# Uradni list L 228/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.228.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 228 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 521. september 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.228.slv

Uradni list

Evropske unije

L 228

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 521. september 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 791/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 793/2009 z dne 31. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 595/2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 794/2009 z dne 31. avgusta 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009 | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 795/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. septembra 2009 | 14 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/115/ES z dne 31. avgusta 2009 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve metomila kot aktivne snovi (
  1
  ) | 17 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 791/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 793/2009 z dne 31. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 595/2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

7

Uredba Komisije (ES) št. 794/2009 z dne 31. avgusta 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

12

Uredba Komisije (ES) št. 795/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. septembra 2009

14

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/115/ES z dne 31. avgusta 2009 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve metomila kot aktivne snovi (
  1
  )

1

17

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/626/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. februarja 2009 o shemi pomoči C 2/08 (ex N 572/07) o spremembi sistema pomorskega davka na tonažo, ki jo namerava izvesti Irska
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 688)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | SMERNICE |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2009/627/ES |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 31. julija 2009 o statistiki državnih financ (prenovitev) (ECB/2009/20) | 25 |
| | | SPORAZUMI |
| | | Svet |
| | * | Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih | 46 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/626/ES

*

Odločba Komisije z dne 25. februarja 2009 o shemi pomoči C 2/08 (ex N 572/07) o spremembi sistema pomorskega davka na tonažo, ki jo namerava izvesti Irska
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 688)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 688)

1

20

SMERNICE

Evropska centralna banka

2009/627/ES

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 31. julija 2009 o statistiki državnih financ (prenovitev) (ECB/2009/20)

(ECB/2009/20)

25

SPORAZUMI

Svet

*

Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 791/2009

z dne 31. avgusta 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 40,3 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 39,0 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 96,4 |
| ZZ | 64,8 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 104,8 |
| BR | 122,7 |
| UY | 119,3 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 113,8 |
| 0806 10 10 | EG | 155,8 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 131,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 61,1 |
| CL | 80,6 |
| CN | 67,1 |
| NZ | 83,9 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 122,4 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 119,0 |
| 0809 30 | TR | 133,9 |
| ZZ | 133,9 |
| 0809 40 05 | IL | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

40,3

XS

37,6

ZZ

39,0

0707 00 05

MK

33,2

TR

96,4

ZZ

64,8

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

104,8

BR

122,7

UY

119,3

ZA

108,5

ZZ

113,8

0806 10 10

EG

155,8

TR

106,4

ZZ

131,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

61,1

CL

80,6

CN

67,1

NZ

83,9

ZA

83,3

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

145,7

TR

122,4

ZA

88,8

ZZ

119,0

0809 30

TR

133,9

ZZ

133,9

0809 40 05

IL

93,9

ZZ

93,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 792/2009

z dne 31. avgusta 2009

o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 z dne 30. januarja 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (1) in zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 z dne 18. septembra 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (2) ter zlasti člena 14 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (3) ter zlasti člena 192(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah (4) ter zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (5), ter zlasti člena 142(q) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ker Komisija in države članice, zlasti pristojni nacionalni organi, ki so odgovorni za izvajanje skupne kmetijske politike (SKP), na splošno uporabljajo nove informacijske in komunikacijske tehnologije, so dokumenti Komisije in držav članic vse pogosteje v elektronski ali digitalni obliki. |
| --- | --- |

(1)

Ker Komisija in države članice, zlasti pristojni nacionalni organi, ki so odgovorni za izvajanje skupne kmetijske politike (SKP), na splošno uporabljajo nove informacijske in komunikacijske tehnologije, so dokumenti Komisije in držav članic vse pogosteje v elektronski ali digitalni obliki.

| (2) | Komisija je okrepila svoja prizadevanja za razvoj računalniških sistemov, ki omogočajo elektronsko obdelavo dokumentov in postopkov v njenih notranjih delovnih postopkih in odnosih z organi, odgovornimi za SKP. Države članice so vzporedno s tem razvile računalniške sisteme na nacionalni ravni, da izpolnijo zahteve skupnega upravljanja SKP. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je okrepila svoja prizadevanja za razvoj računalniških sistemov, ki omogočajo elektronsko obdelavo dokumentov in postopkov v njenih notranjih delovnih postopkih in odnosih z organi, odgovornimi za SKP. Države članice so vzporedno s tem razvile računalniške sisteme na nacionalni ravni, da izpolnijo zahteve skupnega upravljanja SKP.

| (3) | V tem okviru in glede na potrebo po enotnem in usklajenem vodenju SKP s strani vseh udeležencev je treba vzpostaviti pravni okvir, ki bo zagotavljal enotna pravila za informacijske sisteme, na podlagi katerih države članice in organi, ki jih države članice določijo v okviru SKP, Komisiji pošiljajo informacije in dokumente. |
| --- | --- |

(3)

V tem okviru in glede na potrebo po enotnem in usklajenem vodenju SKP s strani vseh udeležencev je treba vzpostaviti pravni okvir, ki bo zagotavljal enotna pravila za informacijske sisteme, na podlagi katerih države članice in organi, ki jih države članice določijo v okviru SKP, Komisiji pošiljajo informacije in dokumente.

| (4) | Za učinkovito uresničitev teh ciljev je treba določiti obseg omenjenega pravnega okvira v zvezi z zakonodajo in zadevnimi udeleženci. |
| --- | --- |

(4)

Za učinkovito uresničitev teh ciljev je treba določiti obseg omenjenega pravnega okvira v zvezi z zakonodajo in zadevnimi udeleženci.

| (5) | Kar zadeva zakonodajo, uredbe (ES) št. 247/2006, (ES) št. 1405/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. 73/2009 ter njihove izvedbene določbe (v nadaljnjem besedilu: uredbe o SKP) določajo različne obveznosti držav članic, da Komisiji pošiljajo informacije in dokumente, potrebne za izvajanje teh uredb. Zato jih je treba upoštevati v skladu z njihovimi posebnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva zakonodajo, uredbe (ES) št. 247/2006, (ES) št. 1405/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. 73/2009 ter njihove izvedbene določbe (v nadaljnjem besedilu: uredbe o SKP) določajo različne obveznosti držav članic, da Komisiji pošiljajo informacije in dokumente, potrebne za izvajanje teh uredb. Zato jih je treba upoštevati v skladu z njihovimi posebnimi značilnostmi.

| (6) | V zvezi z zadevnimi udeleženci pravice in obveznosti, določene z uredbami o SKP za Komisijo ter za države članice in njihove pristojne organe, zahtevajo točno identifikacijo posameznikov in organov, ki so odgovorni za izvedene ukrepe. |
| --- | --- |

(6)

V zvezi z zadevnimi udeleženci pravice in obveznosti, določene z uredbami o SKP za Komisijo ter za države članice in njihove pristojne organe, zahtevajo točno identifikacijo posameznikov in organov, ki so odgovorni za izvedene ukrepe.

| (7) | Uredbe o SKP na splošno določajo, da je treba informacije poslati elektronsko ali prek informacijskega sistema, vendar pri tem ne navajajo vedno veljavnih načel. Da se zagotovita doslednost in premišljeno upravljanje ter da bi bili postopki čim enostavnejši za uporabnike in organe, ki so odgovorni za zadevne sisteme, se priporoča uvedba skupnih načel, ki bi veljala za vse informacijske sisteme. |
| --- | --- |

(7)

Uredbe o SKP na splošno določajo, da je treba informacije poslati elektronsko ali prek informacijskega sistema, vendar pri tem ne navajajo vedno veljavnih načel. Da se zagotovita doslednost in premišljeno upravljanje ter da bi bili postopki čim enostavnejši za uporabnike in organe, ki so odgovorni za zadevne sisteme, se priporoča uvedba skupnih načel, ki bi veljala za vse informacijske sisteme.

| (8) | Da se dokumenti za namene Komisije in v državah članicah priznajo kot veljavni, je treba zagotoviti dolgoročno verodostojnost, celovitost in čitljivost dokumentov ter povezanih metapodatkov za celotno obdobje, v katerem jih je treba hraniti. |
| --- | --- |

(8)

Da se dokumenti za namene Komisije in v državah članicah priznajo kot veljavni, je treba zagotoviti dolgoročno verodostojnost, celovitost in čitljivost dokumentov ter povezanih metapodatkov za celotno obdobje, v katerem jih je treba hraniti.

| (9) | Za zagotovitev slednjega se morajo organi in posamezniki, ki so pooblaščeni za pošiljanje informacij, na podlagi podeljenih pooblastil vedno identificirati v vzpostavljenih informacijskih sistemih. Za postopek identifikacije morajo biti odgovorni pristojni organi, ki so navedeni v vsaki posamezni uredbi o SKP. Zaradi premišljenega upravljanja naj države članice in Komisija same določijo pogoje za imenovanje pooblaščenih posameznikov, pri čemer naj bo za imenovanje pristojen enoten organ za zvezo. Obenem je treba določiti pogoje za dodelitev pravic dostopa do informacijskih sistemov, ki jih vzpostavi Komisija. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev slednjega se morajo organi in posamezniki, ki so pooblaščeni za pošiljanje informacij, na podlagi podeljenih pooblastil vedno identificirati v vzpostavljenih informacijskih sistemih. Za postopek identifikacije morajo biti odgovorni pristojni organi, ki so navedeni v vsaki posamezni uredbi o SKP. Zaradi premišljenega upravljanja naj države članice in Komisija same določijo pogoje za imenovanje pooblaščenih posameznikov, pri čemer naj bo za imenovanje pristojen enoten organ za zvezo. Obenem je treba določiti pogoje za dodelitev pravic dostopa do informacijskih sistemov, ki jih vzpostavi Komisija.

| (10) | Glede na številne obveznosti sporočanja, obravnavane v tej uredbi, bodo informacijski sistemi postopno na voljo pristojnim organom držav članic. Obveznost sporočanja prek omenjenih informacijskih sistemov velja, kadar ustrezne določbe uredb o SKP določajo uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Glede na številne obveznosti sporočanja, obravnavane v tej uredbi, bodo informacijski sistemi postopno na voljo pristojnim organom držav članic. Obveznost sporočanja prek omenjenih informacijskih sistemov velja, kadar ustrezne določbe uredb o SKP določajo uporabo te uredbe.

| (11) | Dokumente je treba upravljati v skladu s predpisi o zaščiti osebnih podatkov. V ta namen morajo veljati splošna pravila iz zakonodaje Skupnosti, zlasti iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6), Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (7), Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (8) in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). |
| --- | --- |

(11)

Dokumente je treba upravljati v skladu s predpisi o zaščiti osebnih podatkov. V ta namen morajo veljati splošna pravila iz zakonodaje Skupnosti, zlasti iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6), Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (7), Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (8) in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9).

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila in Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila in Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Predmet in področje uporabe

Ta uredba določa pravila glede pošiljanja informacij in dokumentov prek informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu: dokumenti), ki so potrebni za izpolnitev obveznosti držav članic glede obveščanja Komisije na podlagi:

| — | Uredbe (ES) št. 247/2006 in njenih izvedbenih predpisov, |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 247/2006 in njenih izvedbenih predpisov,

| — | Uredbe (ES) št. 1405/2006 in njenih izvedbenih predpisov, |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 1405/2006 in njenih izvedbenih predpisov,

| — | Uredbe (ES) št. 1234/2007 in njenih izvedbenih predpisov, |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 1234/2007 in njenih izvedbenih predpisov,

| — | Uredbe (ES) št. 3/2008 in njenih izvedbenih predpisov, |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 3/2008 in njenih izvedbenih predpisov,

| — | Uredbe (ES) št. 73/2009 in njenih izvedbenih predpisov. |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 73/2009 in njenih izvedbenih predpisov.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi:

| (a) | „obveznost sporočanja“ pomeni obveznost držav članic, da Komisiji pošljejo dokumente, kot določene v pravnih predpisih Skupnosti, navedenih v členu 1; |
| --- | --- |

(a)

„obveznost sporočanja“ pomeni obveznost držav članic, da Komisiji pošljejo dokumente, kot določene v pravnih predpisih Skupnosti, navedenih v členu 1;

| (b) | „pristojni organi“ pomeni organe, ki jih imenujejo države članice kot odgovorne za izpolnjevanje obveznosti sporočanja; |
| --- | --- |

(b)

„pristojni organi“ pomeni organe, ki jih imenujejo države članice kot odgovorne za izpolnjevanje obveznosti sporočanja;

| (c) | „organ, pristojen za informacijske sisteme“ pomeni organ, oddelek, telo ali osebo, ki je pri Komisiji odgovorna za potrjevanje in uporabo sistema ter se v navedenem sistemu tudi identificira kot taka; |
| --- | --- |

(c)

„organ, pristojen za informacijske sisteme“ pomeni organ, oddelek, telo ali osebo, ki je pri Komisiji odgovorna za potrjevanje in uporabo sistema ter se v navedenem sistemu tudi identificira kot taka;

| (d) | „metapodatki“ pomeni podatke o okviru, vsebini in strukturi dokumentov ter dolgoročnem upravljanju z njimi. |
| --- | --- |

(d)

„metapodatki“ pomeni podatke o okviru, vsebini in strukturi dokumentov ter dolgoročnem upravljanju z njimi.

POGLAVJE II

INFORMACIJSKI SISTEMI KOMISIJE, PRAVICE DOSTOPA IN VERODOSTOJNOST DOKUMENTOV

Člen 3

Informacijski sistemi Komisije

Za izpolnitev obveznosti sporočanja se dokumenti pošiljajo Komisiji prek informacijskih sistemov, ki so na voljo pristojnim organom (v nadaljnjem besedilu: informacijski sistemi), od dne, ko je uporaba teh sistemov zaradi ustrezne obveznosti sporočanja obvezna v skladu s to uredbo.

Člen 4

Pravice dostopa in enoten organ za zvezo

1.   Za podelitev pravic dostopa in potrjevanje identitete pooblaščenih za dostop do informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu: uporabniki) so odgovorni pristojni organi držav članic.

2.   V zvezi z dostopom do sistemov vsaka država članica:

| (a) | imenuje enotni organ za zvezo, ki je odgovoren, da:






  (i) | pri vsakem sistemu potrdi pravice dostopa, ki jih podelijo in prilagajajo pristojni organi, ter identiteto uporabnikov, ki so pooblaščeni za dostop do sistemov; |
| --- | --- | --- |

(a)

imenuje enotni organ za zvezo, ki je odgovoren, da:

(i)

pri vsakem sistemu potrdi pravice dostopa, ki jih podelijo in prilagajajo pristojni organi, ter identiteto uporabnikov, ki so pooblaščeni za dostop do sistemov;

| (ii) | Komisijo obvesti o pristojnih organih in uporabnikih, ki so pooblaščeni za dostop do sistemov; |
| --- | --- |

(ii)

Komisijo obvesti o pristojnih organih in uporabnikih, ki so pooblaščeni za dostop do sistemov;

| (b) | obvesti Komisijo o identiteti in kontaktnih podatkih organa za zvezo, ki ga je imenovala država članica. |
| --- | --- |

(b)

obvesti Komisijo o identiteti in kontaktnih podatkih organa za zvezo, ki ga je imenovala država članica.

