# Euroopa Liidu L 227/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.227.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 227 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide29. august 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.227.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 227

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide29. august 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 788/2009, 28. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 789/2009, 28. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses kaitsega vektorite rünnaku eest ning lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuetega (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 788/2009, 28. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 789/2009, 28. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses kaitsega vektorite rünnaku eest ning lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuetega (
  1
  )

1

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/624/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. august 2009, millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Brasiilia ja Mauritiuse kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud importida ühendusse elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6385 all)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/625/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 20. august 2009, meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus | 9 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/624/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. august 2009, millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Brasiilia ja Mauritiuse kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud importida ühendusse elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6385 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6385 all)

1

7

SOOVITUSED

Komisjon

2009/625/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 20. august 2009, meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 227/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 788/2009,

28. august 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 39,9 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 102,1 |
| ZZ | 67,7 |
| 0709 90 70 | TR | 107,2 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,8 |
| BR | 122,7 |
| UY | 124,1 |
| ZA | 68,4 |
| ZZ | 105,8 |
| 0806 10 10 | EG | 155,8 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 130,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,6 |
| BR | 78,0 |
| CL | 82,5 |
| CN | 67,1 |
| NZ | 81,6 |
| US | 95,4 |
| UY | 42,1 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 78,6 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 125,3 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 | TR | 124,6 |
| ZZ | 124,6 |
| 0809 40 05 | IL | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

39,9

XS

37,6

ZZ

38,8

0707 00 05

MK

33,2

TR

102,1

ZZ

67,7

0709 90 70

TR

107,2

ZZ

107,2

0805 50 10

AR

107,8

BR

122,7

UY

124,1

ZA

68,4

ZZ

105,8

0806 10 10

EG

155,8

TR

105,3

ZZ

130,6

0808 10 80

AR

101,6

BR

78,0

CL

82,5

CN

67,1

NZ

81,6

US

95,4

UY

42,1

ZA

80,5

ZZ

78,6

0808 20 50

AR

145,7

TR

125,3

ZA

88,8

ZZ

119,9

0809 30

TR

124,6

ZZ

124,6

0809 40 05

IL

93,9

ZZ

93,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 227/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 789/2009,

28. august 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses kaitsega vektorite rünnaku eest ning lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c, artikleid 11 ja 12 ning artikli 19 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1266/2007 (nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega) (2) on sätestatud eeskirjad, mis reguleerivad kõnealuste loomade liikumist kitsendustega tsoonide sees ja neist välja lammaste katarraalse palaviku puhul. Selles kehtestatakse ka tingimused, mille alusel vabastatakse kõnealuste loomade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liikumine direktiivis 2000/75/EÜ ette nähtud väljumiskeelust. Nimetatud tingimused hõlmavad ka kõnealuste loomade kaitset vektorite rünnaku eest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1266/2007 (nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega) (2) on sätestatud eeskirjad, mis reguleerivad kõnealuste loomade liikumist kitsendustega tsoonide sees ja neist välja lammaste katarraalse palaviku puhul. Selles kehtestatakse ka tingimused, mille alusel vabastatakse kõnealuste loomade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liikumine direktiivis 2000/75/EÜ ette nähtud väljumiskeelust. Nimetatud tingimused hõlmavad ka kõnealuste loomade kaitset vektorite rünnaku eest.

| (2) | Et liikmesriikides kasutatavaid lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programme paindlikumalt kavandada ja eelkõige selleks, et kehtestada „väiksema ohuga piirkonnad”, võidakse välja töötada alternatiivsed kontroll-loomadega järelevalve strateegiad, mis tõendavad samaväärselt viiruse leviku puudumist. Seroloogiliste/viroloogiliste uuringute käigus võidakse ka analüüsida proove, mis on võetud muul otstarbel, näiteks proove tapamajadest või piima hulgiproove. |
| --- | --- |

(2)

Et liikmesriikides kasutatavaid lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programme paindlikumalt kavandada ja eelkõige selleks, et kehtestada „väiksema ohuga piirkonnad”, võidakse välja töötada alternatiivsed kontroll-loomadega järelevalve strateegiad, mis tõendavad samaväärselt viiruse leviku puudumist. Seroloogiliste/viroloogiliste uuringute käigus võidakse ka analüüsida proove, mis on võetud muul otstarbel, näiteks proove tapamajadest või piima hulgiproove.

| (3) | Kogemused on näidanud, et võib olla raske kohaldada määruse (EÜ) nr 1266/2007 nõudeid, mille eesmärk on ära hoida loomade kokkupuude vektoritega. Siiski võib teatud tingimustel osutuda võimalikuks vältida loomade kokkupuudet vektoritega, näiteks kunstliku seemendamise keskustes või karantiinijaamades. Kaitsemeetmed vektorite rünnakute vastu ei tohiks rajaneda üksnes insektitsiidide ja/või tõrjevahendite kasutamisel, vaid peaksid hõlmama ka nõuet, et loomi hoitaks vektorikindlas rajatises, kus on loomade ja vektorite kokkupuute ärahoidmiseks võetud lisameetmed, mis kujutavad endast eelkõige kombinatsiooni asjakohastest füüsilistest tõketest ning keemiliste vahenditega (insektitsiidid ja/või tõrjevahendid) töötlemisest. Vektorite puudumist saab kontrollida vektorilõksude kasutamisega vastavates rajatistes. |
| --- | --- |

(3)

Kogemused on näidanud, et võib olla raske kohaldada määruse (EÜ) nr 1266/2007 nõudeid, mille eesmärk on ära hoida loomade kokkupuude vektoritega. Siiski võib teatud tingimustel osutuda võimalikuks vältida loomade kokkupuudet vektoritega, näiteks kunstliku seemendamise keskustes või karantiinijaamades. Kaitsemeetmed vektorite rünnakute vastu ei tohiks rajaneda üksnes insektitsiidide ja/või tõrjevahendite kasutamisel, vaid peaksid hõlmama ka nõuet, et loomi hoitaks vektorikindlas rajatises, kus on loomade ja vektorite kokkupuute ärahoidmiseks võetud lisameetmed, mis kujutavad endast eelkõige kombinatsiooni asjakohastest füüsilistest tõketest ning keemiliste vahenditega (insektitsiidid ja/või tõrjevahendid) töötlemisest. Vektorite puudumist saab kontrollida vektorilõksude kasutamisega vastavates rajatistes.

