# Euroopan unionin L 288/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.288.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 288 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta4. marraskuuta 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.288.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 288

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta4. marraskuuta 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1038/2009, annettu 19 päivänä lokakuuta 2009, asetuksesta (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) poikkeamisesta voita ja rasvatonta maitojauhetta koskevien vuosien 2009 ja 2010 interventiojaksojen osalta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1039/2009, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1040/2009, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, viljan interventiokeskuksista annetun asetuksen (EY) N:o 428/2008 muuttamisesta | 5 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2009/135/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, väliaikaisten poikkeusten sallimisesta tiettyihin direktiivin 2004/33/EY liitteessä III vahvistettuihin kokoveren ja veren komponenttien luovuttajien kelpoisuusperusteisiin A(H1NI)-influenssapandemiasta johtuvan veripulan riskin perusteella (
  1
  ) | 7 |
| | | EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEISELLÄ PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYLLÄ TEKEMÄT PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja Neuvoston päätös n:o 1041/2009/EY, tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta | 10 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1038/2009, annettu 19 päivänä lokakuuta 2009, asetuksesta (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) poikkeamisesta voita ja rasvatonta maitojauhetta koskevien vuosien 2009 ja 2010 interventiojaksojen osalta

1

Komission asetus (EY) N:o 1039/2009, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1040/2009, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, viljan interventiokeskuksista annetun asetuksen (EY) N:o 428/2008 muuttamisesta

5

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2009/135/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, väliaikaisten poikkeusten sallimisesta tiettyihin direktiivin 2004/33/EY liitteessä III vahvistettuihin kokoveren ja veren komponenttien luovuttajien kelpoisuusperusteisiin A(H1NI)-influenssapandemiasta johtuvan veripulan riskin perusteella (
  1
  )

1

7

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEISELLÄ PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYLLÄ TEKEMÄT PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja Neuvoston päätös n:o 1041/2009/EY, tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta

10

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2009/804/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisten sopimusten kumoamisesta | 18 |
| | | 2009/805/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteen 11 muuttamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä | 22 |
| | | 2009/806/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä lokakuuta 2009, Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) perussäännön allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta | 23 |
| | | 2009/807/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, alueiden komitean espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä | 24 |
| | | 2009/808/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, alueiden komitean kahden kreikkalaisen jäsenen nimeämisestä | 25 |
| | | Komissio |
| | | 2009/809/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2009, groepsrentebox-tukiohjelmasta C 4/07 (ex N 465/06), jonka Alankomaat aikoo toteuttaa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4511)

   (
  1
  ) | 26 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2009/804/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisten sopimusten kumoamisesta

18

2009/805/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteen 11 muuttamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä

22

2009/806/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä lokakuuta 2009, Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) perussäännön allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta

23

2009/807/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, alueiden komitean espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä

24

2009/808/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, alueiden komitean kahden kreikkalaisen jäsenen nimeämisestä

25

Komissio

2009/809/EY

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2009, groepsrentebox-tukiohjelmasta C 4/07 (ex N 465/06), jonka Alankomaat aikoo toteuttaa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4511)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4511)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1038/2009,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2009,

asetuksesta (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) poikkeamisesta voita ja rasvatonta maitojauhetta koskevien vuosien 2009 ja 2010 interventiojaksojen osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maitotuotteiden maailmanmarkkinahinnat ovat laskeneet merkittävästi maailmanlaajuisen tarjonnan lisäännyttyä ja kysynnän vähennyttyä rahoitus- ja talouskriisin vuoksi. Maitotuotteiden yhteisön markkinahinnat ovat laskeneet huomattavasti. Tämän vuoden alusta alkaen toteutettujen erilaisten markkinatoimenpiteiden johdosta yhteisön hinnat ovat vakiintuneet tukihintojen tasolle. On välttämätöntä, että kyseisiä markkinatukitoimenpiteitä, erityisesti julkista interventiota, sovelletaan niin kauan kuin on tarpeen, jotta vältetään hintojen aleneminen entisestään sekä yhteisön markkinoiden häiriöt. |
| --- | --- |

(1)

Maitotuotteiden maailmanmarkkinahinnat ovat laskeneet merkittävästi maailmanlaajuisen tarjonnan lisäännyttyä ja kysynnän vähennyttyä rahoitus- ja talouskriisin vuoksi. Maitotuotteiden yhteisön markkinahinnat ovat laskeneet huomattavasti. Tämän vuoden alusta alkaen toteutettujen erilaisten markkinatoimenpiteiden johdosta yhteisön hinnat ovat vakiintuneet tukihintojen tasolle. On välttämätöntä, että kyseisiä markkinatukitoimenpiteitä, erityisesti julkista interventiota, sovelletaan niin kauan kuin on tarpeen, jotta vältetään hintojen aleneminen entisestään sekä yhteisön markkinoiden häiriöt.

| (2) | Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (2) 11 artiklan e alakohdassa säädetään, että julkinen interventio on mahdollista voille ja rasvattomalle maitojauheelle 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään elokuuta. |
| --- | --- |

(2)

Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (2) 11 artiklan e alakohdassa säädetään, että julkinen interventio on mahdollista voille ja rasvattomalle maitojauheelle 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään elokuuta.

| (3) | Ennustettavissa oleva markkinatilanne huomioon ottaen olisi säädettävä voin ja rasvattoman maitojauheen julkisen intervention jatkamisesta vielä 31 päivän elokuuta 2009 jälkeen, tarvittaessa 28 päivään helmikuuta 2010 asti. |
| --- | --- |

(3)

Ennustettavissa oleva markkinatilanne huomioon ottaen olisi säädettävä voin ja rasvattoman maitojauheen julkisen intervention jatkamisesta vielä 31 päivän elokuuta 2009 jälkeen, tarvittaessa 28 päivään helmikuuta 2010 asti.

| (4) | Jos markkinahinnat näyttävät laskevan merkittävästi ja jos tämän vuoksi markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä, komissio olisi lisäksi valtuutettava jatkamaan voin ja rasvattoman maitojauheen interventiota vielä 31 päivän elokuuta 2010 jälkeen, tarvittaessa 28 päivään helmikuuta 2011 asti, |
| --- | --- |

(4)

Jos markkinahinnat näyttävät laskevan merkittävästi ja jos tämän vuoksi markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä, komissio olisi lisäksi valtuutettava jatkamaan voin ja rasvattoman maitojauheen interventiota vielä 31 päivän elokuuta 2010 jälkeen, tarvittaessa 28 päivään helmikuuta 2011 asti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 11 artiklan e alakohdassa säädetään, vuoden 2009 jakso, jona voin ja rasvattoman maitojauheen interventio on mahdollista, päättyy 28 päivänä helmikuuta 2010.

2 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 11 artiklan e alakohdassa säädetään, komissio voi kyseisen asetuksen 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päättää jatkaa voin ja rasvattoman maitojauheen julkista interventiota tarjouskilpailumenettelyllä vielä 31 päivän elokuuta 2010 jälkeen, tarvittaessa 28 päivään helmikuuta 2011 asti, jos maito- ja maitotuotealan hinnat näyttävät laskevan merkittävästi yhteisön markkinoilla ja jos tämän vuoksi markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä.

3 artikla

Komissio toteuttaa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 19 päivänä lokakuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  Lausunto annettu 17. syyskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

2

---

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1039/2009,

annettu 3 päivänä marraskuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä marraskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 45,5 |
| MK | 28,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | EG | 123,8 |
| JO | 161,3 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 90 70 | MA | 70,2 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 77,8 |
| 0805 20 10 | MA | 91,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 49,8 |
| HR | 65,7 |
| TR | 82,7 |
| UY | 49,8 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 76,4 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 78,4 |
| 0806 10 10 | BR | 238,2 |
| EG | 85,0 |
| TR | 121,9 |
| US | 245,6 |
| ZZ | 172,7 |
| 0808 10 80 | AU | 227,7 |
| CA | 73,8 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 101,2 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | CN | 39,9 |
| ZZ | 39,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

45,5

MK

28,8

TR

50,7

ZZ

41,7

0707 00 05

EG

123,8

JO

161,3

TR

122,5

ZZ

135,9

0709 90 70

MA

70,2

TR

85,3

ZZ

77,8

0805 20 10

MA

91,3

ZZ

91,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

49,8

HR

65,7

TR

82,7

UY

49,8

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

74,0

TR

76,4

ZA

84,7

ZZ

78,4

0806 10 10

BR

238,2

EG

85,0

TR

121,9

US

245,6

ZZ

172,7

0808 10 80

AU

227,7

CA

73,8

MK

20,3

NZ

101,2

TR

91,6

US

116,0

ZA

82,8

ZZ

101,9

0808 20 50

CN

39,9

ZZ

39,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1040/2009,

annettu 3 päivänä marraskuuta 2009,

viljan interventiokeskuksista annetun asetuksen (EY) N:o 428/2008 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Belgia on esittänyt pyynnön muuttaa joitakin komission asetuksen (EY) 428/2008 (2) liitteessä I lueteltuja interventiokeskuksia koskevia tietoja niiden sijainnin parantamiseksi tai jotta ne vastaisivat paremmin vaadittuja edellytyksiä. Kyseinen pyyntö olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(1)

Belgia on esittänyt pyynnön muuttaa joitakin komission asetuksen (EY) 428/2008 (2) liitteessä I lueteltuja interventiokeskuksia koskevia tietoja niiden sijainnin parantamiseksi tai jotta ne vastaisivat paremmin vaadittuja edellytyksiä. Kyseinen pyyntö olisi hyväksyttävä.

| (2) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 428/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 428/2008 olisi muutettava.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 428/2008 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 129, 17.5.2008, s. 8.

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 428/2008 liitteessä I oleva taulukko, jonka otsikkona on ”BELGIA”, seuraavalla taulukolla:

| 1. | Merkki ”+” ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

1.

Merkki ”+” ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus.

| 2. | Merkki ”–” ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

2.

Merkki ”–” ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus.

| ”Interventiokeskukset | Tavallinen vehnä | Ohra | Maissi | Durra |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGIA |
| Antwerpen | + | + | – | – |
| Brugge | + | + | – | – |
| Farciennes | + | + | – | – |
| Floreffe | + | + | – | – |
| Gent | + | + | – | – |
| Liège | + | + | – | – |
| Andenne | + | + | – | – |
| Tournai | + | + | – | –” |

”Interventiokeskukset

Tavallinen vehnä

Ohra

Maissi

Durra

BELGIA

Antwerpen

+

+

–

–

Brugge

+

+

–

–

Farciennes

+

+

–

–

Floreffe

+

+

–

–

Gent

+

+

–

–

Liège

+

+

–

–

Andenne

+

+

–

–

Tournai

+

+

–

–”

---

DIREKTIIVIT

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/7

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2009/135/EY,

annettu 3 päivänä marraskuuta 2009,

väliaikaisten poikkeusten sallimisesta tiettyihin direktiivin 2004/33/EY liitteessä III vahvistettuihin kokoveren ja veren komponenttien luovuttajien kelpoisuusperusteisiin A(H1NI)-influenssapandemiasta johtuvan veripulan riskin perusteella

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon laatu- ja turvallisuusvaatimusten asettamisesta ihmisveren ja veren komponenttien keräämistä, tutkimista, käsittelyä, säilytystä ja jakelua varten sekä direktiivin 2001/83/EY muuttamisesta 27 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/98/EY (1) ja erityisesti sen 29 artiklan toisen kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maailman terveysjärjestön (WHO) kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) mukaisesti tunnustama meneillään oleva A(H1N1)-influenssapandemia, sellaisena kuin se määritellään komission päätöksessä 2000/96/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2009/539/EY (3), voi väliaikaisesti vaarantaa lyhyellä aikavälillä veren ja sen komponenttien saannin jäsenvaltioissa, koska niin luovuttajat kuin kansallisten veripalvelujen henkilökunta voivat sairastua influenssaan. Näin ollen saatetaan tarvita varosuunnitelmia veren ja sen komponenttien jatkuvan saannin turvaamiseksi. Tällaisiin suunnitelmiin olisi sisällyttävä toiminnallisia, viestintään liittyviä ja sääntelyyn perustuvia keinoja. |
| --- | --- |

(1)

Maailman terveysjärjestön (WHO) kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) mukaisesti tunnustama meneillään oleva A(H1N1)-influenssapandemia, sellaisena kuin se määritellään komission päätöksessä 2000/96/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2009/539/EY (3), voi väliaikaisesti vaarantaa lyhyellä aikavälillä veren ja sen komponenttien saannin jäsenvaltioissa, koska niin luovuttajat kuin kansallisten veripalvelujen henkilökunta voivat sairastua influenssaan. Näin ollen saatetaan tarvita varosuunnitelmia veren ja sen komponenttien jatkuvan saannin turvaamiseksi. Tällaisiin suunnitelmiin olisi sisällyttävä toiminnallisia, viestintään liittyviä ja sääntelyyn perustuvia keinoja.

| (2) | Sääntelyyn perustuvilla käytettävissä olevilla keinoilla voidaan veren saannin parantamiseksi höllentää poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti eräitä luovuttajiin sovellettavia kelpoisuusperusteita, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/98/EY täytäntöönpanosta veren ja sen komponenttien tiettyjen teknisten vaatimusten osalta 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission direktiivin 2004/33/EY (4) liitteessä III. |
| --- | --- |

(2)

Sääntelyyn perustuvilla käytettävissä olevilla keinoilla voidaan veren saannin parantamiseksi höllentää poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti eräitä luovuttajiin sovellettavia kelpoisuusperusteita, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/98/EY täytäntöönpanosta veren ja sen komponenttien tiettyjen teknisten vaatimusten osalta 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission direktiivin 2004/33/EY (4) liitteessä III.

| (3) | Kyseisten perusteiden höllennykseen pitäisi turvautua vasta viimeisenä keinona sen jälkeen, kun on järjestelty veren toimitusketju parhaalla mahdollisella tavalla, toteutettu luovuttajille suunnattuja tiedotuskampanjoita ja optimoitu veren kliininen käyttö, ja kun on ilmeistä, että kyseiset toimenpiteet eivät riitä veripulan paikkaamiseen tai ehkäisemiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisten perusteiden höllennykseen pitäisi turvautua vasta viimeisenä keinona sen jälkeen, kun on järjestelty veren toimitusketju parhaalla mahdollisella tavalla, toteutettu luovuttajille suunnattuja tiedotuskampanjoita ja optimoitu veren kliininen käyttö, ja kun on ilmeistä, että kyseiset toimenpiteet eivät riitä veripulan paikkaamiseen tai ehkäisemiseen.

| (4) | WHO julkaisi 11 päivänä lokakuuta 2007 suosituksen (5), joka koskee turvallisesta ja riittävästä verensaannista huolehtimista influenssapandemiatapauksessa ja jonka mukaan kelpoisuusperusteiden mahdollinen höllentäminen olisi rajattava pandemiavaiheeseen (vaihe 6) WHO:n globaalin influenssavalmiussuunnitelman (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

WHO julkaisi 11 päivänä lokakuuta 2007 suosituksen (5), joka koskee turvallisesta ja riittävästä verensaannista huolehtimista influenssapandemiatapauksessa ja jonka mukaan kelpoisuusperusteiden mahdollinen höllentäminen olisi rajattava pandemiavaiheeseen (vaihe 6) WHO:n globaalin influenssavalmiussuunnitelman (6) mukaisesti.

| (5) | Direktiivin 2004/33/EY liitteessä III olevassa 1.2 kohdassa vahvistetut luovuttajien veren hemoglobiinirajat eivät aina kuvasta luovuttajien todellisia rautavarastoja eivätkä siksi aina ole rajaviitearvoja anemian diagnosoinnille. Ne ovat suojaraja-arvoja, sillä joissakin jäsenvaltioissa kyseiset viitearvot ovat alhaisempia kuin toisissa tiettyjen väestöön liittyvien tai alueellisten olosuhteiden vuoksi. Tästä syystä sellaisia henkilöitä, jotka voisivat luovuttaa verta turvallisesti, hylätään heidän säännöksissä vaadittua alempien hemoglobiiniarvojensa vuoksi. Näin ollen kyseisiä arvoja voitaisiin meneillään olevan A(H1N1)-influenssapandemian yhteydessä alentaa enintään 5 g/l sekä naisten että miesten osalta ilman, että luovuttajien terveys vaarantuu. Pätevien terveydenhuoltoalan ammattilaisten on joka tapauksessa arvioitava kunkin luovuttajan soveltuvuus direktiivin 2002/98/EY 19 artiklan mukaisesti, ja he voivat riskitilanteen arvioituaan hylätä asianomaisen luovuttajan. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2004/33/EY liitteessä III olevassa 1.2 kohdassa vahvistetut luovuttajien veren hemoglobiinirajat eivät aina kuvasta luovuttajien todellisia rautavarastoja eivätkä siksi aina ole rajaviitearvoja anemian diagnosoinnille. Ne ovat suojaraja-arvoja, sillä joissakin jäsenvaltioissa kyseiset viitearvot ovat alhaisempia kuin toisissa tiettyjen väestöön liittyvien tai alueellisten olosuhteiden vuoksi. Tästä syystä sellaisia henkilöitä, jotka voisivat luovuttaa verta turvallisesti, hylätään heidän säännöksissä vaadittua alempien hemoglobiiniarvojensa vuoksi. Näin ollen kyseisiä arvoja voitaisiin meneillään olevan A(H1N1)-influenssapandemian yhteydessä alentaa enintään 5 g/l sekä naisten että miesten osalta ilman, että luovuttajien terveys vaarantuu. Pätevien terveydenhuoltoalan ammattilaisten on joka tapauksessa arvioitava kunkin luovuttajan soveltuvuus direktiivin 2002/98/EY 19 artiklan mukaisesti, ja he voivat riskitilanteen arvioituaan hylätä asianomaisen luovuttajan.

| (6) | Euroopan komissio pyysi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaista keskusta (ECDC) arvioimaan, mitä riskejä liittyy luovuttajien flunssankaltaisesta sairaudesta toipumisen jälkeisen luovutuskieltokauden väliaikaiseen lyhentämiseen A(H1N1)-influenssapandemian yhteydessä. Lokakuun 9 päivänä 2009 annetussa arvioinnissa pääteltiin, että jos luovutuskieltokausi lyhennetään 7 päivään, sekä luovuttajille että vastaanottajille aiheutuva lisäriski on erittäin vähäinen eikä missään tapauksessa suurempi kuin veripulan riski. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan komissio pyysi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaista keskusta (ECDC) arvioimaan, mitä riskejä liittyy luovuttajien flunssankaltaisesta sairaudesta toipumisen jälkeisen luovutuskieltokauden väliaikaiseen lyhentämiseen A(H1N1)-influenssapandemian yhteydessä. Lokakuun 9 päivänä 2009 annetussa arvioinnissa pääteltiin, että jos luovutuskieltokausi lyhennetään 7 päivään, sekä luovuttajille että vastaanottajille aiheutuva lisäriski on erittäin vähäinen eikä missään tapauksessa suurempi kuin veripulan riski.

| (7) | Sen vuoksi olisi kiireellisesti sallittava, että jäsenvaltiot poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti poikkeavat asianomaisista kelpoisuusperusteista sillä ehdolla, että tässä direktiivissä asetetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi olisi kiireellisesti sallittava, että jäsenvaltiot poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti poikkeavat asianomaisista kelpoisuusperusteista sillä ehdolla, että tässä direktiivissä asetetut edellytykset täyttyvät.

| (8) | Kun otetaan huomioon, että meneillään olevan A(H1N1)-influenssapandemian aiheuttama veripulan riski on välitön, tämän direktiivin olisi tultava voimaan välittömästi, jotta jäsenvaltiot voivat panna sen täytäntöön ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon, että meneillään olevan A(H1N1)-influenssapandemian aiheuttama veripulan riski on välitön, tämän direktiivin olisi tultava voimaan välittömästi, jotta jäsenvaltiot voivat panna sen täytäntöön ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet mahdollisimman nopeasti.

| (9) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet on tarkoitettu A(H1N1)-influenssavirukseen liittyvän väliaikaisen tilanteen ratkaisemiseen. Näin ollen tätä direktiiviä olisi sovellettava 30 päivään kesäkuuta 2010. Siihen mennessä A(H1N1)-influenssapandemian vuosien 2009 ja 2010 huippuvaiheen pitäisi olla ohi, ja veripulan riski lienee ainakin vähentynyt, ja taudin epidemiologiasta ja rokotuksista on saatavilla tarkempia tietoja. |
| --- | --- |

(9)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet on tarkoitettu A(H1N1)-influenssavirukseen liittyvän väliaikaisen tilanteen ratkaisemiseen. Näin ollen tätä direktiiviä olisi sovellettava 30 päivään kesäkuuta 2010. Siihen mennessä A(H1N1)-influenssapandemian vuosien 2009 ja 2010 huippuvaiheen pitäisi olla ohi, ja veripulan riski lienee ainakin vähentynyt, ja taudin epidemiologiasta ja rokotuksista on saatavilla tarkempia tietoja.

| (10) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2002/98/EY 28 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2002/98/EY 28 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Poikkeukset tiettyihin luovuttajien kelpoisuusperusteisiin

1.   Ne jäsenvaltiot, joissa on puutetta verestä ja veren komponenteista tai joissa niiden saanti on vakavasti uhattuna suoraan A(H1N1)-influenssapandemiasta johtuen, voivat väliaikaisesti:

| a) | poiketen siitä, mitä direktiivin 2004/33/EY liitteessä III olevassa 1.2 kohdassa säädetään, alentaa luovuttajien veren vähimmäishemoglobiinipitoisuutta siten, että se on alimmillaan 120 g/l naisilla ja 130 g/l miehillä;
  ja/tai |
| --- | --- |

a)

poiketen siitä, mitä direktiivin 2004/33/EY liitteessä III olevassa 1.2 kohdassa säädetään, alentaa luovuttajien veren vähimmäishemoglobiinipitoisuutta siten, että se on alimmillaan 120 g/l naisilla ja 130 g/l miehillä;

ja/tai

| b) | poiketen siitä, mitä direktiivin 2004/33/EY liitteessä III olevassa 2.2.1 kohdassa säädetään, lyhentää luovutuskiellon keston lyhimmillään 7 päivään flunssankaltaisen sairauden oireiden loppumisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

poiketen siitä, mitä direktiivin 2004/33/EY liitteessä III olevassa 2.2.1 kohdassa säädetään, lyhentää luovutuskiellon keston lyhimmillään 7 päivään flunssankaltaisen sairauden oireiden loppumisen jälkeen.