Ko so pravice dostopa potrjene, jih začne izvajati organ, ki je pristojen za informacijske sisteme.

Člen 5

Izdelava in pošiljanje dokumentov

1.   Dokumenti se izdelujejo in pošiljajo v skladu s postopki, določenimi z informacijskimi sistemi, in z uporabo modelov ali metod, ki so uporabnikom na voljo prek teh informacijskih sistemov, pod odgovornostjo pristojnega organa države članice in v skladu s pravicami dostopa, ki jih podelijo zadevni organi. Ti modeli in metode se spremenijo in dajo na voljo, potem ko so ustrezno obveščeni uporabniki zadevnega sistema.

2.   V primerih višje sile ali v izrednih razmerah ter zlasti ob okvari informacijskega sistema ali prekinitvah povezave lahko država članica Komisiji predloži dokumente v tiskani obliki ali shranjene na drugem primernem elektronskem sredstvu. Pri takšni predložitvi v tiskani obliki ali na drugih elektronskih sredstvih je potrebno utemeljeno predhodno obvestilo, ki se pravočasno pošlje Komisiji pred pretekom roka za obveščanje.

Člen 6

Verodostojnost dokumentov

Šteje se, da je dokument, ki se pošlje ali shrani prek informacijskega sistema v skladu s to uredbo, verodostojen, če je pošiljatelj ustrezno identificiran ter če je bil dokument izdelan in poslan v skladu s to uredbo.

POGLAVJE III

DOLGOROČNA CELOVITOST IN ČITLJIVOST TER VARSTVO OSEBNIH PODATKOV

Člen 7

Dolgoročna celovitost in čitljivost

Informacijski sistemi varujejo celovitost poslanih in shranjenih dokumentov.

Pri tem zagotavljajo zlasti naslednje:

| (a) | omogočajo nedvoumno identifikacijo vsakega uporabnika ter vsebujejo učinkovit mehanizem za nadzor pravic dostopa, da se prepreči nezakonit, zlonameren ali nepooblaščen dostop, izbris, sprememba ali selitev dokumentov, datotek, metapodatkov in stopenj postopka; |
| --- | --- |

(a)

omogočajo nedvoumno identifikacijo vsakega uporabnika ter vsebujejo učinkovit mehanizem za nadzor pravic dostopa, da se prepreči nezakonit, zlonameren ali nepooblaščen dostop, izbris, sprememba ali selitev dokumentov, datotek, metapodatkov in stopenj postopka;

| (b) | opremljeni so s sistemi fizičnega varovanja pred vdori in okoljskimi nezgodami ter z zaščito programske opreme pred spletnimi napadi; |
| --- | --- |

(b)

opremljeni so s sistemi fizičnega varovanja pred vdori in okoljskimi nezgodami ter z zaščito programske opreme pred spletnimi napadi;

| (c) | z različnimi sredstvi preprečujejo vse nepooblaščene spremembe ter vključujejo mehanizme za zagotavljanje celovitosti, s katerimi je mogoče preveriti, ali je bil dokument v določenem časovnem obdobju spremenjen; |
| --- | --- |

(c)

z različnimi sredstvi preprečujejo vse nepooblaščene spremembe ter vključujejo mehanizme za zagotavljanje celovitosti, s katerimi je mogoče preveriti, ali je bil dokument v določenem časovnem obdobju spremenjen;

| (d) | za vsako bistveno stopnjo postopka ohranjajo revizijsko sled; |
| --- | --- |

(d)

za vsako bistveno stopnjo postopka ohranjajo revizijsko sled;

| (e) | shranjene podatke varujejo v okolju, ki je varno v fizičnem smislu in z vidika programske opreme, v skladu s točko (b); |
| --- | --- |

(e)

shranjene podatke varujejo v okolju, ki je varno v fizičnem smislu in z vidika programske opreme, v skladu s točko (b);

| (f) | omogočajo zanesljivo pretvorbo oblike in postopek selitve, da se zagotovita čitljivost in dostopnost dokumentov skozi celotno zahtevano obdobje shranjevanja; |
| --- | --- |

(f)

omogočajo zanesljivo pretvorbo oblike in postopek selitve, da se zagotovita čitljivost in dostopnost dokumentov skozi celotno zahtevano obdobje shranjevanja;

| (g) | opremljeni so z dovolj podrobno ter ažurno funkcijsko in tehnično dokumentacijo o delovanju in značilnostih sistema, pri čemer je ta dokumentacija vedno na voljo organizacijskim enotam, ki so odgovorne za funkcijske in/ali tehnične specifikacije. |
| --- | --- |

(g)

opremljeni so z dovolj podrobno ter ažurno funkcijsko in tehnično dokumentacijo o delovanju in značilnostih sistema, pri čemer je ta dokumentacija vedno na voljo organizacijskim enotam, ki so odgovorne za funkcijske in/ali tehnične specifikacije.

Člen 8

Varstvo osebnih podatkov

Določbe te uredbe veljajo brez poseganja v uredbi (ES) št. 45/2001 in (ES) št. 1049/2001, direktivi 95/46/ES in 2002/58/ES ter v določbe, sprejete na njihovi podlagi.

POGLAVJE IV

KONČNA DOLOČBA

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 42, 14.2.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 265, 26.9.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 3, 5.1.2008, str. 1.

4

(5)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

5

(6)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

6

(7)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

7

(8)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

8

(9)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

9

---

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 793/2009

z dne 31. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 595/2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti členov 85 in 192 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 258/2009 (3), določa, da morajo države članice letno poročati o obsegu uporabe kvot, dodelitvi neuporabljenih kvot proizvajalcem in, kadar je to potrebno, o pobiranju dolgovanih dajatev od proizvajalcev za podporo nadzora izvajanja sistema kvot, ki ga izvaja Komisija, zlasti v okviru poročil, ki jih mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu pred koncem leta 2010 in pred koncem leta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 258/2009 (3), določa, da morajo države članice letno poročati o obsegu uporabe kvot, dodelitvi neuporabljenih kvot proizvajalcem in, kadar je to potrebno, o pobiranju dolgovanih dajatev od proizvajalcev za podporo nadzora izvajanja sistema kvot, ki ga izvaja Komisija, zlasti v okviru poročil, ki jih mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu pred koncem leta 2010 in pred koncem leta 2012.

| (2) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 1788/2003 (4), katere pravila je prevzela Uredba (ES) št. 1234/2007, se je spremenila vloga držav članic in Komisije glede presežne dajatve, zato Komisija nima popolnega pregleda nad problemi v zvezi s pobiranjem dajatev. Ker so takšne informacije potrebne za izdelavo izčrpne ocene sistema in njegovega izvajanja, je primerno, da države članice pošljejo ustrezne informacije za vsa obdobja od 2003/2004. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 1788/2003 (4), katere pravila je prevzela Uredba (ES) št. 1234/2007, se je spremenila vloga držav članic in Komisije glede presežne dajatve, zato Komisija nima popolnega pregleda nad problemi v zvezi s pobiranjem dajatev. Ker so takšne informacije potrebne za izdelavo izčrpne ocene sistema in njegovega izvajanja, je primerno, da države članice pošljejo ustrezne informacije za vsa obdobja od 2003/2004.

| (3) | Da bi lahko države članice sporočile ustrezne informacije na enoten način, je nujno, da se oblikuje predloga, ki bo podrobno določila, katere podatke je treba zagotoviti. |
| --- | --- |

(3)

Da bi lahko države članice sporočile ustrezne informacije na enoten način, je nujno, da se oblikuje predloga, ki bo podrobno določila, katere podatke je treba zagotoviti.

| (4) | Uredbo (ES) št. 595/2004 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 595/2004 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 595/2004 se spremeni:

| 1. | v členu 27 se odstavek 4 nadomesti z naslednjimi odstavki 4, 5 in 6:
  „4.   Države članice vsako leto pred 1. oktobrom Komisiji pošljejo poročilo o uporabi kvot in pobiranju dajatev za 12-mesečno obdobje, ki se zaključi 31. marca istega koledarskega leta. Pred 1. decembrom pošljejo države članice Komisiji ažurirarno različico poročila, da se vanj vključijo ustrezne nove informacije, ki so na voljo.
  5.   Poročilo iz odstavka 4 vsebuje informacije o ponovnih dodelitvah neuporabljenih kvot, vključno s številom proizvajalcev, ki so jim bile dodeljene te kvote, in utemeljitvijo dodelitev. Države članice v poročilo vključijo vsaj informacije iz dela 1 Priloge IIa. V primeru, ko mora biti poročilo poslano pred 1. oktobrom 2009, mora vsebovati ustrezne informacije za obe 12-mesečni obdobji: 2008/2009 in 2007/2008.
  6.   V poročilu iz odstavka 4 mora biti naveden znesek presežne dajatve, ki je bil do tedaj plačan pristojnemu organu, število proizvajalcev, ki so do tedaj prispevali k plačilu presežne dajatve, znesek in število primerov, ko dajatev še ni plačana, znesek in število primerov, ko velja, da presežne dajatve ni mogoče pobrati zaradi stečaja ali dokončne nesposobnosti proizvajalcev, da bi plačali dajatev. Države članice sporočijo ustrezne informacije v obliki, določeni v delu 2 Priloge IIa. Poročilo, ki mora biti poslano pred 1. oktobrom 2009, vsebuje podrobnosti v zvezi s pobiranjem dajatev za vsako 12-mesečno obdobje od 2003/2004 naprej, v primeru držav članic, ki so uredbo začele izvajati po letu 2003/2004, pa podrobnosti v zvezi z vsakim 12-mesečnim obdobjem njenega izvajanja. Vsako nadaljnje poročilo ažurira stanje v zvezi s pobiranjem vseh presežnih dajatev, ki so bile v prejšnjem poročilu prijavljene kot neporavnane.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 27 se odstavek 4 nadomesti z naslednjimi odstavki 4, 5 in 6:

„4.   Države članice vsako leto pred 1. oktobrom Komisiji pošljejo poročilo o uporabi kvot in pobiranju dajatev za 12-mesečno obdobje, ki se zaključi 31. marca istega koledarskega leta. Pred 1. decembrom pošljejo države članice Komisiji ažurirarno različico poročila, da se vanj vključijo ustrezne nove informacije, ki so na voljo.

5.   Poročilo iz odstavka 4 vsebuje informacije o ponovnih dodelitvah neuporabljenih kvot, vključno s številom proizvajalcev, ki so jim bile dodeljene te kvote, in utemeljitvijo dodelitev. Države članice v poročilo vključijo vsaj informacije iz dela 1 Priloge IIa. V primeru, ko mora biti poročilo poslano pred 1. oktobrom 2009, mora vsebovati ustrezne informacije za obe 12-mesečni obdobji: 2008/2009 in 2007/2008.

6.   V poročilu iz odstavka 4 mora biti naveden znesek presežne dajatve, ki je bil do tedaj plačan pristojnemu organu, število proizvajalcev, ki so do tedaj prispevali k plačilu presežne dajatve, znesek in število primerov, ko dajatev še ni plačana, znesek in število primerov, ko velja, da presežne dajatve ni mogoče pobrati zaradi stečaja ali dokončne nesposobnosti proizvajalcev, da bi plačali dajatev. Države članice sporočijo ustrezne informacije v obliki, določeni v delu 2 Priloge IIa. Poročilo, ki mora biti poslano pred 1. oktobrom 2009, vsebuje podrobnosti v zvezi s pobiranjem dajatev za vsako 12-mesečno obdobje od 2003/2004 naprej, v primeru držav članic, ki so uredbo začele izvajati po letu 2003/2004, pa podrobnosti v zvezi z vsakim 12-mesečnim obdobjem njenega izvajanja. Vsako nadaljnje poročilo ažurira stanje v zvezi s pobiranjem vseh presežnih dajatev, ki so bile v prejšnjem poročilu prijavljene kot neporavnane.“;

| 2. | za Prilogo II se vstavi Priloga IIa, katere besedilo je vključeno v Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

za Prilogo II se vstavi Priloga IIa, katere besedilo je vključeno v Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 94, 31.3.2004, str. 22.

2

(3)  UL L 81, 27.3.2009, str. 19.

3

(4)  UL L 270, 21.10.2003, str. 123.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA IIa

Poročilo iz člena 27(4)

DEL 1

Informacije o 12-mesečnem obdobju, ki se konča 31. marca 20..., in vključujejo tako oddaje kot neposredne prodaje

| 1. | Število proizvajalcev, ki so presegli svojo razpoložljivo kvoto pred ponovno dodelitvijo kvot v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

1.

Število proizvajalcev, ki so presegli svojo razpoložljivo kvoto pred ponovno dodelitvijo kvot v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| 2. | Količina presežnih oddaj in neposrednih prodaj proizvajalcev iz točke 1 (v kg) pred ponovno dodelitvijo kvot v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

2.

Količina presežnih oddaj in neposrednih prodaj proizvajalcev iz točke 1 (v kg) pred ponovno dodelitvijo kvot v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| 3. | Število proizvajalcev, ki so uporabili manj od svoje razpoložljive kvote. |
| --- | --- |

3.

Število proizvajalcev, ki so uporabili manj od svoje razpoložljive kvote.

| 4. | Količina kvot, ki jih proizvajalci iz točke 3 niso uporabili (v kg). |
| --- | --- |

4.

Količina kvot, ki jih proizvajalci iz točke 3 niso uporabili (v kg).

| 5. | Skupno število proizvajalcev, ki morajo prispevati k plačilu presežne dajatve po ponovni dodelitvi neuporabljenih kvot v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

5.