| (4) | EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni 11. septembril 2008 vastu võetud teaduslikus arvamuses „Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit” („Lammaste katarraalse palaviku ülekandumise oht loomade transiidi korral”) (3) on välja toodud, et vähese ülekandumisriskiga hooajal on loomade liikumisest tulenev risk isegi ilma lisaanalüüse tegemata oluliselt väiksem kui muudel perioodidel isegi siis, kui analüüse kombineeritakse seroloogiliste testide või PCR-meetodiga. Lisaks sellele peetakse juhul, kui transiidi kestus, mil loomad võivad vektoritega kokku puutuda, ei ole pikem kui üks päev, insektitsiidide ja/või tõrjevahendite tõhusust riski vähendamisel piisavaks, et kaitsta loomi vektorite rünnaku eest. |
| --- | --- |

(4)

EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni 11. septembril 2008 vastu võetud teaduslikus arvamuses „Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit” („Lammaste katarraalse palaviku ülekandumise oht loomade transiidi korral”) (3) on välja toodud, et vähese ülekandumisriskiga hooajal on loomade liikumisest tulenev risk isegi ilma lisaanalüüse tegemata oluliselt väiksem kui muudel perioodidel isegi siis, kui analüüse kombineeritakse seroloogiliste testide või PCR-meetodiga. Lisaks sellele peetakse juhul, kui transiidi kestus, mil loomad võivad vektoritega kokku puutuda, ei ole pikem kui üks päev, insektitsiidide ja/või tõrjevahendite tõhusust riski vähendamisel piisavaks, et kaitsta loomi vektorite rünnaku eest.

| (5) | Transiidi korral „väiksema ohuga piirkondadest”, kus on vaktsineeritud ja kus konkreetsed lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübid ei levi, puudub loomade nakatumise oht. |
| --- | --- |

(5)

Transiidi korral „väiksema ohuga piirkondadest”, kus on vaktsineeritud ja kus konkreetsed lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübid ei levi, puudub loomade nakatumise oht.

| (6) | Seetõttu on asjakohane ette näha teatavad erandid määruse (EÜ) nr 1266/2007 üldnõudest, mille kohaselt loomi ja sõidukeid peab igasuguse transiidi korral töötlema insektitsiidide või tõrjevahenditega. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on asjakohane ette näha teatavad erandid määruse (EÜ) nr 1266/2007 üldnõudest, mille kohaselt loomi ja sõidukeid peab igasuguse transiidi korral töötlema insektitsiidide või tõrjevahenditega.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1266/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 7 lõike 2a sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „2a.   Liikmesriigid võivad sellise riskihindamise tulemuste põhjal, milles tuleb arvesse võtta piisavaid epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalve rakendamist vastavalt I lisa punktile 1.1.2.1 või 1.1.2.2, piiritleda osa ohustatud tsoonist kui „vaktsineeritud kitsendustega tsooni, kus lammaste katarraalse palaviku konkreetsed serotüübid ei levi” (edaspidi „väiksema ohuga piirkond”), kui on täidetud järgmised tingimused:”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 7 lõike 2a sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„2a.   Liikmesriigid võivad sellise riskihindamise tulemuste põhjal, milles tuleb arvesse võtta piisavaid epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalve rakendamist vastavalt I lisa punktile 1.1.2.1 või 1.1.2.2, piiritleda osa ohustatud tsoonist kui „vaktsineeritud kitsendustega tsooni, kus lammaste katarraalse palaviku konkreetsed serotüübid ei levi” (edaspidi „väiksema ohuga piirkond”), kui on täidetud järgmised tingimused:”.

| 2) | Artikli 9 lõike 1 punkt c ning lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „c) | kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud pikem kui ühepäevane puhkeaeg kontrollpunktis, kaitstakse loomi vektorite rünnaku eest vektorikindlas rajatises. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 9 lõike 1 punkt c ning lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„c)

kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud pikem kui ühepäevane puhkeaeg kontrollpunktis, kaitstakse loomi vektorite rünnaku eest vektorikindlas rajatises.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata, kui transiit toimub

| a) | üksnes kitsendustega tsooni epidemioloogiliselt asjakohasest geograafilisest piirkonnast või läbi selle kooskõlas V lisaga määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel või |
| --- | --- |

a)

üksnes kitsendustega tsooni epidemioloogiliselt asjakohasest geograafilisest piirkonnast või läbi selle kooskõlas V lisaga määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel või

| b) | nendest kitsendustega tsooni osadest, mis on kooskõlas artikli 7 lõikega 2a piiritletud kui „väiksema ohuga piirkonnad”, või läbi nende osade. |
| --- | --- |

b)

nendest kitsendustega tsooni osadest, mis on kooskõlas artikli 7 lõikega 2a piiritletud kui „väiksema ohuga piirkonnad”, või läbi nende osade.

3.   Kui loomad vastavad vähemalt ühele III lisa A jao punktides 5, 6 ja 7 sätestatud tingimusele, ei kohaldata lõike 1 punktidega a ja b ette nähtud töötlemist ega artikli 1 punktiga c ette nähtud kaitset.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud loomade puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ viidatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Töötlemine insektitsiidiga/tõrjevahendiga ... (toote nimi) ... (kuupäev) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1266/2007 (4).”

| 3) | Artiklile 9a lisatakse lõige 4:
  „4.   Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud loomade puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ viidatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

  „Loomad vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõikele 1.”” |
| --- | --- |

3)

Artiklile 9a lisatakse lõige 4:

„4.   Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud loomade puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ viidatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loomad vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõikele 1.””

| 4) | I ja III lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt. |
| --- | --- |

4)

I ja III lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37.

2

(3)  EFSA Teataja (2008) 795, lk 1–56.

3

(4)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37.”

4

---

LISA

I ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt 1.1.2.2 asendatakse järgmisega:






  „1.1.2.2. | Seroloogiline/viroloogiline uuring






  — | koosneb vähemalt aktiivsest vastuvõtlike liikide populatsiooni seroloogilise/viroloogilise analüüsi aastaprogrammist, mille eesmärk on leida tõendeid lammaste katarraalse palaviku viiruse ülekandumisest pisteliste seroloogiliste ja/või viroloogiliste testide kaudu, mis tehakse kõikides epidemioloogiliselt asjakohastes geograafilistes piirkondades sel perioodil aastas, kui nakkuse või serokonversiooni tuvastamine on tõenäolisem; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt 1.1.2.2 asendatakse järgmisega:

„1.1.2.2.

