede regninger

Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder med forbehold af bestemmelserne i den relevante lovgivning om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred kan fastlægge et mindsteniveau for de specificerede regninger, som de udpegede virksomheder (jf. artikel8) sender til
  slutbrugerne
  uden beregning, for at disse kan

i)

kontrollere og styre, hvilke beløb der er debiteret for anvendelse af det offentlige kommunikationsnet på et fast sted og/eller tilhørende offentligt tilgængelige telefonitjenester, og

| ii) | følge tilstrækkeligt med i deres forbrug og udgifter og på den måde til en vis grad styre regningernes størrelse. |
| --- | --- |

ii)

følge tilstrækkeligt med i deres forbrug og udgifter og på den måde til en vis grad styre regningernes størrelse.

For en rimelig pris eller gratis kan abonnenterne eventuelt tilbydes en større detaljeringsgrad.

Opkald, der er gratis for den kaldende abonnent, herunder opkald til hjælpetjenester, må ikke figurere på den kaldende abonnents specificerede regning.

| b) | Selektiv spærring af udgående opkald uden beregning
  Herved forstås en gratis facilitet, hvor abonnenten efter anmodning til en udpeget virksomhed, der udbyder telefonitjenester, kan få spærret udgående opkald
  eller andre former for kommunikation
  af nærmere bestemte typer eller til nærmere bestemte typer numre. |
| --- | --- |

b)

Selektiv spærring af udgående opkald uden beregning

Herved forstås en gratis facilitet, hvor abonnenten efter anmodning til en udpeget virksomhed, der udbyder telefonitjenester, kan få spærret udgående opkald
  eller andre former for kommunikation
  af nærmere bestemte typer eller til nærmere bestemte typer numre.

| c) | Forudbetalingssystemer
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan forlange, at de udpegede virksomheder giver forbrugerne mulighed for forudbetaling af tilslutning til det offentlige kommunikationsnet og af brug af de offentligt tilgængelige telefonitjenester. |
| --- | --- |

c)

Forudbetalingssystemer

Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan forlange, at de udpegede virksomheder giver forbrugerne mulighed for forudbetaling af tilslutning til det offentlige kommunikationsnet og af brug af de offentligt tilgængelige telefonitjenester.

| d) | Ratevis betaling af oprettelsesgebyrer
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan forlange, at de udpegede virksomheder giver forbrugerne mulighed for at betale for tilslutning til det offentlige kommunikationsnet i flere rater. |
| --- | --- |

d)

Ratevis betaling af oprettelsesgebyrer

Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan forlange, at de udpegede virksomheder giver forbrugerne mulighed for at betale for tilslutning til det offentlige kommunikationsnet i flere rater.

| e) | Manglende betaling
  Medlemsstaterne tillader, at der træffes nærmere bestemte, rimeligt afpassede, ikke-diskriminerende og offentliggjorte foranstaltninger med det formål at få dækket ubetalte regninger fra operatører, der er udpeget i medfør af artikel8. Disse foranstaltninger skal omfatte bestemmelser om, at abonnenten på forhånd varsles behørigt om eventuelle følger i form af afbrydelse af tjenesten eller afkobling fra nettet.
  Bortset fra tilfælde af
  svig, gentagne tilfælde af for sen betaling eller manglende betaling
  sikrer disse foranstaltninger, at det, så vidt det er teknisk muligt, kun er den berørte tjeneste, der afbrydes
  . Afkobling fra nettet på grund af manglende betaling bør først finde sted, efter at abonnenten har fået en advarsel herom i passende tid i forvejen. Medlemsstaterne kan tillade, at der inden fuldstændig afkobling fra nettet bliver en periode med begrænset betjening, hvor der kun kan benyttes tjenester, som er gratis for abonnenten (f.eks. 112-opkald).
  Adgangen til alarmtjenester gennem 112 kan spærres i tilfælde af gentagen misbrug fra brugerens side. |
| --- | --- |

e)

Manglende betaling

Medlemsstaterne tillader, at der træffes nærmere bestemte, rimeligt afpassede, ikke-diskriminerende og offentliggjorte foranstaltninger med det formål at få dækket ubetalte regninger fra operatører, der er udpeget i medfør af artikel8. Disse foranstaltninger skal omfatte bestemmelser om, at abonnenten på forhånd varsles behørigt om eventuelle følger i form af afbrydelse af tjenesten eller afkobling fra nettet.
  Bortset fra tilfælde af
  svig, gentagne tilfælde af for sen betaling eller manglende betaling
  sikrer disse foranstaltninger, at det, så vidt det er teknisk muligt, kun er den berørte tjeneste, der afbrydes
  . Afkobling fra nettet på grund af manglende betaling bør først finde sted, efter at abonnenten har fået en advarsel herom i passende tid i forvejen. Medlemsstaterne kan tillade, at der inden fuldstændig afkobling fra nettet bliver en periode med begrænset betjening, hvor der kun kan benyttes tjenester, som er gratis for abonnenten (f.eks. 112-opkald).
  Adgangen til alarmtjenester gennem 112 kan spærres i tilfælde af gentagen misbrug fra brugerens side.

| f) | Udgiftskontrol



  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder pålægger alle udbydere af offentlige kommunikationsnet at tilbyde abonnenterne midler til at kontrollere udgiften til telekommunikationstjenesterne, herunder gratis underretning af kunderne i tilfælde af unormale forbrugsmønstre. |
| --- | --- |

f)

Udgiftskontrol

| g) | Rådgivning



  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder pålægger alle udbydere af offentlige kommunikationsnet en gang årligt at anbefale kunderne deres bedste tilgængelige takstpakke på grundlag af forbrugerens forbrugsmønstre i det foregående år. |
| --- | --- |

g)