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten täytäntöönpanon edellytyksenä on, että:

| a) | kyseinen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle viipymättä toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa tai on toteuttanut 1 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

a)

kyseinen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle viipymättä toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa tai on toteuttanut 1 kohdan nojalla;

| b) | jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle perustelut toimenpiteiden välttämättömyydelle (etenkin sen, missä laajuudessa verestä ja sen komponenteista uhkaa olla tai on tosiasiallisesti puutetta) sekä kuvauksen kyseisen välttämättömyyden arvioinnissa käytetyistä perusteista ja menetelmistä; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle perustelut toimenpiteiden välttämättömyydelle (etenkin sen, missä laajuudessa verestä ja sen komponenteista uhkaa olla tai on tosiasiallisesti puutetta) sekä kuvauksen kyseisen välttämättömyyden arvioinnissa käytetyistä perusteista ja menetelmistä;

| c) | kyseinen jäsenvaltio päättää 1 kohdassa tarkoitettujen tilapäisten poikkeusten täytäntöönpanon heti, kun veren ja sen komponenttien saanti on b alakohdassa tarkoitetuilla perusteilla ja menetelmillä arvioituna palautunut riittävälle tasolle, ja ilmoittaa siitä komissiolle. |
| --- | --- |

c)

kyseinen jäsenvaltio päättää 1 kohdassa tarkoitettujen tilapäisten poikkeusten täytäntöönpanon heti, kun veren ja sen komponenttien saanti on b alakohdassa tarkoitetuilla perusteilla ja menetelmillä arvioituna palautunut riittävälle tasolle, ja ilmoittaa siitä komissiolle.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2010.

4 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 3 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 33, 8.2.2003, s. 30.

1

(2)  EYVL L 28, 3.2.2000, s. 50.

2

(3)  EUVL L 180, 11.7.2009, s. 22.

3

(4)  EUVL L 91, 30.3.2004, s. 25.

4

(5)  Donor Selection Guidelines in Pandemic Situations (Blood Regulators Network) http://www.who.int/bloodproducts/brn/DonorSelectionincaseofPandemicSituations.pdf

5

(6)  http://www.who.int/csr/resources/publications/influenza/WHO_CDS_CSR_GIP_2005_5/en/index.html

6

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEISELLÄ PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYLLÄ TEKEMÄT PÄÄTÖKSET

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/10

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1041/2009/EY,

tehty 21 päivänä lokakuuta 2009,

kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan

MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan 4 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Audiovisuaaliala myötävaikuttaa Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen, joita ovat kilpailukyvyn, taitojen, kasvun ja työllisyyden edistäminen osaamistaloudessa. Sillä on tärkeä rooli Lissabonin strategiaan kuuluvassa i2010-aloitteessa eli eurooppalaisen tietoyhteiskunta- ja mediapolitiikan viitekehyksessä. |
| --- | --- |

(1)

Audiovisuaaliala myötävaikuttaa Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen, joita ovat kilpailukyvyn, taitojen, kasvun ja työllisyyden edistäminen osaamistaloudessa. Sillä on tärkeä rooli Lissabonin strategiaan kuuluvassa i2010-aloitteessa eli eurooppalaisen tietoyhteiskunta- ja mediapolitiikan viitekehyksessä.

| (2) | Euroopan parlamentti on toistuvasti tähdentänyt, että audiovisuaaliala antaa tärkeän panoksen Euroopan luovaan talouteen ja osaamistalouteen ja että sillä on keskeinen rooli kulttuurisen monimuotoisuuden ja moniarvoisuuden edistämisessä ja sananvapauden foorumina. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentti on toistuvasti tähdentänyt, että audiovisuaaliala antaa tärkeän panoksen Euroopan luovaan talouteen ja osaamistalouteen ja että sillä on keskeinen rooli kulttuurisen monimuotoisuuden ja moniarvoisuuden edistämisessä ja sananvapauden foorumina.

| (3) | Kulttuuriala ja luova ala myötävaikuttavat huomattavasti Euroopan kulttuuritalouteen, ja vuonna 2004 luova teollisuus työllisti ainakin 5,8 miljoonaa ihmistä, mikä vastaa 3,1:tä prosenttia 25 jäsenvaltion Euroopan unionin työssäkäyvästä väestöstä. |
| --- | --- |

(3)

Kulttuuriala ja luova ala myötävaikuttavat huomattavasti Euroopan kulttuuritalouteen, ja vuonna 2004 luova teollisuus työllisti ainakin 5,8 miljoonaa ihmistä, mikä vastaa 3,1:tä prosenttia 25 jäsenvaltion Euroopan unionin työssäkäyvästä väestöstä.

| (4) | Audiovisuaalialalle annettavassa yhteisön tuessa otetaan huomioon perustamissopimuksen 151 artikla, jonka mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Audiovisuaalialalle annettavassa yhteisön tuessa otetaan huomioon perustamissopimuksen 151 artikla, jonka mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi.

| (5) | Neuvosto totesi Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta 16 päivänä marraskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa (4), että kulttuuri kuuluu olennaisena tekijänä kansainvälisiin suhteisiin, ja korosti, että kulttuurin asemaa EU:n ulkosuhteissa ja kehityspolitiikassa olisi lujitettava. Myös Euroopan parlamentti korosti kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta 10 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen osalta, että on tärkeää sisällyttää kulttuuriulottuvuus kaikkiin politiikkoihin ja ohjelmiin, ulkoiset politiikat ja kehitysyhteistyö mukaan lukien. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto totesi Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta 16 päivänä marraskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa (4), että kulttuuri kuuluu olennaisena tekijänä kansainvälisiin suhteisiin, ja korosti, että kulttuurin asemaa EU:n ulkosuhteissa ja kehityspolitiikassa olisi lujitettava. Myös Euroopan parlamentti korosti kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta 10 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen osalta, että on tärkeää sisällyttää kulttuuriulottuvuus kaikkiin politiikkoihin ja ohjelmiin, ulkoiset politiikat ja kehitysyhteistyö mukaan lukien.

| (6) | Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat 21 päivänä marraskuuta 2008 päätelmät kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteissa (5). |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat 21 päivänä marraskuuta 2008 päätelmät kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteissa (5).

| (7) | Komission 8 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyssä tiedonannossa ”Euroopan unioni maailmassa” korostetaan sitä, että EU:n sisäiset politiikat ovat erottamattomasti sidoksissa ulkoisiin politiikkoihin ja että Euroopalla on edellytykset saada osansa kehittyvien markkinoiden ja globalisoitumisen luomista uusista mahdollisuuksista, koska sen avoin yhteiskunta kykenee vastaanottamaan ihmisiä, ajatuksia ja uusia teknologioita. |
| --- | --- |

(7)

Komission 8 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyssä tiedonannossa ”Euroopan unioni maailmassa” korostetaan sitä, että EU:n sisäiset politiikat ovat erottamattomasti sidoksissa ulkoisiin politiikkoihin ja että Euroopalla on edellytykset saada osansa kehittyvien markkinoiden ja globalisoitumisen luomista uusista mahdollisuuksista, koska sen avoin yhteiskunta kykenee vastaanottamaan ihmisiä, ajatuksia ja uusia teknologioita.

| (8) | Euroopan unioni oli tärkeä toimija prosessissa, jonka tuloksena hyväksyttiin Unescon yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007 sen jälkeen kun Euroopan yhteisö ja 13 jäsenvaltiota olivat ratifioineet sen 18 päivänä joulukuuta 2006. Yleissopimuksen tarkoituksena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja yhteisvastuullisuutta kaikkien maiden kulttuuri-ilmaisujen edistämiseksi. Yleissopimuksen 12 artiklan e kohdan mukaan sopimuspuolten on ”kannustettava yhteistuotanto- ja yhteisjakelusopimusten tekemistä”. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unioni oli tärkeä toimija prosessissa, jonka tuloksena hyväksyttiin Unescon yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007 sen jälkeen kun Euroopan yhteisö ja 13 jäsenvaltiota olivat ratifioineet sen 18 päivänä joulukuuta 2006. Yleissopimuksen tarkoituksena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja yhteisvastuullisuutta kaikkien maiden kulttuuri-ilmaisujen edistämiseksi. Yleissopimuksen 12 artiklan e kohdan mukaan sopimuspuolten on ”kannustettava yhteistuotanto- ja yhteisjakelusopimusten tekemistä”.

| (9) | Tietyillä jäsenvaltioiden toimilla kuten kansainvälisillä yhteistuotantorahastoilla ja yhteistuotantosopimuksilla pyritään lisäämään yhteistyötä Euroopan ja kolmansien maiden audiovisuaalialojen välillä. Tällaisia toimia täydennetään yhteisön tuella. |
| --- | --- |

(9)

Tietyillä jäsenvaltioiden toimilla kuten kansainvälisillä yhteistuotantorahastoilla ja yhteistuotantosopimuksilla pyritään lisäämään yhteistyötä Euroopan ja kolmansien maiden audiovisuaalialojen välillä. Tällaisia toimia täydennetään yhteisön tuella.

| (10) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklassa tunnustetaan sananvapaus ja tiedonvälityksen moniarvoisuus. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklassa tunnustetaan sananvapaus ja tiedonvälityksen moniarvoisuus.

| (11) | MEDIA Plus -ohjelman arviointiraportissa korostettiin kansainvälisten markkinoiden merkitystä Euroopan audiovisuaalialan ongelmien ratkaisussa. |
| --- | --- |

(11)

MEDIA Plus -ohjelman arviointiraportissa korostettiin kansainvälisten markkinoiden merkitystä Euroopan audiovisuaalialan ongelmien ratkaisussa.

| (12) | Audiovisuaalialan kansainvälinen toimintaympäristö on muuttunut merkittävästi kahden viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ja on tällä hetkellä uusien haasteiden edessä lähinnä teknologian kehittymisen vuoksi, josta esimerkkejä ovat elokuvateatterien digitalisoituminen, tilausvideopalvelut (VOD) ja monikanavainen digitaalitelevisio. Tämä on synnyttänyt mittavaa taloudellista kasvua ja lupaavia investointeja ja siten vahvaa ja jatkuvasti kasvavaa kysyntää audiovisuaaliselle sisällölle, mikä tarjoaa yrityksille lukuisia mahdollisuuksia. Vastaavasti on olemassa vahvaa ja kasvavaa mielenkiintoa erilaisiin digitaalisovelluksiin liittyviä kehityshankkeita kohtaan. Lisäksi kansainvälisellä hankeyhteistyöllä on vahva kytkös unionin kykyyn edistää omaksumansa audiovisuaalialan kysymysten sääntelymallin leviämistä maailmassa sekä audiovisuaalialan ja sähköisen viestinnän keskinäistä lähentymistä. |
| --- | --- |

(12)

Audiovisuaalialan kansainvälinen toimintaympäristö on muuttunut merkittävästi kahden viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ja on tällä hetkellä uusien haasteiden edessä lähinnä teknologian kehittymisen vuoksi, josta esimerkkejä ovat elokuvateatterien digitalisoituminen, tilausvideopalvelut (VOD) ja monikanavainen digitaalitelevisio. Tämä on synnyttänyt mittavaa taloudellista kasvua ja lupaavia investointeja ja siten vahvaa ja jatkuvasti kasvavaa kysyntää audiovisuaaliselle sisällölle, mikä tarjoaa yrityksille lukuisia mahdollisuuksia. Vastaavasti on olemassa vahvaa ja kasvavaa mielenkiintoa erilaisiin digitaalisovelluksiin liittyviä kehityshankkeita kohtaan. Lisäksi kansainvälisellä hankeyhteistyöllä on vahva kytkös unionin kykyyn edistää omaksumansa audiovisuaalialan kysymysten sääntelymallin leviämistä maailmassa sekä audiovisuaalialan ja sähköisen viestinnän keskinäistä lähentymistä.

| (13) | Ottaen huomioon audiovisuaalipolitiikan kansainvälisen ulottuvuuden kasvavan merkityksen Euroopan parlamentti hyväksyi 13 päivänä joulukuuta 2007 vuoden 2008 talousarvioon valmistelutoimen ”MEDIA International”, joka keskittyy unionin ja kolmansien maiden audiovisuaalimarkkinoiden suhteiden kehittämiseen ja tarjoaa mahdollisuuden muodostaa ja lujittaa eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja kolmansien maiden audiovisuaalialan ammattilaisten välisiä suhteita ja verkostoja tavalla, joka hyödyttää sekä eurooppalaista toimialaa että osallistuvia kolmansia maita. Tätä seurannut ehdotuspyyntö herätti suurta kiinnostusta sekä eurooppalaisten ammattilaisten että kolmansien maiden ammattilaisten piirissä. Ehdotusten perusteella valittiin 18 hanketta tuen piiriin. MEDIA International -valmistelutoimen ensimmäinen vuosi vahvisti siten alan intressit ja tarpeet kansainvälisellä tasolla sekä yhteisön toiminnan tarpeellisuuden. |
| --- | --- |

(13)

Ottaen huomioon audiovisuaalipolitiikan kansainvälisen ulottuvuuden kasvavan merkityksen Euroopan parlamentti hyväksyi 13 päivänä joulukuuta 2007 vuoden 2008 talousarvioon valmistelutoimen ”MEDIA International”, joka keskittyy unionin ja kolmansien maiden audiovisuaalimarkkinoiden suhteiden kehittämiseen ja tarjoaa mahdollisuuden muodostaa ja lujittaa eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja kolmansien maiden audiovisuaalialan ammattilaisten välisiä suhteita ja verkostoja tavalla, joka hyödyttää sekä eurooppalaista toimialaa että osallistuvia kolmansia maita. Tätä seurannut ehdotuspyyntö herätti suurta kiinnostusta sekä eurooppalaisten ammattilaisten että kolmansien maiden ammattilaisten piirissä. Ehdotusten perusteella valittiin 18 hanketta tuen piiriin. MEDIA International -valmistelutoimen ensimmäinen vuosi vahvisti siten alan intressit ja tarpeet kansainvälisellä tasolla sekä yhteisön toiminnan tarpeellisuuden.

| (14) | Euroopan parlamentti uusi MEDIA International -valmistelutoimen ja lisäsi rahoitusta vuodelle 2009. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentti uusi MEDIA International -valmistelutoimen ja lisäsi rahoitusta vuodelle 2009.

| (15) | Useiden jäsenvaltioiden audiovisuaalialan asioista vastaavat ministerit ilmaisivat 19 päivänä toukokuuta 2008 epävirallisessa kokouksessaan Cannesissa tyytyväisyytensä Euroopan parlamentin aloitteeseen MEDIA International -valmistelutoimesta ja kannustivat komissiota ajamaan tämän aloitteen kehittämistä ja selvittämään, onko toivottavaa ja mahdollista tehdä ehdotus tukiohjelmasta, jolla edistetään Euroopan ja kolmansien maiden audiovisuaalialan ammattilaisten yhteistyötä kaikkia osapuolia hyödyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

(15)

Useiden jäsenvaltioiden audiovisuaalialan asioista vastaavat ministerit ilmaisivat 19 päivänä toukokuuta 2008 epävirallisessa kokouksessaan Cannesissa tyytyväisyytensä Euroopan parlamentin aloitteeseen MEDIA International -valmistelutoimesta ja kannustivat komissiota ajamaan tämän aloitteen kehittämistä ja selvittämään, onko toivottavaa ja mahdollista tehdä ehdotus tukiohjelmasta, jolla edistetään Euroopan ja kolmansien maiden audiovisuaalialan ammattilaisten yhteistyötä kaikkia osapuolia hyödyttävällä tavalla.

| (16) | Avoin julkinen kuuleminen osoitti, että audiovisuaalialan eurooppalaisten ammattilaisten ja kolmansien maiden ammattilaisten yhteistyön lujittamiselle erityisesti koulutuksen, yhteistuotantojen helpottamisen, audiovisuaalisten teosten jakelun ja levityksen (mukaan luettuina uudet jakelualustat, kuten VOD, ja IP-pohjainen (Internet protocol) televisio (IPTV)) sekä elokuvatuntemuksen osalta on olemassa vahva kannatus. |
| --- | --- |

(16)

Avoin julkinen kuuleminen osoitti, että audiovisuaalialan eurooppalaisten ammattilaisten ja kolmansien maiden ammattilaisten yhteistyön lujittamiselle erityisesti koulutuksen, yhteistuotantojen helpottamisen, audiovisuaalisten teosten jakelun ja levityksen (mukaan luettuina uudet jakelualustat, kuten VOD, ja IP-pohjainen (Internet protocol) televisio (IPTV)) sekä elokuvatuntemuksen osalta on olemassa vahva kannatus.

| (17) | Kolmansien maiden audiovisuaalimarkkinoille pääsyä olisi helpotettava levittämällä markkinatietämystä näillä markkinoilla toimivien ammattilaisten keskuudessa ja luomalla näiden välisiä verkostoja. Tätä varten ohjelmassa olisi tuettava koulutushankkeita. |
| --- | --- |

(17)

Kolmansien maiden audiovisuaalimarkkinoille pääsyä olisi helpotettava levittämällä markkinatietämystä näillä markkinoilla toimivien ammattilaisten keskuudessa ja luomalla näiden välisiä verkostoja. Tätä varten ohjelmassa olisi tuettava koulutushankkeita.

| (18) | Jakelusektori määrittää tarjottavien audiovisuaalisten teosten monimuotoisuuden ja kuluttajien valinnanvaran. Eurooppalaiset jakelijat ovat pieniä yhtiöitä, joilla on markkinoiden rakenteen ja pirstaloituneisuuden takia vähäiset mahdollisuudet päästä kansainvälisille markkinoille toisin kuin niiden suurilla, vertikaalisesti integroituneilla kilpailijoilla. Lisäksi alalle on tullut uusia toimijoita ja jakelualustoja, jotka tuottavat tai edellyttävät lisää audiovisuaalista sisältöä. Siksi on tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin eurooppalaisten teosten jakelun, levityksen ja esittämisen parantamiseksi kolmansissa maissa ja kolmansien maiden teosten jakelun, levityksen ja esittämisen parantamiseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

(18)

Jakelusektori määrittää tarjottavien audiovisuaalisten teosten monimuotoisuuden ja kuluttajien valinnanvaran. Eurooppalaiset jakelijat ovat pieniä yhtiöitä, joilla on markkinoiden rakenteen ja pirstaloituneisuuden takia vähäiset mahdollisuudet päästä kansainvälisille markkinoille toisin kuin niiden suurilla, vertikaalisesti integroituneilla kilpailijoilla. Lisäksi alalle on tullut uusia toimijoita ja jakelualustoja, jotka tuottavat tai edellyttävät lisää audiovisuaalista sisältöä. Siksi on tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin eurooppalaisten teosten jakelun, levityksen ja esittämisen parantamiseksi kolmansissa maissa ja kolmansien maiden teosten jakelun, levityksen ja esittämisen parantamiseksi Euroopassa.

| (19) | Tämän vuoksi on tarpeen perustaa audiovisuaalialalle yhteisön ohjelma, josta annetaan taloudellista tukea hankkeille tiedonvaihdon ja koulutuksen sekä audiovisuaalisen sisällön kilpailukyvyn, jakelun, levityksen ja esittämisen aloilla. |
| --- | --- |

(19)

Tämän vuoksi on tarpeen perustaa audiovisuaalialalle yhteisön ohjelma, josta annetaan taloudellista tukea hankkeille tiedonvaihdon ja koulutuksen sekä audiovisuaalisen sisällön kilpailukyvyn, jakelun, levityksen ja esittämisen aloilla.

| (20) | Jotta voitaisiin varmistaa mahdollisimman suuri molemminpuolinen hyöty ja yksinkertaistaa hallintoa, unionista ja kolmansista maista tulevien ammattilaisten olisi ehdotettava ohjelman hankkeita ja toteutettava niitä yhdessä, ja tällaisten hankkeiden olisi edistettävä kansainvälistä verkostoitumista. Hallinnon yksinkertaistamiseksi hankkeiden koordinointivastuu olisi annettava ammattilaiselle, joka on sijoittautunut ohjelmaan osallistuvaan maahan. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voitaisiin varmistaa mahdollisimman suuri molemminpuolinen hyöty ja yksinkertaistaa hallintoa, unionista ja kolmansista maista tulevien ammattilaisten olisi ehdotettava ohjelman hankkeita ja toteutettava niitä yhdessä, ja tällaisten hankkeiden olisi edistettävä kansainvälistä verkostoitumista. Hallinnon yksinkertaistamiseksi hankkeiden koordinointivastuu olisi annettava ammattilaiselle, joka on sijoittautunut ohjelmaan osallistuvaan maahan.

| (21) | Olisi laadittava ja toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi sekä menetettyjen tai aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin. |
| --- | --- |

(21)

Olisi laadittava ja toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi sekä menetettyjen tai aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin.

| (22) | On aiheellista vahvistaa ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan. |
| --- | --- |

(22)

On aiheellista vahvistaa ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan.

| (23) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(23)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti.

| (24) | Ohjelman seurantaa ja arviointia koskeviin järjestelyihin olisi sisällyttävä yksityiskohtaiset vuosikertomukset sekä erityiset mitattavissa ja saavutettavissa olevat, asiaankuuluvat ja aikataulusidonnaiset tavoitteet ja indikaattorit. |
| --- | --- |

(24)

Ohjelman seurantaa ja arviointia koskeviin järjestelyihin olisi sisällyttävä yksityiskohtaiset vuosikertomukset sekä erityiset mitattavissa ja saavutettavissa olevat, asiaankuuluvat ja aikataulusidonnaiset tavoitteet ja indikaattorit.

| (25) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita ehdotetun toiminnan ylikansallisen ja kansainvälisen luonteen vuoksi, vaan ne voidaan kyseisen toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita ehdotetun toiminnan ylikansallisen ja kansainvälisen luonteen vuoksi, vaan ne voidaan kyseisen toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Ohjelman perustaminen ja tavoitteet

1.   Tällä päätöksellä perustetaan MEDIA Mundus -ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, audiovisuaalialalla toteutettavien kansainvälisten yhteistyöhankkeiden rahoittamista varten ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2011 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2.   Ohjelman tavoitteina on parantaa Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä, auttaa Eurooppaa hoitamaan kulttuurista ja poliittista rooliaan maailmassa entistä tuloksellisemmin ja lisätä kuluttajien valinnanvaraa ja kulttuurista monimuotoisuutta. Ohjelmassa pyritään parantamaan pääsyä kolmansien maiden markkinoille ja rakentamaan luottamusta ja pitkän aikavälin ammatillisia suhteita.