Seroloogiline/viroloogiline uuring

—

koosneb vähemalt aktiivsest vastuvõtlike liikide populatsiooni seroloogilise/viroloogilise analüüsi aastaprogrammist, mille eesmärk on leida tõendeid lammaste katarraalse palaviku viiruse ülekandumisest pisteliste seroloogiliste ja/või viroloogiliste testide kaudu, mis tehakse kõikides epidemioloogiliselt asjakohastes geograafilistes piirkondades sel perioodil aastas, kui nakkuse või serokonversiooni tuvastamine on tõenäolisem;

| — | peab olema välja töötatud nii, et valimid esindavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas uuritavate vastuvõtlike liikide populatsiooni ja on selle populatsiooni struktuurile kohandatud ning valimi suurus on arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis 20 % esinemissagedust. Et piiritleda ohustatud tsooni osa „väiksema ohuga piirkonnana” kooskõlas artikli 7 lõikega 2a, peab uuringu valimi suurus olema arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis ühe kuu jooksul 2 % esinemissagedust; |
| --- | --- |

—

peab olema välja töötatud nii, et valimid esindavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas uuritavate vastuvõtlike liikide populatsiooni ja on selle populatsiooni struktuurile kohandatud ning valimi suurus on arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis 20 % esinemissagedust. Et piiritleda ohustatud tsooni osa „väiksema ohuga piirkonnana” kooskõlas artikli 7 lõikega 2a, peab uuringu valimi suurus olema arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis ühe kuu jooksul 2 % esinemissagedust;

| — | peab tagama, et vaktsineeritud või immuniseeritud populatsiooni seropositiivsed loomad ei sega seroloogilisi uuringuid; |
| --- | --- |

—

peab tagama, et vaktsineeritud või immuniseeritud populatsiooni seropositiivsed loomad ei sega seroloogilisi uuringuid;

| — | peab tagama, et laboratoorsed analüüsid tehakse nii, et pärast positiivse tulemuse andnud analüüse tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud piirkonnas leviva konkreetse serotüübi tuvastamiseks; |
| --- | --- |

—

peab tagama, et laboratoorsed analüüsid tehakse nii, et pärast positiivse tulemuse andnud analüüse tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud piirkonnas leviva konkreetse serotüübi tuvastamiseks;

| — | võib olla välja töötatud selleks, et määrata kindlaks vaktsineerituse ulatust ja kitsendustega tsoonis lammaste katarraalse palaviku eri serotüüpide levikut; |
| --- | --- |

—

võib olla välja töötatud selleks, et määrata kindlaks vaktsineerituse ulatust ja kitsendustega tsoonis lammaste katarraalse palaviku eri serotüüpide levikut;

| — | võib sisaldada selliste proovide analüüsi, mis on võetud muul otstarbel, näiteks proove tapamajadest või piima hulgiproove.” |
| --- | --- |

—

võib sisaldada selliste proovide analüüsi, mis on võetud muul otstarbel, näiteks proove tapamajadest või piima hulgiproove.”

| b) | Punkt 2.2.2 asendatakse järgmisega:






  „2.2.2. | Seroloogiline/viroloogiline uuring






  — | koosneb vähemalt aktiivsest vastuvõtlike liikide populatsiooni seroloogilise/viroloogilise analüüsi aastaprogrammist, mille eesmärk on leida tõendeid lammaste katarraalse palaviku viiruse ülekandumisest pisteliste seroloogiliste ja/või viroloogiliste testide kaudu, mis tehakse kõikides epidemioloogiliselt asjakohastes geograafilistes piirkondades sel perioodil aastas, kui nakkuse või serokonversiooni tuvastamine on tõenäolisem; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.2.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.2.

Seroloogiline/viroloogiline uuring

—

koosneb vähemalt aktiivsest vastuvõtlike liikide populatsiooni seroloogilise/viroloogilise analüüsi aastaprogrammist, mille eesmärk on leida tõendeid lammaste katarraalse palaviku viiruse ülekandumisest pisteliste seroloogiliste ja/või viroloogiliste testide kaudu, mis tehakse kõikides epidemioloogiliselt asjakohastes geograafilistes piirkondades sel perioodil aastas, kui nakkuse või serokonversiooni tuvastamine on tõenäolisem;

| — | peab olema välja töötatud nii, et valimid esindavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas uuritavate vastuvõtlike liikide populatsiooni ja on selle populatsiooni struktuurile kohandatud ning valimi suurus on arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis 20 % esinemissagedust; |
| --- | --- |

—

peab olema välja töötatud nii, et valimid esindavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas uuritavate vastuvõtlike liikide populatsiooni ja on selle populatsiooni struktuurile kohandatud ning valimi suurus on arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis 20 % esinemissagedust;

| — | peab tagama, et vaktsineeritud või immuniseeritud populatsiooni seropositiivsed loomad ei sega seroloogilisi uuringuid; |
| --- | --- |

—

peab tagama, et vaktsineeritud või immuniseeritud populatsiooni seropositiivsed loomad ei sega seroloogilisi uuringuid;

| — | võib sisaldada selliste proovide analüüsi, mis on võetud muul otstarbel, näiteks proove tapamajadest või piima hulgiproove.” |
| --- | --- |

—

võib sisaldada selliste proovide analüüsi, mis on võetud muul otstarbel, näiteks proove tapamajadest või piima hulgiproove.”

| 2. | III lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | A jagu muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Loomi on vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstud vektorite rünnaku eest vektorikindlas rajatises.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III lisa muudetakse järgmiselt.

a)

A jagu muudetakse järgmiselt.

i)

Punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Loomi on vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstud vektorite rünnaku eest vektorikindlas rajatises.”

| ii) | Punkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 28 päeva; selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt proovid võetud vähemalt 28 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.” |
| --- | --- |

ii)

Punkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 28 päeva; selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt proovid võetud vähemalt 28 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.”

| iii) | Punkti 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 14 päeva; selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise analüüs, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt proovid võetud vähemalt 14 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.” |
| --- | --- |

iii)

Punkti 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 14 päeva; selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise analüüs, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt proovid võetud vähemalt 14 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.”

| b) | B jao punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;”; |
| --- | --- | --- |

b)

B jao punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;”;

| c) | C jao punkti 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel;”. |
| --- | --- | --- |

c)

C jao punkti 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

neid on vektorite rünnaku eest kaitstud vektorikindlas rajatises vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel;”.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 29.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 227/7

