# Euroopa Liidu C 310/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.310.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 310 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide18. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.310.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 310

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide18. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2009/C 310/01 | Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 31. detsembril 2008. lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 1 |
| 2009/C 310/02 | Aruanne ühisettevõtte SESAR 31. detsembril 2008. lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2009/C 310/01

Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 31. detsembril 2008. lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

1

2009/C 310/02

Aruanne ühisettevõtte SESAR 31. detsembril 2008. lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

9

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 18.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/1

---

ARUANNE

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 31. detsembril 2008. lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2009/C 310/01

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–5 | 2 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 6–15 | 2 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 16 | 3 |
| Eelarve täitmine ... | 16 | 3 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 17–27 | 3 |
| Sisekontrollisüsteemid ... | 17–20 | 3 |
| Ühisettevõtte finantsmäärus ... | 21–23 | 3 |
| Liikmete osamaksude hilinemine ... | 24–25 | 4 |
| Aasta tegevusaruanne ... | 26–27 | 4 |
| Tabel ... | 5 |
| Ühisettevõtte vastused ... | 7 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–5

2

KINNITAV AVALDUS ...

6–15

2

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

16

3

Eelarve täitmine ...

16

3

MUUD KÜSIMUSED ...

17–27

3

Sisekontrollisüsteemid ...

17–20

3

Ühisettevõtte finantsmäärus ...

21–23

3

Liikmete osamaksude hilinemine ...

24–25

4

Aasta tegevusaruanne ...

26–27

4

Tabel ...

5

Ühisettevõtte vastused ...

7

SISSEJUHATUS

| 1. | ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (1) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (1) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (seisuga 31. detsember 2008: Šveits). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (seisuga 31. detsember 2008: Šveits).

| 3. | Ühisettevõtte ülesanded on (vt ka tabel):






  a) | anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (3); |
| --- | --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ülesanded on (vt ka tabel):

a)

anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (3);

| b) | anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

| 4. | Ühisettevõtte soovituslikud koguvahendid perioodiks 2007-2041 on 9 653 miljonit eurot. Vahendid koosnevad Euratomi osamaksust, Prantsusmaa kui ITERi seadmeid haldava riigi osamaksust, iga-aastastest liikmemaksudest, Euratomi väliste liikmete vabatahtlikest annetustest ja lisavahenditest. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõtte soovituslikud koguvahendid perioodiks 2007-2041 on 9 653 miljonit eurot. Vahendid koosnevad Euratomi osamaksust, Prantsusmaa kui ITERi seadmeid haldava riigi osamaksust, iga-aastastest liikmemaksudest, Euratomi väliste liikmete vabatahtlikest annetustest ja lisavahenditest.

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvat tööd 18. märtsil 2008. Kuigi peamised tuumasünteesirajatised hakkavad paiknema Prantsusmaal Cadarache’is, on ühisettevõtte peakorter Barcelonas. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvat tööd 18. märtsil 2008. Kuigi peamised tuumasünteesirajatised hakkavad paiknema Prantsusmaal Cadarache’is, on ühisettevõtte peakorter Barcelonas.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7). |
| --- | --- |

7.

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, (8) omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

JÄRELDUSOTSUS RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ühisettevõtte tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

13.

Järeldusotsusraamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsuseid kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsuseid kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 16. | 16.2008. aasta eelarve täitumise ülevaatest tuli ilmsiks 57,6 miljoni euro suurune ülejääk, mis moodustab 38 % 149,7 miljoni euro suurusest kumuleerunud tulust. 32,2 miljonit eurot sellest ülejäägist kanti üle 2009. aastasse ja 25,4 miljonit eurot tuleb tagasi maksta komisjonile vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse artiklike 16. Alakulutamine on peamiselt seotud viivitustega Euratomi termotuumasünteesi programmi rakendamisel. |
| --- | --- |

16.

16.2008. aasta eelarve täitumise ülevaatest tuli ilmsiks 57,6 miljoni euro suurune ülejääk, mis moodustab 38 % 149,7 miljoni euro suurusest kumuleerunud tulust. 32,2 miljonit eurot sellest ülejäägist kanti üle 2009. aastasse ja 25,4 miljonit eurot tuleb tagasi maksta komisjonile vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse artiklike 16. Alakulutamine on peamiselt seotud viivitustega Euratomi termotuumasünteesi programmi rakendamisel.

MUUD KÜSIMUSED

Sisekontrollisüsteemid

| 17. | Ühisettevõte on käivitusetapis ning ei olnud 2008. aasta jooksul veel oma sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme täielikult rakendanud. Aasta lõpuks ei olnud süsteemide aluseks olevad äriprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult vormistatud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantsmääruses on see ette nähtud. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõte on käivitusetapis ning ei olnud 2008. aasta jooksul veel oma sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme täielikult rakendanud. Aasta lõpuks ei olnud süsteemide aluseks olevad äriprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult vormistatud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantsmääruses on see ette nähtud.

| 18. | Eelkõige vajab tööd IT protsesside ja tegevuste dokumenteerimine ning IT riskide kaardistamine. Ühisettevõte ei olnud 2008. aastaks välja töötanud tegevuse järjepidevuse kava ja andmekaitsepoliitikat. |
| --- | --- |

18.

Eelkõige vajab tööd IT protsesside ja tegevuste dokumenteerimine ning IT riskide kaardistamine. Ühisettevõte ei olnud 2008. aastaks välja töötanud tegevuse järjepidevuse kava ja andmekaitsepoliitikat.

| 19. | Ühisettevõtte finantsmääruse artikli 75 kohaselt peab ühisettevõttel olema siseaudititalitus, mis peab vastama asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. 2008. aasta lõpuks ei oldud aga seda olulist sisekontrolli talitust veel loodud. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõtte finantsmääruse artikli 75 kohaselt peab ühisettevõttel olema siseaudititalitus, mis peab vastama asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. 2008. aasta lõpuks ei oldud aga seda olulist sisekontrolli talitust veel loodud.

| 20. | Kontrollikoda testis 40 tehingust koosnevat valimit ja leidis mitmel juhul puudusi sisekontrolli toimimises. Näiteks võttis ühisettevõte kuuel juhul eelarvelisi kulukohustusi alles pärast juriidiliste kohustuste võtmist, mis on vastuolus finantsmääruse sätetega. Ühel juhul sõlmiti leping läbirääkimistega menetluse abil ilma nõutavat hanketeadet avaldamata. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoda testis 40 tehingust koosnevat valimit ja leidis mitmel juhul puudusi sisekontrolli toimimises. Näiteks võttis ühisettevõte kuuel juhul eelarvelisi kulukohustusi alles pärast juriidiliste kohustuste võtmist, mis on vastuolus finantsmääruse sätetega. Ühel juhul sõlmiti leping läbirääkimistega menetluse abil ilma nõutavat hanketeadet avaldamata.