Rådgivning

Del B

Liste over de i artikel29 omhandlede faciliteter:

| a) | Tonesignalering eller DTMF (dual-tone multi-frequency operation)
  Herved forstås, at det offentlige kommunikationsnet understøtter brugen af DTMF-toner som defineret i ETSI ETR 207 til end-to-end-signalering gennem nettet, både inden for den enkelte medlemsstat og mellem medlemsstaterne indbyrdes. |
| --- | --- |

a)

Tonesignalering eller DTMF (dual-tone multi-frequency operation)

Herved forstås, at det offentlige kommunikationsnet understøtter brugen af DTMF-toner som defineret i ETSI ETR 207 til end-to-end-signalering gennem nettet, både inden for den enkelte medlemsstat og mellem medlemsstaterne indbyrdes.

| b) | Nummervisning
  Herved forstås, at den kaldte part kan se den kaldende parts nummer, inden samtalen etableres.
  Denne facilitet skal udbydes i overensstemmelse med den relevante lovgivning om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, navnlig direktiv 2002/58/EF.
  I det omfang, det er teknisk muligt, stiller operatørerne data og signaler til rådighed for at gøre det lettere at tilbyde nummervisning og tonesignalering på tværs af medlemsstaternes grænser. |
| --- | --- |

b)

Nummervisning

Herved forstås, at den kaldte part kan se den kaldende parts nummer, inden samtalen etableres.

Denne facilitet skal udbydes i overensstemmelse med den relevante lovgivning om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, navnlig direktiv 2002/58/EF.

I det omfang, det er teknisk muligt, stiller operatørerne data og signaler til rådighed for at gøre det lettere at tilbyde nummervisning og tonesignalering på tværs af medlemsstaternes grænser.

| c) | Tjenester i tilfælde af tyveri



  Medlemsstaterne sikrer, at der etableres et frinummer, som er fælles for alle udbydere af telefonitjenester, til brug for anmeldelse af tyveri af en terminal og øjeblikkelig afbrydelse af de tjenester, der er knyttet til abonnementet. Også handicappede brugere skal kunne anvende denne tjeneste. Brugerne skal jævnligt oplyses om eksistensen af dette nummer, som skal være let at huske. |
| --- | --- |

c)

Tjenester i tilfælde af tyveri

| d) | Beskyttelsessoftware



  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge operatørerne gratis at stille pålidelig, let anvendelig og frit og fuldstændigt konfigurabel beskyttelses- eller filtreringssoftware til rådighed for deres abonnenter for at kontrollere børns eller sårbare personers adgang til indhold, der er uegnet for dem.


  Trafikovervågningsdata, som denne software eventuelt indsamler, er udelukkende til brug for abonnenten. |
| --- | --- |

d)

Beskyttelsessoftware

Del C

Gennemførelse af bestemmelserne om nummerportabilitet i artikel30

Kravet om, at alle abonnenter med numre fra de nationale nummerplaner, efter anmodning kan beholde deres nummer eller numre uafhængigt af, hvilken virksomhed der leverer tjenesten, gælder:

| a) | for så vidt angår geografiske numre på et bestemt sted, og |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår geografiske numre på et bestemt sted, og

| b) | for så vidt angår ikke-geografiske numre på et hvilket som helst sted. |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår ikke-geografiske numre på et hvilket som helst sted.

Dette afsnit finder ikke anvendelse på nummerportabilitet mellem net, der udbyder tjenester på et fast sted, og mobilnet.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG II

INFORMATION, DER SKAL OFFENTLIGGØRES I HENHOLD TIL ARTIKEL 21 (TRANSPARENS OG OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER)

Den nationale tilsynsmyndighed er ansvarlig for, at oplysningerne i dette bilag offentliggøres som foreskrevet i artikel 21. Den nationale tilsynsmyndighed afgør, hvilke oplysninger der skal offentliggøres af de virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet og/eller offentligt tilgængelige telefonitjenester, og hvilke oplysninger der skal offentliggøres af den nationale tilsynsmyndighed selv for at sikre, at forbrugerne har mulighed for at træffe et informeret valg. ▐

1.   Navn og adresse på virksomheden/virksomhederne

Det vil sige navn og hovedsædeadresse på den eller de virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet og/eller offentligt tilgængelige telefonitjenester.

2.   Beskrivelse af ydelserne

| 2.1. | Omfanget af de ydelser, der udbydes. |
| --- | --- |

2.1.

Omfanget af de ydelser, der udbydes.

| 2.2. | Standardtakster med en angivelse af
  de tjenester, der ydes, og indholdet af
  hvert takstelement ▐ (f.eks. tilslutningsafgifter, alle former for brugsafgifter, vedligeholdelsesafgifter).
  Desuden angives
  nærmere oplysninger om standardrabatter
  ,
  særlige og målrettede takstordninger
  og ekstragebyrer og omkostninger til terminaludstyr. |
| --- | --- |

2.2.

Standardtakster med en angivelse af
  de tjenester, der ydes, og indholdet af
  hvert takstelement ▐ (f.eks. tilslutningsafgifter, alle former for brugsafgifter, vedligeholdelsesafgifter).
  Desuden angives
  nærmere oplysninger om standardrabatter
  ,
  særlige og målrettede takstordninger
  og ekstragebyrer og omkostninger til terminaludstyr.

| 2.3. | Kompensations-/tilbagebetalingspolitik, herunder nærmere oplysninger om eventuelle kompensations- eller tilbagebetalingsordninger. |
| --- | --- |

2.3.

Kompensations-/tilbagebetalingspolitik, herunder nærmere oplysninger om eventuelle kompensations- eller tilbagebetalingsordninger.

| 2.4. | Tilbudte vedligeholdelsestyper. |
| --- | --- |

2.4.