---

KOMISJONI OTSUS,

28. august 2009,

millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Brasiilia ja Mauritiuse kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud importida ühendusse elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6385 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/624/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 19 sissejuhatavat lauset ja punkte i ja ii,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (2) eriti selle artikli 17 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (3) on kehtestatud kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad registreeritud hobuste ajutist importi, registreeritud hobuste taassisenemist pärast ajutist eksporti ning tapmiseks ette nähtud hobuslaste, registreeritud hobuslaste ja tõuaretuseks ja tootmiseks ette nähtud hobuslaste importi ning hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote importi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (3) on kehtestatud kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad registreeritud hobuste ajutist importi, registreeritud hobuste taassisenemist pärast ajutist eksporti ning tapmiseks ette nähtud hobuslaste, registreeritud hobuslaste ja tõuaretuseks ja tootmiseks ette nähtud hobuslaste importi ning hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote importi.

| (2) | Vastavalt direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõike 1 punktile c ja direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki A osa punktile 2 peavad hobuslased ja hobuslaste sperma, munarakud ja embrüod olema pärit kolmandatest riikidest või nende territooriumide osadest, kus ei ole vähemalt kuue kuu jooksul esinenud malleust. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõike 1 punktile c ja direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki A osa punktile 2 peavad hobuslased ja hobuslaste sperma, munarakud ja embrüod olema pärit kolmandatest riikidest või nende territooriumide osadest, kus ei ole vähemalt kuue kuu jooksul esinenud malleust.

| (3) | Brasiilia teatas 5. septembril 2008 Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile, et São Paulo äärelinnas São Paulo osariigis leidis kinnitust asjaolu, et üks hobune on nakatanud malleusse. Selleks et lubada hobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi jätkumist Brasiilia territooriumi haigusevabadest osadest, võttis komisjon vastu otsuse 2008/804/EÜ, (4) millega jäeti São Paulo osariik välja otsuse 2004/211/EÜ I lisas sätestatud Brasiilia territooriumide loetelust. |
| --- | --- |

(3)

Brasiilia teatas 5. septembril 2008 Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile, et São Paulo äärelinnas São Paulo osariigis leidis kinnitust asjaolu, et üks hobune on nakatanud malleusse. Selleks et lubada hobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi jätkumist Brasiilia territooriumi haigusevabadest osadest, võttis komisjon vastu otsuse 2008/804/EÜ, (4) millega jäeti São Paulo osariik välja otsuse 2004/211/EÜ I lisas sätestatud Brasiilia territooriumide loetelust.

| (4) | Võttes arvesse Brasiilia antud teavet ja tagatisi ning seda, et malleusse nakatumise kindlakstegemisest on möödunud vähemalt kuus kuud ja et nakatunud loom on hävitatud, tuleks São Paulo osariik uuesti lisada otsuse 2004/211/EÜ I lisas esitatud Brasiilia territooriumide loetellu, et taastada hobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote import kõnealusest Brasiilia territooriumi osast. Seepärast tuleks otsuse 2004/211/EÜ I lisa kannet Brasiilia kohta vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Brasiilia antud teavet ja tagatisi ning seda, et malleusse nakatumise kindlakstegemisest on möödunud vähemalt kuus kuud ja et nakatunud loom on hävitatud, tuleks São Paulo osariik uuesti lisada otsuse 2004/211/EÜ I lisas esitatud Brasiilia territooriumide loetellu, et taastada hobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote import kõnealusest Brasiilia territooriumi osast. Seepärast tuleks otsuse 2004/211/EÜ I lisa kannet Brasiilia kohta vastavalt muuta.

| (5) | Mauritiusse tehtud veterinaarinspektsiooni kontrollkäigu jooksul registreeriti puudused, mille tõttu on vaja hobuslaste viimist kõnealusest riigist ühendusse piirata registreeritud hobustega, kes vastavad komisjoni 5. veebruari 1993. aasta otsuse 93/197/EMÜ (loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil) (5) II lisa punktis E sätestatud loomatervishoiu nõuetele. Nõuetega on muu hulgas ette nähtud täielik kolme kuu pikkune viibimisaeg ja ekspordieelne karantiin tunnustatud karantiinikeskuses kaitstuna vektorputukate eest, et hoida ära haiguse levimine ühendusse. Seepärast tuleks otsuse 2004/211/EÜ I lisa kannet Mauritiuse kohta vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Mauritiusse tehtud veterinaarinspektsiooni kontrollkäigu jooksul registreeriti puudused, mille tõttu on vaja hobuslaste viimist kõnealusest riigist ühendusse piirata registreeritud hobustega, kes vastavad komisjoni 5. veebruari 1993. aasta otsuse 93/197/EMÜ (loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil) (5) II lisa punktis E sätestatud loomatervishoiu nõuetele. Nõuetega on muu hulgas ette nähtud täielik kolme kuu pikkune viibimisaeg ja ekspordieelne karantiin tunnustatud karantiinikeskuses kaitstuna vektorputukate eest, et hoida ära haiguse levimine ühendusse. Seepärast tuleks otsuse 2004/211/EÜ I lisa kannet Mauritiuse kohta vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kanne Brasiilia kohta asendatakse järgmisega:



















  „BR | Brasiilia | BR-0 | Kogu riik | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Osariigid:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espírito Santo, Rondônia, Mato Grosso | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X” | |

1)

Kanne Brasiilia kohta asendatakse järgmisega:

„BR

Brasiilia

BR-0

Kogu riik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Osariigid:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espírito Santo, Rondônia, Mato Grosso

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| 2) | Kanne Mauritiuse kohta asendatakse järgmisega:



















  „MU | Mauritius | MU-0 | Kogu riik | E | — | — | X | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Kanne Mauritiuse kohta asendatakse järgmisega:

„MU

Mauritius

MU-0

Kogu riik

E

—

—

X

—

—

—

—

—

—”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

1

(2)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

2

(3)  ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 277, 18.10.2008, lk 36.

4

(5)  EÜT L 86, 6.4.1993, lk 16.