Skupno število proizvajalcev, ki morajo prispevati k plačilu presežne dajatve po ponovni dodelitvi neuporabljenih kvot v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

DEL 2

A.   ODDAJE + NEPOSREDNE PRODAJE SKUPAJ

| Obdobje | Skupno število proizvajalcev, ki morajo prispevati k dajatvi | Število proizvajalcev, ki so plačali celotni znesek dolgovane dajatve pristojnemu organu | Število proizvajalcev, ki še niso plačali celotnega dolgovanega zneska dajatve pristojnemu organu | Število proizvajalcev iz stolpca (d), proti katerim je uveden upravni postopek zaradi dolgovane dajatve | Število proizvajalcev iz stolpca (d), proti katerim je uveden sodni postopek zaradi dolgovane dajatve | Število proizvajalcev iz stolpca (d), pri katerih je zaračunana dajatev izpodbijana v sodnem postopku | Število proizvajalcev iz stolpca (d), pri katerih velja, da dajatve ni mogoče pobrati | Drugi
  (dodaj komentar) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) |
| 2003/2004 | | | | | | | | |
| 2004/2005 | | | | | | | | |
| 2005/2006 | | | | | | | | |
| 2006/2007 | | | | | | | | |
| 2007/2008 | | | | | | | | |
| 2008/2009 | | | | | | | | |
| 2009/2010 | | | | | | | | |
| 2010/2011 | | | | | | | | |
| 2011/2012 | | | | | | | | |
| 2012/2013 | | | | | | | | |
| 2013/2014 | | | | | | | | |
| 2014/2015 | | | | | | | | |
| NB: Stolpci (e) do (i) so vmesni seštevki stolpca (d). |

Obdobje

Skupno število proizvajalcev, ki morajo prispevati k dajatvi

Število proizvajalcev, ki so plačali celotni znesek dolgovane dajatve pristojnemu organu

Število proizvajalcev, ki še niso plačali celotnega dolgovanega zneska dajatve pristojnemu organu

Število proizvajalcev iz stolpca (d), proti katerim je uveden upravni postopek zaradi dolgovane dajatve

Število proizvajalcev iz stolpca (d), proti katerim je uveden sodni postopek zaradi dolgovane dajatve

Število proizvajalcev iz stolpca (d), pri katerih je zaračunana dajatev izpodbijana v sodnem postopku

Število proizvajalcev iz stolpca (d), pri katerih velja, da dajatve ni mogoče pobrati

Drugi

(dodaj komentar)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

NB: Stolpci (e) do (i) so vmesni seštevki stolpca (d).

B.   ODDAJE + NEPOSREDNE PRODAJE SKUPAJ

| Obdobje | Celotni znesek dolgovanih dajatev za obdobje | Znesek dajatev, plačanih pristojnemu organu | Znesek dolgovanih dajatev, ki še niso plačane pristojnemu organu | Znesek dolgovanih dajatev iz stolpca (d), ki so v administrativnem postopku | Znesek dolgovanih dajatev iz stolpca (d), ki so v sodnem postopku | Znesek dolgovanih dajatev iz stolpca (d), ki so izpodbijane v sodnem postopku | Znesek dajatev iz stolpca (d), pri katerih velja, da dajatve ni mogoče pobrati | Drugi
  (dodaj komentar) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) |
| 2003/2004 | | | | | | | | |
| 2004/2005 | | | | | | | | |
| 2005/2006 | | | | | | | | |
| 2006/2007 | | | | | | | | |
| 2007/2008 | | | | | | | | |
| 2008/2009 | | | | | | | | |
| 2009/2010 | | | | | | | | |
| 2010/2011 | | | | | | | | |
| 2011/2012 | | | | | | | | |
| 2012/2013 | | | | | | | | |
| 2013/2014 | | | | | | | | |
| 2014/2015 | | | | | | | | |
| NB: Stolpci (e) do (i) so vmesni seštevki stolpca (d).“ |

Obdobje

Celotni znesek dolgovanih dajatev za obdobje

Znesek dajatev, plačanih pristojnemu organu

Znesek dolgovanih dajatev, ki še niso plačane pristojnemu organu

Znesek dolgovanih dajatev iz stolpca (d), ki so v administrativnem postopku

Znesek dolgovanih dajatev iz stolpca (d), ki so v sodnem postopku

Znesek dolgovanih dajatev iz stolpca (d), ki so izpodbijane v sodnem postopku

Znesek dajatev iz stolpca (d), pri katerih velja, da dajatve ni mogoče pobrati

Drugi

(dodaj komentar)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

NB: Stolpci (e) do (i) so vmesni seštevki stolpca (d).“

---

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 794/2009

z dne 31. avgusta 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 945/2008 za tržno leto 2008/2009, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 258, 26.9.2008, str. 56.

3

(4)  UL L 213, 18.8.2009, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 1. septembra 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 38,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 38,76 | 3,28 |
| 1701 12 10 (1) | 38,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 38,76 | 2,98 |
| 1701 91 00 (2) | 38,65 | 5,91 |
| 1701 99 10 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1701 99 90 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

38,76

0,00

1701 11 90 (1)

38,76

3,28

1701 12 10 (1)

38,76

0,00

1701 12 90 (1)

38,76

2,98

1701 91 00 (2)

38,65

5,91

1701 99 10 (2)

38,65

2,74

1701 99 90 (2)

38,65

2,74

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 795/2009

z dne 31. avgusta 2009

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. septembra 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. septembra 2009 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. septembra 2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. septembra 2009 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. septembra 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 16,03 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 84,38 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 36,77 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 36,77 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 89,37 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

16,03

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

84,38

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

36,77

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

36,77

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

89,37

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

17.8.2009-28.8.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 152,52 | 88,59 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 153,48 | 143,48 | 123,48 | 55,13 |
| Premija za Zaliv | — | 19,12 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 6,18 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

152,52

88,59

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

153,48

143,48

123,48

55,13

Premija za Zaliv

—

19,12

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

6,18

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 17,54 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 17,52 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

17,54 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

17,52 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

DIREKTIVE

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/17

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/115/ES

z dne 31. avgusta 2009

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve metomila kot aktivne snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval metomil. Z Odločbo Komisije 2007/628/ES (4) je bilo odločeno, da se metomil ne vključi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval metomil. Z Odločbo Komisije 2007/628/ES (4) je bilo odločeno, da se metomil ne vključi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (2) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je prvotni prijavitelj vložil nov zahtevek, in sicer za uporabo pospešenega postopka, predvidenega v členih 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je prvotni prijavitelj vložil nov zahtevek, in sicer za uporabo pospešenega postopka, predvidenega v členih 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5).

| (3) | Zahtevek je bil predložen Združenemu kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 451/2000 imenovano za državo poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in predvidene uporabe so enake, kot so bile v Odločbi 2007/628/ES. Navedeni zahtevek izpolnjuje tudi preostale vsebinske in postopkovne zahteve iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek je bil predložen Združenemu kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 451/2000 imenovano za državo poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in predvidene uporabe so enake, kot so bile v Odločbi 2007/628/ES. Navedeni zahtevek izpolnjuje tudi preostale vsebinske in postopkovne zahteve iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (4) | Združeno kraljestvo je ocenilo nove informacije in podatke, ki jih je predložil predlagatelj, in 15. maja 2008 pripravilo dodatno poročilo. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je ocenilo nove informacije in podatke, ki jih je predložil predlagatelj, in 15. maja 2008 pripravilo dodatno poročilo.

| (5) | Dodatno poročilo so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 19. decembra 2008 predstavili Komisiji v obliki znanstvenega poročila EFSA o metomilu (6). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter 12. junija 2009 pripravile končno različico v obliki poročila Komisije o pregledu glede metomila. |
| --- | --- |

(5)

Dodatno poročilo so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 19. decembra 2008 predstavili Komisiji v obliki znanstvenega poročila EFSA o metomilu (6). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter 12. junija 2009 pripravile končno različico v obliki poročila Komisije o pregledu glede metomila.

| (6) | Nova ocena države poročevalke in novi sklep agencije EFSA sta največ pozornosti namenila pomislekom, ki so bili razlog za nevključitev. Ti so bili nesprejemljiva izpostavljenost uporabnikov, nezadostna ocena izpostavljenosti delavcev in drugih navzočih ter visoko tveganje za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele in druge neciljne členonožce. |
| --- | --- |

(6)

Nova ocena države poročevalke in novi sklep agencije EFSA sta največ pozornosti namenila pomislekom, ki so bili razlog za nevključitev. Ti so bili nesprejemljiva izpostavljenost uporabnikov, nezadostna ocena izpostavljenosti delavcev in drugih navzočih ter visoko tveganje za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele in druge neciljne členonožce.

| (7) | Predlagatelj je v novi dokumentaciji predložil nove podatke in informacije in izvedena je bila nova ocena, kot je vključena v dodatno poročilo in v znanstveno poročilo EFSA za metomil. S tem je bilo pokazano, da je mogoče z uporabo zaščitne opreme, poleg tiste, predvidene v prvotni dokumentaciji, doseči sprejemljive ravni izpostavljenosti uporabnikov. V zvezi s tveganjem za delavce in druge navzoče je bilo pojasnjeno, da se pri uporabi, kot je predvidena v ponovno predloženi dokumentaciji, ne pričakujejo nesprejemljiva tveganja. Končno je tudi tveganje za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele in neciljne členonožce mogoče imeti za sprejemljivo, če se uporabi najmanjša predvidena količina in sprejmejo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(7)

Predlagatelj je v novi dokumentaciji predložil nove podatke in informacije in izvedena je bila nova ocena, kot je vključena v dodatno poročilo in v znanstveno poročilo EFSA za metomil. S tem je bilo pokazano, da je mogoče z uporabo zaščitne opreme, poleg tiste, predvidene v prvotni dokumentaciji, doseči sprejemljive ravni izpostavljenosti uporabnikov. V zvezi s tveganjem za delavce in druge navzoče je bilo pojasnjeno, da se pri uporabi, kot je predvidena v ponovno predloženi dokumentaciji, ne pričakujejo nesprejemljiva tveganja. Končno je tudi tveganje za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele in neciljne členonožce mogoče imeti za sprejemljivo, če se uporabi najmanjša predvidena količina in sprejmejo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja.

| (8) | Zato dodatni podatki in informacije, ki jih je predložil prijavitelj, omogočajo odpravo posameznih pomislekov, ki so bili razlog za nevključitev. Pojavila se niso nobena druga nerešena znanstvena vprašanja. |
| --- | --- |

(8)

Zato dodatni podatki in informacije, ki jih je predložil prijavitelj, omogočajo odpravo posameznih pomislekov, ki so bili razlog za nevključitev. Pojavila se niso nobena druga nerešena znanstvena vprašanja.

| (9) | Različne raziskave so pokazale, da je za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metomil, mogoče pričakovati, da v splošnem izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti metomil v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(9)

Različne raziskave so pokazale, da je za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metomil, mogoče pričakovati, da v splošnem izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti metomil v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (10) | Vendar pa je zaradi izključitve tveganja namerne ali nenamerne zastrupitve primerno, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metomil, predpiše dodatek repelentov in/ali emetikov in odobri izključno profesionalna uporaba. |
| --- | --- |

(10)

Vendar pa je zaradi izključitve tveganja namerne ali nenamerne zastrupitve primerno, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metomil, predpiše dodatek repelentov in/ali emetikov in odobri izključno profesionalna uporaba.

| (11) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. januarja 2010. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati 1. septembra 2009.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 31. avgusta 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  UL L 255, 29.9.2007, str. 40.

4

(5)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

5

(6)  Znanstveno poročilo EFSA (2008) 222 – Sklep o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo metomil (ponovno izdano: 19. decembra 2008).

6

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | „Metomil
  Št. CAS: 16752-77-50
  Št. CIPAC: 264 | S-methyl (EZ)-N-(methylcarbamoyloxy)thioacetimidate | ≥ 980 g/kg | 1. september 2009 | 31. avgust 2019 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot insekticid za zelenjavo, kjer količine ne presegajo 0,25 kg aktivne snovi na hektar pri posameznem nanosu in največ dveh nanosih v sezoni.
  Registracije so omejene na profesionalne uporabnike.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metomil in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 12. junija 2009.
  V tej celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na:






  — | varnost uporabnikov: v pogojih uporabe se predpiše uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme. Posebno pozornost je treba nameniti izpostavljenosti uporabnikov, ki uporabljajo nahrbtne naprave ali drugo ročno opremo za nanašanje, |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti

Posebne določbe

„Metomil

Št. CAS: 16752-77-50

Št. CIPAC: 264

S-methyl (EZ)-N-(methylcarbamoyloxy)thioacetimidate

≥ 980 g/kg

1. september 2009

31. avgust 2019

DEL A

Registrira se lahko samo kot insekticid za zelenjavo, kjer količine ne presegajo 0,25 kg aktivne snovi na hektar pri posameznem nanosu in največ dveh nanosih v sezoni.

Registracije so omejene na profesionalne uporabnike.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metomil in zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 12. junija 2009.

V tej celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na:

—

varnost uporabnikov: v pogojih uporabe se predpiše uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme. Posebno pozornost je treba nameniti izpostavljenosti uporabnikov, ki uporabljajo nahrbtne naprave ali drugo ročno opremo za nanašanje,

| — | zaščito ptic, |
| --- | --- |

—

zaščito ptic,

| — | zaščito vodnih organizmov: pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, npr. varovalne pasove, zmanjševanje odtekanja ter šobe za preprečevanje zanašanja škropiva, |
| --- | --- |

—

zaščito vodnih organizmov: pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, npr. varovalne pasove, zmanjševanje odtekanja ter šobe za preprečevanje zanašanja škropiva,

| — | zaščito neciljnih členonožcev, zlasti čebel: sprejmejo se ukrepi za zmanjšanje tveganja, da se prepreči vsak stik s čebelami. |
| --- | --- |

—

zaščito neciljnih členonožcev, zlasti čebel: sprejmejo se ukrepi za zmanjšanje tveganja, da se prepreči vsak stik s čebelami.

Države članice poskrbijo, da pripravki na osnovi metomila vsebujejo učinkovite repelente in/ali emetike.