Tilbudte vedligeholdelsestyper.

| 2.5. | Standardkontraktvilkår, herunder i givet fald oplysninger om en mindste kontraktperiode, om, hvordan kontrakten kan opsiges, og om procedurer og direkte afgifter i forbindelse med portering af numre og andre identifikationsmidler. |
| --- | --- |

2.5.

Standardkontraktvilkår, herunder i givet fald oplysninger om en mindste kontraktperiode, om, hvordan kontrakten kan opsiges, og om procedurer og direkte afgifter i forbindelse med portering af numre og andre identifikationsmidler.

3.   Tvistbilæggelsesordninger, herunder ordninger, der er fastlagt af den pågældende virksomhed

4.   Oplysninger om rettigheder i forbindelse med forsyningspligtydelser, herunder de faciliteter og tjenester, der er nævnt i bilag I.

Onsdag, den 24. september 2008BILAG III

PARAMETRE FOR TJENESTEKVALITET

PARAMETRE, DEFINITIONER OG MÅLEMETODER FOR LEVERINGSTID OG TJENESTEKVALITET, JF. ARTIKEL 11 OG 22

| For virksomheder, der er udpeget til at udbyde adgang til et offentligt kommunikationsnet |
| --- |
| PARAMETER (1) | DEFINITION | MÅLEMETODE |
| Leveringstid for tilslutning | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Fejlhyppighed pr. abonnentledning | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Ventetid for fejlretning | ETSI EG
  202 057
  1 | ETSI EG
  202 057 |
| For virksomheder, der er udpeget til at udbyde en offentligt tilgængelig telefonitjeneste |
| Etableringstid for samtaler (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Svartider for telefonistekspederede tjenester | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Svartider for nummeroplysningstjenester | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Procent funktionsdygtige offentlige mønt- og korttelefoner | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Klager over urigtig fakturering | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Procent mislykkede opkald (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |

For virksomheder, der er udpeget til at udbyde adgang til et offentligt kommunikationsnet

PARAMETER (1)

DEFINITION

MÅLEMETODE

Leveringstid for tilslutning

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Fejlhyppighed pr. abonnentledning

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Ventetid for fejlretning

ETSI EG
  202 057
  1

ETSI EG
  202 057

For virksomheder, der er udpeget til at udbyde en offentligt tilgængelig telefonitjeneste

Etableringstid for samtaler (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Svartider for telefonistekspederede tjenester

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Svartider for nummeroplysningstjenester

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Procent funktionsdygtige offentlige mønt- og korttelefoner

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Klager over urigtig fakturering

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Procent mislykkede opkald (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Der er tale om version 1.1.1 af ETSI EG
  202 057
  (april 2000).

---

(1)  Parametrene bør måles således, at der kan foretages en præstationsanalyse på regionalt niveau (dvs. mindst med en detaljeringsgrad, der svarer til niveau 2 i Eurostats nomenklatur for statistiske territoriale enheder (NUTS)).

(2)  Medlemsstaterne kan beslutte ║ ikke at kræve ajourførte oplysninger vedrørende kvalitetsmålene for disse to indikatorer, hvis det kan dokumenteres, at kvaliteten inden for disse to områder er tilfredsstillende.

---

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/393

---

Onsdag, den 24. september 2008Den internationale overenskomst om tropisk træ *

P6_TA(2008)0453

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. september 2008 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11964/2007),

der henviser til den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 (11964/2007),

der henviser til EF-traktatens artikel 133, artikel 175 og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første sætning,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0326/2007),

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om retsgrundlaget,

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A6-0313/2008),

| 1. | godkender udkast til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af overenskomsten; |
| --- | --- |

1.

godkender udkast til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af overenskomsten;

| 2. | forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten; |
| --- | --- |

2.

forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til sekretariatet for Den Internationale Organisation for Tropisk Træ (ITTO). |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til sekretariatet for Den Internationale Organisation for Tropisk Træ (ITTO).

| RÅDETS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Udkast til Rådets afgørelse — Henvisning 1 |
| — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 og 175 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  første afsnit
  , | under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 og 175 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  , |
| Ændring 2 |
| Udkast til Rådets afgørelse — Betragtning 4 |
| (4) | Formålet med den nye overenskomst
  er
  både i overensstemmelse med den fælles handelspolitik
  og
  miljøpolitikken. |

RÅDETS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Udkast til Rådets afgørelse — Henvisning 1

— under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 og 175 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  første afsnit
  ,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 og 175 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  ,

Ændring 2

Udkast til Rådets afgørelse — Betragtning 4

(4)

Formålet med den nye overenskomst
  er
  både i overensstemmelse med den fælles handelspolitik
  og
  miljøpolitikken.

| (4) | Formålet med den nye overenskomst
  bør være
  både i overensstemmelse med den fælles handelspolitik
  ,
  miljøpolitikken
  og udviklingspolitikken
  . |
| --- | --- |

(4)

Formålet med den nye overenskomst
  bør være
  både i overensstemmelse med den fælles handelspolitik
  ,
  miljøpolitikken
  og udviklingspolitikken
  .