Ühisettevõtte finantsmäärus

| 21. | Ühisettevõtte finantsmääruse võttis vastu juhatus 22. oktoobril 2007. 28. veebruaril 2008 taotles ühisettevõtte direktor kontrollikojalt arvamust finantsmääruse kohta. Kontrollikoda avaldas oma arvamuse nr 4/2008 oktoobris 2008. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte finantsmääruse võttis vastu juhatus 22. oktoobril 2007. 28. veebruaril 2008 taotles ühisettevõtte direktor kontrollikojalt arvamust finantsmääruse kohta. Kontrollikoda avaldas oma arvamuse nr 4/2008 oktoobris 2008.

| 22. | Oma arvamuses märkis kontrollikoda, et ühisettevõtte finantsmäärus põhineb suures osas ühenduse asutuste raamfinantsmääruse ja üldise finantsmääruse põhimõtetel. |
| --- | --- |

22.

Oma arvamuses märkis kontrollikoda, et ühisettevõtte finantsmäärus põhineb suures osas ühenduse asutuste raamfinantsmääruse ja üldise finantsmääruse põhimõtetel.

| 23. | Kontrollikoda leidis siiski mitmeid küsimusi, mille puhul ta peab vajalikuks ITERi finantsmäärusesse muudatuste tegemist, et tõhustada ühisettevõtte finantsraamistikku. Eelkõige peaks ühisettevõtte finantsmäärus sisaldama rangemaid reegleid teadusuuringute toetuste andmiseks ning samuti peaks see sisaldama sätet ühisettevõtte auditeerimise kohta komisjoni siseauditi talituse poolt kooskõlas teiste ühenduse asutuste puhul kohaldatavate menetlustega. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoda leidis siiski mitmeid küsimusi, mille puhul ta peab vajalikuks ITERi finantsmäärusesse muudatuste tegemist, et tõhustada ühisettevõtte finantsraamistikku. Eelkõige peaks ühisettevõtte finantsmäärus sisaldama rangemaid reegleid teadusuuringute toetuste andmiseks ning samuti peaks see sisaldama sätet ühisettevõtte auditeerimise kohta komisjoni siseauditi talituse poolt kooskõlas teiste ühenduse asutuste puhul kohaldatavate menetlustega.

Liikmete osamaksude hilinemine

| 24. | Ühisettevõtte peaks nõudma oma liikmetelt aastase osamaksu tasumist kolme kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist. Kuigi eelarve võeti vastu detsembris 2007, nõudis ühisettevõtte nimetatud osamaksu maksmist alles 2008. aasta mai lõpus. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte peaks nõudma oma liikmetelt aastase osamaksu tasumist kolme kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist. Kuigi eelarve võeti vastu detsembris 2007, nõudis ühisettevõtte nimetatud osamaksu maksmist alles 2008. aasta mai lõpus.

| 25. | Liikmetel paluti maksta oma osamaksud 2008. aasta juuliks. Ainult viis 23st liikmest maksid oma osamaksu selleks tähtajaks. Ühisettevõte pidi saatma kolm meeldetuletust ning üks liige ei olnud 2008. aasta lõpuks ikka veel oma osamaksu tasunud. |
| --- | --- |

25.

Liikmetel paluti maksta oma osamaksud 2008. aasta juuliks. Ainult viis 23st liikmest maksid oma osamaksu selleks tähtajaks. Ühisettevõte pidi saatma kolm meeldetuletust ning üks liige ei olnud 2008. aasta lõpuks ikka veel oma osamaksu tasunud.

Aasta tegevusaruanne

| 26. | Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artikliga 14 ja finantsmääruste artikliga 43 peab direktor koostama iga-aastase tegevusaruande. Aruanne peab sisaldama asjakohast finants- ja haldusteavet ning selles tuleks võrrelda ühisettevõtte tegevuse tulemusi seatud eesmärkide ja ajakavaga ning esitada tegevusega seotud riskid, kirjeldada käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Pärast juhatusepoolset heakskiitu saadetakse aruanne eelarveaastale järgneva aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

26.

Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artikliga 14 ja finantsmääruste artikliga 43 peab direktor koostama iga-aastase tegevusaruande. Aruanne peab sisaldama asjakohast finants- ja haldusteavet ning selles tuleks võrrelda ühisettevõtte tegevuse tulemusi seatud eesmärkide ja ajakavaga ning esitada tegevusega seotud riskid, kirjeldada käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Pärast juhatusepoolset heakskiitu saadetakse aruanne eelarveaastale järgneva aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale.

| 27. | Kontrollikoda sai iga-aastase tegevusaruande alles 2009. aasta septembris, kolm kuud pärast tähtaega. Kuigi aruandes on ära toodud finants- ja tegevusalane teave, ei vasta aruanne kõikidele kohaldatavates määrustes esitatud nõuetele. Töökava rakendamise kirjeldus ei sisalda tegevuse tulemuste üksikasjalikku võrdlust seatud eesmärkide ja ajakavaga. Aruanne ei sisalda finantsmäärusega ette nähtud hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta. |
| --- | --- |

27.

Kontrollikoda sai iga-aastase tegevusaruande alles 2009. aasta septembris, kolm kuud pärast tähtaega. Kuigi aruandes on ära toodud finants- ja tegevusalane teave, ei vasta aruanne kõikidele kohaldatavates määrustes esitatud nõuetele. Töökava rakendamise kirjeldus ei sisalda tegevuse tulemuste üksikasjalikku võrdlust seatud eesmärkide ja ajakavaga. Aruanne ei sisalda finantsmäärusega ette nähtud hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (Barcelona)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad vastavalt nõukogu otsusele nr 2007/198/Euratom | Juhtimine | 2008. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed puuduvad) | Peamised saavutused 2008. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Aatomienergiaühendus


  Euratomi asutamislepingu II jaotise 5. peatükk, eelkõige


  Artikkel 45:

  ”Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtteid võib asutada ühisettevõtetena käesoleva lepingu tähenduses kooskõlas järgmiste artiklitega.”