Pogoji registracije po potrebi vključujejo nadaljnje ukrepe za zmanjšanje tveganja.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. februarja 2009

o shemi pomoči C 2/08 (ex N 572/07) o spremembi sistema pomorskega davka na tonažo, ki jo namerava izvesti Irska

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 688)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/626/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedeno določbo (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Irski organi so Komisijo o spremembi obstoječega sistema davka na tonažo N 504/02, ki ga je Komisija prvotno odobrila 11. decembra 2002 (2), uradno obvestili z elektronskima dopisoma z dne 3. oktobra 2007 in 19. novembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Irski organi so Komisijo o spremembi obstoječega sistema davka na tonažo N 504/02, ki ga je Komisija prvotno odobrila 11. decembra 2002 (2), uradno obvestili z elektronskima dopisoma z dne 3. oktobra 2007 in 19. novembra 2007.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 16. januarja 2008 (3) Irsko obvestila o odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede spremembe sistema. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 16. januarja 2008 (3) Irsko obvestila o odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede spremembe sistema.

| (3) | Odločitev je bila 14. maja 2008 objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Irska je pripombe predložila 29. februarja 2008. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev je bila 14. maja 2008 objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Irska je pripombe predložila 29. februarja 2008. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

2.1   Glavne določbe davka na tonažo iz leta 2002

| (4) | Irski davek na tonažo iz leta 2002 je „davčni sistem, ki se uporablja za ladjarske družbe, ki se ukvarjajo s pomorskim prometom. Družbe, ki izpolnjujejo pogoje, lahko namesto obdavčitve ladijskih prevozov na podlagi dejanskega dobička izberejo obdavčitev na podlagi neto tonaže plovil. Družbe, ki izpolnjujejo pogoje, se morajo za sistem odločiti v treh letih od datuma začetka veljavnosti zakonodaje. Družbe, ki so se odločile za davek na tonažo, morajo v tem sistemu ostati 10 let (obdobje davka na tonažo).
  Če je več irskih družb, ki izpolnjujejo pogoje, članic iste skupine družb, se morajo za sistem davka na tonažo odločiti vse. Poslovne dejavnosti, za katere ne velja davek na tonažo, se obdavčijo na podlagi običajnih določb davka od dobička pravnih oseb.
  Na podlagi sistema davka na tonažo [...] se znesek davka za pomorske družbe, ki izpolnjujejo pogoje, določi na podlagi neto tonaže njihovih plovil, ki izpolnjujejo pogoje. Za vsako plovilo, za katero velja davek na tonažo, se obdavčljivi dobiček, ki pripada upravičenim dejavnostim, določi kot pavšalni znesek, izračunan na podlagi neto tonaže plovila, kot je navedeno v nadaljevanju, na 100 neto ton (NT) in na začeto 24-urno obdobje, ne glede na to, ali plovilo obratuje ali ne:






  do vključno 1 000 neto ton | 1,00 EUR na 100 NT |
| --- | --- | --- |
| od 1 001 do 10 000 neto ton | 0,75 EUR na 100 NT |
| od 10 001 do 25 000 neto ton | 0,50 EUR na 100 NT |
| nad 25 000 neto ton | 0,25 EUR na 100 NT. |

(4)

Irski davek na tonažo iz leta 2002 je „davčni sistem, ki se uporablja za ladjarske družbe, ki se ukvarjajo s pomorskim prometom. Družbe, ki izpolnjujejo pogoje, lahko namesto obdavčitve ladijskih prevozov na podlagi dejanskega dobička izberejo obdavčitev na podlagi neto tonaže plovil. Družbe, ki izpolnjujejo pogoje, se morajo za sistem odločiti v treh letih od datuma začetka veljavnosti zakonodaje. Družbe, ki so se odločile za davek na tonažo, morajo v tem sistemu ostati 10 let (obdobje davka na tonažo).

Če je več irskih družb, ki izpolnjujejo pogoje, članic iste skupine družb, se morajo za sistem davka na tonažo odločiti vse. Poslovne dejavnosti, za katere ne velja davek na tonažo, se obdavčijo na podlagi običajnih določb davka od dobička pravnih oseb.

Na podlagi sistema davka na tonažo [...] se znesek davka za pomorske družbe, ki izpolnjujejo pogoje, določi na podlagi neto tonaže njihovih plovil, ki izpolnjujejo pogoje. Za vsako plovilo, za katero velja davek na tonažo, se obdavčljivi dobiček, ki pripada upravičenim dejavnostim, določi kot pavšalni znesek, izračunan na podlagi neto tonaže plovila, kot je navedeno v nadaljevanju, na 100 neto ton (NT) in na začeto 24-urno obdobje, ne glede na to, ali plovilo obratuje ali ne:

do vključno 1 000 neto ton

1,00 EUR na 100 NT

od 1 001 do 10 000 neto ton

0,75 EUR na 100 NT

od 10 001 do 25 000 neto ton

0,50 EUR na 100 NT

nad 25 000 neto ton

0,25 EUR na 100 NT.

Standardni irski davek od dobička pravnih oseb v višini 12,5 % se nato uporabi za tako določen dobiček.“ (5)

2.2   Omejitev „časovnega zakupa“ na podlagi sistema davka na tonažo iz leta 2002

| (5) | „Predpogoj za vključenost družbe v sistem davka na tonažo [iz leta 2002] je, da delež vključenih ladij v lasti družbe, ki se izračuna na podlagi njihove tonaže, ni manjši kot 25 % tonaže vseh njenih ladij, ki izpolnjujejo pogoje. Družba za vstop v sistem davka na tonažo in sodelovanje v njem ne sme zakupiti [vključno s časovnim zakupom] več kot 75 % neto tonaže ladij, ki izpolnjujejo pogoje in jih družba upravlja. Pri skupini je meja 75 % skupne neto tonaže vseh ladij, ki izpolnjujejo pogoje in jih upravljajo vse članice skupine, ki so družbe, ki izpolnjujejo pogoje. „Zakup ladje“ pomeni najem ladje s posadko, ki jo zagotovi lastnik ladje, v nasprotju z zakupom ladje brez posadke, kjer mora najemnik sam zagotoviti posadko.“ (6) |
| --- | --- |

(5)

„Predpogoj za vključenost družbe v sistem davka na tonažo [iz leta 2002] je, da delež vključenih ladij v lasti družbe, ki se izračuna na podlagi njihove tonaže, ni manjši kot 25 % tonaže vseh njenih ladij, ki izpolnjujejo pogoje. Družba za vstop v sistem davka na tonažo in sodelovanje v njem ne sme zakupiti [vključno s časovnim zakupom] več kot 75 % neto tonaže ladij, ki izpolnjujejo pogoje in jih družba upravlja. Pri skupini je meja 75 % skupne neto tonaže vseh ladij, ki izpolnjujejo pogoje in jih upravljajo vse članice skupine, ki so družbe, ki izpolnjujejo pogoje. „Zakup ladje“ pomeni najem ladje s posadko, ki jo zagotovi lastnik ladje, v nasprotju z zakupom ladje brez posadke, kjer mora najemnik sam zagotoviti posadko.“ (6)

2.3   Priglašene spremembe

2.3.1   Odprava omejitve časovnega zakupa

| (6) | Irski organi nameravajo zdaj odpraviti omejitev časovnega zakupa. Tako je glede na obvestilo družba ali skupina družb lahko vključena v sistem davka na tonažo, ne da bi imela v lasti eno samo ladjo. Po navedbah irskih organov je odprava navedene omejitve potrebna iz več razlogov:






  (a) | da se zavarujejo ladjarske družbe s sedežem na Irskem, ki izpolnjujejo vsa druga sedanja merila za upravičenost, vendar se zaradi presežne dejavnosti časovnega zakupa ne morejo odločiti za sistem davka na tonažo; |
| --- | --- | --- |

(6)

Irski organi nameravajo zdaj odpraviti omejitev časovnega zakupa. Tako je glede na obvestilo družba ali skupina družb lahko vključena v sistem davka na tonažo, ne da bi imela v lasti eno samo ladjo. Po navedbah irskih organov je odprava navedene omejitve potrebna iz več razlogov:

(a)

da se zavarujejo ladjarske družbe s sedežem na Irskem, ki izpolnjujejo vsa druga sedanja merila za upravičenost, vendar se zaradi presežne dejavnosti časovnega zakupa ne morejo odločiti za sistem davka na tonažo;

| (b) | da se zagotovi dodatna fleksibilnost za družbe, upravičene do irskega davka na tonažo (v nadaljnjem besedilu: družbe, vključene v irski sistem davka na tonažo), ki izvajajo dejavnosti, obdavčene z davkom na tonažo, da izkoristijo tržne razmere, v katerih bi sicer kršile pogoje davka na tonažo; |
| --- | --- |

(b)

da se zagotovi dodatna fleksibilnost za družbe, upravičene do irskega davka na tonažo (v nadaljnjem besedilu: družbe, vključene v irski sistem davka na tonažo), ki izvajajo dejavnosti, obdavčene z davkom na tonažo, da izkoristijo tržne razmere, v katerih bi sicer kršile pogoje davka na tonažo;

| (c) | da se doseže enakopravnost s sistemi drugih držav članic glede pogojev v zvezi z ladjevjem v časovnem zakupu; |
| --- | --- |

(c)

da se doseže enakopravnost s sistemi drugih držav članic glede pogojev v zvezi z ladjevjem v časovnem zakupu;

| (d) | da se poveča širjenje dejavnosti upravljanja ladij na kopnem; |
| --- | --- |

(d)

da se poveča širjenje dejavnosti upravljanja ladij na kopnem;

| (e) | da se prepreči prenos poslovnih dejavnosti z družb, vključenih v sistem davka na tonažo, na družbe, ki niso vključene v sistem davka na tonažo, in nazadnje na upravljavce ladij iz tretjih držav, ali da se prepreči izključitev iz irskega sistema davka na tonažo zaradi kršitve omejitve. |
| --- | --- |

(e)

da se prepreči prenos poslovnih dejavnosti z družb, vključenih v sistem davka na tonažo, na družbe, ki niso vključene v sistem davka na tonažo, in nazadnje na upravljavce ladij iz tretjih držav, ali da se prepreči izključitev iz irskega sistema davka na tonažo zaradi kršitve omejitve.

2.3.2   Trajanje

| (7) | Priglašena sprememba zakonodaje o davku na tonažo se bo uporabljala šele po odobritvi Komisije, toda z učinkom od nastopa spremembe v nacionalni zakonodaji januarja 2006. |
| --- | --- |

(7)

Priglašena sprememba zakonodaje o davku na tonažo se bo uporabljala šele po odobritvi Komisije, toda z učinkom od nastopa spremembe v nacionalni zakonodaji januarja 2006.

| (8) | Sprememba ne spreminja trajanja sistema davka na tonažo: sedanji sistem davka na tonažo je omejen na 10 let in se izteče 31. decembra 2012. „Družbe, ki izpolnjujejo pogoje“, bodo na splošno imele samo 36 mesecev, da se odločijo, ali bodo vstopile v sistem davka na tonažo, ko bodo postale družbe, ki izpolnjujejo pogoje, to je družba, ki plačuje irski davek od dobička pravnih oseb, upravlja „ladje, ki izpolnjujejo pogoje“ ter izvaja strateško in trgovsko upravljanje ladij, ki izpolnjujejo pogoje, na Irskem. |
| --- | --- |

(8)

Sprememba ne spreminja trajanja sistema davka na tonažo: sedanji sistem davka na tonažo je omejen na 10 let in se izteče 31. decembra 2012. „Družbe, ki izpolnjujejo pogoje“, bodo na splošno imele samo 36 mesecev, da se odločijo, ali bodo vstopile v sistem davka na tonažo, ko bodo postale družbe, ki izpolnjujejo pogoje, to je družba, ki plačuje irski davek od dobička pravnih oseb, upravlja „ladje, ki izpolnjujejo pogoje“ ter izvaja strateško in trgovsko upravljanje ladij, ki izpolnjujejo pogoje, na Irskem.

2.3.3   Upravičenci

| (9) | Sprememba se bo uporabljala za vse družbe, ki trenutno lahko izkoriščajo sistem davka na tonažo, in za tiste družbe ali skupine družb, ki izpolnjujejo pogoje in:






  (a) | plačujejo irski davek od dobička pravnih oseb; |
| --- | --- | --- |

(9)

Sprememba se bo uporabljala za vse družbe, ki trenutno lahko izkoriščajo sistem davka na tonažo, in za tiste družbe ali skupine družb, ki izpolnjujejo pogoje in:

(a)

plačujejo irski davek od dobička pravnih oseb;

| (b) | katerih dobiček ustvarjajo ladje, ki izpolnjujejo pogoje in opravljajo „upravičene dejavnosti“, in ki se odločijo za sistem davka na tonažo, ter |
| --- | --- |

(b)

katerih dobiček ustvarjajo ladje, ki izpolnjujejo pogoje in opravljajo „upravičene dejavnosti“, in ki se odločijo za sistem davka na tonažo, ter

| (c) | izvajajo strateško in trgovsko upravljanje ladijskih prevozov, ki izpolnjujejo pogoje, z irskega ozemlja. |
| --- | --- |

(c)

izvajajo strateško in trgovsko upravljanje ladijskih prevozov, ki izpolnjujejo pogoje, z irskega ozemlja.

2.3.4   Proračun

| (10) | Irski organi predvidevajo, da bodo stroški odprave omejitve časovnega zakupa, ki se uporablja od 1. januarja 2006, v prvem letu približno 5,88 milijona EUR glede na preteklo oživitev trga. Predvideva se, da se bodo srednjeročno (od leta 2007 do leta 2009) stroški zmanjšali, ko se bodo zaslužki znižali na običajnejše tržne ravni, in sicer na približno 1,38 milijona EUR. |
| --- | --- |

(10)

Irski organi predvidevajo, da bodo stroški odprave omejitve časovnega zakupa, ki se uporablja od 1. januarja 2006, v prvem letu približno 5,88 milijona EUR glede na preteklo oživitev trga. Predvideva se, da se bodo srednjeročno (od leta 2007 do leta 2009) stroški zmanjšali, ko se bodo zaslužki znižali na običajnejše tržne ravni, in sicer na približno 1,38 milijona EUR.

2.4   Razlogi za sprožitev formalnega postopka preiskave

| (11) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES izrazila pomislek, da so spremembe, ki so jih priglasili irski organi, lahko v nasprotju z načeli iz Smernic Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (7) (v nadaljnjem besedilu: Smernice). Komisija je zlasti izrazila dvom o združljivosti irske enostranske odprave največjega števila časovno zakupljenih ladij, dovoljenega na podlagi irskega sistema davka na tonažo. Komisija je opozorila, da lahko popolna odprava takih omejitev časovnega zakupa sproži davčno konkurenco med bolj ali manj privlačnimi sistemi davka na tonažo po Skupnosti. Glede na priznanje v Smernicah, da je tako davčno konkurenco treba upoštevati (8), so lahko spremembe, ki so jih predlagali irski organi, da se popolnoma odpravi omejitev časovnega zakupa, v nasprotju s „skupnim interesom“, izraženim v členu 87(3)(c) Pogodbe, na katerem temelji odobritev davkov na tonažo. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES izrazila pomislek, da so spremembe, ki so jih priglasili irski organi, lahko v nasprotju z načeli iz Smernic Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (7) (v nadaljnjem besedilu: Smernice). Komisija je zlasti izrazila dvom o združljivosti irske enostranske odprave največjega števila časovno zakupljenih ladij, dovoljenega na podlagi irskega sistema davka na tonažo. Komisija je opozorila, da lahko popolna odprava takih omejitev časovnega zakupa sproži davčno konkurenco med bolj ali manj privlačnimi sistemi davka na tonažo po Skupnosti. Glede na priznanje v Smernicah, da je tako davčno konkurenco treba upoštevati (8), so lahko spremembe, ki so jih predlagali irski organi, da se popolnoma odpravi omejitev časovnega zakupa, v nasprotju s „skupnim interesom“, izraženim v členu 87(3)(c) Pogodbe, na katerem temelji odobritev davkov na tonažo.

| (12) | Poleg tega je Komisija tudi izrazila dvom o morebitni retroaktivnosti načrtovanega ukrepa. To bi se lahko zgodilo, če se pomoč v skladu s priglašeno spremembo odobri z učinkom od 1. januarja 2006. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je Komisija tudi izrazila dvom o morebitni retroaktivnosti načrtovanega ukrepa. To bi se lahko zgodilo, če se pomoč v skladu s priglašeno spremembo odobri z učinkom od 1. januarja 2006.