Ændring 3

Udkast til Rådets afgørelse — Betragtning 7 a (ny)

| (7a) | Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet en årsberetning med en vurdering af gennemførelsen af den internationale overenskomst om tropisk træ (ITTA) af 2006 og foranstaltningerne til at minimere de negative følger af handel med tropisk træ, herunder de bilaterale aftaler, der er indgået i henhold til FLEGT-programmet. Ifølge artikel 33 i ITTA af 2006 foretages en evaluering af gennemførelsen af overenskomsten fem år efter dens ikrafttræden. Kommissionen bør i henhold til denne bestemmelse forelægge Parlamentet og Rådet en undersøgelse af, hvordan ITTA af 2006 fungerer inden udgangen af 2010. |
| --- | --- |

(7a)

Ændring 4

Udkast til Rådets afgørelse — Betragtning 7 b (ny)

| (7b) | Kommissionen bør i forbindelse med fastlæggelsen af forhandlingsmandatet for revisionen af den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 foreslå en revision af den nuværende tekst for at gøre beskyttelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og genopretning af nedslidte skovområder til det centrale i overenskomsten, idet der lægges vægt på en uddannelses- og informationspolitik i de lande, som er ramt af problemet med skovrydning, for at gøre offentligheden mere bevidst om de negative følger af en hensynsløs udnyttelse af træressourcerne. Handel med tropisk træ bør kun tilskyndes i et omfang, som er foreneligt med disse førnævnte mål. |
| --- | --- |

(7b)

Ændring 5

Udkast til Rådets afgørelse — Betragtning 7 c (ny)

| (7c) | Dette forhandlingsmandat for en revision af ITTA af 2006 bør navnlig indeholde et forslag til en afstemningsordning for Det Internationale Råd for Tropisk Træ, som klart belønner bevarelse og bæredygtig anvendelse af tropiske skove. |
| --- | --- |

(7c)

Ændring 6

Udkast til Rådets afgørelse — Betragtning 7 d (ny)

| (7d) | Senest inden oktober 2008 bør Kommissionen:









  a) | forelægge et forslag til omfattende lovgivning, som forhindrer, at træ og træprodukter, der stammer fra ulovlige og ødelæggende kilder, bringes i omsætning |
| --- | --- | --- |

(7d)

a)

forelægge et forslag til omfattende lovgivning, som forhindrer, at træ og træprodukter, der stammer fra ulovlige og ødelæggende kilder, bringes i omsætning

| b) | forelægge en meddelelse, som fastsætter EU's deltagelse i og støtte til nuværende og fremtidige finansieringsordninger for at fremme skovbeskyttelse og mindske emissionerne fra skovrydning i henhold til UNFCCC/Kyoto-protokollen. Meddelelsen bør redegøre for EU's forpligtelse til at fremskaffe midler til at bistå udviklingslande med at beskytte deres skove, finansiere et net af beskyttede områder og fremme økonomiske alternativer til skovødelæggelse. Den bør navnlig indeholde minimumsprincipperne og kriterierne for disse instrumenter for at sikre reelle fordele for klimaet, biodiversiteten og befolkningen. Den bør også finde frem til prioriterede foranstaltninger og områder, som bør modtage omgående finansiering under disse incitamentsordninger. |
| --- | --- |

b)

forelægge en meddelelse, som fastsætter EU's deltagelse i og støtte til nuværende og fremtidige finansieringsordninger for at fremme skovbeskyttelse og mindske emissionerne fra skovrydning i henhold til UNFCCC/Kyoto-protokollen. Meddelelsen bør redegøre for EU's forpligtelse til at fremskaffe midler til at bistå udviklingslande med at beskytte deres skove, finansiere et net af beskyttede områder og fremme økonomiske alternativer til skovødelæggelse. Den bør navnlig indeholde minimumsprincipperne og kriterierne for disse instrumenter for at sikre reelle fordele for klimaet, biodiversiteten og befolkningen. Den bør også finde frem til prioriterede foranstaltninger og områder, som bør modtage omgående finansiering under disse incitamentsordninger.

---

Torsdag, den 25. september 2008

| 14.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 8/396

---

Torsdag, den 25. september 2008Merværdiafgift med hensyn til behandlingen af forsikringstjenester og finansielle tjenester *

P6_TA(2008)0457

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. september 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem med hensyn til behandlingen af forsikringstjenester og finansielle tjenester (KOM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0747),

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0473/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0344/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv — ændringsretsakt


  Betragtning 1 |
| (1) | Den finansielle tjenestesektor yder et væsentligt bidrag til vækst, konkurrenceevne og jobskabelse, men kan kun udfylde sin rolle under neutrale konkurrencevilkår i et indre marked. Der er behov for rammebetingelser, der sikrer
  retssikkerhed med hensyn til
  momsbehandlingen af finansielle produkter og deres markedsføring og forvaltning. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 1

(1)

Den finansielle tjenestesektor yder et væsentligt bidrag til vækst, konkurrenceevne og jobskabelse, men kan kun udfylde sin rolle under neutrale konkurrencevilkår i et indre marked. Der er behov for rammebetingelser, der sikrer
  retssikkerhed med hensyn til
  momsbehandlingen af finansielle produkter og deres markedsføring og forvaltning.

| (1) | Den finansielle tjenestesektor yder et væsentligt bidrag til vækst, konkurrenceevne og jobskabelse, men kan kun udfylde sin rolle under neutrale konkurrencevilkår i et indre marked. Der er behov for rammebetingelser, der sikrer
  sådanne neutrale vilkår, hvad angår
  momsbehandlingen af finansielle produkter og deres markedsføring og forvaltning. |
| --- | --- |

(1)

Den finansielle tjenestesektor yder et væsentligt bidrag til vækst, konkurrenceevne og jobskabelse, men kan kun udfylde sin rolle under neutrale konkurrencevilkår i et indre marked. Der er behov for rammebetingelser, der sikrer
  sådanne neutrale vilkår, hvad angår
  momsbehandlingen af finansielle produkter og deres markedsføring og forvaltning.