  Artikkel 49:

  ”Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.” | Eesmärgid







  — | Anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad vastavalt nõukogu otsusele nr 2007/198/Euratom

Juhtimine

2008. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed puuduvad)

Peamised saavutused 2008. aastal

Euroopa Aatomienergiaühendus

Euratomi asutamislepingu II jaotise 5. peatükk, eelkõige

Artikkel 45:

”Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtteid võib asutada ühisettevõtetena käesoleva lepingu tähenduses kooskõlas järgmiste artiklitega.”

Artikkel 49:

”Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.”

Eesmärgid

—

Anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni;

| — | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse tuumasünteesienergia kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse tuumasünteesienergia kiireks kasutuselevõtuks;

| — | valmistada ette ning koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise (IFMIF) ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

valmistada ette ning koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise (IFMIF) ehituse ettevalmistamiseks.

Ülesanded

| — | Jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

Jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;

| — | varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega; |
| --- | --- |

—

varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega;

| — | hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi;

| — | valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises; |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises;

| — | koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni;

| — | anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni;

| — | korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine; |
| --- | --- |

—

korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine;

| — | tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi.

1.   Juhatus

Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel ning tagab oma tegevuses tiheda koostöö ühisettevõtte ja selle liikmete vahel.

2.   Täitevkomitee

Täitevkomitee abistab juhatust selle otsuste ettevalmistamisel ja täidab mis tahes muid ülesandeid, mida juhatus võib talle delegeerida.

3.   Teadusprogrammide juhatus

Teadusprogrammide juhatus annab vajaduse korral juhatusele ja direktorile nõu projektikava ja tööprogrammide vastuvõtmise ja rakendamise kohta.

4.   Direktor

Direktor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus:

Parlament nõukogu soovitusel.

2008. aasta lõplik eelarve

149,8 miljonit eurot, millest ühenduse osalus 81,5 %.

Personali suurus 31. detsember 2008

145 töökohta ametikohtade loetelus, millest seisuga 31.12.2008 täidetud töökohti 101.

56 muud ametikohta (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud töötajad)

Personal kokku: 157, mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele:

| — | põhiülesanded: 102 |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 102

| — | haldusülesanded: 47 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 47

| — | mitmesugused ülesanded: 8 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 8

ITERi rahvusvaheline leping

| — | ITER-organisatsiooniga käivitati 11 hankemenetlust ja 16 toetust ning sõlmiti 3 hankelepingut. |
| --- | --- |

—

ITER-organisatsiooniga käivitati 11 hankemenetlust ja 16 toetust ning sõlmiti 3 hankelepingut.

| — | Katsetati edukalt ITERi poloidaalväljamähise jaoks mõeldud nioobium-titaanist ülijuhi prototüüpi. |
| --- | --- |

—

Katsetati edukalt ITERi poloidaalväljamähise jaoks mõeldud nioobium-titaanist ülijuhi prototüüpi.

| — | Väikesemõõduliste eelsurverõngaste testitulemused ületasid ITERi poolt nõutud taseme. |
| --- | --- |

—

Väikesemõõduliste eelsurverõngaste testitulemused ületasid ITERi poolt nõutud taseme.

| — | Valmis vaakumkambri poloidaalsektori mudel. |
| --- | --- |

—

Valmis vaakumkambri poloidaalsektori mudel.

| — | Valmistati täiemõõduline tekimoodulit esindav kiirguskaitse. |
| --- | --- |

—

Valmistati täiemõõduline tekimoodulit esindav kiirguskaitse.

| — | Katsetati edukalt otse plasma vastu puutuva esiseina mudelit kõrges kuumuses. |
| --- | --- |

—

Katsetati edukalt otse plasma vastu puutuva esiseina mudelit kõrges kuumuses.

| — | Viid lõpule divertori vertikaalse märklaua kvalifitseerimine. |
| --- | --- |

—

Viid lõpule divertori vertikaalse märklaua kvalifitseerimine.

| — | Divertori kaugkäitlustegevuste demonstreerimiseks mõeldud testimissüsteemi ehitus viidi lõpule. |
| --- | --- |

—

Divertori kaugkäitlustegevuste demonstreerimiseks mõeldud testimissüsteemi ehitus viidi lõpule.

| — | 2 MW koaksiaalõõne gürotroni esimese tööstusliku prototüübi katsetamine suurel võimsusel. |
| --- | --- |

—

2 MW koaksiaalõõne gürotroni esimese tööstusliku prototüübi katsetamine suurel võimsusel.

| — | Cadarache’i ehituskoht: ala tasandati ning valmistati põhiplatvorm kaeve- ja ehitustöödeks. |
| --- | --- |

—

Cadarache’i ehituskoht: ala tasandati ning valmistati põhiplatvorm kaeve- ja ehitustöödeks.

Laiema lähenemisviisi leping

| — | JT-60SA tokamak: viidi lõpule programmi aluste ümberkavandamine ning saavutati kulusääst, säilitades samal ajal seadme tulemuslikkus. |
| --- | --- |

—

JT-60SA tokamak: viidi lõpule programmi aluste ümberkavandamine ning saavutati kulusääst, säilitades samal ajal seadme tulemuslikkus.

| — | IFMIF/EVEDA programm: mitmed kavandustegevused edenesid ning kõik kiirendussüsteemi kesksed osad on nüüd kinnitatud. |
| --- | --- |

—

IFMIF/EVEDA programm: mitmed kavandustegevused edenesid ning kõik kiirendussüsteemi kesksed osad on nüüd kinnitatud.

| — | FERC Programm: Ehituse ja superarvuti vahelised liidesed on määratletud ning võrdluskoodid kinnitatud. |
| --- | --- |

—

FERC Programm: Ehituse ja superarvuti vahelised liidesed on määratletud ning võrdluskoodid kinnitatud.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

Eelarve täitmine

Punkt 16

F4E leiab, et kontrollikoja mainitud alakulutamine oli tingitud sellest, et F4E tegutses esimest aastat Euroopa Komisjonist majanduslikult sõltumatult, samuti viivitustest ITERi rahvusvahelise organisatsiooni ja Euratomi tuumasünteesiprogrammi käivitamises tervikuna. Loomisel on korralise aruandluse mehhanismid. Sisekontrollistandardite tegevuskava raames määratakse kindlaks lisajärelevalve ja -aruandluse kord, et eelarve täitmise kontrolli veelgi karmistada.