2.5   Pripombe Irske

| (13) | Irska je z dopisom z dne 29. februarja 2008 opozorila na naslednje točke:






  (a) | tržne razmere, v katerih si Irska prizadeva odpraviti omejitev časovnega zakupa, ne vplivajo samo na irske ladjarje, ampak tudi na ladjarje Skupnosti in tretjih držav. Zlasti se je od leta 2002 močno povečalo svetovno povpraševanje po razsutem tovoru; |
| --- | --- | --- |

(13)

Irska je z dopisom z dne 29. februarja 2008 opozorila na naslednje točke:

(a)

tržne razmere, v katerih si Irska prizadeva odpraviti omejitev časovnega zakupa, ne vplivajo samo na irske ladjarje, ampak tudi na ladjarje Skupnosti in tretjih držav. Zlasti se je od leta 2002 močno povečalo svetovno povpraševanje po razsutem tovoru;

| (b) | časovni zakup ladjarjem zagotavlja dodatno fleksibilnost pri prizadevanjih za izpolnjevanje pogodb o razsutem tovoru s podjetji, ki uvažajo in izvažajo razsuti tovor; |
| --- | --- |

(b)

časovni zakup ladjarjem zagotavlja dodatno fleksibilnost pri prizadevanjih za izpolnjevanje pogodb o razsutem tovoru s podjetji, ki uvažajo in izvažajo razsuti tovor;

| (c) | podoben razvoj je bil v drugih državah članicah (na primer na Danskem). |
| --- | --- |

(c)

podoben razvoj je bil v drugih državah članicah (na primer na Danskem).

3.   OCENA

3.1   Prisotnost pomoči

| (14) | Komisija v zvezi s prisotnostjo pomoči meni, da priglašena sprememba ne spreminja opredelitve, da je irski sistem davka na tonažo, kot je bil leta 2002 odobren z odločbo N 504/02 (9), državna pomoč. |
| --- | --- |

(14)

Komisija v zvezi s prisotnostjo pomoči meni, da priglašena sprememba ne spreminja opredelitve, da je irski sistem davka na tonažo, kot je bil leta 2002 odobren z odločbo N 504/02 (9), državna pomoč.

| (15) | Irski organi bodo tudi po odpravi omejitve časovnega zakupa še vedno zagotavljali ugodnost, financirano iz državnih sredstev, in s tem dajali prednost nekaterim podjetjem, ker je ukrep poseben za sektor ladijskega prevoza. Taka ugodnost lahko izkrivi konkurenco in bi lahko prizadela trgovino med državami članicami, saj se dejavnosti ladijskega prevoza izvajajo predvsem pod enakimi konkurenčnimi pogoji na mednarodni ravni. Zato priglašena sprememba irskega sistema davka na tonažo iz leta 2002 ne spreminja njegove opredelitve kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(15)

Irski organi bodo tudi po odpravi omejitve časovnega zakupa še vedno zagotavljali ugodnost, financirano iz državnih sredstev, in s tem dajali prednost nekaterim podjetjem, ker je ukrep poseben za sektor ladijskega prevoza. Taka ugodnost lahko izkrivi konkurenco in bi lahko prizadela trgovino med državami članicami, saj se dejavnosti ladijskega prevoza izvajajo predvsem pod enakimi konkurenčnimi pogoji na mednarodni ravni. Zato priglašena sprememba irskega sistema davka na tonažo iz leta 2002 ne spreminja njegove opredelitve kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

3.2   Pravna podlaga za oceno

| (16) | Pravna podlaga za oceno združljivosti priglašenega ukrepa so Smernice. |
| --- | --- |

(16)

Pravna podlaga za oceno združljivosti priglašenega ukrepa so Smernice.

3.3   Združljivost ukrepa

| (17) | V Smernicah je določeno: „Cilj državne pomoči v okviru skupne politike na področju pomorskega prometa je spodbujati konkurenčnost ladjevja Skupnosti na svetovnem trgu ladijskih prevozov. Zato morajo sistemi davčne olajšave praviloma zahtevati povezavo s Skupnostjo. Vendar pa se lahko izjemoma odobrijo tudi, kadar se uporabljajo za celotno ladjevje, ki ga upravlja ladjar s sedežem na ozemlju države članice, ki je zavezan davku od dobička pravnih oseb, če je dokazano, da se strateško in trgovsko upravljanje vseh zadevnih ladij dejansko izvaja na ozemlju in da ta dejavnost pomembno prispeva h gospodarski dejavnosti in zaposlovanju v Skupnosti. (10)“ |
| --- | --- |

(17)

V Smernicah je določeno: „Cilj državne pomoči v okviru skupne politike na področju pomorskega prometa je spodbujati konkurenčnost ladjevja Skupnosti na svetovnem trgu ladijskih prevozov. Zato morajo sistemi davčne olajšave praviloma zahtevati povezavo s Skupnostjo. Vendar pa se lahko izjemoma odobrijo tudi, kadar se uporabljajo za celotno ladjevje, ki ga upravlja ladjar s sedežem na ozemlju države članice, ki je zavezan davku od dobička pravnih oseb, če je dokazano, da se strateško in trgovsko upravljanje vseh zadevnih ladij dejansko izvaja na ozemlju in da ta dejavnost pomembno prispeva h gospodarski dejavnosti in zaposlovanju v Skupnosti. (10)“

| (18) | V Smernicah ni navedena nobena omejitev za vključitev časovno zakupljenih ladij v sisteme davka na tonažo. Komisija je v prejšnjih odločbah odobrila sisteme, v katere so bile vključene družbe, pri katerih je bilo razmerje med tonažo lastnih plovil (ali zakupljenih plovil brez posadke) in tonažo plovil, zakupljenih na podlagi časa ali določene poti, do razmerja 3:1 (11), 4:1 (12) ali 10:1 (13). |
| --- | --- |

(18)

V Smernicah ni navedena nobena omejitev za vključitev časovno zakupljenih ladij v sisteme davka na tonažo. Komisija je v prejšnjih odločbah odobrila sisteme, v katere so bile vključene družbe, pri katerih je bilo razmerje med tonažo lastnih plovil (ali zakupljenih plovil brez posadke) in tonažo plovil, zakupljenih na podlagi časa ali določene poti, do razmerja 3:1 (11), 4:1 (12) ali 10:1 (13).

| (19) | Namen navedenega razmerja je preprečiti primere, ko družbe, vključene v sistem davka na tonažo, postanejo čisti pomorski posredniki, brez vsake odgovornosti za vodenje posadke in tehnično upravljanje plovil, ki jih upravljajo. Če bi družbe, vključene v sistem davka na tonažo, upravljale samo plovila, zakupljena na podlagi časa ali določene poti, bi izgubile vse svoje strokovno znanje in izkušnje v zvezi z vodenjem posadke in tehničnim upravljanjem plovil, kar je v nasprotju z enim od ciljev, določenih v četrti alinei prvega pododstavka oddelka 2.2 Smernic, to je „ohranjanje in izboljšanje pomorskega strokovnega znanja in izkušenj“. |
| --- | --- |

(19)

Namen navedenega razmerja je preprečiti primere, ko družbe, vključene v sistem davka na tonažo, postanejo čisti pomorski posredniki, brez vsake odgovornosti za vodenje posadke in tehnično upravljanje plovil, ki jih upravljajo. Če bi družbe, vključene v sistem davka na tonažo, upravljale samo plovila, zakupljena na podlagi časa ali določene poti, bi izgubile vse svoje strokovno znanje in izkušnje v zvezi z vodenjem posadke in tehničnim upravljanjem plovil, kar je v nasprotju z enim od ciljev, določenih v četrti alinei prvega pododstavka oddelka 2.2 Smernic, to je „ohranjanje in izboljšanje pomorskega strokovnega znanja in izkušenj“.

| (20) | Primerno je tudi povedati, da je bil namen razmerja doseči drugi cilj Smernic, s tem da se je nacionalnim organom olajšalo nadzorovanje za zagotovitev, da se kopenske dejavnosti v zvezi s plovili, vključenimi v sistem davka na tonažo, ohranijo v Skupnosti/EGP. Verjetno je namreč, da ladjarji, vključeni v sistem davka na tonažo, sami zagotovijo vodenje posadke v primerih, ko so lastniki plovil ali ko jih zakupijo brez posadke. Kadar se ti dejavnosti izvajata v družbi, je davčnim organom torej lažje preveriti, da se kopenske dejavnosti v zvezi s temi plovili izvajajo v Skupnosti/EGP. Zastavljeni cilj pri tem je prispevati k „utrjevanju pomorskega grozda, ustanovljenega v državah članicah“ v skladu s tretjo alineo prvega pododstavka oddelka 2.2 Smernic. |
| --- | --- |

(20)

Primerno je tudi povedati, da je bil namen razmerja doseči drugi cilj Smernic, s tem da se je nacionalnim organom olajšalo nadzorovanje za zagotovitev, da se kopenske dejavnosti v zvezi s plovili, vključenimi v sistem davka na tonažo, ohranijo v Skupnosti/EGP. Verjetno je namreč, da ladjarji, vključeni v sistem davka na tonažo, sami zagotovijo vodenje posadke v primerih, ko so lastniki plovil ali ko jih zakupijo brez posadke. Kadar se ti dejavnosti izvajata v družbi, je davčnim organom torej lažje preveriti, da se kopenske dejavnosti v zvezi s temi plovili izvajajo v Skupnosti/EGP. Zastavljeni cilj pri tem je prispevati k „utrjevanju pomorskega grozda, ustanovljenega v državah članicah“ v skladu s tretjo alineo prvega pododstavka oddelka 2.2 Smernic.

| (21) | Vendar pa bi popolna odprava omejitve omogočila podjetjem, ki imajo samo plovila, zakupljena na podlagi časa ali določene poti, da izkoriščajo sistem davka na tonažo. Komisija zato meni, da priglašena sprememba ni v skladu s cilji, navedenimi v uvodnih izjavah 19 in 20. Komisija meni, da bi bilo treba ohraniti vsaj minimalno razmerje 10:1 med zakupljenimi in lastnimi plovili. |
| --- | --- |

(21)

Vendar pa bi popolna odprava omejitve omogočila podjetjem, ki imajo samo plovila, zakupljena na podlagi časa ali določene poti, da izkoriščajo sistem davka na tonažo. Komisija zato meni, da priglašena sprememba ni v skladu s cilji, navedenimi v uvodnih izjavah 19 in 20. Komisija meni, da bi bilo treba ohraniti vsaj minimalno razmerje 10:1 med zakupljenimi in lastnimi plovili.

| (22) | Če zgoraj navedeni cilji niso izpolnjeni, Komisija meni, da bi morala zakupljena plovila prispevati k drugemu cilju Smernic, to je k spodbujanju vpisa ali ponovnega vpisa v registre držav članic v skladu z drugo alineo prvega pododstavka oddelka 2.2 Smernic. Zato tudi če se obe dejavnosti, vodenje posadke in tehnično upravljanje plovil, ne izvajata na ozemlju Skupnosti/EGP, bi Komisija lahko sprejela, da je skupni interes ohranjen, če zadevno plovilo pluje pod zastavo Skupnosti/EGP. |
| --- | --- |

(22)

Če zgoraj navedeni cilji niso izpolnjeni, Komisija meni, da bi morala zakupljena plovila prispevati k drugemu cilju Smernic, to je k spodbujanju vpisa ali ponovnega vpisa v registre držav članic v skladu z drugo alineo prvega pododstavka oddelka 2.2 Smernic. Zato tudi če se obe dejavnosti, vodenje posadke in tehnično upravljanje plovil, ne izvajata na ozemlju Skupnosti/EGP, bi Komisija lahko sprejela, da je skupni interes ohranjen, če zadevno plovilo pluje pod zastavo Skupnosti/EGP.

| (23) | Posledično Komisija meni, da bodo zgornji cilji izpolnjeni, če bodo izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | zakupljeno plovilo je registrirano v pomorskem registru Skupnosti ali EGP ali |
| --- | --- | --- |

(23)

Posledično Komisija meni, da bodo zgornji cilji izpolnjeni, če bodo izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

zakupljeno plovilo je registrirano v pomorskem registru Skupnosti ali EGP ali

| (b) | vodenje posadke in tehnično upravljanje plovila se izvajata na ozemlju Skupnosti ali EGP. |
| --- | --- |

(b)

vodenje posadke in tehnično upravljanje plovila se izvajata na ozemlju Skupnosti ali EGP.

| (24) | Če so izpolnjeni ti pogoji, so izpolnjeni zgoraj navedeni cilji Smernic. |
| --- | --- |

(24)

Če so izpolnjeni ti pogoji, so izpolnjeni zgoraj navedeni cilji Smernic.

| (25) | V skladu z nedavno sodno prakso (14) se lahko priglašena sprememba odobri z učinkom od 1. januarja 2007 (datum priglasitve), da se prepreči njena retroaktivna uporaba – |
| --- | --- |

(25)

V skladu z nedavno sodno prakso (14) se lahko priglašena sprememba odobri z učinkom od 1. januarja 2007 (datum priglasitve), da se prepreči njena retroaktivna uporaba –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priglašena sprememba sistema davka na tonažo N 504/02, ki ga je Komisija prvotno odobrila 11. decembra 2002, je združljiva s skupnim trgom, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2.

Uporablja se lahko z učinkom od 1. januarja 2007.

Člen 2

Minimalno razmerje med zakupljenimi in lastnimi plovili, ki jih upravlja vsaka družba, vključena v sistem davka na tonažo, je 10:1.

Vsako od zakupljenih plovil, ki ga upravlja določena družba, vključena v sistem davka na tonažo, izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:

| (a) | zakupljeno plovilo je registrirano v pomorskem registru Skupnosti ali EGP; |
| --- | --- |

(a)

zakupljeno plovilo je registrirano v pomorskem registru Skupnosti ali EGP;

| (b) | vodenje posadke in tehnično upravljanje zakupljenega plovila se izvajata na ozemlju Skupnosti ali EGP. |
| --- | --- |

(b)

vodenje posadke in tehnično upravljanje zakupljenega plovila se izvajata na ozemlju Skupnosti ali EGP.

Člen 3

Irska v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odločbi Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih za uskladitev s to odločbo.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Irsko.

V Bruslju, 25. februarja 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL C 117, 14.5.2008, str. 32.

1

(2)  Odločba C(2002) 4371 konč.

2

(3)  SG(2008)D/200091.

3

(4)  UL C 117, 14.5.2008, str. 32.

4

(5)  Odločba C(2002) 4371 konč., točke 3 do 6.

5

(6)  Odločba C(2002) 4371 konč., točka 26.

6

(7)  UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

7

(8)  Smernice, oddelek 3.1: Davčna obravnava pomorskih družb.

8

(9)  Glej opombo 2 te odločbe.

9

(10)  Smernice, oddelek 3.1, sedmi pododstavek.