Ændring 2

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 2

| (2) | De aktuelle regler vedrørende momsfritagelsen for finansielle tjenester og forsikringstjenester, der er fastsat i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem, er forældet og fortolkes og anvendes på uensartet vis. Reglerne er komplicerede, og den administrative praksis varierer, hvilket resulterer i retsusikkerhed for markedsdeltagerne og
  skattemyndighederne
  . Denne usikkerhed har ført til et betydeligt antal tvister og forøget den administrative byrde. Det er derfor nødvendigt at præcisere, hvilke forsikringstjenester og finansielle tjenester der er afgiftsfritaget, og dermed forbedre retssikkerheden og mindske den administrative byrde for markedsdeltagerne og myndighederne. |
| --- | --- |

(2)

De aktuelle regler vedrørende momsfritagelsen for finansielle tjenester og forsikringstjenester, der er fastsat i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem, er forældet og fortolkes og anvendes på uensartet vis. Reglerne er komplicerede, og den administrative praksis varierer, hvilket resulterer i retsusikkerhed for markedsdeltagerne og
  skattemyndighederne
  . Denne usikkerhed har ført til et betydeligt antal tvister og forøget den administrative byrde. Det er derfor nødvendigt at præcisere, hvilke forsikringstjenester og finansielle tjenester der er afgiftsfritaget, og dermed forbedre retssikkerheden og mindske den administrative byrde for markedsdeltagerne og myndighederne.

| (2) | De aktuelle regler vedrørende momsfritagelsen for finansielle tjenester og forsikringstjenester, der er fastsat i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem, er forældet og fortolkes og anvendes på uensartet vis. Reglerne er komplicerede, og den administrative praksis varierer, hvilket resulterer i retsusikkerhed for markedsdeltagerne
  samt skattemyndighederne
  og
  garanterer ikke lige vilkår i EU
  . Denne usikkerhed har ført til et betydeligt antal tvister og forøget den administrative byrde. Det er derfor nødvendigt at præcisere, hvilke forsikringstjeneste og finansielle tjeneste der er afgiftsfritaget, og dermed forbedre retssikkerheden
  , sikre lige vilkår i EU
  og mindske den administrative byrde for markedsdeltagerne og myndighederne. |
| --- | --- |

(2)

De aktuelle regler vedrørende momsfritagelsen for finansielle tjenester og forsikringstjenester, der er fastsat i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem, er forældet og fortolkes og anvendes på uensartet vis. Reglerne er komplicerede, og den administrative praksis varierer, hvilket resulterer i retsusikkerhed for markedsdeltagerne
  samt skattemyndighederne
  og
  garanterer ikke lige vilkår i EU
  . Denne usikkerhed har ført til et betydeligt antal tvister og forøget den administrative byrde. Det er derfor nødvendigt at præcisere, hvilke forsikringstjeneste og finansielle tjeneste der er afgiftsfritaget, og dermed forbedre retssikkerheden
  , sikre lige vilkår i EU
  og mindske den administrative byrde for markedsdeltagerne og myndighederne.

Ændring 3

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 5

| (5) | Forsikringstjenester og finansielle tjenester fordrer samme former for mægling eller formidling. Forsikringsmægling og formidling af finansielle tjenester bør derfor behandles på identisk vis. |
| --- | --- |

(5)

Forsikringstjenester og finansielle tjenester fordrer samme former for mægling eller formidling. Forsikringsmægling og formidling af finansielle tjenester bør derfor behandles på identisk vis.

| (5) | Forsikringstjenester og finansielle tjenester fordrer samme former for mægling eller formidling. Forsikringsmægling og formidling af finansielle tjenester bør derfor behandles på identisk vis
  , herunder mægling gennem en operatør, der hverken har nogen kontraktlig forbindelse eller anden direkte kontakt med nogen af parterne i en forsikringstransaktion eller finansiel transaktion, til hvis indgåelse denne operatør har bidraget. I sådanne tilfælde bør skattefritagelse generelt omfatte alle aktiviteter, der er karakteristiske for operatører for forsikringstjenester eller finansielle tjenester, herunder alle forberedende og opfølgende aktiviteter i forbindelse med indgåelsen af en kontrakt. |
| --- | --- |

(5)

Forsikringstjenester og finansielle tjenester fordrer samme former for mægling eller formidling. Forsikringsmægling og formidling af finansielle tjenester bør derfor behandles på identisk vis
  , herunder mægling gennem en operatør, der hverken har nogen kontraktlig forbindelse eller anden direkte kontakt med nogen af parterne i en forsikringstransaktion eller finansiel transaktion, til hvis indgåelse denne operatør har bidraget. I sådanne tilfælde bør skattefritagelse generelt omfatte alle aktiviteter, der er karakteristiske for operatører for forsikringstjenester eller finansielle tjenester, herunder alle forberedende og opfølgende aktiviteter i forbindelse med indgåelsen af en kontrakt.

Ændring 4

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Det er hensigtsmæssigt, hvis aktiviteter til forvaltning af investeringsfonde fortsat falder ind under afgiftsfritagelsen, hvis disse udføres af tredjepartsmarkedsdeltagere. |
| --- | --- |

(5a)

Ændring 5

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 7

| (7) | Udbydere af forsikringstjenester og finansielle tjenester er i stigende omfang i stand til at henføre den indgående moms på afholdte omkostninger til netop de tjenester, der skal beskattes. Når der betales et bestemt honorar for de leverede tjenester, kan de nemt bestemme beskatningsgrundlaget for disse tjenester. Det er derfor hensigtsmæssigt at udvide disse markedsdeltageres mulighed for at vælge at betale afgift. |
| --- | --- |

(7)

Udbydere af forsikringstjenester og finansielle tjenester er i stigende omfang i stand til at henføre den indgående moms på afholdte omkostninger til netop de tjenester, der skal beskattes. Når der betales et bestemt honorar for de leverede tjenester, kan de nemt bestemme beskatningsgrundlaget for disse tjenester. Det er derfor hensigtsmæssigt at udvide disse markedsdeltageres mulighed for at vælge at betale afgift.