Sisekontrollisüsteemid

Punktid 17–19

F4E on nõus kontrollikoja märkustega ühisettevõtte sisekontrollikeskkonna küpsuse kohta esimesel tegutsemisaastal. F4E saab nüüd kinnitada, et 1. juulil 2009 asus ametisse sisekontrolör. Koostatud on sisekontrollistandardite rakendamise tegevuskava, millega käsitletakse ka infotehnoloogia valdkonnas kindlaks tehtud probleeme, ning kavas on luua töörühm, mis koordineerib ja kontrollib tegevuskava rakendamist ja esitab selle kohta aruandeid. Peale selle on ametisse nimetatud andmekaitseametnik ning talitluspidevuse ja andmetaaste kava edasiseks täiendamiseks on võetud vajalikke meetmeid.

F4E käivitas 2008. aastal ka kvaliteeditagamissüsteemi. Alustatud on kõikide asjakohaste tegevusprotsesside kaardistamist.

Punkt 20

F4E võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse kuuel konkreetsel juhul eelarveliste kulukohustuste puudumise kohta enne õiguslike kohustuste võtmist, mis tulenesid Euratomi kohustustest seoses ITERi rahvusvahelise lepingu ja Jaapaniga sõlmitud lepinguga.

Need kuus juhtu on F4E ja ITERi organisatsiooni või Jaapani kohaliku asutusega sõlmitud rahvusvahelised mitmeaastased kokkulepped, millega rakendatakse Euratomi eespool osutatud rahvusvahelisi kohustusi.

Kontrollikoja selles küsimuses esitatud märkuste käsitlemiseks küsib F4E nõu juhatuse liikmetelt, eelkõige Euratomilt. Kõnealuste erilepingute puhul mõjutaks eelarveliste kulukohustuste võtmine enne mainitud kokkulepete sõlmimist tugevasti F4E suutlikkust täita Euratomi rahvusvahelisi kohustusi, sest eraldatav summa võib ületada praeguses raamprogrammis ette nähtud eelarvet.

F4E on nõus kontrollikoja märkusega ühe juhu kohta, mille puhul algatati väljakuulutamisega läbirääkimistega pakkumismenetlus. Seejuures tuleb siiski märkida, et kõnealust meedet kasutati erandkorras. F4E dokumenteeris nõuetekohaselt oma otsuse standardmenetlust mitte järgida ja kehtestas seejuures võimalike negatiivsete mõjude minimeerimise kava. Mõjude minimeerimise kava rakendati edukalt ja vahepeal on olukorda parandatud.

F4E finantseeskirjad

Punktid 21–23

F4Es on loodud töörühm, mille ülesanne on regulaarselt analüüsida vajadust muuta F4E finantseeskirju ja nende rakenduseeskirju, et tugevdada finantsraamistikku, võttes seejuures arvesse F4E eriomast tööstuslikku ja institutsioonilist keskkonda. Töörühm analüüsib kontrollikoja märkusi, et pakkuda komisjonile ja juhatusele välja muudatused.

Liikmemaksude tasumise hilinemine

Punkt 24

F4E on kontrollikoja märkusega nõus. 2008. aasta liikmemaksude sissenõudmisega seotud viivitused on tingitud siiski üleminekuperioodist, enne kui F4E sai 2008. aasta 18. märtsil komisjonist majanduslikult sõltumatuks.

Punkt 25

F4E on kontrollikoja märkusega nõus. Arvestades aga, et 2008. aasta oli esimene aasta, millal F4E liikmetelt nõuti iga-aastase liikmemaksu tasumist, vajas enamik liikmesriike natuke aega, et kehtestada selle erimaksu tasumiseks vajalikud sisemenetlused.

Praeguseks on kõik F4E liikmed 2008. aasta liikmemaksu tasunud.

F4E juhatus tuletas 2009. aasta märtsis toimunud üheksandal koosolekul kõikidele liikmetele meelde, et liikmemaks tuleb tasuda õigel ajal.

Iga-aastane tegevusaruanne

Punktid 26–27

F4E on nõus kontrollikoja esialgsete järeldustega iga-aastase tegevusaruande hilinemise ning sisekontrollisüsteemi mõjususe ja tõhususe hinnangu, samuti tulemuste ja eesmärkide ning kindlaksmääratud ajakava üksikasjaliku võrdluse puudumise kohta.

Hilinemine on tingitud peamiselt asjaolust, et F4E juhatuse koosolek toimus alles F4E finantseeskirjades kindlaks määratud tähtpäeval. Pealegi ei kiitnud juhatus iga-aastast tegevusaruannet heaks 9. juulil toimunud koosolekul, vaid alles 14. septembri koosolekul.

Selleks et tagada edaspidi iga-aastase tegevusaruande õigeaegne heakskiitmine, palub F4E korraldada juhatuse koosoleku juuni alguses ning kehtestab juhatuse ja selle allasutustega menetluse, et koostada piisavalt aegsasti otsus iga-aastase tegevusaruande ning sellega seotud analüüsi ja hinnangu heakskiitmise kohta.

Kuna F4Es oli aruandlusperioodil liiga vähe töötajaid ja ühisettevõte ei olnud täielikult toimiv, olid tööprogrammi rakendamiseks kättesaadavad üksnes algelised juhtimisnäitajad ning riskihindamisi ei olnud veel tehtud. Neid puudusi käsitleb F4E järgmise aasta tegevusaruandes, arvestades, et välja töötatakse sisearuandluse kord ja kõikides F4E peamistes tegevusvaldkondades valmistatakse ette riskihindamised.

Kehtestatud on sisekontrollistandardite rakendamise tegevuskava, milles nähakse muu hulgas ette riskihindamise alustamine, samuti sisekontrolli keskkonna mõjususe ja tõhususe iga-aastane ülevaatamine. Vahepeal on tööle võetud sisekontrolör, kes auditeerimis- ja nõustamistegevusega aitab eelarvevahendite käsutajal tagada sisekontrollisüsteemi tõhusust ja selle rakendamisel osakondade tulemuslikkust.

---

(1)  ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor - rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ELT 90, 30.0.2007, lk 58).

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

2

(3)  ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsioon loodi oktoobris 2007 esialgseks 35-aastakseks perioodiks, et viia ellu projekt ITER, mille eesmärk on tõestada, et termotuumasünteesi kasutamine elektrienergia tootmisel on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Liikmed on Euratom Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

3

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte finantsmäärus, mille ühisettevõtte juhatus võttis vastu 22. oktoobri 2007. aasta otsusega.

8

(9)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.07.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte Fusion for Energy finantsmäärusse integreeritud.