2 artikla

Ohjelman soveltamisala

Ohjelma on suunnattu eurooppalaisille ammattilaisille ja kolmansien maiden ammattilaisille.

3 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

1.   ’eurooppalaisella ammattilaisella’: ammattilaista, joka:

| i) | Euroopan unionin jäsenvaltio; tai |
| --- | --- |

i)

Euroopan unionin jäsenvaltio; tai

| ii) | Euroopan talousalueeseen kuuluva EFTAn jäsenvaltio ETA-sopimuksen VI osan määräysten mukaisesti; tai |
| --- | --- |

ii)

Euroopan talousalueeseen kuuluva EFTAn jäsenvaltio ETA-sopimuksen VI osan määräysten mukaisesti; tai

| iii) | päätöksen N:o 1718/2006/EY (8) 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu maa, joka ei sisälly ii alakohtaan ja joka:






  — | ilmoittaa halukkuutensa osallistua ohjelmaan ja |
| --- | --- | --- |

iii)

päätöksen N:o 1718/2006/EY (8) 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu maa, joka ei sisälly ii alakohtaan ja joka:

—

ilmoittaa halukkuutensa osallistua ohjelmaan ja

| — | maksaa rahoitusosuuden, joka lasketaan samalla periaatteella kuin sen rahoitusosuus MEDIA 2007 -ohjelmassa; |
| --- | --- |

—

maksaa rahoitusosuuden, joka lasketaan samalla periaatteella kuin sen rahoitusosuus MEDIA 2007 -ohjelmassa;

tai

2.   ’kolmannen maan ammattilaisella’: ammattilaista, joka ei ole eurooppalainen ammattilainen;

3.   ’kolmannella maalla’: muuta kuin 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua maata tai muuta kuin 1 kohdan a alakohdan ii tai iii alakohdassa esitetyt vaatimukset täyttävää maata;

4.   ’audiovisuaalisella teoksella’: ääntä sisältävää tai sisältämätöntä liikkuvien kuvien sarjaa. Esimerkkejä audiovisuaalisista teoksista ovat pitkät elokuvat, dokumentit ja animaatioelokuvat;

5.   ’eurooppalaisilla teoksilla’: audiovisuaalisia teoksia, joiden alkuperämaa on 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettu maa.

4 artikla

Ehdot ohjelmaan osallistumiselle

1.   Jotta hankkeet voisivat saada rahoitusta ohjelmasta, eurooppalaisten ammattilaisten ja kolmansien maiden ammattilaisten on tehtävä hanke-ehdotukset ja toteutettava hankkeet yhdessä.

2.   Kussakin hankkeessa on pyrittävä edistämään kansainvälistä verkostoitumista. Tätä varten kussakin hankkeessa on oltava vähintään kolme kumppania. Hankkeet, joissa on ainoastaan kaksi kumppania, voidaan kuitenkin hyväksyä, jos niillä varmistetaan tarvittava verkostoituminen.

3.   Eurooppalaisen ammattilaisen on koordinoitava hanketta, ja siinä on oltava vähintään yksi kumppani kolmannesta maasta. Koordinaattori vastaa ehdotuksen lähettämisestä, hankkeen johtamisesta ja sen taloudellisesta hallinnoinnista ja toteuttamisesta.

II   LUKU

OHJELMAN ERITYISTAVOITTEET

5 artikla

Erityistavoite 1: Tiedonvaihto, koulutus ja markkinatuntemus

Tiedonvaihdon ja koulutuksen alueella ohjelman toimintatavoitteena on syventää eurooppalaisten ammattilaisten ja kolmansien maiden ammattilaisten osaamista erityisesti:

| a) | parantamalla ammattilaisten tietämystä erityisesti toistensa audiovisuaalimarkkinoiden toimintaedellytyksistä, oikeudellisista puitteista (myös teollis- ja tekijänoikeuksien alalla), rahoitusjärjestelmistä ja yhteistyömahdollisuuksista; |
| --- | --- |

a)

parantamalla ammattilaisten tietämystä erityisesti toistensa audiovisuaalimarkkinoiden toimintaedellytyksistä, oikeudellisista puitteista (myös teollis- ja tekijänoikeuksien alalla), rahoitusjärjestelmistä ja yhteistyömahdollisuuksista;

| b) | turvaamalla ja helpottamalla ammattilaisten välistä audiovisuaalialan yhteistyötä parantamalla heidän audiovisuaalimarkkinoita koskevaa tietämystasoaan; |
| --- | --- |

b)

turvaamalla ja helpottamalla ammattilaisten välistä audiovisuaalialan yhteistyötä parantamalla heidän audiovisuaalimarkkinoita koskevaa tietämystasoaan;

| c) | helpottamalla verkostoitumista ja pitkän aikavälin ammatillisten suhteiden muodostumista erityisesti apurahojen avulla; tai |
| --- | --- |

c)

helpottamalla verkostoitumista ja pitkän aikavälin ammatillisten suhteiden muodostumista erityisesti apurahojen avulla; tai

| d) | tukemalla ammatillista perus- ja jatkokoulutusta. |
| --- | --- |

d)

tukemalla ammatillista perus- ja jatkokoulutusta.

6 artikla

Erityistavoite 2: Kilpailukyky ja jakelu

Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn ja eurooppalaisten teosten jakelun parantamiseen Euroopan ulkopuolella sekä kolmansien maiden audiovisuaalialan kilpailukyvyn ja kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten jakelun parantamiseen Euroopassa liittyvät ohjelman toimintatavoitteet ovat seuraavat:

| a) | helpotetaan kolmansien maiden kumppaneiden hakemista eurooppalaisia teoksia varten. Ohjelmassa tuetaan yhteistuotantomarkkinoiden ja kumppanienhakutapahtumien (pitching) järjestämistä, jotta voitaisiin saattaa yhteen mahdollisia kumppaneita (kuten käsikirjoittajia, ohjaajia, näyttelijöitä, tuottajia ja jakelijoita); |
| --- | --- |

a)

helpotetaan kolmansien maiden kumppaneiden hakemista eurooppalaisia teoksia varten. Ohjelmassa tuetaan yhteistuotantomarkkinoiden ja kumppanienhakutapahtumien (pitching) järjestämistä, jotta voitaisiin saattaa yhteen mahdollisia kumppaneita (kuten käsikirjoittajia, ohjaajia, näyttelijöitä, tuottajia ja jakelijoita);

| b) | kannustetaan eurooppalaisten teosten kansainvälistä myyntiä ja myynninedistämistä kolmansissa maissa ja kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten kansainvälistä myyntiä ja myynninedistämistä Euroopassa. Ohjelmassa kannustetaan tekemään oikeudenhaltija-/myyntiedustaja-/jakelijaryhmittymien välisiä sopimuksia, jotta varmistettaisiin jakelu (esimerkiksi elokuvateattereissa, televisiossa, IPTV:n ja netti-tv:n välityksellä sekä VOD-alustoilla) ja myynninedistäminen. |
| --- | --- |

b)

kannustetaan eurooppalaisten teosten kansainvälistä myyntiä ja myynninedistämistä kolmansissa maissa ja kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten kansainvälistä myyntiä ja myynninedistämistä Euroopassa. Ohjelmassa kannustetaan tekemään oikeudenhaltija-/myyntiedustaja-/jakelijaryhmittymien välisiä sopimuksia, jotta varmistettaisiin jakelu (esimerkiksi elokuvateattereissa, televisiossa, IPTV:n ja netti-tv:n välityksellä sekä VOD-alustoilla) ja myynninedistäminen.

7 artikla

Erityistavoite 3: Levitys

Jotta parannettaisiin eurooppalaisten teosten levitystä ja näkyvyyttä kolmansissa maissa ja kolmansien maiden teosten levitystä ja näkyvyyttä Euroopassa sekä lisättäisiin kulttuurisesti monimuotoisen audiovisuaalisen sisällön yleistä kysyntää erityisesti nuorten keskuudessa, ohjelmalla on seuraavat toimintatavoitteet:

| a) | kannustetaan Euroopassa ja kolmansissa maissa toimivia elokuvateatteritoiminnan harjoittajia parantamaan vastavuoroisesti ohjelmisto- ja esitysolosuhteita (esitysten kesto, näkyvyys ja määrä) audiovisuaalisten teosten yksinoikeudella tapahtuvia ensiesityksiä varten. Ohjelmassa tuetaan sellaisten elokuvateatteriverkostojen esittämiä hankkeita, joilla on näyttämöitä Euroopassa ja kolmansissa maissa ja jotka sisällyttävät ohjelmistoonsa huomattavia määriä audiovisuaalisia teoksia kumppani(e)nsa alueella/alueilla; |
| --- | --- |

a)

kannustetaan Euroopassa ja kolmansissa maissa toimivia elokuvateatteritoiminnan harjoittajia parantamaan vastavuoroisesti ohjelmisto- ja esitysolosuhteita (esitysten kesto, näkyvyys ja määrä) audiovisuaalisten teosten yksinoikeudella tapahtuvia ensiesityksiä varten. Ohjelmassa tuetaan sellaisten elokuvateatteriverkostojen esittämiä hankkeita, joilla on näyttämöitä Euroopassa ja kolmansissa maissa ja jotka sisällyttävät ohjelmistoonsa huomattavia määriä audiovisuaalisia teoksia kumppani(e)nsa alueella/alueilla;

| b) | lisätään audiovisuaalisen sisällön tarjontaa ja parannetaan kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten lähetys- ja jakeluolosuhteita eurooppalaisilla jakelukanavilla (esimerkiksi televisio, IPTV, netti-tv ja VOD-alustat) ja eurooppalaisten teosten lähetys- ja jakeluolosuhteita kansainvälisten jakelukanavien kautta. Ohjelmassa tuetaan lähetystoiminnan harjoittajien (tai VOD-alustojen) ja oikeudenhaltijoiden välisiä kumppanuuksia, joilla pyritään lähettämään teossarja tai jakelemaan teoskatalogi VOD-alustoilla; |
| --- | --- |

b)

lisätään audiovisuaalisen sisällön tarjontaa ja parannetaan kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten lähetys- ja jakeluolosuhteita eurooppalaisilla jakelukanavilla (esimerkiksi televisio, IPTV, netti-tv ja VOD-alustat) ja eurooppalaisten teosten lähetys- ja jakeluolosuhteita kansainvälisten jakelukanavien kautta. Ohjelmassa tuetaan lähetystoiminnan harjoittajien (tai VOD-alustojen) ja oikeudenhaltijoiden välisiä kumppanuuksia, joilla pyritään lähettämään teossarja tai jakelemaan teoskatalogi VOD-alustoilla;

| c) | helpotetaan sellaisten erityisesti nuorelle yleisölle suunnattujen tapahtumien ja elokuvatuntemukseen liittyvien aloitteiden toteuttamista, joilla on tarkoitus edistää kansainvälisellä tasolla audiovisuaalisten teosten monimuotoisuutta ja lisätä kulttuurisesti monimuotoisen audiovisuaalisisällön yleistä kysyntää. |
| --- | --- |

c)

helpotetaan sellaisten erityisesti nuorelle yleisölle suunnattujen tapahtumien ja elokuvatuntemukseen liittyvien aloitteiden toteuttamista, joilla on tarkoitus edistää kansainvälisellä tasolla audiovisuaalisten teosten monimuotoisuutta ja lisätä kulttuurisesti monimuotoisen audiovisuaalisisällön yleistä kysyntää.

III   LUKU

RAHOITUSSÄÄNNÖKSET JA OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOJÄRJESTELYT

8 artikla

Rahoitussäännökset

1.   Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimenpiteet on toteutettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (9) mukaisesti.

2.   Komissio voi asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (10) 176 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti päättää tuensaajista ja toimien luonteesta riippuen, voidaanko tuensaajat vapauttaa toimen tai työohjelman toteuttamiseksi vaadittavien ammatillisen pätevyyden ja tutkintojen tarkastuksesta.

3.   Toimen luonteen mukaisesti taloudellinen tuki voidaan myöntää joko avustuksina (jotka korvataan suhteessa ohjelman rahoitusosuuteen, jälkiäänitykseen/tekstitykseen myönnettyä tukea lukuun ottamatta) tai apurahoina. Komissio voi myös myöntää palkintoja ohjelman puitteissa toteutetuille toimille tai hankkeille. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 181 artiklan mukaisesti voidaan toimen luonteen perusteella sallia, että avustukset maksetaan kiinteämääräisinä summina tai että käytetään yksikkökustannustaulukoita.

4.   Ohjelmasta myönnettävä rahoitus ei saa olla yli 50:tä prosenttia rahoitettavan hankkeen lopullisista kustannuksista. Vuotuisessa työohjelmassa ja ehdotuspyynnössä erikseen yksilöidyissä tapauksissa rahoituksen osuus voi kuitenkin olla jopa 80 prosenttia.

5.   Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 113 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja ottaen samalla huomioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 172 artiklan 1 kohta tuensaajien rahoitusosuus voidaan kattaa kokonaan tai osittain luontoissuorituksin, jos kyseisten suoritusten arvo vastaa kirjanpitoasiakirjoin riittävästi perusteltuja todellisia kustannuksia tai kyseisillä markkinoilla yleisesti hyväksyttyjä kustannuksia. Tällaisiin suorituksiin voidaan lukea mukaan myös koulutus- tai myynninedistämiskäyttöä varten annetut tilat.

6.   Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 112 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio voi vuotuisessa työohjelmassa ja ehdotuspyynnössä yksilöidyissä tapauksissa katsoa tukikelpoisiksi hankkeen toteuttamiseen välittömästi liittyvät kustannukset silloinkin, kun ne ovat aiheutuneet tuensaajalle osittain ennen valintamenettelyä.

9 artikla

Ohjelman täytäntöönpano

1.   Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta liitteessä esitettyjen säännösten mukaisesti. Komissio pyrkii varmistamaan, että 5–7 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi tuettavat toimet täydentävät toisiaan.

2.   Seuraavat ohjelman täytäntöönpanotoimenpiteet hyväksytään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:

| a) | vuotuinen työsuunnitelma, mukaan lukien painopisteet; |
| --- | --- |

a)

vuotuinen työsuunnitelma, mukaan lukien painopisteet;

| b) | ohjelmaan varattujen varojen vuotuinen sisäinen jakauma, mukaan lukien eri alojen toimien välinen jakauma; |
| --- | --- |

b)

ohjelmaan varattujen varojen vuotuinen sisäinen jakauma, mukaan lukien eri alojen toimien välinen jakauma;

| c) | ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleiset suuntaviivat; |
| --- | --- |

c)

ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleiset suuntaviivat;

| d) | ehdotuspyyntöjen sisältö sekä hankkeiden valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittely; |
| --- | --- |

d)

ehdotuspyyntöjen sisältö sekä hankkeiden valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittely;

| e) | niiden ehdotusten valinta, jotka saavat yhteisön rahoitusta yli






  — | 200 000 euroa tuensaajaa kohti vuodessa, kun kyseessä on erityistavoite 1, |
| --- | --- | --- |

e)

niiden ehdotusten valinta, jotka saavat yhteisön rahoitusta yli

—

200 000 euroa tuensaajaa kohti vuodessa, kun kyseessä on erityistavoite 1,

| — | 300 000 euroa tuensaajaa kohti vuodessa, kun kyseessä on erityistavoite 2, |
| --- | --- |

—

300 000 euroa tuensaajaa kohti vuodessa, kun kyseessä on erityistavoite 2,

| — | 300 000 euroa tuensaajaa kohti vuodessa, kun kyseessä on erityistavoite 3. |
| --- | --- |

—

300 000 euroa tuensaajaa kohti vuodessa, kun kyseessä on erityistavoite 3.

3.   Komissio tekee muut kuin 2 kohdan e alakohdassa luetellut valintapäätökset. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle kaikki merkitykselliset tiedot, mukaan lukien tiedot tämän kohdan mukaisesti tehdyistä valintapäätöksistä, kahden arkipäivän kuluessa päätösten tekemisestä.

10 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa päätöksen N:o 1718/2006/EY 11 artiklan nojalla perustettu komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetyksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.

11 artikla

Ohjelman panos muihin yhteisön politiikkoihin ja periaatteisiin

Ohjelmalla vahvistetaan osaltaan yhteisön monialaisia politiikkoja ja periaatteita erityisesti

| a) | edistämällä keskustelua ja tiedotusta unionista rauhallisena, vauraana ja turvallisena alueena; |
| --- | --- |

a)

edistämällä keskustelua ja tiedotusta unionista rauhallisena, vauraana ja turvallisena alueena;

| b) | edistämällä sananvapauden perusperiaatetta; |
| --- | --- |

b)

edistämällä sananvapauden perusperiaatetta;

| c) | edistämällä tietoisuutta siitä, miten tärkeitä kulttuurinen monimuotoisuus, yhteiset arvot, kulttuurienvälinen vuoropuhelu ja monikielisyys ovat maailmassa; |
| --- | --- |

c)

edistämällä tietoisuutta siitä, miten tärkeitä kulttuurinen monimuotoisuus, yhteiset arvot, kulttuurienvälinen vuoropuhelu ja monikielisyys ovat maailmassa;

| d) | lujittamalla Euroopan talouden tietopohjaa ja vahvistamalla osaltaan unionin globaalia kilpailukykyä; ja |
| --- | --- |

d)

lujittamalla Euroopan talouden tietopohjaa ja vahvistamalla osaltaan unionin globaalia kilpailukykyä; ja

| e) | edistämällä kaikkien sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaan, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvien syrjintämuotojen torjuntaa. |
| --- | --- |

e)

edistämällä kaikkien sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaan, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvien syrjintämuotojen torjuntaa.

12 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

Komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, että ohjelma on johdonmukainen suhteessa muihin asiaan liittyviin yhteisön politiikkoihin, välineisiin ja toimiin ja että se täydentää niitä; tämä koskee erityisesti koordinointia Media 2007 -ohjelman kanssa ja sen toteuttamista sekä kolmansien maiden kanssa toteutettavia audiovisuaali- ja kulttuurialojen ulkoisen yhteistyön ohjelmia.

13 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   Komissio vastaa hankkeiden säännöllisestä seurannasta. Seurantaprosessin tulokset otetaan huomioon ohjelman täytäntöönpanossa.

2.   Komissio varmistaa, että ohjelmasta tehdään ulkopuolinen riippumaton arviointi.

3.   Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle

| a) | tiedonannon ohjelman mahdollisesta jatkamisesta viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012; |
| --- | --- |

a)

tiedonannon ohjelman mahdollisesta jatkamisesta viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012;

| b) | jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

b)

jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

14 artikla

Rahoituspuitteet

1.   Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi kaudeksi ovat 15 000 000 euroa.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen puitteissa.

IV   LUKU

VOIMAANTULO

15 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011.

Tehty Strasbourgissa 21 päivänä lokakuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Lausunto annettu 25. maaliskuuta 2009 (EUVL C 228, 22.9.2009, s. 100).

1

(2)  Lausunto annettu 21. huhtikuuta 2009 (EUVL C 200, 25.8.2009, s. 51).

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 7. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 14. syyskuuta 2009.

3

(4)  EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1.

4

(5)  EUVL C 320, 16.12.2008, s. 10.

5

(6)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1718/2006/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 2006, Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 12).

8

(9)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

9

(10)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).

10

---

LIITE

TOTEUTETTAVAT TOIMET

1.   Erityistavoite 1: Tiedonvaihto, koulutus ja markkinatuntemus

Toimintatavoite:

Syvennetään eurooppalaisten ammattilaisten ja kolmansien maiden ammattilaisten osaamista sekä parannetaan heidän tietojensa ja tietämyksensä tasoa.