10

(11)  Glej na primer Odločbo Komisije C 20/03, ki je na voljo na naslednjem spletnem naslovu: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2003:145:0004:0047:FR:PDF, Odločbo Komisije N 572/02, ki je na voljo v uradnem jeziku na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n572-02.pdf

11

(12)  Odločba Komisije z dne 12. marca 2002 (državna pomoč N 563/01), ki je na voljo v uradnem jeziku na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

12

(13)  Glej Odločbo Komisije C 58/08, ki je še neobjavljena.

13

(14)  Glej sodbo z dne 18. decembra 2008 v zadevi C-384/07 Wienstrom GmbH proti Bundesminister für Wirtschaft und Arbeit, ki še ni objavljena, in sicer zlasti točko 26: „Če je bil projekt pomoči Komisiji pravilno priglašen in se pred sprejetjem te odločbe še ni začel izvajati, se lahko začne izvajati z njeno izdajo, v tem primeru tudi za predhodno obdobje, ki ga pokriva ukrep, ki je bil razglašen za združljivega s skupnim trgom.“

14

Wienstrom GmbH

Bundesminister für Wirtschaft und Arbeit

---

SMERNICE

Evropska centralna banka

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/25

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 31. julija 2009

o statistiki državnih financ

(prenovitev)

(ECB/2009/20)

(2009/627/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB) ter zlasti njegovega člena 5.1 in 5.2, člena 12.1 in člena 14.3,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (3) je bila večkrat spremenjena. Ker so sedaj potrebne dodatne spremembe te smernice, bi jo bilo treba zaradi jasnosti in preglednosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Smernica ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (3) je bila večkrat spremenjena. Ker so sedaj potrebne dodatne spremembe te smernice, bi jo bilo treba zaradi jasnosti in preglednosti prenoviti.

| (2) | Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog celovito, tj. takšno, ki pokriva vse transakcije, vključno s tistimi, pri katerih država nastopa kot agent institucij Evropske unije, in zanesljivo statistiko državnih financ (SDF) za ekonomsko in denarno analizo. |
| --- | --- |

(2)

Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog celovito, tj. takšno, ki pokriva vse transakcije, vključno s tistimi, pri katerih država nastopa kot agent institucij Evropske unije, in zanesljivo statistiko državnih financ (SDF) za ekonomsko in denarno analizo.

| (3) | Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Skupnosti.

| (4) | Treba je določiti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi ažurna SDF, ki zadošča njegovim potrebam, in združljivost SDF z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo nacionalne centralne banke (NCB), ne glede na to, ali statistiko zbirajo NCB ali pristojni nacionalni organi. |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi ažurna SDF, ki zadošča njegovim potrebam, in združljivost SDF z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo nacionalne centralne banke (NCB), ne glede na to, ali statistiko zbirajo NCB ali pristojni nacionalni organi.

| (5) | Del informacij, potrebnih za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, zberejo pristojni nacionalni organi, ki niso NCB. Zato nekatere od nalog, ki jih je treba opraviti v skladu s to smernico, zahtevajo sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (4) zavezuje države članice, da se same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB. |
| --- | --- |

(5)

Del informacij, potrebnih za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, zberejo pristojni nacionalni organi, ki niso NCB. Zato nekatere od nalog, ki jih je treba opraviti v skladu s to smernico, zahtevajo sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (4) zavezuje države članice, da se same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB.

| (6) | Statistični viri, ki temeljijo na Uredbi (ES) št. 479/2009 in Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov (v nadaljevanju: ESR 95 (5), ne zadoščajo potrebam ESCB glede zajetja in rokov za poročanje statistike javnega dolga in prilagoditve primanjkljaja-dolga ter statistike o transakcijah med državami članicami in proračunom EU. Zato je potrebno dodatno zbiranje statističnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(6)

Statistični viri, ki temeljijo na Uredbi (ES) št. 479/2009 in Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov (v nadaljevanju: ESR 95 (5), ne zadoščajo potrebam ESCB glede zajetja in rokov za poročanje statistike javnega dolga in prilagoditve primanjkljaja-dolga ter statistike o transakcijah med državami članicami in proračunom EU. Zato je potrebno dodatno zbiranje statističnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov.

| (7) | Določiti je treba postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja – |
| --- | --- |

(7)

Določiti je treba postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tej smernici:

| 1. | „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

1.

„sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;

| 2. | „nesodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki ni sprejela eura. |
| --- | --- |

2.

„nesodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki ni sprejela eura.

Člen 2

Obveznosti NCB glede statističnega poročanja

1.   NCB sporočijo SDF Evropski centralni banki (ECB), kakor je določeno v Prilogi I, enkrat v koledarskem letu. Podatki morajo biti v skladu z načeli in opredelitvami v Uredbi (ES) št. 479/2009 in ESR 95, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II.

2.   Celotni podatkovni niz zajema vse kategorije, ki so v Prilogi I označene bodisi kot ključne bodisi kot sekundarne v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga in statistiki dolga. Delni podatkovni nizi zajemajo vsaj ključne kategorije v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga ali statistiki dolga.

3.   NCB poročajo v skladu z metodološkimi opredelitvami, ki so določene v oddelku 1 Priloge II k tej smernici za sektorje in podsektorje ter v oddelku 2 iste priloge za naslednje:

| (a) | „statistika prihodkov in izdatkov“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 1A, 1B in 1C Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

„statistika prihodkov in izdatkov“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 1A, 1B in 1C Priloge I;

| (b) | „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 2A in 2B Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

„statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 2A in 2B Priloge I;

| (c) | „statistika dolga“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 3A in 3B Priloge I. |
| --- | --- |

(c)

„statistika dolga“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 3A in 3B Priloge I.

4.   Podatki pokrivajo obdobje od leta 1995 do leta, na katero se nanaša prenos podatkov (leto t-1).

5.   Kadar je obseg spremembe primanjkljaja/presežka zaradi popravkov vsaj 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) ali kadar je obseg spremembe dolga, prihodkov, izdatkov ali nominalnega BDP zaradi popravkov vsaj 0,5 % BDP, se podatkom o primanjkljaju/presežku, dolgu, prihodkih, izdatkih in nominalnem BDP priložijo razlogi za popravke.

Člen 3

Obveznosti ECB glede statističnega poročanja

1.   ECB na podlagi podatkov, ki jih sporočijo NCB, upravlja bazo podatkov SDF, ki bo vključevala agregate euroobmočja in EU. ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam.

2.   NCB označijo svoje statistične podatke z navedbo, komu se lahko dajo na voljo. ECB pri posredovanju baze podatkov SDF upošteva te označbe.

Člen 4

Roki za poročanje

1.   NCB sporočijo celotne podatkovne nize dvakrat letno, pred 15. aprilom in pred 15. oktobrom.

2.   Kadar so na voljo nove informacije, NCB na lastno pobudo sporočijo delne podatkovne nize v vmesnem času med obema datumoma, navedenima v odstavku ena. Pri poročanju delnega podatkovnega niza, ki zajema le ključne kategorije, lahko NCB posredujejo tudi ocene za sekundarne kategorije.

3.   ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam najmanj enkrat mesečno, najpozneje naslednji delovni dan ECB po tem, ko ECB dokonča podatke za objavo.

Člen 5

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

1.   Kadar so vir nekaterih ali vseh podatkov, navedenih v členu 2, pristojni nacionalni organi, ki niso NCB, si NCB prizadevajo vzpostaviti ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za prenos podatkov za izpolnjevanje standardov in zahtev ESCB, razen če je isti rezultat že dosežen na podlagi nacionalne zakonodaje.

2.   Če v okviru tega sodelovanja katera od NCB ne more izpolniti zahtev, določenih v členih 2 in 4, ker ji pristojni nacionalni organ ni posredoval potrebnih informacij, ECB in ta NCB z navedenim organom obravnavata vprašanje, kako se te informacije lahko dajo na voljo.

Člen 6

Standardi za prenos in kodiranje podatkov

NCB in ECB uporabljajo za prenos in kodiranje podatkov, opisanih v členih 2 in 3, standarde, navedene v Prilogi III. Ta zahteva ne preprečuje uporabe nekaterih drugih načinov prenosa statističnih informacij Evropski centralni banki kot dogovorjene nadomestne rešitve.

Člen 7

Kakovost

1.   ECB in NCB spremljajo in spodbujajo kakovost podatkov, ki se poročajo ECB.

2.   Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti letne SDF.

3.   Poročilo obravnava vsaj zajetje podatkov, stopnjo usklajenosti z ustreznimi opredelitvami ter obseg popravkov.

Člen 8

Poenostavljeni postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB ima ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko pravico izvesti tehnične spremembe prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja.

Člen 9

Začetek veljavnosti in razveljavitev Smernice ECB/2005/5

1.   Ta smernica začne veljati dva dneva po sprejetju.

2.   Smernica ECB/2005/5 se s to smernico razveljavi.

3.   Sklicevanja na Smernico ECB/2005/5 se razlagajo kot sklicevanja na to smernico.

Člen 10

Naslovniki

Ta smernica se uporablja za vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 31. julija 2009

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 109, 29.4.2005, str. 81.

3

(4)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

4

(5)  Vsebovan v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 2223/96.

5

---

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV

Ključne kategorije so označene s krepkim tiskom, ostale kategorije pa so sekundarne. Če ni določeno drugače, se kategorije nanašajo na sektor država. „Dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero“ pomeni dolg v tistih finančnih instrumentih, katerih kuponska plačila niso vnaprej določen odstotek glavnice, temveč so odvisna od druge obrestne mere ali stopnje donosa ali drugega kazalca.

Statistika prihodkov in izdatkov

Preglednica 1A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 1 = 2 – 5 |
| Skupni prihodki | 2 = 3 + 4 |
| Skupni tekoči prihodki | 3 = 11 |
| Skupni kapitalski prihodki | 4 = 33 |
| Skupni izdatki | 5 = 6 + 7 |
| Skupni tekoči izdatki | 6 = 23 |
| Skupni kapitalski izdatki | 7 = 35 |
| Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 8 = 9 + 10 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 9 = 1 |
| Obveznosti iz obresti | 10 = 28 |
| Skupni tekoči prihodki | 11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22 |
| Neposredni davki | 12 |
| od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe | 13 |
| od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva | 14 |
| Posredni davki | 15 |
| od tega davek na dodano vrednost (DDV) | 16 |
| Socialni prispevki | 17 |
| od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev | 18 |
| od tega socialni prispevki zaposlenih | 19 |
| Drugi tekoči prihodki | 20 |
| od tega terjatve iz obresti | 21 |
| Prodaja | 22 |
| Skupni tekoči izdatki | 23 = 24 + 28 + 29 + 31 |
| Tekoči transferji | 24 = 25 + 26 + 27 |
| Socialna plačila | 25 |
| Obveznosti iz subvencij | 26 |
| Druge obveznosti iz tekočih transferjev | 27 |
| Obveznosti iz obresti | 28 |
| Sredstva za zaposlene | 29 |
| od tega plače | 30 |
| Vmesna potrošnja | 31 |
| Bruto varčevanje | 32 = 11 – 23 |
| Skupni kapitalski prihodki | 33 |
| od tega davki na kapital | 34 |
| Skupni kapitalski izdatki | 35 = 36 + 37 + 38 |
| Investicije | 36 |
| Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev | 37 |
| Obveznosti iz kapitalskih transferjev | 38 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države | 40 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države | 41 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države | 42 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti | 43 |
| Pojasnjevalni postavki |
| Dejanski socialni prispevki | 44 |
| Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi | 45 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

1 = 2 – 5

Skupni prihodki

2 = 3 + 4

Skupni tekoči prihodki

3 = 11

Skupni kapitalski prihodki

4 = 33

Skupni izdatki

5 = 6 + 7

Skupni tekoči izdatki

6 = 23

Skupni kapitalski izdatki

7 = 35

Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+)

8 = 9 + 10

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

9 = 1

Obveznosti iz obresti

10 = 28

Skupni tekoči prihodki

11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22

Neposredni davki

12

od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe

13

od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva

14

Posredni davki

15

od tega davek na dodano vrednost (DDV)

16

Socialni prispevki

17

od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev

18

od tega socialni prispevki zaposlenih

19

Drugi tekoči prihodki

20

od tega terjatve iz obresti

21

Prodaja

22

Skupni tekoči izdatki

23 = 24 + 28 + 29 + 31

Tekoči transferji

24 = 25 + 26 + 27

Socialna plačila

25

Obveznosti iz subvencij

26

Druge obveznosti iz tekočih transferjev

27

Obveznosti iz obresti

28

Sredstva za zaposlene

29

od tega plače

30

Vmesna potrošnja

31

Bruto varčevanje

32 = 11 – 23

Skupni kapitalski prihodki

33

od tega davki na kapital

34

Skupni kapitalski izdatki

35 = 36 + 37 + 38

Investicije

36

Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev

37

Obveznosti iz kapitalskih transferjev

38

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države

40

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države

41

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države

42

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti

43

Pojasnjevalni postavki

Dejanski socialni prispevki

44

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

45

Preglednica 1B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Plačila države članice v proračun Evropske unije | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Posredni davki, prejeti v proračun EU | 2 |
| od tega DDV, prejet v proračun EU | 3 |
| Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU | 4 |
| Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU | 5 |
| od tega četrti lastni vir EU | 6 |
| Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU | 7 |
| Izdatki EU v državi članici | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU | 9 |
| Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi | 10 |
| Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam | 11 |
| Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi | 12 |
| Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam | 13 |
| Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –) | 14 = 8 – 1 |
| Pojasnjevalna postavka |
| Stroški pobiranja lastnih virov | 15 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Plačila države članice v proračun Evropske unije

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Posredni davki, prejeti v proračun EU

2

od tega DDV, prejet v proračun EU

3

Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU

4

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU

5

od tega četrti lastni vir EU

6

Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU

7

Izdatki EU v državi članici

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU

9

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi

10

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam

11

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi

12

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam

13

Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –)

14 = 8 – 1

Pojasnjevalna postavka

Stroški pobiranja lastnih virov

15

Preglednica 1C

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Izdatki za končno potrošnjo | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Izdatki za individualno potrošnjo | 2 |
| Izdatki za kolektivno potrošnjo | 3 |
| Sredstva za zaposlene | 4 = [1A.29] (1) |
| Vmesna potrošnja | 5 = [1A0.31] |
| Socialni transferji v naravi, posredovani preko tržnih proizvajalcev | 6 |
| Potrošnja stalnega kapitala | 7 |
| Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije | 8 |
| Neto poslovni presežek | 9 |
| Prodaja | 10 = [1A0.22] |
| Pojasnjevalna postavka |
| Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta | 11 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 12 = [1A.1] |
| Obveznosti iz obresti | 13 = [1A.10] |
| Obresti, vključno s poravnavami v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri | 14 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem | 15 = 12 + 13 – 14 |
| Iztržek od univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov | 16 |
| Dolg | 17 = [3A.1] |
| Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah | 18 |
| BDP po cenah predhodnega leta | 19 |
| Investicije sektorja država po cenah predhodnega leta | 20 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Izdatki za končno potrošnjo