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

---

| 18.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/9

---

ARUANNE

ühisettevõtte SESAR 31. detsembril 2008. lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2009/C 310/02

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–5 | 10 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 6–15 | 10 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 16–20 | 11 |
| Eelarve aastasuse põhimõtte mittejärgimine ... | 16–17 | 11 |
| EELARVE TÄITMINE ... | 18–20 | 11 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 21–31 | 11 |
| Sisekontrollisüsteemid ... | 21–25 | 11 |
| Varade kajastamine ... | 26–27 | 12 |
| Ühisettevõtte finantsmäärus ... | 28 | 12 |
| Liikmete osamaksude hilinemine ... | 29 | 12 |
| Aasta tegevusaruanne ... | 30–31 | 12 |
| Tabel ... | 13 |
| Ühisettevõtte vastused ... | 15 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–5

10

KINNITAV AVALDUS ...

6–15

10

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

16–20

11

Eelarve aastasuse põhimõtte mittejärgimine ...

16–17

11

EELARVE TÄITMINE ...

18–20

11

MUUD KÜSIMUSED ...

21–31

11

Sisekontrollisüsteemid ...

21–25

11

Varade kajastamine ...

26–27

12

Ühisettevõtte finantsmäärus ...

28

12

Liikmete osamaksude hilinemine ...

29

12

Aasta tegevusaruanne ...

30–31

12

Tabel ...

13

Ühisettevõtte vastused ...

15

SISSEJUHATUS

| 1. | Ühisettevõte SESAR loodi veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi. Ühisettevõte asub Brüsselis. |
| --- | --- |

1.

Ühisettevõte SESAR loodi veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi. Ühisettevõte asub Brüsselis.

| 2. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:






  a) | „määratlemisetapp” algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse ühenduse eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukava; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:

a)

„määratlemisetapp” algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse ühenduse eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukava;

| b) | „arendusetappi” (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (vt ka tabel) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

b)

„arendusetappi” (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (vt ka tabel) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| c) | „kasutuselevõtu etappi” (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine. |
| --- | --- |

c)

„kasutuselevõtu etappi” (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine.

| 3. | Ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Ühendus (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte kandidaatliikmeteks. Nende seas on aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjad, lennukitootjad, lennujaamade ametiasutused ja pardaseadmete tootjad. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Ühendus (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte kandidaatliikmeteks. Nende seas on aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjad, lennukitootjad, lennujaamade ametiasutused ja pardaseadmete tootjad.

| 4. | Projekti SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades Ühenduse, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. Ühenduse osalus rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste huvirühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena. |
| --- | --- |

4.

Projekti SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades Ühenduse, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. Ühenduse osalus rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste huvirühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena.

| 5. | Ühisettevõte SESAR alustas iseseisvalt töötamist 10. augustil 2007. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte SESAR alustas iseseisvalt töötamist 10. augustil 2007.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (2) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruandest; (4) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (5). |
| --- | --- |

7.

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade (6) kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute (7) piires. Direktor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (8) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte SESAR raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ühisettevõtte tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

13.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve aastasuse põhimõtte mittejärgimine

| 16. | Vastavalt raamfinantsmäärusele kinnitatakse eelarvesse kirjendatud assigneeringud ühe eelarveaasta kohta, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. Ühisettevõtte põhikiri kinnitab, et eelarveaasta vastab kalendriaastale. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt raamfinantsmäärusele kinnitatakse eelarvesse kirjendatud assigneeringud ühe eelarveaasta kohta, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. Ühisettevõtte põhikiri kinnitab, et eelarveaasta vastab kalendriaastale.

| 17. | Ühisettevõtte finantsmääruse artiklis 5 sätestatakse siiski, et esimene finantsaruandlusperiood algab siis, kui ühisettevõte alustab iseseisvalt tegutsemist 2007. aastal ning lõpeb 31. detsembril 2008. Haldusnõukogu kiitis 2008. aasta aprillis heaks lõpliku eelarve perioodiks august 2007 – detsember 2008. See otsus ei ole kooskõlas raamfinantsmääruses määratletud aastasuse põhimõttega ja ühisettevõtte põhikirjaga. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte finantsmääruse artiklis 5 sätestatakse siiski, et esimene finantsaruandlusperiood algab siis, kui ühisettevõte alustab iseseisvalt tegutsemist 2007. aastal ning lõpeb 31. detsembril 2008. Haldusnõukogu kiitis 2008. aasta aprillis heaks lõpliku eelarve perioodiks august 2007 – detsember 2008. See otsus ei ole kooskõlas raamfinantsmääruses määratletud aastasuse põhimõttega ja ühisettevõtte põhikirjaga.

Eelarve täitmine

| 18. | Haldusnõukogu 2008. aasta aprillis vastu võetud lõplik eelarve sisaldas 1 463 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 38 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kuna 2008. aasta lõpuks oli algatatud väga vähe projektidega seotud tegevusi, osutus eelarve väga ebarealistlikuks. Seda näitavad ka kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad, mis on vastavalt 1 % ja 17 %. |
| --- | --- |

18.

Haldusnõukogu 2008. aasta aprillis vastu võetud lõplik eelarve sisaldas 1 463 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 38 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kuna 2008. aasta lõpuks oli algatatud väga vähe projektidega seotud tegevusi, osutus eelarve väga ebarealistlikuks. Seda näitavad ka kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad, mis on vastavalt 1 % ja 17 %.

| 19. | Maksete assigneeringute kasutusmäär oli väga madal, kuid eelarveaasta tulu oli 124,2 miljonit eurot ning hoiuseid pangakontodel oli kokku 116 miljonit eurot. Seega ei järgitud rangelt eelarve tasakaalu põhimõtet. |
| --- | --- |

19.

Maksete assigneeringute kasutusmäär oli väga madal, kuid eelarveaasta tulu oli 124,2 miljonit eurot ning hoiuseid pangakontodel oli kokku 116 miljonit eurot. Seega ei järgitud rangelt eelarve tasakaalu põhimõtet.

| 20. | Ühisettevõtte finantsmääruse kohaselt peaks haldusnõukogu kiitma heaks ametikohtade loetelu koos eelarvega. Perioodil 2007–2008 seda aga ei tehtud. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte finantsmääruse kohaselt peaks haldusnõukogu kiitma heaks ametikohtade loetelu koos eelarvega. Perioodil 2007–2008 seda aga ei tehtud.