| (7) | Udbydere af forsikringstjenester og finansielle tjenester er i stigende omfang i stand til at henføre den indgående moms på afholdte omkostninger til netop de tjenester, der skal beskattes. Når der betales et bestemt honorar for de leverede tjenester, kan de nemt bestemme beskatningsgrundlaget for disse tjenester. Det er derfor hensigtsmæssigt at udvide disse markedsdeltageres mulighed for at vælge at betale afgift
  , hvilket forhindrer enhver sag om dobbeltbeskatning, der kan opstå i forbindelse med samordning af sådanne afgifter med de nationale skatter på forsikringstjenester og finansielle tjenester
  . |
| --- | --- |

(7)

Udbydere af forsikringstjenester og finansielle tjenester er i stigende omfang i stand til at henføre den indgående moms på afholdte omkostninger til netop de tjenester, der skal beskattes. Når der betales et bestemt honorar for de leverede tjenester, kan de nemt bestemme beskatningsgrundlaget for disse tjenester. Det er derfor hensigtsmæssigt at udvide disse markedsdeltageres mulighed for at vælge at betale afgift
  , hvilket forhindrer enhver sag om dobbeltbeskatning, der kan opstå i forbindelse med samordning af sådanne afgifter med de nationale skatter på forsikringstjenester og finansielle tjenester
  .

Ændring 6

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 8 a (ny)

| (8a) | Rådet bør ved vedtagelsen af foranstaltninger i henhold til direktiv 2006/112/EF om retten til at vælge at betale afgifter sikre ensartet anvendelse heraf på det indre marked. Indtil disse regler vedtages af Rådet, bør medlemsstaterne kunne fastsætte de nærmere bestemmelser for udøvelsen af valgmuligheden. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om udkast til foranstaltninger i denne forbindelse seks måneder før deres vedtagelse. I løbet af denne periode bør Kommissionen vurdere udkastet til foranstaltninger og udarbejde en henstilling. |
| --- | --- |

(8a)

Ændring 7

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1 — litra a

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135 — stk. 1 — litra a

| a) | forsikring
  og
  genforsikring; |
| --- | --- |

a)

forsikring
  og
  genforsikring;

| a) | forsikring,
  herunder
  genforsikring; |
| --- | --- |

a)

forsikring,
  herunder
  genforsikring;

Ændring 8

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1 — litra a

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135 — stk. 1 — litra d

| d) | omveksling af valuta
  og
  tilrådighedsstillelse af kontanter |
| --- | --- |

d)

omveksling af valuta
  og
  tilrådighedsstillelse af kontanter

| d) | omveksling af valuta, tilrådighedsstillelse af kontanter
  og transaktioner vedrørende kontantfordringer |
| --- | --- |

d)

omveksling af valuta, tilrådighedsstillelse af kontanter
  og transaktioner vedrørende kontantfordringer

Ændring 9

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1 — litra a

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135 — stk. 1 — litra e

| e) | levering af
  værdipapirer |
| --- | --- |

e)

levering af
  værdipapirer

| e) | transaktioner inden for handel med
  værdipapirer |
| --- | --- |

e)

transaktioner inden for handel med
  værdipapirer

Ændring 10

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1 — litra a

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135 — stk. 1 — litra g a (ny)

| ga) | alle former for derivater; |
| --- | --- |

ga)

Ændring 11

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 135 a — stk. 1 a

1a.   Fritagelsen i henhold til
  stk. 1, litra a)-e)
  , finder anvendelse på leveringen af alle bestanddele af en forsikringstjeneste eller finansiel tjeneste, forudsat at denne bestanddel danner et særskilt hele og bærer de specifikke og væsentlige kendetegn ved den tjeneste, der er momsfritaget.

1a.   Fritagelsen i henhold til
  stk. 1, litra a)-f)
  , finder anvendelse på leveringen af alle bestanddele af en forsikringstjeneste eller finansiel tjeneste, forudsat at denne bestanddel danner et særskilt hele og bærer specifikke og væsentlige kendetegn ved den tjeneste, der er momsfritaget.

Ændring 12

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135a — stk. 1

| 1) | »forsikring
  og genforsikring
  «: en forpligtelse for en
  person
  til, mod betaling og i tilfælde af forsikringsbegivenhedens indtræden, at yde en
  anden person
  erstatning eller en fordel som præciseret i henhold til forpligtelsen |
| --- | --- |

1)

»forsikring
  og genforsikring
  «: en forpligtelse for en
  person
  til, mod betaling og i tilfælde af forsikringsbegivenhedens indtræden, at yde en
  anden person
  erstatning eller en fordel som præciseret i henhold til forpligtelsen

| 1) | »forsikring«: en forpligtelse for en
  eller flere personer
  til, mod betaling og i tilfælde af forsikringsbegivenhedens indtræden, at yde en
  eller flere andre personer
  erstatning eller en fordel som præciseret i henhold til forpligtelsen |
| --- | --- |

1)

»forsikring«: en forpligtelse for en
  eller flere personer
  til, mod betaling og i tilfælde af forsikringsbegivenhedens indtræden, at yde en
  eller flere andre personer
  erstatning eller en fordel som præciseret i henhold til forpligtelsen

Ændring 13

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135a — punkt 8 — indledning

| (8) | »
  levering af
  værdipapirer«:
  levering
  af instrumenter, der giver adkomst til varer eller til de i artikel 15, stk. 2, nævnte rettigheder, som repræsenterer en finansiel værdi og en eller flere af følgende: |
| --- | --- |

(8)