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Izdatki za individualno potrošnjo

2

Izdatki za kolektivno potrošnjo

3

Sredstva za zaposlene

4 = [1A.29] (1)

Vmesna potrošnja

5 = [1A0.31]

Socialni transferji v naravi, posredovani preko tržnih proizvajalcev

6

Potrošnja stalnega kapitala

7

Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije

8

Neto poslovni presežek

9

Prodaja

10 = [1A0.22]

Pojasnjevalna postavka

Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta

11

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

12 = [1A.1]

Obveznosti iz obresti

13 = [1A.10]

Obresti, vključno s poravnavami v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri

14

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

15 = 12 + 13 – 14

Iztržek od univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov

16

Dolg

17 = [3A.1]

Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah

18

BDP po cenah predhodnega leta

19

Investicije sektorja država po cenah predhodnega leta

20

Statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga

Preglednica 2A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 1 = [1A.1] |
| Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | 2 = 1 – 3 |
| Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi | 3 = 4 – 15 |
| Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Transakcije z gotovino in vlogami | 5 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji | 6 |
| Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 7 |
| Transakcije s posojili | 8 |
| Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom | 9 |
| Privatizacije | 10 |
| Dokapitalizacije | 11 |
| Drugo | 12 |
| Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi | 13 |
| od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki | 14 |
| Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Transakcije z gotovino in vlogami | 16 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji | 17 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji | 18 |
| Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 19 |
| Transakcije s posojili | 20 |
| od tega posojila centralne banke | 21 |
| Transakcije z drugimi obveznostmi | 22 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)
  = potreba države po zadolževanju | 23 = 16 + 17 + 18 + 20
  23 = 25 + 26 + 27
  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti | 24 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti | 25 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice (2) | 26 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice | 27 |
| Drugi tokovi | 28 = 29 + 32 |
| Učinki vrednotenja na dolg | 29 = 30 + 31 |
| Devizni dobički in izgube | 30 |
| Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost | 31 |
| Druge spremembe obsega dolga | 32 |
| Sprememba dolga | 33 = 23 + 28
  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

1 = [1A.1]

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

2 = 1 – 3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

3 = 4 – 15

Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Transakcije z gotovino in vlogami

5

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji

6

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

7

Transakcije s posojili

8

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom

9

Privatizacije

10

Dokapitalizacije

11

Drugo

12

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi

13

od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki

14

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Transakcije z gotovino in vlogami

16

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji

17

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji

18

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

19

Transakcije s posojili

20

od tega posojila centralne banke

21

Transakcije z drugimi obveznostmi

22

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)

= potreba države po zadolževanju

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti

24

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti

25

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice (2)

26

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice

27

Drugi tokovi

28 = 29 + 32

Učinki vrednotenja na dolg

29 = 30 + 31

Devizni dobički in izgube

30

Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost

31

Druge spremembe obsega dolga

32

Sprememba dolga

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Preglednica 2B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane | 2 |
| Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane | 3 |
| Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane | 4 |
| Transakcije s posojili centralne banke | 5 |
| Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane | 6 |
| Konsolidacijske transakcije | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsolidacijske transakcije – kratkoročni vrednostni papirji | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsolidacijske transakcije – dolgoročni vrednostni papirji | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsolidacijske transakcije – posojila | 11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21]) |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane

2

Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane

3

Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane

4

Transakcije s posojili centralne banke

5

Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane

6

Konsolidacijske transakcije

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge

8 = 2 – [2A.16]

Konsolidacijske transakcije – kratkoročni vrednostni papirji

9 = 3 – [2A.17]

Konsolidacijske transakcije – dolgoročni vrednostni papirji

10 = 4 – [2A.18]

Konsolidacijske transakcije – posojila

11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21])

Statistika dolga

Preglednica 3A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Dolg | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15
  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22
  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) | 2 |
| Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) | 3 |
| Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) | 4 |
| Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) | 5 |
| Dolg – druga posojila (obveznosti) | 6 |
| Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Dolg, ki ga ima centralna banka | 8 |
| Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije | 9 |
| Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije | 10 |
| Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice | 11 |
| Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice | 12 |
| Dolg, izražen v nacionalni valuti | 13 |
| Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice | 14 |
| Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice | 15 |
| Kratkoročni dolg | 16 |
| Dolgoročni dolg | 17 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 18 |
| Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta | 19 |
| Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let | 20 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 21 |
| Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let | 22 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 23 |
| Komponenta dolga centralne države | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Komponenta dolga federalne države | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Komponenta dolga lokalne države | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Komponenta dolga skladov socialne varnosti | 27= [3B.13] – [3B.18] |
| Pojasnjevalni postavki |
| Povprečna preostala dospelost dolga | 28 |
| Dolg – brezkuponske obveznice | 29 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Dolg

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Dolg – gotovina in vloge (obveznosti)

2

Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti)

3

Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti)

4

Dolg – posojila centralne banke (obveznosti)

5

Dolg – druga posojila (obveznosti)

6

Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Dolg, ki ga ima centralna banka

8

Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije

9

Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije

10

Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice

11

Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice

12

Dolg, izražen v nacionalni valuti

13

Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice

14

Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice

15

Kratkoročni dolg

16

Dolgoročni dolg

17

od tega s spremenljivo obrestno mero

18

Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta

19

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let

20

od tega s spremenljivo obrestno mero

21

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let

22

od tega s spremenljivo obrestno mero

23

Komponenta dolga centralne države

24 = [3B.7] – [3B.15]

Komponenta dolga federalne države

25 = [3B.9] – [3B.16]

Komponenta dolga lokalne države

26 = [3B.11] – [3B.17]

Komponenta dolga skladov socialne varnosti

27= [3B.13] – [3B.18]

Pojasnjevalni postavki

Povprečna preostala dospelost dolga

28

Dolg – brezkuponske obveznice

29

Preglednica 3B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Dolg (nekonsolidiran) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsolidacijski elementi | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsolidacijski elementi – gotovina in vloge | 3 |
| Konsolidacijski elementi – kratkoročni vrednostni papirji | 4 |
| Konsolidacijski elementi – dolgoročni vrednostni papirji | 5 |
| Konsolidacijski elementi – posojila | 6 |
| Dolg, ki ga izdaja centralna država | 7 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 8 |
| Dolg, ki ga izdaja federalna država | 9 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 10 |
| Dolg, ki ga izdaja lokalna država | 11 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 12 |
| Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva | 13 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 14 |
| Pojasnjevalne postavke |
| Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 15 |
| Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 16 |
| Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 17 |
| Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 18 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Dolg (nekonsolidiran)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsolidacijski elementi

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsolidacijski elementi – gotovina in vloge

3

Konsolidacijski elementi – kratkoročni vrednostni papirji

4

Konsolidacijski elementi – dolgoročni vrednostni papirji

5

Konsolidacijski elementi – posojila

6

Dolg, ki ga izdaja centralna država

7

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

8

Dolg, ki ga izdaja federalna država

9

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

10

Dolg, ki ga izdaja lokalna država

11

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

12

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva

13

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

14

Pojasnjevalne postavke

Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

15

Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

16

Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

17

Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

18

---

(1)  [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x.

(2)  Poročati za leta, preden je ta država članica postala sodelujoča država članica.

---

PRILOGA II

METODOLOŠKE OPREDELITVE

1.   Opredelitev sektorjev in podsektorjev

Sektorji in podsektorji v ESR 95

| | | Javni | Nacionalni zasebni | Pod tujim nadzorom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotno gospodarstvo | S.1 | | | |
| Nefinančne družbe | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finančne družbe | S.12 | | | |
| Centralna banka | S.121 | | | |
| Druge denarne finančne institucije | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Zavarovalne družbe in pokojninski skladi | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Država | S.13 | | | |
| Centralna država | S.1311 | | | |
| Federalna država | S.1312 | | | |
| Lokalna država | S.1313 | | | |
| Skladi socialne varnosti | S.1314 | | | |
| Gospodinjstva | S.14 | | | |
| Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva | S.15 | | | |
| Tujina | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| Države članice EU | S.211 | | | |
| Institucije EU | S.212 | | | |
| Tretje države in mednarodne organizacije | S.22 | | | |

Javni

Nacionalni zasebni

Pod tujim nadzorom

Celotno gospodarstvo

S.1

Nefinančne družbe

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finančne družbe

S.12

Centralna banka

S.121

Druge denarne finančne institucije

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Država

S.13

Centralna država

S.1311

Federalna država

S.1312

Lokalna država

S.1313

Skladi socialne varnosti

S.1314

Gospodinjstva

S.14

Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva

S.15

Tujina

S.2

EU

S.21

Države članice EU

S.211

Institucije EU

S.212

Tretje države in mednarodne organizacije

S.22

2.   Opredelitev kategorij
   (1)

Preglednica 1A:

| 1. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13. |
| --- | --- |

1.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13.

| 2. | Skupni prihodki [1A.2] je enako skupni tekoči prihodki [1A.3] plus skupni kapitalski prihodki [1A.4]. |
| --- | --- |

2.

Skupni prihodki [1A.2] je enako skupni tekoči prihodki [1A.3] plus skupni kapitalski prihodki [1A.4].

| 3. | Skupni tekoči prihodki [1A.3] je enako skupni tekoči prihodki [1A.11]. |
| --- | --- |

3.

Skupni tekoči prihodki [1A.3] je enako skupni tekoči prihodki [1A.11].

| 4. | Skupni kapitalski prihodki [1A.4] je enako skupni kapitalski prihodki [1A.33]. |
| --- | --- |

4.

Skupni kapitalski prihodki [1A.4] je enako skupni kapitalski prihodki [1A.33].

| 5. | Skupni izdatki [1A.5] je enako skupni tekoči izdatki [1A.6] plus skupni kapitalski izdatki [1A.7]. |
| --- | --- |

5.

Skupni izdatki [1A.5] je enako skupni tekoči izdatki [1A.6] plus skupni kapitalski izdatki [1A.7].

| 6. | Skupni tekoči izdatki [1A.6] je enako skupni tekoči izdatki [1A.23]. |
| --- | --- |

6.

Skupni tekoči izdatki [1A.6] je enako skupni tekoči izdatki [1A.23].

| 7. | Skupni kapitalski izdatki [1A.7] je enako skupni kapitalski izdatki [1A.35]. |
| --- | --- |

7.

Skupni kapitalski izdatki [1A.7] je enako skupni kapitalski izdatki [1A.35].

| 8. | Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.8] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.9] plus obveznosti iz obresti [1A.10]. |
| --- | --- |

8.

Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.8] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.9] plus obveznosti iz obresti [1A.10].

| 9. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.9] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1]. |
| --- | --- |

9.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.9] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1].

| 10. | Obveznosti iz obresti [1A.10] je enako obveznosti iz obresti [1A.28]. |
| --- | --- |

10.

Obveznosti iz obresti [1A.10] je enako obveznosti iz obresti [1A.28].

| 11. | Skupni tekoči prihodki [1A.11] je enako neposredni davki [1A.12] plus posredni davki [1A.15] plus socialni prispevki [1A.17] plus drugi tekoči prihodki [1A.20] plus prodaja [1A.22]. |
| --- | --- |

11.

Skupni tekoči prihodki [1A.11] je enako neposredni davki [1A.12] plus posredni davki [1A.15] plus socialni prispevki [1A.17] plus drugi tekoči prihodki [1A.20] plus prodaja [1A.22].

| 12. | Neposredni davki [1A.12] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

12.

Neposredni davki [1A.12] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13.

| 13. | Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.13], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12. |
| --- | --- |

13.

Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.13], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12.

| 14. | Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.14], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14. |
| --- | --- |

14.

Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.14], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14.

| 15. | Posredni davki [1A.15] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

15.

Posredni davki [1A.15] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13.

| 16. | Posredni davki, od tega davek na dodano vrednost (DDV) [1A.16], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

16.

Posredni davki, od tega davek na dodano vrednost (DDV) [1A.16], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13.

| 17. | Socialni prispevki [1A.17] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

17.

Socialni prispevki [1A.17] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13.

| 18. | Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.18], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

18.

Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.18], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13.

| 19. | Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.19], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

19.

Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.19], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13.

| 20. | Drugi tekoči prihodki [1A.20] je enako dohodek od lastnine (D.4) plus odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72) plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13. |
| --- | --- |

20.

Drugi tekoči prihodki [1A.20] je enako dohodek od lastnine (D.4) plus odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72) plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13.

| 21. | Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.21], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

21.

Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.21], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13.

| 22. | Prodaja [1A.22] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13. |
| --- | --- |

22.

Prodaja [1A.22] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13.

| 23. | Skupni tekoči izdatki [1A.23] je enako tekoči transferji [1A.24] plus obveznosti iz obresti [1A.28] plus sredstva za zaposlene [1A.29] plus vmesna potrošnja [1A.31]. |
| --- | --- |

23.

Skupni tekoči izdatki [1A.23] je enako tekoči transferji [1A.24] plus obveznosti iz obresti [1A.28] plus sredstva za zaposlene [1A.29] plus vmesna potrošnja [1A.31].

| 24. | Tekoči transferji [1A.24] je enako socialna plačila [1A.25] plus obveznosti iz subvencij [1A.26] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.27]. |
| --- | --- |

24.

Tekoči transferji [1A.24] je enako socialna plačila [1A.25] plus obveznosti iz subvencij [1A.26] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.27].

| 25. | Socialna plačila [1A.25] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom preko tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15. |
| --- | --- |

25.

Socialna plačila [1A.25] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom preko tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15.

| 26. | Obveznosti iz subvencij [1A.26] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13. |
| --- | --- |

26.

Obveznosti iz subvencij [1A.26] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13.

| 27. | Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.27] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5) plus drugi davki na proizvodnjo (D.29) plus dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41) plus neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71) plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15. |
| --- | --- |

27.

Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.27] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5) plus drugi davki na proizvodnjo (D.29) plus dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41) plus neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71) plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15.

| 28. | Obveznosti iz obresti [1A.28] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

28.

Obveznosti iz obresti [1A.28] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 29. | Sredstva za zaposlene [1A.29] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13. |
| --- | --- |

29.

Sredstva za zaposlene [1A.29] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13.

| 30. | Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.30], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13. |
| --- | --- |

30.

Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.30], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13.

| 31. | Vmesna potrošnja [1A.31] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13. |
| --- | --- |

31.

Vmesna potrošnja [1A.31] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13.

| 32. | Bruto varčevanje [1A.32] je enako skupni tekoči prihodki [1A.11] minus skupni tekoči izdatki [1A.23]. |
| --- | --- |

32.

Bruto varčevanje [1A.32] je enako skupni tekoči prihodki [1A.11] minus skupni tekoči izdatki [1A.23].

| 33. | Skupni kapitalski prihodki [1A.33] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13. |
| --- | --- |

33.