Toteutettavat toimet:

| — | Tuetaan sellaisten koulutusmoduulien kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joissa on mukana koulutettavia ja kouluttajia Euroopan maista ja kolmansista maista; pääpaino on audiovisuaalisten teosten tuotannon, yhteistuotannon, jakelun, esittämisen ja levittämisen edellytyksissä kulloisillakin kansainvälisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Tuetaan sellaisten koulutusmoduulien kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joissa on mukana koulutettavia ja kouluttajia Euroopan maista ja kolmansista maista; pääpaino on audiovisuaalisten teosten tuotannon, yhteistuotannon, jakelun, esittämisen ja levittämisen edellytyksissä kulloisillakin kansainvälisillä markkinoilla.

| — | Tuetaan sellaisten koulutusmoduulien kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joissa on mukana koulutettavia ja kouluttajia Euroopan maista ja kolmansista maista; pääpaino on uusien teknologioiden hyödyntämisessä audiovisuaalisten teosten tuotannossa, jälkituotannossa, jakelussa (mukaan luettuina uudet jakelualustat, kuten VOD, sekä IPTV ja netti-tv), markkinoinnissa ja arkistoinnissa. |
| --- | --- |

—

Tuetaan sellaisten koulutusmoduulien kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joissa on mukana koulutettavia ja kouluttajia Euroopan maista ja kolmansista maista; pääpaino on uusien teknologioiden hyödyntämisessä audiovisuaalisten teosten tuotannossa, jälkituotannossa, jakelussa (mukaan luettuina uudet jakelualustat, kuten VOD, sekä IPTV ja netti-tv), markkinoinnissa ja arkistoinnissa.

| — | Edistetään alan laitosten ja/tai nykyisten jatkuvien koulutusohjelmien välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

—

Edistetään alan laitosten ja/tai nykyisten jatkuvien koulutusohjelmien välisiä yhteyksiä.

| — | Myötävaikutetaan kouluttajakoulutukseen. |
| --- | --- |

—

Myötävaikutetaan kouluttajakoulutukseen.

2.   Erityistavoite 2: Kilpailukyky ja jakelu

1)   Toimintatavoite:

Helpotetaan kumppaneiden hakemista yhteistuotantoja varten.

Toteutettavat toimet:

| — | Tuetaan foorumien järjestämistä kansainvälisten yhteistuotantojen kehittämistä, rahoittamista, yhteistuotantoa ja ennakkomyyntiä varten, erityisesti yhteistuotantomarkkinoita ja kumppanienhakutapahtumia (pitching), jotta voitaisiin saattaa yhteen mahdollisia kumppaneita (esimerkiksi käsikirjoittajia, ohjaajia, näyttelijöitä, tuottajia ja jakelijoita). |
| --- | --- |

—

Tuetaan foorumien järjestämistä kansainvälisten yhteistuotantojen kehittämistä, rahoittamista, yhteistuotantoa ja ennakkomyyntiä varten, erityisesti yhteistuotantomarkkinoita ja kumppanienhakutapahtumia (pitching), jotta voitaisiin saattaa yhteen mahdollisia kumppaneita (esimerkiksi käsikirjoittajia, ohjaajia, näyttelijöitä, tuottajia ja jakelijoita).

2)   Toimintatavoite:

Kannustetaan audiovisuaalisten teosten kansainvälistä myyntiä ja myynninedistämistä.

Toteutettavat toimet:

| — | Edistetään eurooppalaisten ja kolmansien maiden oikeudenhaltija-/myyntiedustaja-/jakelijaryhmittymien välisten sopimusten tekemistä, jotta varmistettaisiin kunkin ryhmittymän audiovisuaalisten teosten jakelu (esimerkiksi elokuvateattereissa, televisiossa, IPTV:n ja netti-tv:n välityksellä sekä VOD-alustoilla) niiden kumppani(e)n alueella/alueilla. |
| --- | --- |

—

Edistetään eurooppalaisten ja kolmansien maiden oikeudenhaltija-/myyntiedustaja-/jakelijaryhmittymien välisten sopimusten tekemistä, jotta varmistettaisiin kunkin ryhmittymän audiovisuaalisten teosten jakelu (esimerkiksi elokuvateattereissa, televisiossa, IPTV:n ja netti-tv:n välityksellä sekä VOD-alustoilla) niiden kumppani(e)n alueella/alueilla.

| — | Lisätään yleistä tietoisuutta eurooppalaisten elokuvien esittämisestä maailmanlaajuisesti ja kolmansien maiden elokuvien esittämisestä Euroopassa järjestämällä tehostettuja myynninedistämiskampanjoita. |
| --- | --- |

—

Lisätään yleistä tietoisuutta eurooppalaisten elokuvien esittämisestä maailmanlaajuisesti ja kolmansien maiden elokuvien esittämisestä Euroopassa järjestämällä tehostettuja myynninedistämiskampanjoita.

| — | Tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten jälkiäänitystä ja tekstitystä niiden jakelemiseksi ja levittämiseksi kaikin käytettävissä olevin tavoin tuottajia, jakelijoita ja lähetystoiminnan harjoittajia hyödyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

—

Tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten jälkiäänitystä ja tekstitystä niiden jakelemiseksi ja levittämiseksi kaikin käytettävissä olevin tavoin tuottajia, jakelijoita ja lähetystoiminnan harjoittajia hyödyttävällä tavalla.

| — | Edistetään taiteellisen ja teollisen yhteistyön verkostojen perustamista ja vakiinnuttamista eurooppalaisten ja kolmansien maiden oikeudenhaltijoiden/myyntiedustajien/jakelijoiden välillä. |
| --- | --- |

—

Edistetään taiteellisen ja teollisen yhteistyön verkostojen perustamista ja vakiinnuttamista eurooppalaisten ja kolmansien maiden oikeudenhaltijoiden/myyntiedustajien/jakelijoiden välillä.

3.   Erityistavoite 3: Levitys

1)   Toimintatavoite:

Kannustetaan Euroopan maissa ja kolmansissa maissa toimivia elokuvateatteritoiminnan harjoittajia parantamaan vastavuoroisesti ohjelmisto- ja esitysolosuhteita audiovisuaalisten teosten yksinoikeudella tapahtuvia ensiesityksiä varten.

Toteutettavat toimet:

| — | Tuetaan eurooppalaisten elokuvateatterinomistajien ja kolmansien maiden elokuvateatterinomistajien hankkeita sisällyttää ohjelmistonsa merkittäväksi osaksi eurooppalaisten elokuvien ja vastaavasti kolmansien maiden elokuvien yksinoikeudella tapahtuvia ensiesityksiä tietyn vähimmäisesityskauden ajaksi kaupallisissa elokuvateattereissa. Tuki määräytyy ennen kaikkea sen perusteella, mikä on niiden esitysten kesto, näkyvyys ja määrä, jotka nämä teatterit omistavat kolmansien maiden elokuville (tai kolmansien maiden elokuvateatterinomistajat omistavat eurooppalaisille elokuville) tiettynä vertailuajanjaksona. |
| --- | --- |

—

Tuetaan eurooppalaisten elokuvateatterinomistajien ja kolmansien maiden elokuvateatterinomistajien hankkeita sisällyttää ohjelmistonsa merkittäväksi osaksi eurooppalaisten elokuvien ja vastaavasti kolmansien maiden elokuvien yksinoikeudella tapahtuvia ensiesityksiä tietyn vähimmäisesityskauden ajaksi kaupallisissa elokuvateattereissa. Tuki määräytyy ennen kaikkea sen perusteella, mikä on niiden esitysten kesto, näkyvyys ja määrä, jotka nämä teatterit omistavat kolmansien maiden elokuville (tai kolmansien maiden elokuvateatterinomistajat omistavat eurooppalaisille elokuville) tiettynä vertailuajanjaksona.

| — | Tuetaan sellaisten eurooppalaisten ja kolmansien maiden elokuvateatterinomistajien verkostojen perustamista ja vakiinnuttamista, jotka kehittävät yhteisiä toimia tämäntyyppiseen ohjelmistonsuunnitteluun. |
| --- | --- |

—

Tuetaan sellaisten eurooppalaisten ja kolmansien maiden elokuvateatterinomistajien verkostojen perustamista ja vakiinnuttamista, jotka kehittävät yhteisiä toimia tämäntyyppiseen ohjelmistonsuunnitteluun.

2)   Toimintatavoite:

Lisätään audiovisuaalisen sisällön tarjontaa ja parannetaan kolmansien maiden audiovisuaalisten teosten lähetys- ja jakeluolosuhteita eurooppalaisilla jakelukanavilla sekä eurooppalaisten teosten lähetys- ja jakeluolosuhteita kolmansien maiden jakelukanavilla.

Toteutettavat toimet:

| — | Tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden lähetystoiminnan harjoittajien (tai VOD-alustojen jne.) ja oikeudenhaltijoiden välisiä kumppanuuksia, joilla pyritään lähettämään eurooppalaisista teoksista ja kolmansien maiden teoksista muodostuva teossarja tai jakelemaan eurooppalaisia teoksia ja kolmansien maiden teoksia koskeva katalogi VOD-alustoilla. |
| --- | --- |

—

Tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden lähetystoiminnan harjoittajien (tai VOD-alustojen jne.) ja oikeudenhaltijoiden välisiä kumppanuuksia, joilla pyritään lähettämään eurooppalaisista teoksista ja kolmansien maiden teoksista muodostuva teossarja tai jakelemaan eurooppalaisia teoksia ja kolmansien maiden teoksia koskeva katalogi VOD-alustoilla.

| — | Rakennetaan luottamusta ja pitkän aikavälin ammatillisia suhteita eurooppalaisten ja kolmansien maiden lähetystoiminnan harjoittajien, VOD-alustojen ja oikeudenhaltijoiden kesken. |
| --- | --- |

—

Rakennetaan luottamusta ja pitkän aikavälin ammatillisia suhteita eurooppalaisten ja kolmansien maiden lähetystoiminnan harjoittajien, VOD-alustojen ja oikeudenhaltijoiden kesken.

3)   Toimintatavoite:

Helpotetaan tapahtumien ja elokuvatuntemukseen liittyvien aloitteiden toteuttamista.

Toteutettavat toimet:

| — | Tuetaan elokuvatuntemukseen liittyvien eurooppalaisten aloitteiden ja kolmansien maiden aloitteiden, erityisesti nuorelle yleisölle suunnattujen aloitteiden, verkostoitumista, jotta voidaan edistää kansainvälisellä tasolla audiovisuaalisten teosten monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan elokuvatuntemukseen liittyvien eurooppalaisten aloitteiden ja kolmansien maiden aloitteiden, erityisesti nuorelle yleisölle suunnattujen aloitteiden, verkostoitumista, jotta voidaan edistää kansainvälisellä tasolla audiovisuaalisten teosten monimuotoisuutta.

| — | Tuetaan eurooppalaisten lähetystoiminnan harjoittajien ja kolmansien maiden lähetystoiminnan harjoittajien kumppanuuksia nuorelle yleisölle tarkoitettujen audiovisuaalisten teosten lähettämistä varten. |
| --- | --- |

—

Tuetaan eurooppalaisten lähetystoiminnan harjoittajien ja kolmansien maiden lähetystoiminnan harjoittajien kumppanuuksia nuorelle yleisölle tarkoitettujen audiovisuaalisten teosten lähettämistä varten.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/18

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 9 päivänä lokakuuta 2009,

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisten sopimusten kumoamisesta

(2009/804/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyi sen 97 artiklan nojalla 23 päivänä heinäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyi sen 97 artiklan nojalla 23 päivänä heinäkuuta 2002.

| (2) | EHTYn kolmansien maiden kanssa tekemistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvat oikeudet ja velvoitteet on siirretty Euroopan yhteisölle neuvostossa kokoontuneiden Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2002/595/EY (1) nojalla. Neuvoston päätöksellä 2002/596/EY (2) yhteisö otti vastatakseen edellä mainituista sopimuksista johtuvista oikeuksista ja velvoitteista. |
| --- | --- |

(2)

EHTYn kolmansien maiden kanssa tekemistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvat oikeudet ja velvoitteet on siirretty Euroopan yhteisölle neuvostossa kokoontuneiden Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2002/595/EY (1) nojalla. Neuvoston päätöksellä 2002/596/EY (2) yhteisö otti vastatakseen edellä mainituista sopimuksista johtuvista oikeuksista ja velvoitteista.

| (3) | Hiili- ja terästuotteita koskevaa erityisjärjestelmää ei ole EHTYn perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä enää perusteltua säilyttää. |
| --- | --- |

(3)

Hiili- ja terästuotteita koskevaa erityisjärjestelmää ei ole EHTYn perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä enää perusteltua säilyttää.

| (4) | EHTYn ja Sveitsin valaliiton välisten sopimusten kumoaminen on osa yhteisön lainsäädännön parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, |
| --- | --- |

(4)

EHTYn ja Sveitsin valaliiton välisten sopimusten kumoaminen on osa yhteisön lainsäädännön parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kumotaan yhteisellä hyväksynnällä seuraavat Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Sveitsin valaliiton väliset sopimukset:

| 1) | Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisenvälinen 7 päivänä toukokuuta 1956 tehty sopimus neuvottelumenettelystä (3); |
| --- | --- |

1)

Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisenvälinen 7 päivänä toukokuuta 1956 tehty sopimus neuvottelumenettelystä (3);

| 2) | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välinen 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty sopimus (4); |
| --- | --- |

2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välinen 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty sopimus (4);

| 3) | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty lisäsopimus (5) |
| --- | --- |

3)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty lisäsopimus (5)

sekä kaikki niitä täydentävät sopimukset ja pöytäkirjat sekä lisäsopimukset ja lisäpöytäkirjat.

2 artikla

Komissio valtuutetaan vastaamaan 10 päivänä marraskuuta 2004 päivättyyn Sveitsin Euroopan yhteisöissä olevan edustuston verbaalinoottiin tämän päätöksen liitteenä olevalla verbaalinootilla.

Tehty Brysselissä 9 päivänä lokakuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Å. TORSTENSSON

---

(1)  Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2002, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen seurauksista EHTYn tekemien kansainvälisten sopimusten osalta (EYVL L 194, 23.7.2002, s. 35).

1

(2)  Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2002, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen seurauksista EHTYn tekemille kansainvälisille sopimuksille (EYVL L 194, 23.7.2002, s. 36).

2

(3)  EYVL 7, 21.2.1957, s. 85.

3

(4)  EYVL L 350, 19.12.1973, s. 13.

4

(5)  EYVL L 350, 19.12.1973, s. 29.

5

---

LIITE

VERBAALINOOTTI

Euroopan yhteisöjen komissio ilmoittaa kunnioittavasti vastaanottaneensa Sveitsin Euroopan yhteisöissä olevan edustuston 10 päivänä marraskuuta 2004 päivätyn nootin, joka koskee useiden Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön välisten sopimusten kumoamista ja jonka sisältö on seuraava:

”Sveitsin edustusto Euroopan yhteisöissä viittaa Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen väliseen 7 päivänä toukokuuta 1956 tehtyyn sopimukseen neuvottelumenettelystä, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehtyyn sopimukseen ja kaikkiin niitä täydentäviin sopimuksiin sekä ilmoittaa Euroopan yhteisöjen komissiolle kunnioittavasti seuraavaa:

Euroopan unionin neuvosto on 19 päivänä heinäkuuta 2002 päättänyt siirtää Euroopan yhteisölle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) tekemistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvat oikeudet ja velvoitteet. Koska EHTYn toiminta on päättynyt 23 päivänä heinäkuuta 2002, sen Sveitsin valaliiton kanssa tekemien sopimusten määräyksillä ei ole enää mitään käytännön merkitystä. Edustusto ehdottaa kunnioittavasti komissiolle, että seuraavat sopimukset kumottaisiin yhteisellä hyväksynnällä valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 54 artiklan b kohdan mukaisesti:

| — | Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen välinen 7 päivänä toukokuuta 1956 tehty sopimus neuvottelumenettelystä |
| --- | --- |

—

Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen välinen 7 päivänä toukokuuta 1956 tehty sopimus neuvottelumenettelystä

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välinen 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty sopimus |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välinen 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty sopimus

| — | Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden väliseen sopimukseen Helleenien tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi 17 päivänä heinäkuuta 1980 tehty lisäpöytäkirja |
| --- | --- |

—

Sveitsin valaliiton ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden väliseen sopimukseen Helleenien tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi 17 päivänä heinäkuuta 1980 tehty lisäpöytäkirja

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (ja sen päätösasiakirjan sekä julistuksen) voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty lisäsopimus |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (ja sen päätösasiakirjan sekä julistuksen) voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehty lisäsopimus

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa tehtyyn lisäsopimukseen Helleenien tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi 17 päivänä heinäkuuta 1980 tehty täydentävä pöytäkirja |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa tehtyyn lisäsopimukseen Helleenien tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi 17 päivänä heinäkuuta 1980 tehty täydentävä pöytäkirja

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän käyttöönoton vuoksi tehty lisäpöytäkirja |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän käyttöönoton vuoksi tehty lisäpöytäkirja

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa tehtyyn lisäsopimukseen harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän käyttöönoton vuoksi tehty täydentävä pöytäkirja |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa tehtyyn lisäsopimukseen harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän käyttöönoton vuoksi tehty täydentävä pöytäkirja

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi tehty lisäpöytäkirja |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi tehty lisäpöytäkirja

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi tehty toinen lisäpöytäkirja |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi tehty toinen lisäpöytäkirja

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa tehtyyn lisäsopimukseen Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi tehty täydentävä pöytäkirja |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen voimassaolosta Liechtensteinin ruhtinaskunnassa tehtyyn lisäsopimukseen Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisöön liittymisen vuoksi tehty täydentävä pöytäkirja

sekä kaikki niitä täydentävät sopimukset sekä lisäsopimukset.

Jos komissio hyväksyy tämän ehdotuksen, edustusto esittää kunnioittavasti, että tämä nootti ja komission vastaus siihen muodostavat edellä mainittujen sopimusten kumoamista koskevan sopimuksen, joka tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona Euroopan yhteisö antaa tiedoksi vastauksensa.”

Komissiolla on kunnia ilmoittaa edustustolle, että 9 päivänä lokakuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen nojalla se hyväksyy Euroopan yhteisön puolesta edellä mainittujen sopimusten kumoamista koskevan ehdotuksen.

Edustuston ehdotus ja tämä nootti muodostavat näin ollen edellä mainittujen sopimusten kumoamista koskevan sopimuksen, joka tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona tämä vastaus annetaan tiedoksi.

Liechtensteinin ruhtinaskunnalle ilmoitetaan kyseisten sopimusten kumoamisesta.

Kunnioittavasti

Brysselissä

---

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/22

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä lokakuuta 2009,

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteen 11 muuttamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä

(2009/805/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 ja 133 artiklan sekä 152 artiklan 4 kohdan b alakohdan yhdessä 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, jolla muutetaan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitettä 11. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, jolla muutetaan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitettä 11.

| (2) | Tämä sopimus ja sen päätösasiakirja allekirjoitettiin yhteisön puolesta 23 päivänä joulukuuta 2008 sillä varauksella, että sopimus tehdään, neuvoston päätöksen 2008/979/EY (1) mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Tämä sopimus ja sen päätösasiakirja allekirjoitettiin yhteisön puolesta 23 päivänä joulukuuta 2008 sillä varauksella, että sopimus tehdään, neuvoston päätöksen 2008/979/EY (1) mukaisesti.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen (2) liitteen 11 muuttamisesta sekä kyseisen sopimuksen päätösasiakirjaan liitetty julistus.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja tekee yhteisön puolesta sopimuksen 2 artiklassa määrätyn ilmoituksen (3).

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 19 päivänä lokakuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  EUVL L 352, 31.12.2008, s. 23.

1

(2)  EUVL L 352, 31.12.2008, s. 24.

2

(3)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä sopimuksen voimaantulopäivän.