5

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 29.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 227/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 227/9

---

KOMISJONI SOOVITUS,

20. august 2009,

meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus

(2009/625/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211 (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 20. detsembril 2007 vastu teatise „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis”, (2) mille kesksed teemad on kommertsteadaannetega seotud meediapädevus, mis hõlmab reklaamiküsimusi, audiovisuaalsete töödega seotud meediapädevus, mis on osaliselt seotud Euroopa filmide alase teadlikkuse parandamisega ja loovuse edendamisega, ning võrgusisuga seotud meediapädevus, mis annaks näiteks kodanikele paremad teadmised Interneti otsingumootorite toimimise alal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 20. detsembril 2007 vastu teatise „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis”, (2) mille kesksed teemad on kommertsteadaannetega seotud meediapädevus, mis hõlmab reklaamiküsimusi, audiovisuaalsete töödega seotud meediapädevus, mis on osaliselt seotud Euroopa filmide alase teadlikkuse parandamisega ja loovuse edendamisega, ning võrgusisuga seotud meediapädevus, mis annaks näiteks kodanikele paremad teadmised Interneti otsingumootorite toimimise alal.

| (2) | Euroopa Parlament esitas oma aruandes meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (3) komisjonile palve, et viimane arendaks meediapädevuse edendamise poliitikat koostöös kõikide Euroopa Liidu institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike asutustega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament esitas oma aruandes meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (3) komisjonile palve, et viimane arendaks meediapädevuse edendamise poliitikat koostöös kõikide Euroopa Liidu institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike asutustega.

| (3) | Hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu võttis 21. ja 22. mail 2008 vastu meediapädevust käsitlevad nõukogu järeldused, (4) milles kiideti heaks Euroopa Komisjoni kavandatud strateegiline nägemus meediapädevusest kui kodanikuaktiivsuse olulisest tegurist tänapäevases infoühiskonnas. |
| --- | --- |

(3)

Hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu võttis 21. ja 22. mail 2008 vastu meediapädevust käsitlevad nõukogu järeldused, (4) milles kiideti heaks Euroopa Komisjoni kavandatud strateegiline nägemus meediapädevusest kui kodanikuaktiivsuse olulisest tegurist tänapäevases infoühiskonnas.

| (4) | Regioonide Komitee võttis oktoobris 2008 vastu üldise arvamuse Interneti-põhise loomingulise infosisu ja meediapädevuse kohta (5). |
| --- | --- |

(4)

Regioonide Komitee võttis oktoobris 2008 vastu üldise arvamuse Interneti-põhise loomingulise infosisu ja meediapädevuse kohta (5).

| (5) | Euroopa Ülemkogu järeldas (6) Lissaboni kohtumisel, et „Euroopa kultuurilist mitmekesisust ära kasutades ja selle pinnalt koostöövõrke luues toodab infosisutööstus lisandväärtust”. Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavaga, mis võeti vastu 2007. aastal, kehtestati kultuurivaldkonna tähtsaimate ülesannete täitmise strateegiline poliitikaraamistik ning nõukogu poolt mais 2009 vastu võetud järeldustes kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta rõhutati kultuuri erilist panust loovuse ja innovatsiooni arendamisse ning kutsuti üles kasutama Lissaboni strateegias pärast 2010. aastat innovatsiooni mõiste laia käsitlust. See on iseäranis oluline ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna konkurentsivõime suurendamiseks ning Euroopa ühtse inforuumi loomiseks Euroopa Komisjoni algatuse i2010 raames. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu järeldas (6) Lissaboni kohtumisel, et „Euroopa kultuurilist mitmekesisust ära kasutades ja selle pinnalt koostöövõrke luues toodab infosisutööstus lisandväärtust”. Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavaga, mis võeti vastu 2007. aastal, kehtestati kultuurivaldkonna tähtsaimate ülesannete täitmise strateegiline poliitikaraamistik ning nõukogu poolt mais 2009 vastu võetud järeldustes kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta rõhutati kultuuri erilist panust loovuse ja innovatsiooni arendamisse ning kutsuti üles kasutama Lissaboni strateegias pärast 2010. aastat innovatsiooni mõiste laia käsitlust. See on iseäranis oluline ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna konkurentsivõime suurendamiseks ning Euroopa ühtse inforuumi loomiseks Euroopa Komisjoni algatuse i2010 raames.

| (6) | Suurem meediapädevus aitaks märkimisväärselt saavutada Lissaboni Euroopa Ülemkogul ning algatuse i2010 raames Euroopa Liidule seatud eesmärke, eelkõige kujundada konkurentsivõimelisemat teadmusmajandust ja arendada kaasavamat teadmusühiskonda. |
| --- | --- |

(6)

Suurem meediapädevus aitaks märkimisväärselt saavutada Lissaboni Euroopa Ülemkogul ning algatuse i2010 raames Euroopa Liidule seatud eesmärke, eelkõige kujundada konkurentsivõimelisemat teadmusmajandust ja arendada kaasavamat teadmusühiskonda.

| (7) | 2006. aasta lõpus toimunud avaliku arutelu tulemustest selgus, et Euroopas on meediapädevuse tavades ja tasemes erinevusi. Ühtlasi tunnistatakse meediapädevuse hindamise kokkulepitud kriteeriumide või normide puudumist ning tungivat vajadust mahukama ja pikemaajalisema uurimistöö järele, et sellised kriteeriumid kehtestada. |
| --- | --- |

(7)

2006. aasta lõpus toimunud avaliku arutelu tulemustest selgus, et Euroopas on meediapädevuse tavades ja tasemes erinevusi. Ühtlasi tunnistatakse meediapädevuse hindamise kokkulepitud kriteeriumide või normide puudumist ning tungivat vajadust mahukama ja pikemaajalisema uurimistöö järele, et sellised kriteeriumid kehtestada.

| (8) | Komisjoni tellimusel 2007. aasta lõpus tehtud uuringus „Meediapädevuse valdkonna praegused suundumused ja lähenemisviisid Euroopas” tõdeti, et meediapädevuse arengul Euroopas on mõned takistused. Eelkõige puudub ühine seisukoht ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud algatused ei paista silma Euroopa tasandil, kuid puuduvad ka Euroopa võrgustikud ja sidusrühmade vaheline kooskõla. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni tellimusel 2007. aasta lõpus tehtud uuringus „Meediapädevuse valdkonna praegused suundumused ja lähenemisviisid Euroopas” tõdeti, et meediapädevuse arengul Euroopas on mõned takistused. Eelkõige puudub ühine seisukoht ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud algatused ei paista silma Euroopa tasandil, kuid puuduvad ka Euroopa võrgustikud ja sidusrühmade vaheline kooskõla.

| (9) | Oleks äärmiselt oluline, et meediapädevuse valdkonnas kasutusel olevaid häid tavasid saaks kogu Euroopa Liidus analüüsida, esile tuua ja levitada ning luua ja edendada Euroopa sidusrühmade võrke. |
| --- | --- |

(9)