»
  levering af
  værdipapirer«:
  levering
  af instrumenter, der giver adkomst til varer eller til de i artikel 15, stk. 2, nævnte rettigheder, som repræsenterer en finansiel værdi og en eller flere af følgende:

| (8) | »
  transaktioner inden for handel med
  værdipapirer«:
  salg
  af instrumenter, der giver adkomst til varer eller til de i artikel 15, stk. 2, nævnte rettigheder, som repræsenterer en finansiel værdi og en eller flere af følgende: |
| --- | --- |

(8)

»
  transaktioner inden for handel med
  værdipapirer«:
  salg
  af instrumenter, der giver adkomst til varer eller til de i artikel 15, stk. 2, nævnte rettigheder, som repræsenterer en finansiel værdi og en eller flere af følgende:

Ændring 14

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135a — stk. 8 — litra c

| c) | en andel i
  investeringsinstitutter med investeringer i de i litra a) eller b) nævnte værdipapirer, i andre momsfritagne finansielle instrumenter som omhandlet i artikel 135, stk. 1
  ,
  litra a)-d),
  eller i andre
  investeringsinstitutter |
| --- | --- |

c)

en andel i
  investeringsinstitutter med investeringer i de i litra a) eller b) nævnte værdipapirer, i andre momsfritagne finansielle instrumenter som omhandlet i artikel 135, stk. 1
  ,
  litra a)-d),
  eller i andre
  investeringsinstitutter

| c) | en andel i
  investeringsfonde,
  som
  defineret i stk. 10
  , eller
  en andel
  i andre
  investeringsinstitutter med investeringer i andre investeringsinstitutter |
| --- | --- |

c)

en andel i
  investeringsfonde,
  som
  defineret i stk. 10
  , eller
  en andel
  i andre
  investeringsinstitutter med investeringer i andre investeringsinstitutter

Ændring 15

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135a — stk. 8 — litra c a (nyt)

| ca) | ret til finansielle derivater samt kredit- og råvarederivater, der afregnes kontant, og relaterede optioner; |
| --- | --- |

ca)

Ændring 16

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 135 a — stk. 9

| 9) | »formidling som led i forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner«: tjenester leveret
  af en tredjepart til
  en aftalepart
  for dennes regning
  som en særskilt formidlingshandling i relation til de forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra a)-e) |
| --- | --- |

9)

»formidling som led i forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner«: tjenester leveret
  af en tredjepart til
  en aftalepart
  for dennes regning
  som en særskilt formidlingshandling i relation til de forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra a)-e)

| 9) | »formidling som led i forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner«: tjenester leveret som en særskilt,
  direkte eller indirekte
  formidlingshandling i relation til de forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra a)-e)
  af tredjeparter, forudsat at ingen af disse er modpart i disse forsikringstransaktioner eller finansielle transaktioner |
| --- | --- |

9)

»formidling som led i forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner«: tjenester leveret som en særskilt,
  direkte eller indirekte
  formidlingshandling i relation til de forsikringstransaktioner og finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra a)-e)
  af tredjeparter, forudsat at ingen af disse er modpart i disse forsikringstransaktioner eller finansielle transaktioner

Ændring 17

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135a — stk. 10

| 10) | »investeringsfonde«
  : investeringsinstitutter med investeringer i de momsfritagne instrumenter
  , der er
  omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra a)-e), og i fast ejendom |
| --- | --- |

10)

»investeringsfonde«
  : investeringsinstitutter med investeringer i de momsfritagne instrumenter
  , der er
  omhandlet i artikel 135, stk. 1, litra a)-e), og i fast ejendom

| 10) | »investeringsfonde«
  : en særlig form for investeringsinstrument
  , der er
  oprettet med det ene formål at samle investorernes aktiver og investere disse i en diversificeret aktivpool, herunder pensionsfonde og værktøjer til gennemførelse og udførelse af kollektive pensionsprogrammer. |
| --- | --- |

10)

»investeringsfonde«
  : en særlig form for investeringsinstrument
  , der er
  oprettet med det ene formål at samle investorernes aktiver og investere disse i en diversificeret aktivpool, herunder pensionsfonde og værktøjer til gennemførelse og udførelse af kollektive pensionsprogrammer.

Ændring 18

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 135a — stk. 11

| 11) | »forvaltning af investeringsfonde«: aktiviteter, der tjener til at opfylde den pågældende investeringsfonds investeringsmålsætninger. |
| --- | --- |

11)

»forvaltning af investeringsfonde«: aktiviteter, der tjener til at opfylde den pågældende investeringsfonds investeringsmålsætninger.

| 11) | »forvaltning af investeringsfonde«: aktiviteter, der tjener til at opfylde den pågældende investeringsfonds investeringsmålsætninger
  , og som mindst omfatter den strategiske og taktiske forvaltning af aktiver og aktivtildeling, herunder rådgivende tjenester samt valutaforvaltning og risikostyring
  . |
| --- | --- |

11)

»forvaltning af investeringsfonde«: aktiviteter, der tjener til at opfylde den pågældende investeringsfonds investeringsmålsætninger
  , og som mindst omfatter den strategiske og taktiske forvaltning af aktiver og aktivtildeling, herunder rådgivende tjenester samt valutaforvaltning og risikostyring
  .

Ændring 19

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 137 — stk. 1 — litra a

| 3) | Artikel 137, stk. 1, litra a),
  udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 137, stk. 1, litra a),
  udgår.

udgår

Ændring 20

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 137a — stk. 1

1.   Fra 1. januar 2012 indrømmer medlemsstaterne afgiftspligtige personer ret til at vælge at betale afgift af de tjenester, der er omhandlet i
  artikel 135, stk. 1, litra a)-g)
  .