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä lokakuuta 2009,

Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) perussäännön allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta

(2009/806/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston perussäännön (1) (jäljempänä ’perussääntö’) allekirjoitti 26 päivänä tammikuuta 2009 viraston perustamiskokouksessa Bonnissa 75 valtiota, joista 20 on EU:n jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

(1)

Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston perussäännön (1) (jäljempänä ’perussääntö’) allekirjoitti 26 päivänä tammikuuta 2009 viraston perustamiskokouksessa Bonnissa 75 valtiota, joista 20 on EU:n jäsenvaltioita.

| (2) | Perussäännön mukaan Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) tavoitteena on ”edistää uusiutuvan energian kaikkien muotojen laajaa ja lisääntyvää käyttöönottoa ja kestävää käyttöä ottaen huomioon kansalliset ja kotimaiset painopisteet sekä uusiutuvan energian käytön ja energiatehokkuutta lisäävien toimenpiteiden yhdistämisestä saatavat edut ja uusiutuvan energian panoksen ympäristönsuojeluun rajoittamalla luonnonvaroihin kohdistuvia paineita ja vähentämällä metsien, erityisesti trooppisten metsien hävitystä, aavikoitumista ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä; ilmastonsuojeluun; taloudelliseen kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, myös köyhyyden lievittämiseen ja kestävään kehitykseen; energian saatavuuteen ja energiavarmuuteen; aluekehitykseen ja sukupolvien väliseen vastuuseen”. |
| --- | --- |

(2)

Perussäännön mukaan Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) tavoitteena on ”edistää uusiutuvan energian kaikkien muotojen laajaa ja lisääntyvää käyttöönottoa ja kestävää käyttöä ottaen huomioon kansalliset ja kotimaiset painopisteet sekä uusiutuvan energian käytön ja energiatehokkuutta lisäävien toimenpiteiden yhdistämisestä saatavat edut ja uusiutuvan energian panoksen ympäristönsuojeluun rajoittamalla luonnonvaroihin kohdistuvia paineita ja vähentämällä metsien, erityisesti trooppisten metsien hävitystä, aavikoitumista ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä; ilmastonsuojeluun; taloudelliseen kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, myös köyhyyden lievittämiseen ja kestävään kehitykseen; energian saatavuuteen ja energiavarmuuteen; aluekehitykseen ja sukupolvien väliseen vastuuseen”.

| (3) | Sekä Euroopan yhteisöllä että sen jäsenvaltioilla on toimivaltuuksia perussäännön kattamilla aloilla. Tietyt perussäännön määräykset voisivat vaikuttaa yhteisön ympäristö- ja energia-alan säädöksillä luotuihin järjestelyihin. |
| --- | --- |

(3)

Sekä Euroopan yhteisöllä että sen jäsenvaltioilla on toimivaltuuksia perussäännön kattamilla aloilla. Tietyt perussäännön määräykset voisivat vaikuttaa yhteisön ympäristö- ja energia-alan säädöksillä luotuihin järjestelyihin.

| (4) | Koska perussääntö tulee voimaan vasta kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kahdeskymmenesviides ratifioimiskirja on talletettu, ja kun otetaan huomioon, että perussääntö on avoinna allekirjoittamista varten siihen päivään asti, perussääntö olisi allekirjoitettava Euroopan yhteisön puolesta perussäännön XIX artiklan A kappaleen mukaisesti. IRENAn perustamiskokouksessa 26 päivänä tammikuuta 2009 perustettiin IRENAn valmistelukomitea (2). IRENAn perustamiskokouksessa IRENAn valmistelukomitean perustamisesta annetun päätöslauselman 3 kohdan mukaisesti valmistelukomiteassa on yksi kunkin perussäännön allekirjoittajan edustaja. Valmistelukomitea huolehtii siitä, että IRENAn perustaminen sujuu nopeasti ja tehokkaasti, ja laatii sitä varten väliaikaisen työohjelman ja talousarvion. IRENAn toimintaan olisi hyvä osallistua täysimääräisesti heti allekirjoittamisesta lähtien. Yhteisön olisi sen vuoksi oltava edustettuna IRENAn valmistelukomiteassa ja osallistuttava sen toimintaan heti allekirjoittamisesta lähtien, |
| --- | --- |

(4)

Koska perussääntö tulee voimaan vasta kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kahdeskymmenesviides ratifioimiskirja on talletettu, ja kun otetaan huomioon, että perussääntö on avoinna allekirjoittamista varten siihen päivään asti, perussääntö olisi allekirjoitettava Euroopan yhteisön puolesta perussäännön XIX artiklan A kappaleen mukaisesti. IRENAn perustamiskokouksessa 26 päivänä tammikuuta 2009 perustettiin IRENAn valmistelukomitea (2). IRENAn perustamiskokouksessa IRENAn valmistelukomitean perustamisesta annetun päätöslauselman 3 kohdan mukaisesti valmistelukomiteassa on yksi kunkin perussäännön allekirjoittajan edustaja. Valmistelukomitea huolehtii siitä, että IRENAn perustaminen sujuu nopeasti ja tehokkaasti, ja laatii sitä varten väliaikaisen työohjelman ja talousarvion. IRENAn toimintaan olisi hyvä osallistua täysimääräisesti heti allekirjoittamisesta lähtien. Yhteisön olisi sen vuoksi oltava edustettuna IRENAn valmistelukomiteassa ja osallistuttava sen toimintaan heti allekirjoittamisesta lähtien,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa Bonnissa 26 päivänä tammikuuta 2009 perustetun Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston perussääntö Euroopan yhteisön puolesta.

2 artikla

Allekirjoittamisen nojalla yhteisö on edustettuna IRENAn perustamiskokouksessa perustetussa IRENAn valmistelukomiteassa.

Tehty Luxemburgissa 19 päivänä lokakuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  Kokouksen julistus perussäännön todistusvoimaisista toisinnoista on perussäännön erottamaton osa.

1

(2)  IRENAn perustamiskokouksen päätöslauselma 1: Päätöslauselma IRENAn valmistelukomitean perustamisesta, 26.1.2009, Bonn.

2

---

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/24

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä lokakuuta 2009,

alueiden komitean espanjalaisen varajäsenen nimeämisestä

(2009/807/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka Enrique OJEDA VILAn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut varajäsenen paikka Enrique OJEDA VILAn toimikauden päätyttyä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

| — | Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía. |
| --- | --- |

—

Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä lokakuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. CARLGREN

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/25

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä lokakuuta 2009,

alueiden komitean kahden kreikkalaisen jäsenen nimeämisestä

(2009/808/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Kreikan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut kaksi jäsenen paikkaa Christos PALEOLÓGOS in kuoltua ja Paris KOUKOULOPOULOS in toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut kaksi jäsenen paikkaa Christos PALEOLÓGOS in kuoltua ja Paris KOUKOULOPOULOS in toimikauden päätyttyä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

| — | Konstantinos SIMITSIS, Mayor of the City of Kavala, |
| --- | --- |

—

Konstantinos SIMITSIS, Mayor of the City of Kavala,

| — | Theodoros GKOTSOPOULOS, Municipal Counsellor of Municipality of Pallini, Attica. |
| --- | --- |

—

Theodoros GKOTSOPOULOS, Municipal Counsellor of Municipality of Pallini, Attica.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä lokakuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. CARLGREN

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komissio

| 4.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 288/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 288/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2009,

groepsrentebox-tukiohjelmasta C 4/07 (ex N 465/06), jonka Alankomaat aikoo toteuttaa

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4511)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/809/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Alankomaat ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä groepsrentebox-tukiohjelmasta, joka mahdollistaa konsernin sisäisten suhteiden yhteydessä saatujen ja maksettujen korkojen alhaisemman verotuksen ja verovähennykset. Alankomaat ilmoitti tukiohjelmasta vain oikeusvarmuuden vuoksi, koska itse se pitää ohjelmaa yleisenä toimenpiteenä. Se toimitti ohjelmaa koskevia lisätietoja 5 päivänä syyskuuta ja 9 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Alankomaat ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä groepsrentebox-tukiohjelmasta, joka mahdollistaa konsernin sisäisten suhteiden yhteydessä saatujen ja maksettujen korkojen alhaisemman verotuksen ja verovähennykset. Alankomaat ilmoitti tukiohjelmasta vain oikeusvarmuuden vuoksi, koska itse se pitää ohjelmaa yleisenä toimenpiteenä. Se toimitti ohjelmaa koskevia lisätietoja 5 päivänä syyskuuta ja 9 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti Alankomaille 7 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn tukiohjelman osasta, joka koskee konsernin sisäisten korkojen alhaisempaa verotusta ja verovähennyksiä (toimenpide A). |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Alankomaille 7 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn tukiohjelman osasta, joka koskee konsernin sisäisten korkojen alhaisempaa verotusta ja verovähennyksiä (toimenpide A).

| (3) | Samassa kirjeessä komissio ilmoitti Alankomaille katsovansa, että lyhytaikaisista talletuksista, joiden tarkoituksena on hankkia vähintään 5 prosentin omistusosuus jostakin yrityksestä, kertyvien korkojen alhaisempi verotus (toimenpide B) ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(3)

Samassa kirjeessä komissio ilmoitti Alankomaille katsovansa, että lyhytaikaisista talletuksista, joiden tarkoituksena on hankkia vähintään 5 prosentin omistusosuus jostakin yrityksestä, kertyvien korkojen alhaisempi verotus (toimenpide B) ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (5) | Alankomaat esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 7 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaat esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 7 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Komissio on saanut asianomaisilta huomautuksia. Se on toimittanut ne edelleen Alankomaiden viranomaisille kannanottoa varten. Viranomaiset lähettivät huomautuksensa 29 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on saanut asianomaisilta huomautuksia. Se on toimittanut ne edelleen Alankomaiden viranomaisille kannanottoa varten. Viranomaiset lähettivät huomautuksensa 29 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Alankomaat lähetti komissiolle lisätietoja 8 päivänä marraskuuta 2007 ja 29 päivänä tammikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaat lähetti komissiolle lisätietoja 8 päivänä marraskuuta 2007 ja 29 päivänä tammikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Alankomaat toimitti 7 päivänä lokakuuta 2008 Tilburgin yliopistossa Eurooppaoikeutta opettavan professori Leigh Hancherin oikeudellisen lausunnon siitä, voidaanko ilmoitettu toimenpide katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaat toimitti 7 päivänä lokakuuta 2008 Tilburgin yliopistossa Eurooppaoikeutta opettavan professori Leigh Hancherin oikeudellisen lausunnon siitä, voidaanko ilmoitettu toimenpide katsoa valtiontueksi.

| (9) | Alankomaat ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä komissiolle päättäneensä muuttaa tarkasteltavana olevaa vero-ohjelmaa. |
| --- | --- |

(9)

Alankomaat ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä komissiolle päättäneensä muuttaa tarkasteltavana olevaa vero-ohjelmaa.

II.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

II.1.   Tarkoitus

| (10) | Alankomaiden mukaan toimenpiteellä pyritään kaventamaan kahden konsernin sisäisessä rahoituksessa käytettävän välineen eli oman ja vieraan pääoman verotuksessa vallitsevaa eroa. |
| --- | --- |

(10)

Alankomaiden mukaan toimenpiteellä pyritään kaventamaan kahden konsernin sisäisessä rahoituksessa käytettävän välineen eli oman ja vieraan pääoman verotuksessa vallitsevaa eroa.

| (11) | Nykytilanteessa konserniin kuuluva yritys, joka sijoittaa pääomaa samaan konserniin kuuluvaan toiseen yritykseen, saa palkkiona osinkoa, joka on omistusosuuksien vapautusta koskevien sääntöjen mukaisesti verovapaata. Jos taas konserniin kuuluva yritys lainaa samaan konserniin kuuluvalle yritykselle rahaa, kertyvään korkoon sovelletaan tavanomaista yhtiöveroa (25,5 %). Varoja saavalle yritykselle pääomankorotuksesta maksettava osinko ei ole vähennyskelpoista, kun taas lainasta maksettava korko voidaan vähentää tavanomaisen yhtiöveroprosentin mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Nykytilanteessa konserniin kuuluva yritys, joka sijoittaa pääomaa samaan konserniin kuuluvaan toiseen yritykseen, saa palkkiona osinkoa, joka on omistusosuuksien vapautusta koskevien sääntöjen mukaisesti verovapaata. Jos taas konserniin kuuluva yritys lainaa samaan konserniin kuuluvalle yritykselle rahaa, kertyvään korkoon sovelletaan tavanomaista yhtiöveroa (25,5 %). Varoja saavalle yritykselle pääomankorotuksesta maksettava osinko ei ole vähennyskelpoista, kun taas lainasta maksettava korko voidaan vähentää tavanomaisen yhtiöveroprosentin mukaisesti.

| (12) | Alankomaat huomauttaa, että oikeudellisesti itsenäisten elinten rakenne valitaan yleensä yhtiöoikeudellisten tai liiketaloudellisten syiden perusteella. Omalla ja vieraalla pääomalla rahoittamisen siviilioikeudelliset erot (vastuu, takaisinmaksuehdot, varmuus, äänioikeus jne.) ovat konsernirahoituksessa pitkälti merkityksettömiä. Veroseuraamukset sen sijaan eroavat suuresti. Konsernin sisällä rahoitusehdot valitaan niin, että tavoitteena on minimoida kulloinkin sovellettavasta verojärjestelmästä johtuva verorasitus. Näin ollen konsernin sisäisessä rahoituksessa valinta vieraan ja oman pääoman välillä tehdään ennen kaikkea verotuksellisten syiden ohjaamana. |
| --- | --- |

(12)

Alankomaat huomauttaa, että oikeudellisesti itsenäisten elinten rakenne valitaan yleensä yhtiöoikeudellisten tai liiketaloudellisten syiden perusteella. Omalla ja vieraalla pääomalla rahoittamisen siviilioikeudelliset erot (vastuu, takaisinmaksuehdot, varmuus, äänioikeus jne.) ovat konsernirahoituksessa pitkälti merkityksettömiä. Veroseuraamukset sen sijaan eroavat suuresti. Konsernin sisällä rahoitusehdot valitaan niin, että tavoitteena on minimoida kulloinkin sovellettavasta verojärjestelmästä johtuva verorasitus. Näin ollen konsernin sisäisessä rahoituksessa valinta vieraan ja oman pääoman välillä tehdään ennen kaikkea verotuksellisten syiden ohjaamana.

| (13) | Oikeudellisessa lausunnossaan professori Hancher korostaa sitä, kuinka vieraalla ja omalla pääomalla tapahtuvan konsernirahoituksen verokohtelussa vallitsevien erojen vaikutukset ja eroista johtuvien haitallisten seurausten mahdolliset ratkaisut ovat monissa OECD-maissa poliittisen asialistan kärjessä. Professori Hancherin mukaan alankomaisessa verokirjallisuudessa kehotetaan toistuvasti uudistamaan maan yhtiöverotus perusteellisesti sekä suhtautumaan vieraalla ja omalla pääomalla tapahtuvaan konsernirahoitukseen tasapuolisesti. |
| --- | --- |

(13)

Oikeudellisessa lausunnossaan professori Hancher korostaa sitä, kuinka vieraalla ja omalla pääomalla tapahtuvan konsernirahoituksen verokohtelussa vallitsevien erojen vaikutukset ja eroista johtuvien haitallisten seurausten mahdolliset ratkaisut ovat monissa OECD-maissa poliittisen asialistan kärjessä. Professori Hancherin mukaan alankomaisessa verokirjallisuudessa kehotetaan toistuvasti uudistamaan maan yhtiöverotus perusteellisesti sekä suhtautumaan vieraalla ja omalla pääomalla tapahtuvaan konsernirahoitukseen tasapuolisesti.

| (14) | Alankomaat huomauttaa, että erot verotuksessa johtavat taloudellisesti epätoivottavaan arbitraasiin näiden kahden sisäisen rahoitusmuodon välillä. Ainoastaan konsernin sisällä päätös siitä, tyydytetäänkö lisärahoituksen tarve omalla vai vieraalla pääomalla, on mielivaltainen, jos näiden rahoitusmuotojen veroseuraamukset poikkeavat toisistaan. Tämä voisi johtaa siihen, että arbitraasi heikentää verojärjestelmän tasapuolisuutta. Näin ollen toimenpiteellä torjuttaisiin omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välistä arbitraasia ja vahvistettaisiin Alankomaiden verojärjestelmän tasapuolisuutta. |
| --- | --- |

(14)

Alankomaat huomauttaa, että erot verotuksessa johtavat taloudellisesti epätoivottavaan arbitraasiin näiden kahden sisäisen rahoitusmuodon välillä. Ainoastaan konsernin sisällä päätös siitä, tyydytetäänkö lisärahoituksen tarve omalla vai vieraalla pääomalla, on mielivaltainen, jos näiden rahoitusmuotojen veroseuraamukset poikkeavat toisistaan. Tämä voisi johtaa siihen, että arbitraasi heikentää verojärjestelmän tasapuolisuutta. Näin ollen toimenpiteellä torjuttaisiin omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välistä arbitraasia ja vahvistettaisiin Alankomaiden verojärjestelmän tasapuolisuutta.

| (15) | Groepsrentebox-ohjelman käyttöönotto edistäisi sitä, että konsernin sisäinen rahoitusmuoto valitaan ennen kaikkea liiketaloudellisten syiden perusteella. Tällöin konsernin sisäisten korkojen verotus olisi yhdenmukaisempi konsernin sisäisten osinkojen verotuksen kanssa ja samalla lisättäisiin omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan konsernirahoituksen tasapuolisuutta. |
| --- | --- |

(15)

Groepsrentebox-ohjelman käyttöönotto edistäisi sitä, että konsernin sisäinen rahoitusmuoto valitaan ennen kaikkea liiketaloudellisten syiden perusteella. Tällöin konsernin sisäisten korkojen verotus olisi yhdenmukaisempi konsernin sisäisten osinkojen verotuksen kanssa ja samalla lisättäisiin omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan konsernirahoituksen tasapuolisuutta.

| (16) | Konsernisuhteiden ulkopuolella tapahtuvassa rahoituksessa arbitraasiongelmaa ei ole. Tällöin korostuu siviilioikeudellisten erojen merkitys, mistä syystä edellä kuvatun kaltaista arbitraasia ei ilmene. Kun otetaan huomioon konsernin sisäiselle ja ulkopuoliselle tilanteelle ominaiset erot, tasapuolisuus ei ole vaatimuksena konsernin ulkopuolisten rahoitusoperaatioiden verokohtelussa. Toimenpide onkin lähtökohtaisesti rajattu koskemaan konsernilainoja. |
| --- | --- |

(16)

Konsernisuhteiden ulkopuolella tapahtuvassa rahoituksessa arbitraasiongelmaa ei ole. Tällöin korostuu siviilioikeudellisten erojen merkitys, mistä syystä edellä kuvatun kaltaista arbitraasia ei ilmene. Kun otetaan huomioon konsernin sisäiselle ja ulkopuoliselle tilanteelle ominaiset erot, tasapuolisuus ei ole vaatimuksena konsernin ulkopuolisten rahoitusoperaatioiden verokohtelussa. Toimenpide onkin lähtökohtaisesti rajattu koskemaan konsernilainoja.

| (17) | Alankomaat huomauttaa myös, että alankomaalaiset yritykset ovat viime aikoina hyödyntäneet korkojen verovähennysmahdollisuutta kohtuuttomassa määrin. Yritykset hyödyntävät kasvavassa määrin konsernilainojen ja oman pääoman verokohtelussa vallitsevia eroja, mikä on omiaan köyhdyttämään valtion kassaa. |
| --- | --- |

(17)

Alankomaat huomauttaa myös, että alankomaalaiset yritykset ovat viime aikoina hyödyntäneet korkojen verovähennysmahdollisuutta kohtuuttomassa määrin. Yritykset hyödyntävät kasvavassa määrin konsernilainojen ja oman pääoman verokohtelussa vallitsevia eroja, mikä on omiaan köyhdyttämään valtion kassaa.

| (18) | Tukiohjelman tarkoituksena on torjua tätä verotulojen vähenemistä kannustamalla yrityksiä käyttämään vieraan pääoman sijasta omaa pääomaa toimintansa rahoittamiseen ja rajoittaa korkovähennysmahdollisuutta Alankomaissa. Näin ollen ohjelma täydentää Alankomaiden alikapitalisointisääntöjä, joilla niilläkin pyritään jarruttamaan yletöntä vieraalla pääomalla tapahtuvaa rahoitusta ja estämään veropohjan keinotekoista kaventumista Alankomaissa. |
| --- | --- |

(18)

Tukiohjelman tarkoituksena on torjua tätä verotulojen vähenemistä kannustamalla yrityksiä käyttämään vieraan pääoman sijasta omaa pääomaa toimintansa rahoittamiseen ja rajoittaa korkovähennysmahdollisuutta Alankomaissa. Näin ollen ohjelma täydentää Alankomaiden alikapitalisointisääntöjä, joilla niilläkin pyritään jarruttamaan yletöntä vieraalla pääomalla tapahtuvaa rahoitusta ja estämään veropohjan keinotekoista kaventumista Alankomaissa.

| (19) | Alankomaiden mielestä ilmoitettu ohjelma on puhtaasti tekninen toimenpide. |
| --- | --- |

(19)

Alankomaiden mielestä ilmoitettu ohjelma on puhtaasti tekninen toimenpide.

II.2.   Oikeusperusta

| (20) | Tukiohjelman oikeusperusta on vuoden 1969 yhtiöverolain (Wet op de vennootschapsbelasting) 12 c artikla. Kyseinen artikla lisättiin lakiin 1 päivänä tammikuuta 2007, mutta sen voimaantuloa on lykätty toistaiseksi odotettaessa komission kantaa siihen, onko ohjelma valtiontukisääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(20)

Tukiohjelman oikeusperusta on vuoden 1969 yhtiöverolain (Wet op de vennootschapsbelasting) 12 c artikla. Kyseinen artikla lisättiin lakiin 1 päivänä tammikuuta 2007, mutta sen voimaantuloa on lykätty toistaiseksi odotettaessa komission kantaa siihen, onko ohjelma valtiontukisääntöjen mukainen.