Oleks äärmiselt oluline, et meediapädevuse valdkonnas kasutusel olevaid häid tavasid saaks kogu Euroopa Liidus analüüsida, esile tuua ja levitada ning luua ja edendada Euroopa sidusrühmade võrke.

| (10) | Euroopa kodanike suutlikkus teha meediatarbijatena teadmistepõhiseid ja mitmekesiseid valikuid aitab kaasa Euroopa audiovisuaal- ja infosisutööstuse konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa kodanike suutlikkus teha meediatarbijatena teadmistepõhiseid ja mitmekesiseid valikuid aitab kaasa Euroopa audiovisuaal- ja infosisutööstuse konkurentsivõimele.

| (11) | Meediapädevus on seotud oskusega meediat kasutada, meedia ja meediasisu erinevaid aspekte mõista ja kriitiliselt hinnata ning erinevates kontekstides suhelda. |
| --- | --- |

(11)

Meediapädevus on seotud oskusega meediat kasutada, meedia ja meediasisu erinevaid aspekte mõista ja kriitiliselt hinnata ning erinevates kontekstides suhelda.

| (12) | Meediapädevuse panevad proovile loomingulise digitaalsisu hajumine ning Interneti-põhiste ja mobiilsete edastuskanalite suurenev arv. Nüüdisaegse maailma kodanikud peavad arendama analüütilisi oskusi, mis aitavad digitaalmeediast intellektuaalselt ja emotsionaalselt paremini aru saada. |
| --- | --- |

(12)

Meediapädevuse panevad proovile loomingulise digitaalsisu hajumine ning Interneti-põhiste ja mobiilsete edastuskanalite suurenev arv. Nüüdisaegse maailma kodanikud peavad arendama analüütilisi oskusi, mis aitavad digitaalmeediast intellektuaalselt ja emotsionaalselt paremini aru saada.

| (13) | Meediapädevus hõlmab kõiki meedialiike. Meediapädevuse eesmärk on inimeste suurem teadlikkus eri liiki meediasõnumitest, millega nad oma igapäevaelus kokku puutuvad. Meediasõnumid on programmid, filmid, kujundid, tekst, helid ja veebisaidid, mida antakse edasi eri kommunikatsioonivormide kaudu. |
| --- | --- |

(13)

Meediapädevus hõlmab kõiki meedialiike. Meediapädevuse eesmärk on inimeste suurem teadlikkus eri liiki meediasõnumitest, millega nad oma igapäevaelus kokku puutuvad. Meediasõnumid on programmid, filmid, kujundid, tekst, helid ja veebisaidid, mida antakse edasi eri kommunikatsioonivormide kaudu.

| (14) | Meediapädevus aitab oluliselt suurendada teadlikkust Euroopa audiovisuaalsest pärandist ja kultuurilisest eripärast ning parandada teadmisi audiovisuaalsest pärandist ja uutest Euroopa kultuuriteostest ja suurendada huvi nende vastu. |
| --- | --- |

(14)

Meediapädevus aitab oluliselt suurendada teadlikkust Euroopa audiovisuaalsest pärandist ja kultuurilisest eripärast ning parandada teadmisi audiovisuaalsest pärandist ja uutest Euroopa kultuuriteostest ja suurendada huvi nende vastu.

| (15) | Nüüdisaegses infoühiskonnas tähendab meediapädevus kaasatust ja kodanikuaktiivsust. Meediapädevus on põhioskus, mis on kasulik niihästi noorematele põlvkondadele, täiskasvanutele kui ka eakatele inimestele, sh lapsevanematele, õpetajatele, meediatöötajatele. Tänu Internetile ja digitaaltehnoloogiale saab tänapäeval järjest rohkem eurooplasi luua ja levitada pilte, teavet ja infosisu. Meediapädevust peetakse praegu üheks aktiivse ja täieliku kodanikuks olemise eelduseks, mis aitab vältida ja vähendada ühiskonnaelust tõrjutuse ohtu. |
| --- | --- |

(15)

Nüüdisaegses infoühiskonnas tähendab meediapädevus kaasatust ja kodanikuaktiivsust. Meediapädevus on põhioskus, mis on kasulik niihästi noorematele põlvkondadele, täiskasvanutele kui ka eakatele inimestele, sh lapsevanematele, õpetajatele, meediatöötajatele. Tänu Internetile ja digitaaltehnoloogiale saab tänapäeval järjest rohkem eurooplasi luua ja levitada pilte, teavet ja infosisu. Meediapädevust peetakse praegu üheks aktiivse ja täieliku kodanikuks olemise eelduseks, mis aitab vältida ja vähendada ühiskonnaelust tõrjutuse ohtu.

| (16) | Meediapädev ühiskond oleks üheaegselt nii meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse stiimul kui ka eeltingimus. Eri ühiskonnarühmi esindavate mitmekesiste arvamuste ja ideede väljendamine eri keeltes nii ühiskondade sees kui ka eri ühiskondade vahel mõjutab soodsalt selliseid väärtusi nagu dialoogi pidamine, mitmekesisus, sallivus, läbipaistvus ja õiglus. Seepärast tuleks arendada meediapädevust kõigis ühiskonnagruppides ja tehtud edusamme hoolikalt jälgida. |
| --- | --- |

(16)

Meediapädev ühiskond oleks üheaegselt nii meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse stiimul kui ka eeltingimus. Eri ühiskonnarühmi esindavate mitmekesiste arvamuste ja ideede väljendamine eri keeltes nii ühiskondade sees kui ka eri ühiskondade vahel mõjutab soodsalt selliseid väärtusi nagu dialoogi pidamine, mitmekesisus, sallivus, läbipaistvus ja õiglus. Seepärast tuleks arendada meediapädevust kõigis ühiskonnagruppides ja tehtud edusamme hoolikalt jälgida.

| (17) | Demokraatia sõltub kodanike aktiivsest osalemisest ühiskonnaelus ning meediapädevus tagaks neile oskused, mida on vaja iga päev uue kommunikatsioonitehnoloogia kaudu levivas teabevoos orienteerumiseks. |
| --- | --- |

(17)

Demokraatia sõltub kodanike aktiivsest osalemisest ühiskonnaelus ning meediapädevus tagaks neile oskused, mida on vaja iga päev uue kommunikatsioonitehnoloogia kaudu levivas teabevoos orienteerumiseks.