MUUD KÜSIMUSED

Sisekontrollisüsteemid

| 21. | Ühisettevõte on käivitusetapis ning ei olnud 2008. aasta lõpuks veel oma sisekontrolli- ja haldusteabesüsteeme täielikult rakendanud. Süsteemide aluseks olevad äriprotsessid ei olnud veel peaarvepidaja poolt ametlikult vormistatud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantsmääruses on see ette nähtud. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõte on käivitusetapis ning ei olnud 2008. aasta lõpuks veel oma sisekontrolli- ja haldusteabesüsteeme täielikult rakendanud. Süsteemide aluseks olevad äriprotsessid ei olnud veel peaarvepidaja poolt ametlikult vormistatud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantsmääruses on see ette nähtud.

| 22. | Ühisettevõttel puudub esialgu finantssüsteem, mis kataks nii üldise kui ka eelarve raamatupidamisarvestuse. Täielik finantsteabesüsteem on plaanis võtta kasutusele alles 2009. aasta lõpus. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõttel puudub esialgu finantssüsteem, mis kataks nii üldise kui ka eelarve raamatupidamisarvestuse. Täielik finantsteabesüsteem on plaanis võtta kasutusele alles 2009. aasta lõpus.

| 23. | Lepingute ja hangete osakond ei ole veel piisavaid sisekontrollisüsteeme välja töötanud. Ühisettevõttel puudub ka suurõnnetusest taastumise kava ja andmekaitsepoliitika. |
| --- | --- |

23.

Lepingute ja hangete osakond ei ole veel piisavaid sisekontrollisüsteeme välja töötanud. Ühisettevõttel puudub ka suurõnnetusest taastumise kava ja andmekaitsepoliitika.

| 24. | Ühisettevõtte finantsmääruse kohaselt peab ühisettevõttel olema siseaudititalitus, mis peab vastama asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. 2009. aasta jaanuariks ei oldud aga seda olulist sisekontrolli talitust veel loodud. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte finantsmääruse kohaselt peab ühisettevõttel olema siseaudititalitus, mis peab vastama asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. 2009. aasta jaanuariks ei oldud aga seda olulist sisekontrolli talitust veel loodud.

| 25. | Kontrollikoda testis 36 tehingust koosnevat valimit ja leidis mitmel juhul puudusi sisekontrolli toimimises. Näiteks võttis ühisettevõte kuuel juhul eelarvelisi kulukohustusi alles pärast juriidiliste kohustuste võtmist. Lisaks sõlmiti töötajate kindlustuslepingud ilma nõutava hankemenetluseta. Ka nendel juhtudel võeti eelarvelised kulukohustused alles pärast juriidiliste kohustuste võtmist, ning lepingud kiitis heaks ametnik, kellel ei olnud selleks vastavaid volitusi. |
| --- | --- |

25.

Kontrollikoda testis 36 tehingust koosnevat valimit ja leidis mitmel juhul puudusi sisekontrolli toimimises. Näiteks võttis ühisettevõte kuuel juhul eelarvelisi kulukohustusi alles pärast juriidiliste kohustuste võtmist. Lisaks sõlmiti töötajate kindlustuslepingud ilma nõutava hankemenetluseta. Ka nendel juhtudel võeti eelarvelised kulukohustused alles pärast juriidiliste kohustuste võtmist, ning lepingud kiitis heaks ametnik, kellel ei olnud selleks vastavaid volitusi.

Varade kajastamine

| 26. | Vastavalt oma liikmetega sõlmitud lepingutele on ühisettevõte kõigi tema poolt projekti SESAR arendusetapiks loodud või talle ülekantud materiaalse ja immateriaalse põhivara omanik (9). |
| --- | --- |

26.

Vastavalt oma liikmetega sõlmitud lepingutele on ühisettevõte kõigi tema poolt projekti SESAR arendusetapiks loodud või talle ülekantud materiaalse ja immateriaalse põhivara omanik (9).

| 27. | Ühisettevõte ei ole aga veel töötanud välja arvestuspõhimõtteid selliste varade suhtes, mis võivad tekkida projekti arendusetapis. Puudus haldusteabesüsteem, mis võimaldaks siduda kulud teatud töödega või määratleda tegevuskulude rahastamisallikas. See takistab varade nõuetekohast hindamist. Kuigi olukord ei mõjuta 2008. aasta arvestust, kuna tegevus on olnud piiratud, on selle mõju alates 2009. aastast märkimisväärne. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõte ei ole aga veel töötanud välja arvestuspõhimõtteid selliste varade suhtes, mis võivad tekkida projekti arendusetapis. Puudus haldusteabesüsteem, mis võimaldaks siduda kulud teatud töödega või määratleda tegevuskulude rahastamisallikas. See takistab varade nõuetekohast hindamist. Kuigi olukord ei mõjuta 2008. aasta arvestust, kuna tegevus on olnud piiratud, on selle mõju alates 2009. aastast märkimisväärne.

Ühisettevõtte finantsmäärus

| 28. | Ühisettevõtte finantsmäärus, mille haldusnõukogu võttis vastu 2007. aasta juulis, peaks olema kooskõlas ühenduse asutuste raamfinantsmäärusega. Eelkõige tuleb täiendada sätteid, mis käsitlevad eelarve täitmist ja raamatupidamisaruannete esitamist, hankemenetlusi ja siseauditi funktsiooni. Lisaks ei ole ühisettevõte vastu võtnud oma finantsmääruse rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte finantsmäärus, mille haldusnõukogu võttis vastu 2007. aasta juulis, peaks olema kooskõlas ühenduse asutuste raamfinantsmäärusega. Eelkõige tuleb täiendada sätteid, mis käsitlevad eelarve täitmist ja raamatupidamisaruannete esitamist, hankemenetlusi ja siseauditi funktsiooni. Lisaks ei ole ühisettevõte vastu võtnud oma finantsmääruse rakenduseeskirju.

Liikmete osamaksude hilinemine

| 29. | Vastavalt ühisettevõtte põhikirjale peavad liikmed maksma vähemalt 10 miljoni euro suuruse esialgse osamakse ühe aasta jooksul alates ühisettevõtte asutamisest. Eurocontrol maksis oma esimese osamakse 21. augustil 2008, samas kui ühisettevõte asutati 3. märtsil 2007. Komisjon maksis ühenduse osamakse juba 1. augustil 2007. |
| --- | --- |

29.