II.3.   Tukiohjelman toiminta

| (21) | Alankomaissa liiketuloihin sovelletaan yleensä 25,5 prosentin yhtiöveroa. Groepsrentebox-ohjelmassa tietynlaiseen konsernin sisäiseen korkoon sovelletaan erilaista verokohtelua. Siinä konsernin sisäisen rahoituksen yhteydessä maksettuihin ja saatuihin korkoihin ei sovelleta tavanomaista 25,5 prosentin yhtiöveroa (3). Konsernin sisäisissä rahoitusoperaatioissa saatujen ja maksettujen korkojen positiiviseen saldoon sovelletaan ohjelmassa 5 prosentin veroa tavanomaisen 25,5 prosentin yhtiöveron sijaan. Jos saatujen ja maksettujen korkojen saldo on negatiivinen, se on vähennyskelpoinen, mutta silloin siihen sovelletaan alennettua 5 prosentin veroa tavanomaisen 25,5 prosentin sijaan. |
| --- | --- |

(21)

Alankomaissa liiketuloihin sovelletaan yleensä 25,5 prosentin yhtiöveroa. Groepsrentebox-ohjelmassa tietynlaiseen konsernin sisäiseen korkoon sovelletaan erilaista verokohtelua. Siinä konsernin sisäisen rahoituksen yhteydessä maksettuihin ja saatuihin korkoihin ei sovelleta tavanomaista 25,5 prosentin yhtiöveroa (3). Konsernin sisäisissä rahoitusoperaatioissa saatujen ja maksettujen korkojen positiiviseen saldoon sovelletaan ohjelmassa 5 prosentin veroa tavanomaisen 25,5 prosentin yhtiöveron sijaan. Jos saatujen ja maksettujen korkojen saldo on negatiivinen, se on vähennyskelpoinen, mutta silloin siihen sovelletaan alennettua 5 prosentin veroa tavanomaisen 25,5 prosentin sijaan.

| (22) | Summa, jota voidaan verottaa tai joka voidaan vähentää alennetun veroprosentin mukaisesti, on rajattu tiettyyn prosenttiosuuteen verovelvollisen verotettavasta varallisuudesta. Tällä rajoituksella halutaan estää se, että pääomavajeesta kärsivät yritykset käyttäisivät ohjelmaa väärin. Sillä myös varmistetaan, että alennettua veroprosenttia sovelletaan ainoastaan siinä tapauksessa, että konsernilainojen tuotot on rahoitettu omalla pääomalla. |
| --- | --- |

(22)

Summa, jota voidaan verottaa tai joka voidaan vähentää alennetun veroprosentin mukaisesti, on rajattu tiettyyn prosenttiosuuteen verovelvollisen verotettavasta varallisuudesta. Tällä rajoituksella halutaan estää se, että pääomavajeesta kärsivät yritykset käyttäisivät ohjelmaa väärin. Sillä myös varmistetaan, että alennettua veroprosenttia sovelletaan ainoastaan siinä tapauksessa, että konsernilainojen tuotot on rahoitettu omalla pääomalla.

| (23) | Tukiohjelmaan sisältyy muitakin väärinkäyttöä torjuvia sääntöjä. Esimerkiksi korko, jonka muodollinen velkoja on kolmas osapuoli (pankki) mutta joka käytännössä maksetaan konsernille, katsotaan konsernin sisäiseksi maksetuksi koroksi. Siitä on kyse nk. back-to-back-järjestelyssä (4). Kolmannelle osapuolelle (pankille) maksettava korko katsotaan sekin rajatusti vähennyskelpoiseksi konsernin sisäiseksi koroksi, jos lainasta saaduilla varoilla tehdään tytäryhtiöön pääomasijoitus konsernin sisäisten matalaveroisten korkotulojen tuottamiseksi kyseisessä tytäryhtiössä. |
| --- | --- |

(23)

Tukiohjelmaan sisältyy muitakin väärinkäyttöä torjuvia sääntöjä. Esimerkiksi korko, jonka muodollinen velkoja on kolmas osapuoli (pankki) mutta joka käytännössä maksetaan konsernille, katsotaan konsernin sisäiseksi maksetuksi koroksi. Siitä on kyse nk. back-to-back-järjestelyssä (4). Kolmannelle osapuolelle (pankille) maksettava korko katsotaan sekin rajatusti vähennyskelpoiseksi konsernin sisäiseksi koroksi, jos lainasta saaduilla varoilla tehdään tytäryhtiöön pääomasijoitus konsernin sisäisten matalaveroisten korkotulojen tuottamiseksi kyseisessä tytäryhtiössä.

| (24) | Ilmoituksessaan Alankomaat tarkensi, että tukiohjelma on vapaaehtoinen vähintään kolmen vuoden ajan. Jos konserniin kuuluva yritys haluaa mukaan ohjelmaan, sitä sovelletaan kaikkiin muihinkin saman konsernin Alankomaihin sijoittautuneisiin yrityksiin. Alkuperäisessä groepsrentebox-ohjelmassa määritellyn mukaisesti ohjelmaan voidaan ottaa konserniin kuuluvia yrityksiä, joista yksi omistaa yli 50 prosenttia toisen konserniin kuuluvan yrityksen osakkeista. Näin ollen konsernin on muodostuttava vähintään kahdesta yrityksestä, joista toinen eli emoyhtiö omistaa yli 50 prosenttia tytäryhtiön osakkeista. Kaikki Alankomaihin sijoittautuneet yritykset ovat yhtiöverotuksen alaisia. Tästä seuraa, että ohjelmaa sovelletaan Alankomaihin sijoittautuneisiin yrityksiin sekä yrityksiin, jotka eivät ole sijoittautuneet Alankomaihin mutta joilla on Alankomaissa kiinteä toimipaikka. |
| --- | --- |

(24)

Ilmoituksessaan Alankomaat tarkensi, että tukiohjelma on vapaaehtoinen vähintään kolmen vuoden ajan. Jos konserniin kuuluva yritys haluaa mukaan ohjelmaan, sitä sovelletaan kaikkiin muihinkin saman konsernin Alankomaihin sijoittautuneisiin yrityksiin. Alkuperäisessä groepsrentebox-ohjelmassa määritellyn mukaisesti ohjelmaan voidaan ottaa konserniin kuuluvia yrityksiä, joista yksi omistaa yli 50 prosenttia toisen konserniin kuuluvan yrityksen osakkeista. Näin ollen konsernin on muodostuttava vähintään kahdesta yrityksestä, joista toinen eli emoyhtiö omistaa yli 50 prosenttia tytäryhtiön osakkeista. Kaikki Alankomaihin sijoittautuneet yritykset ovat yhtiöverotuksen alaisia. Tästä seuraa, että ohjelmaa sovelletaan Alankomaihin sijoittautuneisiin yrityksiin sekä yrityksiin, jotka eivät ole sijoittautuneet Alankomaihin mutta joilla on Alankomaissa kiinteä toimipaikka.

II.4.   Muutokset tukiohjelmaan

| (25) | Menettelyn kuluessa Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat aikeestaan tehdä ohjelmasta pakollinen. Asia vahvistettiin 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Sen mukaisesti groepsrentebox-ohjelmaa sovellettaisiin kaikkiin Alankomaiden yhtiöveron alaisiin elimiin konserniin kuuluville yrityksille maksettavien ja niiltä saatavien korkojen osalta. |
| --- | --- |

(25)

Menettelyn kuluessa Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat aikeestaan tehdä ohjelmasta pakollinen. Asia vahvistettiin 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Sen mukaisesti groepsrentebox-ohjelmaa sovellettaisiin kaikkiin Alankomaiden yhtiöveron alaisiin elimiin konserniin kuuluville yrityksille maksettavien ja niiltä saatavien korkojen osalta.

| (26) | Samassa kirjeessä Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle kahdesta ohjelmaan tehtävästä muutoksesta. Toisessa on kyse groepsrentebox-ohjelmassa käytettävän konsernin määritelmän laajentamisesta. Keskenään etuyhteydessä olevien elinten määritelmää muutetaan ja laajennetaan koskemaan kaikkia järjestelyjä, joissa yhdellä elimellä on tosiasiallinen, välitön tai välillinen määräysvalta toisen elimen rahoitukseen tai joissa kolmannella henkilöllä tai elimellä on tosiasiallinen määräysvalta molempien lainajärjestelyssä osallisina olevien elinten rahoitukseen (5). Toisella muutoksella halutaan helpottaa (toisen) yrityksen perustamista Alankomaiden siviilioikeuden mukaisesti niin, että tuloksena syntyvä konserni voi hyötyä groepsrentebox-ohjelmasta. Erityisesti on tarkoitus poistaa rajavastuuyhtiön vähimmäispääomaa koskeva 18 000 euron lakisääteinen vaatimus. |
| --- | --- |

(26)

Samassa kirjeessä Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle kahdesta ohjelmaan tehtävästä muutoksesta. Toisessa on kyse groepsrentebox-ohjelmassa käytettävän konsernin määritelmän laajentamisesta. Keskenään etuyhteydessä olevien elinten määritelmää muutetaan ja laajennetaan koskemaan kaikkia järjestelyjä, joissa yhdellä elimellä on tosiasiallinen, välitön tai välillinen määräysvalta toisen elimen rahoitukseen tai joissa kolmannella henkilöllä tai elimellä on tosiasiallinen määräysvalta molempien lainajärjestelyssä osallisina olevien elinten rahoitukseen (5). Toisella muutoksella halutaan helpottaa (toisen) yrityksen perustamista Alankomaiden siviilioikeuden mukaisesti niin, että tuloksena syntyvä konserni voi hyötyä groepsrentebox-ohjelmasta. Erityisesti on tarkoitus poistaa rajavastuuyhtiön vähimmäispääomaa koskeva 18 000 euron lakisääteinen vaatimus.

II.5.   Talousarvio

| (27) | Alun perin ilmoitetun toimenpiteen vuosittainen talousarvio on 475 miljoonaa euroa. Alankomaat on sittemmin tarkentanut, että pakollisella ohjelmalla ei ole talousarvioon kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(27)

Alun perin ilmoitetun toimenpiteen vuosittainen talousarvio on 475 miljoonaa euroa. Alankomaat on sittemmin tarkentanut, että pakollisella ohjelmalla ei ole talousarvioon kohdistuvia vaikutuksia.

III.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (28) | Menettelyn aloittamisesta 7 päivänä helmikuuta 2007 tehdyssä päätöksessä komissio ilmaisi epäilynsä toimenpiteen yleisluonteisuudesta. Se painotti sitä, että ainoastaan konserniin kuuluvat yritykset (oikeudellisiin seikkoihin perustuva valikoivuus) voivat hyötyä ohjelman tarjoamasta alhaisemmasta verotuksesta, ja arveli, että ilmoitettu ohjelma hyödyttäisi monikansallisia konserneja (tosiasioihin perustuva valikoivuus) tarjoten niille valikoivan taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(28)

Menettelyn aloittamisesta 7 päivänä helmikuuta 2007 tehdyssä päätöksessä komissio ilmaisi epäilynsä toimenpiteen yleisluonteisuudesta. Se painotti sitä, että ainoastaan konserniin kuuluvat yritykset (oikeudellisiin seikkoihin perustuva valikoivuus) voivat hyötyä ohjelman tarjoamasta alhaisemmasta verotuksesta, ja arveli, että ilmoitettu ohjelma hyödyttäisi monikansallisia konserneja (tosiasioihin perustuva valikoivuus) tarjoten niille valikoivan taloudellisen edun.

| (29) | Komissio katsoo, että puhtaasti kansallisella tasolla toimenpide olisi verotuksen näkökulmasta tasapuolinen. Sen sijaan rajat ylittävissä liiketoimissa alankomaalaiseen yritykseen, joka lainaa rahaa ulkomaille sijoittautuneelle samaan konserniin kuuluvalle yritykselle, sovellettaisiin 5 prosentin alennettua veroprosenttia, kun taas konserniin kuuluvaan ulkomaille sijoittautuneeseen yritykseen ei sovellettaisi Alankomaiden sääntöjä, joilla rajoitetaan maksettujen korkojen vähennyskelpoisuutta. Ohjelma tarjoaisikin tosiasiallisen valikoivan edun, koska siitä olisivat kiinnostuneita ainoastaan monikansalliset konsernit, jotka harjoittavat rajat ylittäviä konsernin sisäisiä korko-operaatioita verotusalueilla, joilla sovelletaan yli 5 prosentin yhtiöveroa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoo, että puhtaasti kansallisella tasolla toimenpide olisi verotuksen näkökulmasta tasapuolinen. Sen sijaan rajat ylittävissä liiketoimissa alankomaalaiseen yritykseen, joka lainaa rahaa ulkomaille sijoittautuneelle samaan konserniin kuuluvalle yritykselle, sovellettaisiin 5 prosentin alennettua veroprosenttia, kun taas konserniin kuuluvaan ulkomaille sijoittautuneeseen yritykseen ei sovellettaisi Alankomaiden sääntöjä, joilla rajoitetaan maksettujen korkojen vähennyskelpoisuutta. Ohjelma tarjoaisikin tosiasiallisen valikoivan edun, koska siitä olisivat kiinnostuneita ainoastaan monikansalliset konsernit, jotka harjoittavat rajat ylittäviä konsernin sisäisiä korko-operaatioita verotusalueilla, joilla sovelletaan yli 5 prosentin yhtiöveroa.

| (30) | Koska toimenpide muodostaisi poikkeuden verojärjestelmän soveltamisesta, komissio epäili myös sitä, onko se perusteltavissa verojärjestelmän luonteella tai rakenteella. |
| --- | --- |

(30)

Koska toimenpide muodostaisi poikkeuden verojärjestelmän soveltamisesta, komissio epäili myös sitä, onko se perusteltavissa verojärjestelmän luonteella tai rakenteella.

| (31) | Komissio piti myös mahdollisena, että ohjelman tärkeimpiä edunsaajia olisivat sittemmin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun (6), kansainvälistä rahoitustoimintaa koskevan järjestelmän (konsernirahoitustoimintaan sovellettavan, nk. cfa-järjestelmän) aiemmat edunsaajat. |
| --- | --- |

(31)

Komissio piti myös mahdollisena, että ohjelman tärkeimpiä edunsaajia olisivat sittemmin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun (6), kansainvälistä rahoitustoimintaa koskevan järjestelmän (konsernirahoitustoimintaan sovellettavan, nk. cfa-järjestelmän) aiemmat edunsaajat.

| (32) | Tästä syystä komissio katsoi, että groepsrentebox-ohjelma voidaan katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tukitoimenpiteeksi ja että mikään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu poikkeus ei ole sovellettavissa siihen. |
| --- | --- |

(32)

Tästä syystä komissio katsoi, että groepsrentebox-ohjelma voidaan katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tukitoimenpiteeksi ja että mikään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu poikkeus ei ole sovellettavissa siihen.

IV.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

| (33) | Alankomaat esitti huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä 7 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Se täydensi huomautuksiaan vuosina 2007 ja 2008 muun muassa professori Hancherilta pyydetyllä oikeudellisella lausunnolla. |
| --- | --- |

(33)

Alankomaat esitti huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä 7 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Se täydensi huomautuksiaan vuosina 2007 ja 2008 muun muassa professori Hancherilta pyydetyllä oikeudellisella lausunnolla.

| (34) | Alankomaat katsoo, että komission päätöksessään omaksuma lähestymistapa on kolmelta osin virheellinen. Ensinnäkin komissio sulauttaa erilliset edun ja valikoivuuden kriteerit yhdeksi ”valikoivan edun” kriteeriksi. Tämä on ristiriidassa komission normaalikäytännön kanssa samoin kuin oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan kumpaakin kriteeriä on tarkasteltava erikseen. |
| --- | --- |

(34)

Alankomaat katsoo, että komission päätöksessään omaksuma lähestymistapa on kolmelta osin virheellinen. Ensinnäkin komissio sulauttaa erilliset edun ja valikoivuuden kriteerit yhdeksi ”valikoivan edun” kriteeriksi. Tämä on ristiriidassa komission normaalikäytännön kanssa samoin kuin oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan kumpaakin kriteeriä on tarkasteltava erikseen.

| (35) | Toiseksi komissio ei arvioi groepsrentebox-ohjelman osatekijöitä erikseen. Alennetun veroprosentin mahdollisesti sisältämää tukea on arvioitava erikseen saatujen konsernin sisäisten korkojen ja maksettujen konsernin sisäisten korkojen osalta. |
| --- | --- |

(35)

Toiseksi komissio ei arvioi groepsrentebox-ohjelman osatekijöitä erikseen. Alennetun veroprosentin mahdollisesti sisältämää tukea on arvioitava erikseen saatujen konsernin sisäisten korkojen ja maksettujen konsernin sisäisten korkojen osalta.

| (36) | Kolmanneksi komissio on väärässä tarkastellessaan maksajalle ja maksunsaajalle aiheutuvia nettovaikutuksia kollektiivisesti ja katsoessaan sen perusteella, että kansallisille konserneille aiheutuva nettovaikutus on todennäköisesti neutraali, jos sekä maksaja että maksunsaaja on sijoittautunut Alankomaihin, kun taas monikansallisille konserneille aiheutuu nettoetua, jos maksaja on konsernin ulkomainen yritys ja maksunsaaja sen kotimainen yritys. Alankomaiden mukaan maan verolainsäädännössä ei ole perusteita tällaiselle rinnastukselle. Konserniin kuuluvat alankomaalaiset yritykset otetaan verotussyistä konsernitilinpäätökseen ainoastaan siinä tapauksessa, että emoyhtiö omistaa vähintään 95 prosenttia niiden osakkeista. |
| --- | --- |

(36)

Kolmanneksi komissio on väärässä tarkastellessaan maksajalle ja maksunsaajalle aiheutuvia nettovaikutuksia kollektiivisesti ja katsoessaan sen perusteella, että kansallisille konserneille aiheutuva nettovaikutus on todennäköisesti neutraali, jos sekä maksaja että maksunsaaja on sijoittautunut Alankomaihin, kun taas monikansallisille konserneille aiheutuu nettoetua, jos maksaja on konsernin ulkomainen yritys ja maksunsaaja sen kotimainen yritys. Alankomaiden mukaan maan verolainsäädännössä ei ole perusteita tällaiselle rinnastukselle. Konserniin kuuluvat alankomaalaiset yritykset otetaan verotussyistä konsernitilinpäätökseen ainoastaan siinä tapauksessa, että emoyhtiö omistaa vähintään 95 prosenttia niiden osakkeista.

| (37) | Tämän lisäksi Alankomaat on sitä mieltä, ettei groepsrentebox-ohjelman voida katsoa poikkeavan vakiomuotoisesta verotusmenetelmästä. Kyseessä on mukautus, jolla verojärjestelmään lisätään analyyttinen tekijä. Näin verotukseen luodaan uusi vakiomenetelmä, eikä kyseessä näin ollen ole etu. |
| --- | --- |

(37)

Tämän lisäksi Alankomaat on sitä mieltä, ettei groepsrentebox-ohjelman voida katsoa poikkeavan vakiomuotoisesta verotusmenetelmästä. Kyseessä on mukautus, jolla verojärjestelmään lisätään analyyttinen tekijä. Näin verotukseen luodaan uusi vakiomenetelmä, eikä kyseessä näin ollen ole etu.

| (38) | Alankomailla on myös toinen syy olla sitä mieltä, ettei kyseessä ole etu. Monikansallisille konserneille voi olla hyötyä Groepsrentebox-ohjelman nettovaikutuksen erosta monikansallisten ja kotimaisten konsernien välillä, mutta siitä voi olla niille myös haittaa. Se, aiheutuuko monikansalliselle konsernille, johon kuuluu myös alankomaalainen yritys, hyötyä vai haittaa, riippuu siitä, onko konserni objektiivisesti katsottuna velallinen vai velkoja, samoin kuin muissa jäsenvaltioissa ja Alankomaissa sovellettavista verokannoista. |
| --- | --- |

(38)

Alankomailla on myös toinen syy olla sitä mieltä, ettei kyseessä ole etu. Monikansallisille konserneille voi olla hyötyä Groepsrentebox-ohjelman nettovaikutuksen erosta monikansallisten ja kotimaisten konsernien välillä, mutta siitä voi olla niille myös haittaa. Se, aiheutuuko monikansalliselle konsernille, johon kuuluu myös alankomaalainen yritys, hyötyä vai haittaa, riippuu siitä, onko konserni objektiivisesti katsottuna velallinen vai velkoja, samoin kuin muissa jäsenvaltioissa ja Alankomaissa sovellettavista verokannoista.

| (39) | Jos etua aiheutuu, Alankomaat katsoo, ettei monikansallisille konserneille aiheutuva mahdollinen nettoetu johdu saatuihin konsernin sisäisiin korkoihin Alankomaissa sovellettavasta alennetusta veroprosentista vaan siitä, että konsernin sisäisten, maksettujen korkojen vähennyskelpoisuutta ei ole ulkomailla rajattu. Tällainen etu ei ole Alankomaiden valtion myöntämä eikä sitä rahoiteta Alankomaiden valtion varoilla. |
| --- | --- |

(39)

Jos etua aiheutuu, Alankomaat katsoo, ettei monikansallisille konserneille aiheutuva mahdollinen nettoetu johdu saatuihin konsernin sisäisiin korkoihin Alankomaissa sovellettavasta alennetusta veroprosentista vaan siitä, että konsernin sisäisten, maksettujen korkojen vähennyskelpoisuutta ei ole ulkomailla rajattu. Tällainen etu ei ole Alankomaiden valtion myöntämä eikä sitä rahoiteta Alankomaiden valtion varoilla.

| (40) | Se, että monikansallisille konserneille aiheutuisi kotimaisia konserneja mahdollisesti edullisempi nettovaikutus, ei johdu Alankomaiden groepsrentebox-ohjelman valikoivasta soveltamisalasta vaan siitä, että konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuutta koskevat säännöt vaihtelevat suuresti Euroopan unionin sisällä. Alankomaat voi verojärjestelmäänsä muuttamalla vapaasti suurentaa tai kaventaa tätä eroa edellyttäen, että muutoksia sovelletaan yleisesti kaikkiin alankomaalaisiin verovelvollisiin, jotka ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa asemassa kyseisen muutoksen tarkoitusperä huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(40)

Se, että monikansallisille konserneille aiheutuisi kotimaisia konserneja mahdollisesti edullisempi nettovaikutus, ei johdu Alankomaiden groepsrentebox-ohjelman valikoivasta soveltamisalasta vaan siitä, että konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuutta koskevat säännöt vaihtelevat suuresti Euroopan unionin sisällä. Alankomaat voi verojärjestelmäänsä muuttamalla vapaasti suurentaa tai kaventaa tätä eroa edellyttäen, että muutoksia sovelletaan yleisesti kaikkiin alankomaalaisiin verovelvollisiin, jotka ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa asemassa kyseisen muutoksen tarkoitusperä huomioon ottaen.

| (41) | Alankomaiden mukaan verotukseen tehtävien muutosten kokonaisvaikutus tulee aina olemaan erilainen rajat ylittävää liiketoimintaa harjoittaville monikansallisille konserneille ja liiketoimintaa yksinomaan kotimaassaan harjoittaville alankomaalaisille konserneille. Valtiontuen kannalta tällä on merkitystä vain, jos erot ovat seurausta jäsenvaltion omasta toimenpiteestä, esimerkiksi alemmasta veroprosentista, jota sovelletaan ainoastaan ulkomaisiin konsernin sisäisiin korkotuloihin. Merkitystä ei ole, jos kyseessä on kaikkia – niin koti- kuin ulkomaisia – konsernin sisäisiä korkotuloja koskeva yleinen toimenpide, joka johtaa rajat ylittäviin eroihin. |
| --- | --- |

(41)