| (18) | Meediapädevust tuleks eri tasanditel käsitleda eri viisidel. Liikmesriikidel lasub esmane kohustus otsustada, mil viisil viia meediapädevus sisse kõikide kooliastmete õppekavasse. Suur osatähtsus on ka kohalikel asutustel, kuna nad on kodanikele lähedal ning toetavad mitteametliku haridussektori algatusi. Ka kodanikuühiskond peaks nn alt-üles-algatuste kaudu aktiivselt edendama meediapädevust. |
| --- | --- |

(18)

Meediapädevust tuleks eri tasanditel käsitleda eri viisidel. Liikmesriikidel lasub esmane kohustus otsustada, mil viisil viia meediapädevus sisse kõikide kooliastmete õppekavasse. Suur osatähtsus on ka kohalikel asutustel, kuna nad on kodanikele lähedal ning toetavad mitteametliku haridussektori algatusi. Ka kodanikuühiskond peaks nn alt-üles-algatuste kaudu aktiivselt edendama meediapädevust.

| (19) | Meediapädevust aitaksid suurendada ka komisjoni poolt Euroopa audiovisuaal- ja infosisutööstuse konkurentsivõime suurendamiseks tehtud algatused, nagu „MEDIA 2007” (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) (7)) ja audiovisuaalseid meediateenuseid käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (8)). |
| --- | --- |

(19)

Meediapädevust aitaksid suurendada ka komisjoni poolt Euroopa audiovisuaal- ja infosisutööstuse konkurentsivõime suurendamiseks tehtud algatused, nagu „MEDIA 2007” (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) (7)) ja audiovisuaalseid meediateenuseid käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (8)).

| (20) | Vastavalt audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi põhjendusele 37 kavatseb komisjon kontrollida audiovisuaalmeediaga ja kommertsteadaannetega seotud meediapädevuse suurendamiseks tehtud tööd, eelkõige audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee ning kõnealuse direktiivi artikliga 26 ette nähtud aruandluskohustuse kaudu. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi põhjendusele 37 kavatseb komisjon kontrollida audiovisuaalmeediaga ja kommertsteadaannetega seotud meediapädevuse suurendamiseks tehtud tööd, eelkõige audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee ning kõnealuse direktiivi artikliga 26 ette nähtud aruandluskohustuse kaudu.

| (21) | Komisjon soosib meediapädevuse-alaseid teadusuuringuid olemasolevate programmide raames. Kavas on eelkõige käivitada uuring, et selgitada välja, millisel tasemel teadvustavad inimesed Internetis isikuandmete levitamisega kaasnevaid ohte, ja otsingumootorite kasutamise parandamisvõimalusi käsitlev uuring. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon soosib meediapädevuse-alaseid teadusuuringuid olemasolevate programmide raames. Kavas on eelkõige käivitada uuring, et selgitada välja, millisel tasemel teadvustavad inimesed Internetis isikuandmete levitamisega kaasnevaid ohte, ja otsingumootorite kasutamise parandamisvõimalusi käsitlev uuring.

| (22) | Meediapädevuse algatused peaksid hõlmama ka autoriõiguse rolli teadvustamist. |
| --- | --- |

(22)

Meediapädevuse algatused peaksid hõlmama ka autoriõiguse rolli teadvustamist.

| (23) | Meediapädevuse algatuste raames tuleb käsitleda isikuandmete töötlemist info- ja kommunikatsioonivõrkudes (nt tarbijatele kohandatud pakkumiste tegemiseks) ning sellega seotud väljakutseid isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse vallas. Info- ja kommunikatsioonivõrgud loovad tarbijatele uusi võimalusi, kuid nad võivad tekitada inimestele ka uusi ohte, nt identiteedivargused, diskrimineerimine profiili alusel või pidev jälgimine. Komisjon käsitles neid probleeme ja võimalikke lahendusi teatises andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu (9). |
| --- | --- |

(23)

Meediapädevuse algatuste raames tuleb käsitleda isikuandmete töötlemist info- ja kommunikatsioonivõrkudes (nt tarbijatele kohandatud pakkumiste tegemiseks) ning sellega seotud väljakutseid isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse vallas. Info- ja kommunikatsioonivõrgud loovad tarbijatele uusi võimalusi, kuid nad võivad tekitada inimestele ka uusi ohte, nt identiteedivargused, diskrimineerimine profiili alusel või pidev jälgimine. Komisjon käsitles neid probleeme ja võimalikke lahendusi teatises andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu (9).

| (24) | Digitaalmeedia-alase pädevuse algatustesse tuleks kaasata tavapärased kirjastajad, kuna neil on palju väärtuslikke kogemusi seoses meediapädevusega väljaspool võrgukeskkonda ning nad toodavad ja levitavad järjest rohkem digitaalsisu. |
| --- | --- |

(24)

Digitaalmeedia-alase pädevuse algatustesse tuleks kaasata tavapärased kirjastajad, kuna neil on palju väärtuslikke kogemusi seoses meediapädevusega väljaspool võrgukeskkonda ning nad toodavad ja levitavad järjest rohkem digitaalsisu.

| (25) | Komisjon kavatseb teha tööd täiendava üksmeele saavutamiseks meediapädevuse olulistes aspektides (määratlused, eesmärgid) ning toetada heade tavade analüüsimist ja vahetamist seoses meediapädevusega digitaalkeskkonnas, sealhulgas Euroopa meediamajandusega; selleks korraldab komisjon eelkõige audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee (10) koosolekuid, edendab ja toetab programmi „MEDIA 2007” (11) üritusi, teeb koostööd muude Euroopa Liidu institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO ja ÜRO Tsivilisatsioonide Liit ning edendab avaliku ja erasektori partnerlust meediapädevuse vallas, |
| --- | --- |

(25)

Komisjon kavatseb teha tööd täiendava üksmeele saavutamiseks meediapädevuse olulistes aspektides (määratlused, eesmärgid) ning toetada heade tavade analüüsimist ja vahetamist seoses meediapädevusega digitaalkeskkonnas, sealhulgas Euroopa meediamajandusega; selleks korraldab komisjon eelkõige audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee (10) koosolekuid, edendab ja toetab programmi „MEDIA 2007” (11) üritusi, teeb koostööd muude Euroopa Liidu institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO ja ÜRO Tsivilisatsioonide Liit ning edendab avaliku ja erasektori partnerlust meediapädevuse vallas,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| I. | Liikmesriigid võtavad koostöös audiovisuaalset ja elektroonilist sidet reguleerivate asutustega ning andmekaitse järelevalveasutustega vajaduse korral järgmisi meetmeid:






  1. | arendavad ja rakendavad II osas meediatööstuse jaoks ette nähtud valdkondades kaasreguleerimisalgatusi, mille tulemusel võtavad peamised sidusrühmad vastu käitumisjuhendid, ning edendavad kõnealustes valdkondades eneseregulatsioonil põhinevaid algatusi ja suuniseid; |
| --- | --- | --- |

I.