Vastavalt ühisettevõtte põhikirjale peavad liikmed maksma vähemalt 10 miljoni euro suuruse esialgse osamakse ühe aasta jooksul alates ühisettevõtte asutamisest. Eurocontrol maksis oma esimese osamakse 21. augustil 2008, samas kui ühisettevõte asutati 3. märtsil 2007. Komisjon maksis ühenduse osamakse juba 1. augustil 2007.

Aasta tegevusaruanne

| 30. | Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artiklitega 7 ja 16 ning ühenduse asutuste raamfinantsmääruse artikliga 40 peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande. Aastaaruandes antakse ülevaade projekti SESAR edenemisest, eelkõige projekti ajakava, kulude ja tulemustega seonduvalt. Aruanne peab sisaldama asjakohast finants- ja haldusteavet ning selles tuleks võrrelda ühisettevõtte tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitada tegevusega seotud riskid ning kirjeldada käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta 15. juuniks peab haldusnõukogu saatma eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale eelarvevahendite käsutaja eelmise eelarveaasta aruande analüüsi ning hinnangu selle kohta. |
| --- | --- |

30.

Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artiklitega 7 ja 16 ning ühenduse asutuste raamfinantsmääruse artikliga 40 peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande. Aastaaruandes antakse ülevaade projekti SESAR edenemisest, eelkõige projekti ajakava, kulude ja tulemustega seonduvalt. Aruanne peab sisaldama asjakohast finants- ja haldusteavet ning selles tuleks võrrelda ühisettevõtte tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitada tegevusega seotud riskid ning kirjeldada käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta 15. juuniks peab haldusnõukogu saatma eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale eelarvevahendite käsutaja eelmise eelarveaasta aruande analüüsi ning hinnangu selle kohta.

| 31. | Kontrollikoda sai iga-aastase tegevusaruande mais 2009. Kuigi aruandes on ära toodud finants- ja tegevusalane teave, ei vasta aruanne kõikidele kohaldatavates määrustes esitatud nõuetele. Projekti edenemise kirjeldus ei sisalda tegevuse tulemuste üksikasjalikku võrdlust seatud eesmärkide ja ajakavaga. Aruanne ei sisalda raamfinantsmäärusega ette nähtud hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta. |
| --- | --- |

31.

Kontrollikoda sai iga-aastase tegevusaruande mais 2009. Kuigi aruandes on ära toodud finants- ja tegevusalane teave, ei vasta aruanne kõikidele kohaldatavates määrustes esitatud nõuetele. Projekti edenemise kirjeldus ei sisalda tegevuse tulemuste üksikasjalikku võrdlust seatud eesmärkide ja ajakavaga. Aruanne ei sisalda raamfinantsmäärusega ette nähtud hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Ühisettevõte SESAR (Brüssel)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 219/2007, mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1361/2008 | Juhtimine | Ühisettevõtte käsutusse antud ressursid (2007–2008)

  (ühisettevõtte esimene tegutsemise aasta) | 2007–2008 pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühine transpordipoliitika

  „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas, mil määral ja millise menetlusega võib kehtestada kohaseid sätteid mere- ja lennutranspordi kohta.”

  (Asutamislepingu artikkel 80)


  Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine

  „Ühendus võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ühenduse uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.”

  (Asutamislepingu artikkel 171) | Eesmärgid







  — | tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kõik asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ühenduse ulatuses. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 219/2007, mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1361/2008

Juhtimine

Ühisettevõtte käsutusse antud ressursid (2007–2008)

(ühisettevõtte esimene tegutsemise aasta)

2007–2008 pakutud tooted ja teenused

Ühine transpordipoliitika

„Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas, mil määral ja millise menetlusega võib kehtestada kohaseid sätteid mere- ja lennutranspordi kohta.”

(Asutamislepingu artikkel 80)

Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine

„Ühendus võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ühenduse uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.”

(Asutamislepingu artikkel 171)

Eesmärgid

—

tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kõik asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ühenduse ulatuses.

| — | viia ellu lennuliikluse korraldamise üldkava. |
| --- | --- |

—

viia ellu lennuliikluse korraldamise üldkava.

Ülesanded

| — | projekti SESAR teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse juhtimine, ühendades nii oma liikmete kui väliste tehniliste allikate avaliku ja erasektori poolse rahastamise ning kasutades eelkõige Eurocontroli teadmisi ja kogemusi. |
| --- | --- |

—

projekti SESAR teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse juhtimine, ühendades nii oma liikmete kui väliste tehniliste allikate avaliku ja erasektori poolse rahastamise ning kasutades eelkõige Eurocontroli teadmisi ja kogemusi.

Täpsemalt:

| — | projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid – projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavale, |
| --- | --- |

—

projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid – projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavale,

| — | Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, õhuruumi kasutajad, kutseühingud, lennuväljad ja töötlev tööstus, samuti asjaomased teadusasutused või asjaomased teadusringkonnad, |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, õhuruumi kasutajad, kutseühingud, lennuväljad ja töötlev tööstus, samuti asjaomased teadusasutused või asjaomased teadusringkonnad,

| — | tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust, |
| --- | --- |

—

tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust,

| — | lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine. |
| --- | --- |

—

lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| a) | ühisettevõtte iga liikme üks esindaja; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte iga liikme üks esindaja;

| b) | sõjaline esindaja; |
| --- | --- |

b)

sõjaline esindaja;

| c) | õhuruumi tsiviilkasutajate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

c)

õhuruumi tsiviilkasutajate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

| d) | aeronavigatsiooniteenuse osutajate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

d)

aeronavigatsiooniteenuse osutajate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

| e) | tarnijate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

e)

tarnijate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

| f) | lennuväljade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

f)

lennuväljade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

| g) | lennuliikluse korraldamise sektori töötajate esindusorganisatsioonide esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

g)

lennuliikluse korraldamise sektori töötajate esindusorganisatsioonide esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

| h) | asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

h)

asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil.

Haldusnõukogu juhatajaks on ühenduse esindaja.

Põhiülesanded

(vt nõukogu määrus 219/2007)

| a) | võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud ATM üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud ATM üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

| b) | anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

| c) | kiita heaks ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga. |
| --- | --- |

c)

kiita heaks ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2007–2008 aasta lõplik eelarve

1 560,21 miljonit eurot Ühenduse osalus: 10,3 %.