Alankomaiden mukaan verotukseen tehtävien muutosten kokonaisvaikutus tulee aina olemaan erilainen rajat ylittävää liiketoimintaa harjoittaville monikansallisille konserneille ja liiketoimintaa yksinomaan kotimaassaan harjoittaville alankomaalaisille konserneille. Valtiontuen kannalta tällä on merkitystä vain, jos erot ovat seurausta jäsenvaltion omasta toimenpiteestä, esimerkiksi alemmasta veroprosentista, jota sovelletaan ainoastaan ulkomaisiin konsernin sisäisiin korkotuloihin. Merkitystä ei ole, jos kyseessä on kaikkia – niin koti- kuin ulkomaisia – konsernin sisäisiä korkotuloja koskeva yleinen toimenpide, joka johtaa rajat ylittäviin eroihin.

| (42) | Pelkkä verojärjestelmien yhdenmukaisuuden puute voi johtaa siihen, että rajat ylittävien liiketoimien verotuksellinen nettovaikutus eroaa puhtaasti kotimaisten liiketoimien nettovaikutuksesta. Yritysten näkökulmasta tämä vaikutus voi olla haitallinen (kaksinkertainen verotus) tai edullinen (verottamatta jättäminen). |
| --- | --- |

(42)

Pelkkä verojärjestelmien yhdenmukaisuuden puute voi johtaa siihen, että rajat ylittävien liiketoimien verotuksellinen nettovaikutus eroaa puhtaasti kotimaisten liiketoimien nettovaikutuksesta. Yritysten näkökulmasta tämä vaikutus voi olla haitallinen (kaksinkertainen verotus) tai edullinen (verottamatta jättäminen).

| (43) | Perustamissopimuksen 94 ja 95 artikla tarjoavat oikeusperustan verojärjestelmien yhdenmukaistamista koskeville direktiiveille tai asetuksille, mikäli sellaiset osoittautuvat yhteismarkkinoiden luomisen tai moitteettoman toiminnan kannalta tarpeellisiksi. Lisäksi perustamissopimuksen 96 artikla antaa komissiolle mahdollisuuden ryhtyä toimiin, jos jäsenvaltioiden lainsäädännöistä johtuvat erot häiritsevät vakavalla tavalla sisämarkkinoiden kilpailuedellytyksiä. |
| --- | --- |

(43)

Perustamissopimuksen 94 ja 95 artikla tarjoavat oikeusperustan verojärjestelmien yhdenmukaistamista koskeville direktiiveille tai asetuksille, mikäli sellaiset osoittautuvat yhteismarkkinoiden luomisen tai moitteettoman toiminnan kannalta tarpeellisiksi. Lisäksi perustamissopimuksen 96 artikla antaa komissiolle mahdollisuuden ryhtyä toimiin, jos jäsenvaltioiden lainsäädännöistä johtuvat erot häiritsevät vakavalla tavalla sisämarkkinoiden kilpailuedellytyksiä.

| (44) | Alankomaat katsoo, ettei ohjelma ole myöskään valikoiva. Komissio valitsee väärän lähestymistavan, kun se arvioi valikoivuutta vertaamalla ulkomaisen velallisen ja kotimaisen velkojan yhdistelmää kotimaisen velallisen ja kotimaisen velkojan yhdistelmään. Alankomaisen vero-ohjelman valikoivuutta arvioitaessa viitekehys ei voi olla laajempi kuin alankomaalaiset verovelvolliset kokonaisuutena. Viitekehykseen ei komission vakiintuneen käytännön mukaan voi kuulua yrityksiä, jotka eivät ole Alankomaissa verovelvollisia. |
| --- | --- |

(44)

Alankomaat katsoo, ettei ohjelma ole myöskään valikoiva. Komissio valitsee väärän lähestymistavan, kun se arvioi valikoivuutta vertaamalla ulkomaisen velallisen ja kotimaisen velkojan yhdistelmää kotimaisen velallisen ja kotimaisen velkojan yhdistelmään. Alankomaisen vero-ohjelman valikoivuutta arvioitaessa viitekehys ei voi olla laajempi kuin alankomaalaiset verovelvolliset kokonaisuutena. Viitekehykseen ei komission vakiintuneen käytännön mukaan voi kuulua yrityksiä, jotka eivät ole Alankomaissa verovelvollisia.

| (45) | Alankomaat korostaa sitä, ettei vero-ohjelmaa ole rajattu tiettyihin yrityksiin, toimialoihin, tehtäviin tai alueisiin. Ohjelmassa ei tehdä eroa kotimaisten ja ulkomaisten konserniyritysten välillä. Groepsrentebox-ohjelmaan ei sisälly toimialoja tai tehtäviä koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

(45)

Alankomaat korostaa sitä, ettei vero-ohjelmaa ole rajattu tiettyihin yrityksiin, toimialoihin, tehtäviin tai alueisiin. Ohjelmassa ei tehdä eroa kotimaisten ja ulkomaisten konserniyritysten välillä. Groepsrentebox-ohjelmaan ei sisälly toimialoja tai tehtäviä koskevia rajoituksia.

| (46) | Groepsrentebox-ohjelman tarkoitus huomioon ottaen vain konserniin kuuluvat yritykset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa asemassa. Ainoastaan tällaisilla yrityksillä voi olla II.1 kohdassa kuvattu arbitraasiongelma. |
| --- | --- |

(46)

Groepsrentebox-ohjelman tarkoitus huomioon ottaen vain konserniin kuuluvat yritykset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa asemassa. Ainoastaan tällaisilla yrityksillä voi olla II.1 kohdassa kuvattu arbitraasiongelma.

| (47) | Alankomaiden mukaan konsernin sisäisillä rahoituspäätöksillä pyritään minimoimaan sovellettavasta verojärjestelmästä aiheutuva verorasitus. Omalla ja vieraalla pääomalla rahoittamisen kaupalliset erot ovat niiden verotuksellisiin eroihin (takaisinmaksuehdot, vastuu, varmuus) verrattuna käytännöllisesti katsoen merkityksettömiä. Sen sijaan konsernin ulkopuolella tapahtuvan omalla ja vieraalla pääomalla rahoittamisen väliset kaupalliset erot ovat hyvinkin merkityksellisiä ja saattavat painaa jopa enemmän kuin verotukselliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(47)

Alankomaiden mukaan konsernin sisäisillä rahoituspäätöksillä pyritään minimoimaan sovellettavasta verojärjestelmästä aiheutuva verorasitus. Omalla ja vieraalla pääomalla rahoittamisen kaupalliset erot ovat niiden verotuksellisiin eroihin (takaisinmaksuehdot, vastuu, varmuus) verrattuna käytännöllisesti katsoen merkityksettömiä. Sen sijaan konsernin ulkopuolella tapahtuvan omalla ja vieraalla pääomalla rahoittamisen väliset kaupalliset erot ovat hyvinkin merkityksellisiä ja saattavat painaa jopa enemmän kuin verotukselliset näkökohdat.

| (48) | Alankomaat väittää, että konserneihin rajatut toimenpiteet ovat puhtaasti veroteknisiä toimenpiteitä eivätkä siis valtiontukea. Se viittaa tässä yhteydessä ranskalaista verosääntöä koskevaan komission päätökseen (7), jossa komissio piti yleisestä säännöstä, jonka mukaan korkomaksut katsotaan yritysten välisessä lainanannossa vähennyskelpoisiksi menoiksi, poikkeavaa toimenpidettä yleisenä. Sen sijaan toista, monikansallisten yritysten Ranskassa perustamia finanssihallintokeskuksia hyödyttävää poikkeusta samasta säännöstä komissio piti valikoivana etuna. |
| --- | --- |

(48)

Alankomaat väittää, että konserneihin rajatut toimenpiteet ovat puhtaasti veroteknisiä toimenpiteitä eivätkä siis valtiontukea. Se viittaa tässä yhteydessä ranskalaista verosääntöä koskevaan komission päätökseen (7), jossa komissio piti yleisestä säännöstä, jonka mukaan korkomaksut katsotaan yritysten välisessä lainanannossa vähennyskelpoisiksi menoiksi, poikkeavaa toimenpidettä yleisenä. Sen sijaan toista, monikansallisten yritysten Ranskassa perustamia finanssihallintokeskuksia hyödyttävää poikkeusta samasta säännöstä komissio piti valikoivana etuna.

| (49) | Alankomaat väittää, että groepsrentebox-ohjelman soveltamisalan laajentaminen johtaisi valikoivuuteen. Jos myös kolmansilta saatuun korkoon sovellettaisiin alennettua veroprosenttia, siitä aiheutuisi etua rahoituslaitoksille. |
| --- | --- |

(49)

Alankomaat väittää, että groepsrentebox-ohjelman soveltamisalan laajentaminen johtaisi valikoivuuteen. Jos myös kolmansilta saatuun korkoon sovellettaisiin alennettua veroprosenttia, siitä aiheutuisi etua rahoituslaitoksille.

| (50) | Alankomaat pitää virheellisenä oletusta, jonka mukaan pelkät korkoa koskevat erityiset verosäännöt voivat johtaa valikoivuuteen. Konsernin sisäisiä rahoitussuhteita ei voida pitää taloudellisena toimintana, vaan kyseessä on yksinkertaisesti taloudellinen realiteetti. Korkovirroissa ei ole kyse erillisestä taloudellisesta toiminnasta tai liiketoimintayksiköstä; niillä on yksinkertaisesti tarkoitus rahoittaa taloudellista toimintaa tai liiketoimintayksikköä. Vieraalla pääomalla rahoittaminen on erillinen toimiala ainoastaan kolmansia ammattimaisesti rahoittaville rahoituslaitoksille. Komissio itse katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään, että sellaisista lyhytaikaisista talletuksista, joiden tarkoituksena on hankkia vähintään 5 prosentin omistusosuus jostakin yrityksestä (toimenpide B), kertyvien korkojen alhaisempi verotus ei sinällään johda valikoivuuteen, koska se katsotaan yleiseksi toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(50)

Alankomaat pitää virheellisenä oletusta, jonka mukaan pelkät korkoa koskevat erityiset verosäännöt voivat johtaa valikoivuuteen. Konsernin sisäisiä rahoitussuhteita ei voida pitää taloudellisena toimintana, vaan kyseessä on yksinkertaisesti taloudellinen realiteetti. Korkovirroissa ei ole kyse erillisestä taloudellisesta toiminnasta tai liiketoimintayksiköstä; niillä on yksinkertaisesti tarkoitus rahoittaa taloudellista toimintaa tai liiketoimintayksikköä. Vieraalla pääomalla rahoittaminen on erillinen toimiala ainoastaan kolmansia ammattimaisesti rahoittaville rahoituslaitoksille. Komissio itse katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään, että sellaisista lyhytaikaisista talletuksista, joiden tarkoituksena on hankkia vähintään 5 prosentin omistusosuus jostakin yrityksestä (toimenpide B), kertyvien korkojen alhaisempi verotus ei sinällään johda valikoivuuteen, koska se katsotaan yleiseksi toimenpiteeksi.

| (51) | Alankomaat huomauttaa, ettei osingon ja koron välillä ole käsitteellistä eroa. Molemmat ovat korvausta varojen – joko oman tai vieraan pääoman – käytöstä tai myöntämisestä. Molemmissa tapauksissa saajaosapuoli käyttää varat yritystoiminnan rahoittamiseen. Kaikkiin verojärjestelmiin sisältyy sääntöjä siitä, ovatko maksetut osingot ja korot lainkaan, osittain vai kokonaan vähennyskelpoisia ja ovatko ne lainkaan, osittain vai kokonaan verotettavia. Ei ole olemassa kansainvälistä ohjetta siitä, miten näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä verotuksen näkökulmasta. |
| --- | --- |

(51)

Alankomaat huomauttaa, ettei osingon ja koron välillä ole käsitteellistä eroa. Molemmat ovat korvausta varojen – joko oman tai vieraan pääoman – käytöstä tai myöntämisestä. Molemmissa tapauksissa saajaosapuoli käyttää varat yritystoiminnan rahoittamiseen. Kaikkiin verojärjestelmiin sisältyy sääntöjä siitä, ovatko maksetut osingot ja korot lainkaan, osittain vai kokonaan vähennyskelpoisia ja ovatko ne lainkaan, osittain vai kokonaan verotettavia. Ei ole olemassa kansainvälistä ohjetta siitä, miten näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä verotuksen näkökulmasta.

| (52) | Alankomaat esittää, että rajoitettu verotus auttaa torjumaan Alankomaiden verojärjestelmän sisäistä epäyhdenmukaisuutta ja että järjestelmän luonne ja rakenne siis oikeuttavat sen. Konsernin sisällä maksettujen korkojen rajoitettu vähennyskelpoisuus antaa oikeutuksen konsernin sisällä saatujen korkojen rajoitetulle verotukselle. Näin estetään se, etteivät konserniksi ryhmittyneet yritykset kärsi rajoitetusta vähennyskelpoisuudesta ja täysimääräisestä verotuksesta; itsenäisesti toimivat yrityksethän eivät maksa sisäistä korkoa eikä niille näin ollen aiheudu vastaavaa haittaa. |
| --- | --- |

(52)

Alankomaat esittää, että rajoitettu verotus auttaa torjumaan Alankomaiden verojärjestelmän sisäistä epäyhdenmukaisuutta ja että järjestelmän luonne ja rakenne siis oikeuttavat sen. Konsernin sisällä maksettujen korkojen rajoitettu vähennyskelpoisuus antaa oikeutuksen konsernin sisällä saatujen korkojen rajoitetulle verotukselle. Näin estetään se, etteivät konserniksi ryhmittyneet yritykset kärsi rajoitetusta vähennyskelpoisuudesta ja täysimääräisestä verotuksesta; itsenäisesti toimivat yrityksethän eivät maksa sisäistä korkoa eikä niille näin ollen aiheudu vastaavaa haittaa.

| (53) | Alankomaiden verolainsäädännön perusperiaatteena on, että tuloja ja menoja kohdellaan symmetrisesti. Alankomaiden verojärjestelmän sisäisen logiikan mukaisesti tuloissa ja menoissa on kyse saman kolikon kahdesta puolesta. Kaksinkertaisen verotuksen torjunnassa on loogista, että rajoitetusta vähennyskelpoisuudesta seuraa rajoitettu verotus. |
| --- | --- |

(53)

Alankomaiden verolainsäädännön perusperiaatteena on, että tuloja ja menoja kohdellaan symmetrisesti. Alankomaiden verojärjestelmän sisäisen logiikan mukaisesti tuloissa ja menoissa on kyse saman kolikon kahdesta puolesta. Kaksinkertaisen verotuksen torjunnassa on loogista, että rajoitetusta vähennyskelpoisuudesta seuraa rajoitettu verotus.

| (54) | Ehdotetulla toimenpiteellä halutaan turvata Alankomaiden verojärjestelmän tasapuolisuusperiaatteen soveltaminen lopettamalla arbitraasi omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan konsernin sisäisen rahoituksen välillä. Toimenpiteellä kavennetaan kahden konsernirahoitustyypin välisiä eroja, mikä on omiaan vahvistamaan verojärjestelmän tasapuolisuutta. Toimenpiteen rajoittaminen koskemaan konsernin sisäisiä korkoja perustuu taloudellisiin syihin ja on välttämätöntä ja funktionaalista verojärjestelmän tehokkuuden kannalta. |
| --- | --- |

(54)

Ehdotetulla toimenpiteellä halutaan turvata Alankomaiden verojärjestelmän tasapuolisuusperiaatteen soveltaminen lopettamalla arbitraasi omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan konsernin sisäisen rahoituksen välillä. Toimenpiteellä kavennetaan kahden konsernirahoitustyypin välisiä eroja, mikä on omiaan vahvistamaan verojärjestelmän tasapuolisuutta. Toimenpiteen rajoittaminen koskemaan konsernin sisäisiä korkoja perustuu taloudellisiin syihin ja on välttämätöntä ja funktionaalista verojärjestelmän tehokkuuden kannalta.

| (55) | Alankomaat huomauttaa, että groepsrentebox-ohjelmaa tulee hyödyntämään huomattavasti suurempi määrä yrityksiä kuin ne 87 yritystä, jotka olivat mukana aiemmassa cfa-järjestelmässä. Lisäksi Alankomaat väittää, ettei groepsrentebox-ohjelma sisällä mitään cfa-järjestelmän rajoittavia ehtoja, kuten kahden maanosan tai neljän maan vaatimusta. Sen sijaan groepsrentebox on puhtaasti verotekninen toimenpide, joka sääntelee pääomaan kohdistuvaa verorasitusta. Sitä myös sovelletaan kaikkiin otettaviin ja annettaviin konsernilainoihin, ja se on täysin irrallaan yrityksen liiketoiminnasta. Edellä esitetyistä syistä toimenpiteen soveltamisalaa ei voida miltään osin verrata cfa-järjestelmän soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(55)

Alankomaat huomauttaa, että groepsrentebox-ohjelmaa tulee hyödyntämään huomattavasti suurempi määrä yrityksiä kuin ne 87 yritystä, jotka olivat mukana aiemmassa cfa-järjestelmässä. Lisäksi Alankomaat väittää, ettei groepsrentebox-ohjelma sisällä mitään cfa-järjestelmän rajoittavia ehtoja, kuten kahden maanosan tai neljän maan vaatimusta. Sen sijaan groepsrentebox on puhtaasti verotekninen toimenpide, joka sääntelee pääomaan kohdistuvaa verorasitusta. Sitä myös sovelletaan kaikkiin otettaviin ja annettaviin konsernilainoihin, ja se on täysin irrallaan yrityksen liiketoiminnasta. Edellä esitetyistä syistä toimenpiteen soveltamisalaa ei voida miltään osin verrata cfa-järjestelmän soveltamisalaan.

| (56) | Se, että toimenpidettä sovelletaan kaikkiin verovelvollisiin, jotka maksavat korkoa konserniin kuuluvalle yritykselle tai saavat sellaiselta korkoa, korostaa groepsrentebox-ohjelman tarkoitusta eli vahvistaa verojärjestelmän tasapuolisuutta, rajoittaa arbitraasia ja siten kasvattaa Alankomaiden yhtiöverotuksesta saamia tuloja. Tämä myös poistaa sen mahdollisuuden, että groepsrentebox-ohjelmasta koituisi valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(56)

Se, että toimenpidettä sovelletaan kaikkiin verovelvollisiin, jotka maksavat korkoa konserniin kuuluvalle yritykselle tai saavat sellaiselta korkoa, korostaa groepsrentebox-ohjelman tarkoitusta eli vahvistaa verojärjestelmän tasapuolisuutta, rajoittaa arbitraasia ja siten kasvattaa Alankomaiden yhtiöverotuksesta saamia tuloja. Tämä myös poistaa sen mahdollisuuden, että groepsrentebox-ohjelmasta koituisi valikoivaa etua.

| (57) | Pakollinen groepsrentebox-ohjelma ei pelkästään palkitse pääoman säilyttämistä Alankomaissa, vaan se myös jarruttaa alikapitalisointisääntöjen tavoin velkarahoitukseen tarkoitettujen varojen virtaa Alankomaihin. Alankomaalaisilla alikapitalisointisäännöillä pyritään jarruttamaan liiallista vieraalla pääomalla tapahtuvaa konsernin sisäistä rahoitusta rajoittamalla konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuutta, kun taas groepsrentebox-ohjelmassa saaduille konsernin sisäisille koroille tarjotaan alennettua veroprosenttia edellyttäen, että ne on rahoitettu omalla pääomalla. Groepsrentebox-ohjelma vahvistaa Alankomaiden veropohjaa kannustamalla lisäämään oman pääoman määrää suhteessa vieraaseen pääomaan ja torjuu osaltaan oman pääoman karkaamista Alankomaista ja sen myötä maan veropohjan kaventumista. |
| --- | --- |

(57)

Pakollinen groepsrentebox-ohjelma ei pelkästään palkitse pääoman säilyttämistä Alankomaissa, vaan se myös jarruttaa alikapitalisointisääntöjen tavoin velkarahoitukseen tarkoitettujen varojen virtaa Alankomaihin. Alankomaalaisilla alikapitalisointisäännöillä pyritään jarruttamaan liiallista vieraalla pääomalla tapahtuvaa konsernin sisäistä rahoitusta rajoittamalla konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuutta, kun taas groepsrentebox-ohjelmassa saaduille konsernin sisäisille koroille tarjotaan alennettua veroprosenttia edellyttäen, että ne on rahoitettu omalla pääomalla. Groepsrentebox-ohjelma vahvistaa Alankomaiden veropohjaa kannustamalla lisäämään oman pääoman määrää suhteessa vieraaseen pääomaan ja torjuu osaltaan oman pääoman karkaamista Alankomaista ja sen myötä maan veropohjan kaventumista.

| (58) | Groepsrentebox-ohjelma on puhtaasti tekninen toimenpide, jolla muutetaan konsernin sisäisten korkojen käsittelytapaa järjestelmässä. Muutos toteutetaan lisäämällä eräiden verovelvollisten verorasitusta ja vähentämällä sitä toisten osalta horisontaaliset ja objektiiviset tosiasiat ja olosuhteet huomioon ottaen. Koska groepsrentebox-ohjelmasta ei voi irrottautua, se ei myöskään tarjoa taloudellista etua, koska ohjelmassa verorasitusta vain siirretään verovelvollisten välillä puhtaasti horisontaalisten ja objektiivisten kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(58)

Groepsrentebox-ohjelma on puhtaasti tekninen toimenpide, jolla muutetaan konsernin sisäisten korkojen käsittelytapaa järjestelmässä. Muutos toteutetaan lisäämällä eräiden verovelvollisten verorasitusta ja vähentämällä sitä toisten osalta horisontaaliset ja objektiiviset tosiasiat ja olosuhteet huomioon ottaen. Koska groepsrentebox-ohjelmasta ei voi irrottautua, se ei myöskään tarjoa taloudellista etua, koska ohjelmassa verorasitusta vain siirretään verovelvollisten välillä puhtaasti horisontaalisten ja objektiivisten kriteerien perusteella.