Liikmesriigid võtavad koostöös audiovisuaalset ja elektroonilist sidet reguleerivate asutustega ning andmekaitse järelevalveasutustega vajaduse korral järgmisi meetmeid:

1.

arendavad ja rakendavad II osas meediatööstuse jaoks ette nähtud valdkondades kaasreguleerimisalgatusi, mille tulemusel võtavad peamised sidusrühmad vastu käitumisjuhendid, ning edendavad kõnealustes valdkondades eneseregulatsioonil põhinevaid algatusi ja suuniseid;

| 2. | edendavad süstemaatilisi teadusuuringuid, korraldades uurimistöid ja projekte seoses meediapädevuse eri aspektide ja dimensioonidega digitaalkeskkonnas, võttes aluseks komisjoni käimasoleva uuringu, milles käsitletakse kriteeriume meediapädevuse taseme hindamiseks Euroopas, ning kontrollivad ja mõõdavad meediapädevuse taseme paranemist; |
| --- | --- |

2.

edendavad süstemaatilisi teadusuuringuid, korraldades uurimistöid ja projekte seoses meediapädevuse eri aspektide ja dimensioonidega digitaalkeskkonnas, võttes aluseks komisjoni käimasoleva uuringu, milles käsitletakse kriteeriume meediapädevuse taseme hindamiseks Euroopas, ning kontrollivad ja mõõdavad meediapädevuse taseme paranemist;

| 3. | algatavad konverentsidel ja muudel avalikel üritustel arutelu meediapädevuse lisamise kohta koolide kohustuslikku õppekavasse ja nende võtmepädevuste õpetamisse elukestvas õppes, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes; |
| --- | --- |

3.

algatavad konverentsidel ja muudel avalikel üritustel arutelu meediapädevuse lisamise kohta koolide kohustuslikku õppekavasse ja nende võtmepädevuste õpetamisse elukestvas õppes, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes;

| 4. | teevad suuremaid jõupingutusi, et parandada teadlikkust liikmesriikide ja Euroopa audiovisuaalsest pärandist, korraldades kodanikele teadlikkuse parandamise riiklikke kampaaniaid; |
| --- | --- |

4.

teevad suuremaid jõupingutusi, et parandada teadlikkust liikmesriikide ja Euroopa audiovisuaalsest pärandist, korraldades kodanikele teadlikkuse parandamise riiklikke kampaaniaid;

| 5. | suurendavad teabepakettide levitamise, koolituste ja teabepäevade kaudu teadlikkust ohtudest, mis kaasnevad isikuandmete töötlemisega info- ja kommunikatsioonivõrkudes, ning harivad kasutajaid, eriti noori, lapsevanemaid ja õpetajaid selles valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

suurendavad teabepakettide levitamise, koolituste ja teabepäevade kaudu teadlikkust ohtudest, mis kaasnevad isikuandmete töötlemisega info- ja kommunikatsioonivõrkudes, ning harivad kasutajaid, eriti noori, lapsevanemaid ja õpetajaid selles valdkonnas.

| II. | Meediatööstus teeb rohkem tööd meediapädevuse suurendamiseks vajaminevate vahendite tagamiseks ja kasutab selleks järgmisi meetodeid:






  1. | jagab teabekampaaniate kaudu süstemaatiliselt teadmisi teabe ja loomingulise sisu tootmise, toimetamise ja levitamise kohta digitaalmaailmas, sh otsingumootorite toimimise ja parema kasutamise kohta; |
| --- | --- | --- |

II.

Meediatööstus teeb rohkem tööd meediapädevuse suurendamiseks vajaminevate vahendite tagamiseks ja kasutab selleks järgmisi meetodeid:

1.

jagab teabekampaaniate kaudu süstemaatiliselt teadmisi teabe ja loomingulise sisu tootmise, toimetamise ja levitamise kohta digitaalmaailmas, sh otsingumootorite toimimise ja parema kasutamise kohta;

| 2. | jagab kodanikele teadlikkuse parandamise kampaaniate korraldamise kaudu selget ja kasutajasõbralikku teavet kommertsteadaannete vahendamise meetodite (nt tooteasetus ja internetireklaam) kohta ning pakub vahendid reklaami ja sisu hõlpsamaks eristamiseks; |
| --- | --- |

2.

jagab kodanikele teadlikkuse parandamise kampaaniate korraldamise kaudu selget ja kasutajasõbralikku teavet kommertsteadaannete vahendamise meetodite (nt tooteasetus ja internetireklaam) kohta ning pakub vahendid reklaami ja sisu hõlpsamaks eristamiseks;

| 3. | selgitab kodanikele eelkõige noorte jaoks koostatud teabepakettide abil, kuidas nende isikuandmeid töödeldakse tarbijatele kohandatud pakkumiste, eelkõige interaktiivse reklaami tegemiseks, võttes täielikult arvesse kehtivaid õigusnorme; |
| --- | --- |

3.

selgitab kodanikele eelkõige noorte jaoks koostatud teabepakettide abil, kuidas nende isikuandmeid töödeldakse tarbijatele kohandatud pakkumiste, eelkõige interaktiivse reklaami tegemiseks, võttes täielikult arvesse kehtivaid õigusnorme;

| 4. | teavitab kodanikke teabepäevade korraldamise kaudu aktiivselt sellest, kuidas toimib loomemajandus, sh autoriõiguse osa selles valdkonnas. |
| --- | --- |

4.

teavitab kodanikke teabepäevade korraldamise kaudu aktiivselt sellest, kuidas toimib loomemajandus, sh autoriõiguse osa selles valdkonnas.

| III. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

III.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT C 325, 24.12.2002, lk 1.

1

(2)  KOM(2007) 833 (lõplik).

2

(3)  2008/2129(INI), 24. november 2008.

3

(4)  2008/C 140/08.

4

(5)  CdR 94/2008.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A6-2005-0278&language=EN

6

(7)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

7

(8)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

8

(9)  KOM(2007) 228 (lõplik), 2. mai 2007.

9

(10)  Audiovisuaalsed meediateenused, vt 2007/65/EÜ.

10

(11)  Otsus nr 1718/2006/EÜ.

11

---