1.   Fra 1. januar 2012 indrømmer medlemsstaterne afgiftspligtige personer
  i hvert enkelt tilfælde
  ret til at vælge at betale afgift af
  en af
  de tjenester, der er omhandlet i
  artikel 135, stk. 1, litra a)-ga), hvis denne tjeneste ydes til en anden afgiftspligtig person, som er etableret i samme medlemsstat eller inden for Fællesskabet
  .

Ændring 21

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 137a — stk. 1 a (nyt)

1a..
     
  Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om udøvelsen af retten til at vælge i henhold til stk. 1 inden den ... (1). Kommissionen fremlægger i givet fald et lovgivningsforslag om detaljerede regler, der gælder for udøvelsen af retten til at vælge, og eventuelt andre ændringer af direktiv.../.../EF i denne henseende.

Ændring 22

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 137a — stk. 2

2.   Rådet træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af stk. 1, i overensstemmelse med proceduren i artikel 397. Indtil Rådet har truffet sådanne foranstaltninger, kan medlemsstaterne
  fastsætte
  de nærmere bestemmelser for udøvelsen af den i stk. 1 fastsatte valgmulighed.

2.   Rådet træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af stk. 1, i overensstemmelse med proceduren i artikel 397. Indtil Rådet har truffet sådanne foranstaltninger, kan medlemsstaterne
  bevare
  de
  eksisterende
  nærmere bestemmelser for udøvelsen af den i stk. 1 fastsatte valgmulighed.

Ændring 23

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 137b — stk. 1

| 1) | gruppen selv
  og alle dens medlemmer
  er etableret
  eller har bopæl
  i Fællesskabet |
| --- | --- |

1)

gruppen selv
  og alle dens medlemmer
  er etableret
  eller har bopæl
  i Fællesskabet

| 1) | gruppen selv er etableret i Fællesskabet; |
| --- | --- |

1)

gruppen selv er etableret i Fællesskabet;

Ændring 24

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 137b — stk. 3

| 3) | gruppens medlemmer leverer tjenester, der er afgiftsfritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-g)
  , eller andre tjenester, for hvilke de ikke er afgiftspligtige |
| --- | --- |

3)

gruppens medlemmer leverer tjenester, der er afgiftsfritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-g)
  , eller andre tjenester, for hvilke de ikke er afgiftspligtige

| 3) | gruppens medlemmer leverer tjenester, der er afgiftsfritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-ga)
  , eller andre tjenester, for hvilke de ikke er afgiftspligtige |
| --- | --- |

3)

gruppens medlemmer leverer tjenester, der er afgiftsfritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-ga)
  , eller andre tjenester, for hvilke de ikke er afgiftspligtige

Ændring 25

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.m

Artikel 137b — stk. 4

| 4) | gruppen leverer
  udelukkende
  tjenesterne
  til sine egne medlemmer
  , og
  tjenesterne
  er nødvendige for, at medlemmerne kan levere tjenester, der er fritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-g) |
| --- | --- |

4)

gruppen leverer
  udelukkende
  tjenesterne
  til sine egne medlemmer
  , og
  tjenesterne
  er nødvendige for, at medlemmerne kan levere tjenester, der er fritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-g)

| 4) | gruppen leverer tjenesterne, og
  de
  er nødvendige for, at medlemmerne kan levere tjenester, der er fritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-ga) |
| --- | --- |

4)

gruppen leverer tjenesterne, og
  de
  er nødvendige for, at medlemmerne kan levere tjenester, der er fritaget i henhold til
  artikel 135, stk. 1, litra a)-ga)

Ændring 26

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 137b — stk. 5

| 5) | gruppen debiterer kun medlemmerne et beløb, der nøjagtig svarer til deres andel af de fælles omkostninger
  , og der foretages ingen
  justering af afregningsprisen af hensyn til den direkte beskatning. |
| --- | --- |

5)

gruppen debiterer kun medlemmerne et beløb, der nøjagtig svarer til deres andel af de fælles omkostninger
  , og der foretages ingen
  justering af afregningsprisen af hensyn til den direkte beskatning.

| 5) | gruppen debiterer kun medlemmerne et beløb, der nøjagtig svarer til deres andel af de fælles omkostninger
  ;
  justering af afregningsprisen af hensyn til den direkte beskatning
  har ikke indvirkning på gruppens fritagelse fra momspligten
  . |
| --- | --- |

5)

gruppen debiterer kun medlemmerne et beløb, der nøjagtig svarer til deres andel af de fælles omkostninger
  ;
  justering af afregningsprisen af hensyn til den direkte beskatning
  har ikke indvirkning på gruppens fritagelse fra momspligten
  .

Ændring 27

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4 a (nyt)

Direktiv 2006/112/EF.

Artikel 169 — litra c

| 4a) | Artikel 169, litra c), affattes således:









  c) | transaktioner, som er fritaget for afgift i henhold til artikel 135, stk. 1, litra a) til ga), såfremt kunden er etableret uden for Fællesskabet, eller såfremt de pågældende transaktioner er knyttet direkte til varer, som er bestemt til udførsel fra Fællesskabet. |
| --- | --- | --- |

4a)

c)

transaktioner, som er fritaget for afgift i henhold til artikel 135, stk. 1, litra a) til ga), såfremt kunden er etableret uden for Fællesskabet, eller såfremt de pågældende transaktioner er knyttet direkte til varer, som er bestemt til udførsel fra Fællesskabet.

Ændring 28

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 1

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv
  senest den 31. december 2009.
  De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv
  samtidig med, at de sikrer, at de endelige forbrugere drager nytte af omstruktureringen af den nuværende momsordning
  . De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

---

(1)  
  Tre år efter ikrafttræden af direktiv .../.../EF.

---