Skupni kapitalski prihodki [1A.33] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13.

| 34. | Skupni kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.34], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

34.

Skupni kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.34], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 35. | Skupni kapitalski izdatki [1A.35] je enako investicije [1A.36] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.37] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.38]. |
| --- | --- |

35.

Skupni kapitalski izdatki [1A.35] je enako investicije [1A.36] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.37] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.38].

| 36. | Investicije [1A.36] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

36.

Investicije [1A.36] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13.

| 37. | Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.37] je enako spremembe zalog (P.52) plus neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) plus neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

37.

Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.37] je enako spremembe zalog (P.52) plus neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) plus neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13.

| 38. | Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.38] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev razen S.13. |
| --- | --- |

38.

Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.38] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev razen S.13.

| 39. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.39] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] in je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.40] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.41] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.42] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.43]. |
| --- | --- |

39.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.39] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] in je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.40] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.41] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.42] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.43].

| 40. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.40] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311. |
| --- | --- |

40.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.40] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311.

| 41. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.41] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312. |
| --- | --- |

41.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.41] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312.

| 42. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.42] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313. |
| --- | --- |

42.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.42] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313.

| 43. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.43] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314. |
| --- | --- |

43.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.43] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314.

| 44. | Dejanski socialni prispevki [1A.44] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

44.

Dejanski socialni prispevki [1A.44] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13.

| 45. | Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.45], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

45.

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.45], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13.

Preglednica 1B:

| 1. | Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

| 2. | Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212. |
| --- | --- |

2.

Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212.

| 3. | Posredni davki, prejeti v proračun EU, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212. |
| --- | --- |

3.

Posredni davki, prejeti v proračun EU, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212.

| 4. | Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

4.

Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 5. | Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

5.

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 6. | Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako na bruto nacionalnem proizvodu (BNP) temelječi četrti lastni vir (ESR 95, odstavek 4.138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

6.

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako na bruto nacionalnem proizvodu (BNP) temelječi četrti lastni vir (ESR 95, odstavek 4.138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 7. | Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212. |
| --- | --- |

7.

Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212.

| 8. | Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13].

| 9. | Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212. |
| --- | --- |

9.

Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212.

| 10. | Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212. |
| --- | --- |

10.

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212.

| 11. | Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

11.

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 12. | Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212. |
| --- | --- |

12.

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212.

| 13. | Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 14. | Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU. |
| --- | --- |

14.

Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU.

| 15. | Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

15.

Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU.

Preglednica 1C:

| 1. | Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

1.

Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13.

| 2. | Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

2.

Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13.

| 3. | Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

3.

Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13.

| 4. | Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.29]. |
| --- | --- |

4.

Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.29].

| 5. | Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.31]. |
| --- | --- |

5.

Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.31].

| 6. | Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

6.

Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13.

| 7. | Potrošnja stalnega kapitala [1C.7] je enako potrošnja stalnega kapitala (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

7.

Potrošnja stalnega kapitala [1C.7] je enako potrošnja stalnega kapitala (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 8. | Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

8.

Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13.

| 9. | Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13. |
| --- | --- |

9.

Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13.

| 10. | Prodaja [1C.10] je enako [1A.22]. |
| --- | --- |

10.

Prodaja [1C.10] je enako [1A.22].

| 11. | Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta [1C.11] je enako verižni obseg izdatkov za končno potrošnjo (P.3), prikazan med porabami v S.13, po cenah predhodnega leta. |
| --- | --- |

11.

Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta [1C.11] je enako verižni obseg izdatkov za končno potrošnjo (P.3), prikazan med porabami v S.13, po cenah predhodnega leta.

| 12. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1C.12] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1]. |
| --- | --- |

12.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1C.12] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1].

| 13. | Obveznosti iz obresti [1C.13] je enako obveznosti iz obresti [1A.10]. |
| --- | --- |

13.

Obveznosti iz obresti [1C.13] je enako obveznosti iz obresti [1A.10].

| 14. | Obresti, vključno s poravnavami v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri [1C.14], je enako obresti iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

14.

Obresti, vključno s poravnavami v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri [1C.14], je enako obresti iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 15. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem [1C.15] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP B.9) v S.13. |
| --- | --- |

15.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem [1C.15] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP B.9) v S.13.

| 16. | Iztržek od univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov [1C.16] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone. |
| --- | --- |

16.

Iztržek od univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov [1C.16] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone.

| 17. | Dolg [1C.17] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 479/2009. |
| --- | --- |

17.

Dolg [1C.17] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 479/2009.

| 18. | Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah [1C.18] je enako BDP (B.1 * g) po tržnih cenah. |
| --- | --- |

18.

Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah [1C.18] je enako BDP (B.1 * g) po tržnih cenah.

| 19. | BDP po cenah predhodnega leta [1C.19] je enako verižni obseg BDP (B1 * g) po cenah predhodnega leta. |
| --- | --- |

19.

BDP po cenah predhodnega leta [1C.19] je enako verižni obseg BDP (B1 * g) po cenah predhodnega leta.

| 20. | Investicije sektorja država po cenah predhodnega leta [1C.20] je enako verižni obseg bruto investicij v osnovna sredstva (P.51), prikazan med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah. |
| --- | --- |

20.

Investicije sektorja država po cenah predhodnega leta [1C.20] je enako verižni obseg bruto investicij v osnovna sredstva (P.51), prikazan med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 2A:

| 1. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1].

| 2. | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3].

| 3. | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15].

| 4. | Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5] plus transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.8] plus transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] plus transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5] plus transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.8] plus transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] plus transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 5. | Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

5.

Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 6. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

6.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 7. | Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

7.

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 8. | Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

8.

Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 9. | Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

9.

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13.

| 10. | Privatizacije (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95, odstavek 2.26) (2) nad dolžniško enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžniško enoto ali z drugo upniško enoto. |
| --- | --- |

10.

Privatizacije (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95, odstavek 2.26) (2) nad dolžniško enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžniško enoto ali z drugo upniško enoto.

| 11. | Dokapitalizacije (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžniško enoto. |
| --- | --- |

11.

Dokapitalizacije (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžniško enoto.

| 12. | Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžniško enoto, temveč z drugo upniško enoto. |
| --- | --- |

12.

Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžniško enoto, temveč z drugo upniško enoto.

| 13. | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, plus neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) plus druge terjatve (F.7), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

13.

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, plus neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) plus druge terjatve (F.7), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 14. | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

14.

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 15. | Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.331) [2A.17] plus transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.332) [2A.18] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.20] plus transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

15.

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.331) [2A.17] plus transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.332) [2A.18] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.20] plus transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 16. | Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

16.

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 17. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev kratkoročnih vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.331), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

17.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev kratkoročnih vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.331), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 18. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev dolgoročnih vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.332), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

18.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev dolgoročnih vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.332), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 19. | Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

19.

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 20. | Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

20.

Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 21. | Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. |
| --- | --- |

21.

Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

| 22. | Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) plus druge obveznosti (F.7), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

22.

Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) plus druge obveznosti (F.7), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 23. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16] plus vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov [2A.17 in 2A.18] (F.33), plus posojila (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju. |
| --- | --- |

23.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16] plus vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov [2A.17 in 2A.18] (F.33), plus posojila (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju.

| 24. | Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

24.

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 25. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. |
| --- | --- |

25.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

| 26. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ekujih, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je ta država članica sprejela euro, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ekujih, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je ta država članica sprejela euro, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25].

| 27. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26].

| 28. | Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

| 29. | Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31].

| 30. | Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube iz lastnine (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost. |
| --- | --- |

30.

Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube iz lastnine (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost.

| 31. | Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2A.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2A.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

| 32. | Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene bodisi kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), bodisi kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13. |
| --- | --- |

32.

Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene bodisi kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), bodisi kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13.

| 33. | Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1. |
| --- | --- |

33.

Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1.

Preglednica 2B:

| 1. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] plus transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] plus transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.6].

| 2. | Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

2.

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 3. | Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

3.

Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 4. | Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 5. | Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. |
| --- | --- |

5.

Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

| 6. | Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121. |
| --- | --- |

6.

Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121.

| 7. | Konsolidacijske transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsolidacijske transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23].

| 8. | Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16].

| 9. | Konsolidacijske transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije z vrednostnimi papirji razen delnic – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsolidacijske transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije z vrednostnimi papirji razen delnic – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17].

| 10. | Konsolidacijske transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z vrednostnimi papirji razen delnic – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsolidacijske transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z vrednostnimi papirji razen delnic – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18].

| 11. | Konsolidacijske transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus (konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus konsolidirane transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21]). |
| --- | --- |

11.

Konsolidacijske transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus (konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus konsolidirane transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21]).

Preglednica 3A:

| 1. | Dolg [3A.1] je enako dolg [1C.17]. |
| --- | --- |

1.

Dolg [3A.1] je enako dolg [1C.17].

| 2. | Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2).

| 3. | Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

3.

Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj.

| 4. | Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

4.

Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 5. | Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

5.

Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121.

| 6. | Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

6.

Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121.

| 7. | Dolg rezidentov države članice [3A.7] je enako dolg centralne banke [3A.8] plus dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] plus dolg drugih finančnih institucij [3A.10] plus dolg drugih rezidentov države članice [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Dolg rezidentov države članice [3A.7] je enako dolg centralne banke [3A.8] plus dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] plus dolg drugih finančnih institucij [3A.10] plus dolg drugih rezidentov države članice [3A.11].

| 8. | Dolg, ki ga ima centralna banka [3A.8], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

8.

Dolg, ki ga ima centralna banka [3A.8], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121.

| 9. | Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122. |
| --- | --- |

9.

Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122.

| 10. | Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125. |
| --- | --- |

10.

Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125.

| 11. | Dolg drugih rezidentov države članice [3A.11] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15. |
| --- | --- |

11.

Dolg drugih rezidentov države članice [3A.11] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15.

| 12. | Dolg nerezidentov države članice [3A.12] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2. |
| --- | --- |

12.

Dolg nerezidentov države članice [3A.12] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2.

| 13. | Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. |
| --- | --- |

13.

Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

| 14. | Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.14], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.13]), plus dolg, izražen v ekujih ali eurih. |
| --- | --- |

14.

Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.14], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.13]), plus dolg, izražen v ekujih ali eurih.

| 15. | Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14].

| 16. | Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

16.

Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je eno leto ali manj.

| 17. | Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

17.

Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 18. | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

18.

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 19. | Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj. |
| --- | --- |

19.

Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj.

| 20. | Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let. |
| --- | --- |

20.

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let.

| 21. | Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

21.

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 22. | Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let. |
| --- | --- |

22.

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let.

| 23. | Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

23.

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 24. | Komponenta dolga centralne države [3A.24] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Komponenta dolga centralne države [3A.24] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15].

| 25. | Komponenta dolga federalne države [3A.25] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Komponenta dolga federalne države [3A.25] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16].

| 26. | Komponenta dolga lokalne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Komponenta dolga lokalne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17].

| 27. | Komponenta dolga skladov socialne varnosti [3A.27] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Komponenta dolga skladov socialne varnosti [3A.27] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18].

| 28. | Povprečna preostala dospelost dolga [3A.28] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izražena v letih. |
| --- | --- |

28.

Povprečna preostala dospelost dolga [3A.28] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izražena v letih.

| 29. | Dolg – brezkuponske obveznice [3A.29] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji. |
| --- | --- |

29.

Dolg – brezkuponske obveznice [3A.29] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji.

Preglednica 3B:

| 1. | Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 2. | Konsolidacijski elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsolidacijski elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 3. | Konsolidacijski elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsolidacijski elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2).

| 4. | Konsolidacijski elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

4.

Konsolidacijski elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj.

| 5. | Konsolidacijski elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

5.

Konsolidacijski elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 6. | Konsolidacijski elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsolidacijski elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4).

| 7. | Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 8. | Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 9. | Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 10. | Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 11. | Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 12. | Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 13. | Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 14. | Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 15. | Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 16. | Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 17. | Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 18. | Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

---

(1)  [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x.

(2)  Pride do prerazvrstitve dolžniške enote iz podsektorja S.11001 ali S.12x01 v podsektor S.11002/3 ali S.12x02/3 ali obratno.

---

PRILOGA III

STANDARDI ZA PRENOS IN KODIRANJE

Za elektronski prenos statističnih informacij, kakor je opisano v členih 2 in 3, NCB in ECB uporabljajo aplikacijo EXDI. Datoteke bodo kodirane v formatu sporočila SDMX-EDI (GESMES/TS). Vsaka časovna vrsta je predstavljena z uporabo družine ključev ECB_GST1, prikazane spodaj.

Družina ključev ECB_GST1

| Številka | Ime | Opis | Šifrant |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pogostost | Pogostost poročane časovne vrste | CL_FREQ |
| 2 | Referenčno območje | Abecedno-številčna dvomestna ISO koda države, ki poroča, ali agregata | CL_AREA_EE |
| 3 | Kazalec prilagoditve | Dimenzija kaže, ali so bile za časovno vrsto uporabljene kakršne koli prilagoditve, so sezonske prilagoditve in/ali prilagoditve za število delovnih dni | CL_ADJUSTMENT |
| 4 | Poraba ali sektor upnika/sredstev | Sektor, za katerega je kategorija poraba/sprememba sredstev | CL_SECTOR_ESA |
| 5 | Postavka | Kategorija časovne vrste | CL_GOVNT_ITEM_ESA |
| 6 | Vir ali sektor dolžnika/obveznosti | Sektor, za katerega je kategorija vir/sprememba obveznosti in neto vrednosti | CL_SECTOR_ESA |
| 7 | Vrednotenje | Uporabljena metoda vrednotenja | CL_GOVNT_VALUATION |
| 8 | Enota vrste | Enota poročane kategorije in druge značilnosti | CL_GOVNT_ST_SUFFIX |

Številka

Ime

Opis

Šifrant

1

Pogostost

Pogostost poročane časovne vrste

CL_FREQ

2

Referenčno območje

Abecedno-številčna dvomestna ISO koda države, ki poroča, ali agregata

CL_AREA_EE

3

Kazalec prilagoditve

Dimenzija kaže, ali so bile za časovno vrsto uporabljene kakršne koli prilagoditve, so sezonske prilagoditve in/ali prilagoditve za število delovnih dni

CL_ADJUSTMENT

4

Poraba ali sektor upnika/sredstev

Sektor, za katerega je kategorija poraba/sprememba sredstev

CL_SECTOR_ESA

5

Postavka

Kategorija časovne vrste

CL_GOVNT_ITEM_ESA

6

Vir ali sektor dolžnika/obveznosti

Sektor, za katerega je kategorija vir/sprememba obveznosti in neto vrednosti

CL_SECTOR_ESA

7

Vrednotenje

Uporabljena metoda vrednotenja

CL_GOVNT_VALUATION

8

Enota vrste

Enota poročane kategorije in druge značilnosti

CL_GOVNT_ST_SUFFIX

---

SPORAZUMI

Svet

| 1.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/46

---

Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih je začel veljati 1. julija 2009, potem ko so bili postopki, določeni v členu 11(1) Sporazuma, tega dne zaključeni.

---