Personali suurus 31. detsembril 2008

Töökohti ametikohtade loetelus: 23

täidetud töökohad: 14

muud töökohad (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal): 0

Personal kokku: 14

Ühisettevõtte lähetuses viibivad töötajad (osana mitterahalisest osamaksust): 8

Jagunemine vastavalt ülesannetele:

| — | põhiülesanded: 9 |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 9

| — | haldusülesanded: 12 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 12

| — | mitmesugused ülesanded: 1 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 1

| — | Ühisettevõtte SESAR struktuuri rajamine, sh töötajate värbamine, menetluste ettevalmistamine, tegevuspõhimõtete ja protsesside määratlemine. Ühisettevõtte struktuuri ümberkujundamine, et kooskõlastada see ühise tehnoloogiaalgatuse õigusliku mudeliga. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõtte SESAR struktuuri rajamine, sh töötajate värbamine, menetluste ettevalmistamine, tegevuspõhimõtete ja protsesside määratlemine. Ühisettevõtte struktuuri ümberkujundamine, et kooskõlastada see ühise tehnoloogiaalgatuse õigusliku mudeliga.

| — | Liikmete liitumismenetluste ettevalmistamine, menetlusega seonduvad läbirääkimised ja arutelud ning menetluse käivitamine: liitumismenetlus hõlmab 15 riiki, kes kandideerivad 300 projekti elluviijaks, projektid on jaotatud 16 töövaldkonnaks. |
| --- | --- |

—

Liikmete liitumismenetluste ettevalmistamine, menetlusega seonduvad läbirääkimised ja arutelud ning menetluse käivitamine: liitumismenetlus hõlmab 15 riiki, kes kandideerivad 300 projekti elluviijaks, projektid on jaotatud 16 töövaldkonnaks.

| — | Töökava juhtimisstruktuuri ettevalmistamine ja esialgne kinnitamine. |
| --- | --- |

—

Töökava juhtimisstruktuuri ettevalmistamine ja esialgne kinnitamine.

| — | Rahvusvahelise koostöö raamistiku loomine. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise koostöö raamistiku loomine.

| — | Põhitegevuse käivitamine (tööstuse toetamise leping, Atlandi koostalitlusvõime algatus heitkoguste vähendamiseks). |
| --- | --- |

—

Põhitegevuse käivitamine (tööstuse toetamise leping, Atlandi koostalitlusvõime algatus heitkoguste vähendamiseks).

| — | Teavitustegevuse käivitamine. |
| --- | --- |

—

Teavitustegevuse käivitamine.

| — | Mitmesuguste haldus-, tehniliste ja põhitegevustega seotud hankemenetluste arv: 16 |
| --- | --- |

—

Mitmesuguste haldus-, tehniliste ja põhitegevustega seotud hankemenetluste arv: 16

Allikas: ühisettevõtte edastatud andmed.

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

Lõige 16

Meetmes, mille haldusnõukogu kinnitas vastavalt ühisettevõtte SESAR finantsmääruse artikli 5 lõikele 2, võeti arvesse tegevuse alustamist ja piiratud kulutusi ettevõtte eksisteerimise esimestel kuudel.

Lõige 18

Ühisettevõte SESAR vastutab projekti SESAR arendusetapi eest, mis eeldatavasti kestab kuni aastani 2016. Projekt on mitmeaastane ja seetõttu iseloomustab seda elluviimise ajal eeldatav tulude ja kulude tasakaalustamatus. Pealegi oli vaja 2008. aasta lõpus olemasolevaid ressursse selleks, et käivitada 2009. aasta lõpus ja 2010. aasta alguses ligikaudu 200 projekti.

Vajadus muuta ühisettevõtte SESAR põhimäärust ja ettevõtte õigusraamistiku ühitamine ühenduse täieõigusliku asutuse õigustikuga mõjutas ettevõtte suutlikkust käivitada projekt 2008. aasta lõpus, nagu esialgu oli ette nähtud.

Lõiked 20–24

Aastad 2007–2008 olid ühisettevõtte algusperiood ja ressursid olid suunatud organisatsiooni loomisele, eelkõige ühisettevõtte liikmekandidaatidega lepingute sõlmimise lõpetamisele. Muudatused, mis nõukogu uue määrusega tehti ühisettevõtte SESAR põhimäärusesse, võimaldavad ühisettevõttel 2009. aasta käigus luua ka organisatsiooni haldamiseks adekvaatne süsteem.

Finantssüsteemi kohta tuleb märkida, et ühisettevõte on Euroopa Komisjonis „järjekorras”, et saaks rakendada süsteeme ABAC ja SAP, töötades samal ajal välja asutusesisest projekti operatiivaspektide haldamise süsteemi. Siiski ei ole ootuspärane, et ühisettevõttel oleks integreeritud finantssüsteem enne 2010. aasta keskpaika, mistõttu tuleb ettevõttel oma ressursse täiendavate kontrollide abil hallata.

Lõiked 25–26

Ühisettevõte SESAR soovib välja töötada raamatupidamisarvestuse põhimõtted, et kajastada projektist tulenevaid varasid 2010. aasta keskpaigaks. Kulude aruandlust, raamatupidamisaruandeid ja muud kulusid käsitlevad sätted on ka üksikasjalikult välja toodud projekti mitmepoolses raamlepingus.

Lõige 27

Ühisettevõtte SESAR finantseeskirjad, mis tuginevad komisjoni raamfinantsmäärusele nr 2343/2002, võeti vastu ettevõtte haldusnõukogu koosolekul 28. juulil 2009.

Lõige 28

EUROCONTROLi esimese osamakse viibimise põhjused olid seotud ühisettevõtte SESAR uue põhikirja vastuvõtmisega. Kuigi EUROCONTROL oli selgelt väljendanud kavatsust maksta osamakset, tuli ühisettevõttel SESAR enne makse taotlemist hinnata oma põhimääruse muutuse üksikasjalikku mõju sellise makse staatusele.

Lõiked 29–30

Ühisettevõte SESAR võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Nagu mainitud, oli 2007.–2008. aasta ühisettevõtte tegevuses esimene ning peamiselt pühendatud avaliku ja erapartnerluse loomisele ja korraldamisele. Seetõttu keskendub iga-aastane tegevusaruanne struktuuri loomise saavutustele ja esialgsetele finantsaspektidele. 2009. aastast alates käsitletakse aruandes projekti eesmärkide saavutamist.

---

(1)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

3

(4)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  Ühisettevõtte SESAR finantsmäärus, mille ühisettevõtte juhatus võttis vastu 3. juuli 2007. aasta otsusega.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

8

(9)  Asutamislepingu artikkel 18.

9

---