| (59) | Alankomaat painottaa sitä, että tosiasiallisesta valikoivuudesta voidaan puhua vain, jos on olemassa riski, että vaikka toimenpide onkin luonteeltaan yleinen, se käytännössä näyttäisi aina hyödyttävän yhtä ja samaa ryhmää. Tällaista valikoivuutta voisi ilmetä, jos toimenpide olisi vapaaehtoinen, mutta koska se otetaan käyttöön pakollisena, valikoivuuden riskiä ei ole. Verovelvolliset, joille koituu yhtenä vuonna haittaa, voivat seuraavana vuonna hyötyä toimenpiteestä, ja päinvastoin. Ei siis ole mitään verovelvollisten yhtenäistä ryhmää, jota ohjelma suosisi erityisesti. |
| --- | --- |

(59)

Alankomaat painottaa sitä, että tosiasiallisesta valikoivuudesta voidaan puhua vain, jos on olemassa riski, että vaikka toimenpide onkin luonteeltaan yleinen, se käytännössä näyttäisi aina hyödyttävän yhtä ja samaa ryhmää. Tällaista valikoivuutta voisi ilmetä, jos toimenpide olisi vapaaehtoinen, mutta koska se otetaan käyttöön pakollisena, valikoivuuden riskiä ei ole. Verovelvolliset, joille koituu yhtenä vuonna haittaa, voivat seuraavana vuonna hyötyä toimenpiteestä, ja päinvastoin. Ei siis ole mitään verovelvollisten yhtenäistä ryhmää, jota ohjelma suosisi erityisesti.

| (60) | Alankomaat katsoo myös, että tosiasialliseen määräysvaltaan perustuva konsernin uusi määritelmä on ohjelman tarkoitusperien kannalta parempi. Jos yrityksellä on tosiasiallinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen, jälkimmäinen yritys ei voi vapaasti valita rahoitusmuotoa sisäisen ja ulkoisen vieraan pääoman välillä eikä oman ja vieraan pääoman välillä. Konsernin keskushallinto päättää, miten ulkoisesti hankitut varat – ulkoinen velka tai ulkoinen oma pääoma – jaetaan konsernin sisällä joko sisäisen vieraan pääoman tai sisäisen oman pääoman muodossa. Se, että konsernin kahdella sisäisellä rahoitusvälineellä on erilaiset veroseuraamukset, voi johtaa siihen, että valinta välineiden välillä tehdään puhtaasti verovaikutusten perusteella. |
| --- | --- |

(60)

Alankomaat katsoo myös, että tosiasialliseen määräysvaltaan perustuva konsernin uusi määritelmä on ohjelman tarkoitusperien kannalta parempi. Jos yrityksellä on tosiasiallinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen, jälkimmäinen yritys ei voi vapaasti valita rahoitusmuotoa sisäisen ja ulkoisen vieraan pääoman välillä eikä oman ja vieraan pääoman välillä. Konsernin keskushallinto päättää, miten ulkoisesti hankitut varat – ulkoinen velka tai ulkoinen oma pääoma – jaetaan konsernin sisällä joko sisäisen vieraan pääoman tai sisäisen oman pääoman muodossa. Se, että konsernin kahdella sisäisellä rahoitusvälineellä on erilaiset veroseuraamukset, voi johtaa siihen, että valinta välineiden välillä tehdään puhtaasti verovaikutusten perusteella.

| (61) | Rajavastuuyhtiöitä koskevaan lainsäädäntöön tehtävän muutoksen myötä verovelvollisen on jatkossa yksinkertaista muuttaa oikeudellinen muotonsa konserniksi, koska hallinnollinen rasitus ja pääomavaatimukset poistuvat kokonaan tai ainakin niitä rajoitetaan tuntuvasti. |
| --- | --- |

(61)

Rajavastuuyhtiöitä koskevaan lainsäädäntöön tehtävän muutoksen myötä verovelvollisen on jatkossa yksinkertaista muuttaa oikeudellinen muotonsa konserniksi, koska hallinnollinen rasitus ja pääomavaatimukset poistuvat kokonaan tai ainakin niitä rajoitetaan tuntuvasti.

V.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (62) | Huomautuksia lähettivät Alankomaiden työnantajajärjestö VNO-NCW (8), Belgia ja Unkari. Niiden lisäksi yksi asianomainen lähetti huomautuksia määräajan jälkeen, joten niitä ei voitu ottaa menettelyssä huomioon. Kyseisen asianomaisen huomautukset eivät kuitenkaan olisi vaikuttaneet tässä päätöksessä esitettyihin arvioihin ja päätelmiin. |
| --- | --- |

(62)

Huomautuksia lähettivät Alankomaiden työnantajajärjestö VNO-NCW (8), Belgia ja Unkari. Niiden lisäksi yksi asianomainen lähetti huomautuksia määräajan jälkeen, joten niitä ei voitu ottaa menettelyssä huomioon. Kyseisen asianomaisen huomautukset eivät kuitenkaan olisi vaikuttaneet tässä päätöksessä esitettyihin arvioihin ja päätelmiin.

V.1.   Alankomaiden työnantajajärjestön (VCO-NCW) huomautukset

| (63) | VNO-NCW katsoo seuraavassa esitettyjen syiden perusteella, ettei ohjelma voi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(63)

VNO-NCW katsoo seuraavassa esitettyjen syiden perusteella, ettei ohjelma voi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (64) | Ensinnäkin VNO-NCW katsoo, että groepsrentebox on yleinen, verotuksen kannalta tasapuolinen ja tekninen toimenpide, koska sillä pyritään rajoittamaan arbitraasia omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan, konsernin sisäisen rahoituksen välillä. VNO-NCW:n mielestä toimenpide on tasapuolinen, eikä siis suosi tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(64)

Ensinnäkin VNO-NCW katsoo, että groepsrentebox on yleinen, verotuksen kannalta tasapuolinen ja tekninen toimenpide, koska sillä pyritään rajoittamaan arbitraasia omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan, konsernin sisäisen rahoituksen välillä. VNO-NCW:n mielestä toimenpide on tasapuolinen, eikä siis suosi tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (65) | Toiseksi VNO-NCW on sitä mieltä, ettei jäsenvaltioiden eriävistä tavoista kohdella konsernin sisäisiä korkoja monikansalliselle konsernille koituvaa veroetua voida katsoa Alankomaiden myöntämäksi. Se, että veroetua aiheutuu siitä, että koron vähennyskelpoisuuteen sovelletaan toisessa jäsenvaltiossa korkeampaa prosenttia kuin groepsrentebox-ohjelmassa, jota taas sovelletaan kotimaisissa tilanteissa, on suoraa seurausta eroista konsernin sisäisten korkojen verotusta koskevissa jäsenvaltioiden lainsäädännöissä. Jos komissio haluaa poistaa groepsrentebox-ohjelmasta mahdollisesti aiheutuvat vääristymät, VNO-NCW kehottaa soveltamaan perustamissopimuksen 94 tai 96 artiklaa. |
| --- | --- |

(65)

Toiseksi VNO-NCW on sitä mieltä, ettei jäsenvaltioiden eriävistä tavoista kohdella konsernin sisäisiä korkoja monikansalliselle konsernille koituvaa veroetua voida katsoa Alankomaiden myöntämäksi. Se, että veroetua aiheutuu siitä, että koron vähennyskelpoisuuteen sovelletaan toisessa jäsenvaltiossa korkeampaa prosenttia kuin groepsrentebox-ohjelmassa, jota taas sovelletaan kotimaisissa tilanteissa, on suoraa seurausta eroista konsernin sisäisten korkojen verotusta koskevissa jäsenvaltioiden lainsäädännöissä. Jos komissio haluaa poistaa groepsrentebox-ohjelmasta mahdollisesti aiheutuvat vääristymät, VNO-NCW kehottaa soveltamaan perustamissopimuksen 94 tai 96 artiklaa.

| (66) | Kolmanneksi VNO-NCW katsoo, että kun otetaan huomioon ohjelman tarkoitus eli arbitraasin rajoittaminen oman ja vieraan pääoman välillä, konserniin kuuluvat yritykset eivät ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vertailukelpoisessa asemassa sellaisiin yrityksiin nähden, jotka eivät kuulu konserniin. Ero vieraan ja oman pääoman verokohtelussa johtaa konsernin sisällä vääristymiin, koska emoyhtiöllä on tietty määräysvalta tytäryhtiöissään; se voi varsin pitkälle päättää tytäryhtiöiden rahoitusvaihtoehdoista, missä yhteydessä verotukselliset näkökohdat ovat usein määrääviä. Sen sijaan suhteissa kolmansiin rahoitusmuoto määräytyy pääosin muiden kuin verotuksellisten näkökohtien perusteella. Ei voida myöskään väittää, että ohjelma olisi valikoiva perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Lisäksi VNO-NCW katsoo, että jos pelkästään sen perusteella, että verotusjärjestely on joiltain osin rajattu koskemaan konserniyrityksiä, on pääteltävissä, että kyseessä on valtiontukitoimenpide, tällöin yhtiöverotusta koskevat jäsenvaltioiden lainsäädännöt ovat monilta osin ristiriidassa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Kolmanneksi VNO-NCW katsoo, että kun otetaan huomioon ohjelman tarkoitus eli arbitraasin rajoittaminen oman ja vieraan pääoman välillä, konserniin kuuluvat yritykset eivät ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vertailukelpoisessa asemassa sellaisiin yrityksiin nähden, jotka eivät kuulu konserniin. Ero vieraan ja oman pääoman verokohtelussa johtaa konsernin sisällä vääristymiin, koska emoyhtiöllä on tietty määräysvalta tytäryhtiöissään; se voi varsin pitkälle päättää tytäryhtiöiden rahoitusvaihtoehdoista, missä yhteydessä verotukselliset näkökohdat ovat usein määrääviä. Sen sijaan suhteissa kolmansiin rahoitusmuoto määräytyy pääosin muiden kuin verotuksellisten näkökohtien perusteella. Ei voida myöskään väittää, että ohjelma olisi valikoiva perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Lisäksi VNO-NCW katsoo, että jos pelkästään sen perusteella, että verotusjärjestely on joiltain osin rajattu koskemaan konserniyrityksiä, on pääteltävissä, että kyseessä on valtiontukitoimenpide, tällöin yhtiöverotusta koskevat jäsenvaltioiden lainsäädännöt ovat monilta osin ristiriidassa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kanssa.

V.2.   Unkarin huomautukset

| (67) | Unkari katsoo, ettei ohjelmassa ole kyse tuesta, ja esittää näkemyksensä tueksi kaksi väitettä. Ensinnäkin toimenpiteen rajaaminen konserneihin ei tee siitä valikoivaa. Konserneja koskevat (kansainväliset) verosäännöt ovat yleisiä ja väistämättömiä. Niin OECD (siirtomaksut) kuin komissiokin (korko- ja rojaltimaksuja koskeva direktiivi) ovat ottaneet käyttöön useita lakisääteisiä järjestelyjä, joiden soveltamisala on rajattu konserneihin. Toiseksi välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan. Verotettavien tapahtumien veroprosentista päättäminen on osa tätä toimivaltaa. Lopuksi Unkari katsoo, että koska välitöntä verotusta ei ole yhdenmukaistettu, Alankomaita ei voida pitää vastuullisena muissa maissa vallitsevasta korkeammasta veroprosentista johtuvista suuremmista vähennyksistä. Komission kuvaama etu on selvästikin seurausta verojärjestelmien epäyhtenäisyydestä. |
| --- | --- |

(67)

Unkari katsoo, ettei ohjelmassa ole kyse tuesta, ja esittää näkemyksensä tueksi kaksi väitettä. Ensinnäkin toimenpiteen rajaaminen konserneihin ei tee siitä valikoivaa. Konserneja koskevat (kansainväliset) verosäännöt ovat yleisiä ja väistämättömiä. Niin OECD (siirtomaksut) kuin komissiokin (korko- ja rojaltimaksuja koskeva direktiivi) ovat ottaneet käyttöön useita lakisääteisiä järjestelyjä, joiden soveltamisala on rajattu konserneihin. Toiseksi välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan. Verotettavien tapahtumien veroprosentista päättäminen on osa tätä toimivaltaa. Lopuksi Unkari katsoo, että koska välitöntä verotusta ei ole yhdenmukaistettu, Alankomaita ei voida pitää vastuullisena muissa maissa vallitsevasta korkeammasta veroprosentista johtuvista suuremmista vähennyksistä. Komission kuvaama etu on selvästikin seurausta verojärjestelmien epäyhtenäisyydestä.

V.3.   Belgian huomautukset

| (68) | Myös Belgia on sitä mieltä, ettei ohjelmassa ole kyse tuesta, ja väittää muiden asianomaisten tapaan, ettei ohjelma ole valikoiva. Tässä yhteydessä Belgia pitää loogisena, ettei konserniin kuulumattomalla yrityksellä ole konsernin sisäistä rahoitustoimintaa. Lisäksi Belgia katsoo, ettei valtiontukisääntöjä voida soveltaa tilanteissa, joissa kansalliset verojärjestelmät eroavat toisistaan, koska niitä ei ole yhdenmukaistettu EU-tasolla. Tästä syystä groepsrentebox-ohjelmaa pitäisi tarkastella yleisenä, valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle jäävänä toimenpiteenä. Komissio käyttää toimivaltuuksiaan väärin, mikäli se jatkaa asian käsittelyä. |
| --- | --- |

(68)

Myös Belgia on sitä mieltä, ettei ohjelmassa ole kyse tuesta, ja väittää muiden asianomaisten tapaan, ettei ohjelma ole valikoiva. Tässä yhteydessä Belgia pitää loogisena, ettei konserniin kuulumattomalla yrityksellä ole konsernin sisäistä rahoitustoimintaa. Lisäksi Belgia katsoo, ettei valtiontukisääntöjä voida soveltaa tilanteissa, joissa kansalliset verojärjestelmät eroavat toisistaan, koska niitä ei ole yhdenmukaistettu EU-tasolla. Tästä syystä groepsrentebox-ohjelmaa pitäisi tarkastella yleisenä, valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle jäävänä toimenpiteenä. Komissio käyttää toimivaltuuksiaan väärin, mikäli se jatkaa asian käsittelyä.

VI.   ALANKOMAIDEN VASTAUS KOLMANSIEN HUOMAUTUKSIIN

| (69) | Alankomaat toteaa, että kaikkien kolmen asianomaisen huomautukset tukevat sen omaa näkemystä. Sekä Unkari että Belgia korostavat sitä, että komissio käyttää valtiontukea koskevia toimivaltuuksiaan väärin yrittäessään puuttua ongelmiin, jotka ovat seurausta verojärjestelmien epäyhdenmukaisuudesta. Tämä vahvistaa Alankomaiden vakaumusta siitä, että groepsrentebox-ohjelmassa ei ole kyse perustamissopimuksen 87 artiklassa kielletystä tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(69)

Alankomaat toteaa, että kaikkien kolmen asianomaisen huomautukset tukevat sen omaa näkemystä. Sekä Unkari että Belgia korostavat sitä, että komissio käyttää valtiontukea koskevia toimivaltuuksiaan väärin yrittäessään puuttua ongelmiin, jotka ovat seurausta verojärjestelmien epäyhdenmukaisuudesta. Tämä vahvistaa Alankomaiden vakaumusta siitä, että groepsrentebox-ohjelmassa ei ole kyse perustamissopimuksen 87 artiklassa kielletystä tukitoimenpiteestä.

| (70) | Lisäksi Alankomaat sanoo olevansa täysin yhtä mieltä VNO-NCW:n analyysista. Se pitää erityisen merkityksellisenä institutionaalista kehystä koskevaa yksityiskohtaista esitystä, josta käy selvästi ilmi, minkälaisia häiriöitä jäsenvaltioiden kansalliset toimenpiteet voivat aiheuttaa sisämarkkinoilla ja mitä välineitä perustamissopimus tarjoaa näiden häiriöiden poistamiseksi tarvittaessa. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi Alankomaat sanoo olevansa täysin yhtä mieltä VNO-NCW:n analyysista. Se pitää erityisen merkityksellisenä institutionaalista kehystä koskevaa yksityiskohtaista esitystä, josta käy selvästi ilmi, minkälaisia häiriöitä jäsenvaltioiden kansalliset toimenpiteet voivat aiheuttaa sisämarkkinoilla ja mitä välineitä perustamissopimus tarjoaa näiden häiriöiden poistamiseksi tarvittaessa.

| (71) | Alankomaat yhtyy VNO-NCW:n näkemykseen, jonka mukaan valikoivuutta on arvioitava sen perusteella, suosiiko toimenpide tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja suhteessa toisiin, jotka ovat toimenpiteen tarkoituksen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vertailukelpoisia. Groepsrentebox-ohjelman rajaaminen konsernin sisäisiin lainoihin ei johda valikoivuuteen, koska sen tarkoituksena on torjua arbitraasia omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan, konsernin sisäisen rahoituksen välillä. Konserniin kuulumattomien yritysten välisessä rahoituksessa arbitraasilla ei ole merkitystä. Ohjelman rajaaminen konsernin sisäisiin lainoihin on loogista myös ohjelman tarkoituksen kannalta: tällöin viitekehyksen muodostavat kaikki konserneihin kuuluvat yritykset. |
| --- | --- |

(71)

Alankomaat yhtyy VNO-NCW:n näkemykseen, jonka mukaan valikoivuutta on arvioitava sen perusteella, suosiiko toimenpide tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja suhteessa toisiin, jotka ovat toimenpiteen tarkoituksen kannalta oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vertailukelpoisia. Groepsrentebox-ohjelman rajaaminen konsernin sisäisiin lainoihin ei johda valikoivuuteen, koska sen tarkoituksena on torjua arbitraasia omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan, konsernin sisäisen rahoituksen välillä. Konserniin kuulumattomien yritysten välisessä rahoituksessa arbitraasilla ei ole merkitystä. Ohjelman rajaaminen konsernin sisäisiin lainoihin on loogista myös ohjelman tarkoituksen kannalta: tällöin viitekehyksen muodostavat kaikki konserneihin kuuluvat yritykset.

VII.   TUKIOHJELMAN ARVIOINTI

| (72) | Voidakseen määrittää, onko ohjelma perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on selvitettävä, suosiiko toimenpide tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja tarjoamalla niille taloudellista etua, vääristääkö tai uhkaako kyseinen etu vääristää kilpailua, rahoitetaanko etu valtion varoilla ja vaikuttaako se kielteisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(72)

Voidakseen määrittää, onko ohjelma perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on selvitettävä, suosiiko toimenpide tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja tarjoamalla niille taloudellista etua, vääristääkö tai uhkaako kyseinen etu vääristää kilpailua, rahoitetaanko etu valtion varoilla ja vaikuttaako se kielteisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (73) | Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on oltava erityinen tai valikoiva siltä osin, että se suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. |
| --- | --- |

(73)

Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on oltava erityinen tai valikoiva siltä osin, että se suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja.

| (74) | Alankomaat korostaa sitä, että toimenpide ei ole rajattu tietyille aloille, tietyntyyppisiin yrityksiin tai tiettyihin Alankomaiden alueisiin. Lisäksi huomautetaan, ettei rajoituksia ole myöskään liikevaihdon, koon, työntekijöiden määrän, monikansalliseen ryhmään kuulumisen tai sen suhteen, minkätyyppistä toimintaa tuensaajat saavat harjoittaa. |
| --- | --- |

(74)

Alankomaat korostaa sitä, että toimenpide ei ole rajattu tietyille aloille, tietyntyyppisiin yrityksiin tai tiettyihin Alankomaiden alueisiin. Lisäksi huomautetaan, ettei rajoituksia ole myöskään liikevaihdon, koon, työntekijöiden määrän, monikansalliseen ryhmään kuulumisen tai sen suhteen, minkätyyppistä toimintaa tuensaajat saavat harjoittaa.

| (75) | Asiassa sovellettavan oikeuskäytännön (9) mukaan toimenpiteen valikoivuutta arvioitaessa on selvitettävä, tarjoaako se määrätyn oikeusjärjestelyn puitteissa tietyille yrityksille etua suhteessa muihin, tosiasiallisesti ja oikeudellisesti vertailukelpoisessa asemassa oleviin yrityksiin. On siis mahdollista, että verojärjestely ei ole valtiontukea, vaikkei se kaikilta osin olisikaan yhdenmukainen jäsenvaltion yleisen yhtiöverojärjestelmän kanssa. Yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut (10), että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ei erotella tukitoimenpiteitä niiden syiden tai tarkoitusperien perusteella, vaan toimenpiteet määritellään niiden vaikutusten perusteella. Varsinkin verotukselliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena ei ole mukauttaa yleistä järjestelmää tiettyjen yritysten määrättyjen ominaisuuksien huomioon ottamiseksi vaan parantaa kyseisten yritysten kilpailuasemaa, kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (11). |
| --- | --- |

(75)

Asiassa sovellettavan oikeuskäytännön (9) mukaan toimenpiteen valikoivuutta arvioitaessa on selvitettävä, tarjoaako se määrätyn oikeusjärjestelyn puitteissa tietyille yrityksille etua suhteessa muihin, tosiasiallisesti ja oikeudellisesti vertailukelpoisessa asemassa oleviin yrityksiin. On siis mahdollista, että verojärjestely ei ole valtiontukea, vaikkei se kaikilta osin olisikaan yhdenmukainen jäsenvaltion yleisen yhtiöverojärjestelmän kanssa. Yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut (10), että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ei erotella tukitoimenpiteitä niiden syiden tai tarkoitusperien perusteella, vaan toimenpiteet määritellään niiden vaikutusten perusteella. Varsinkin verotukselliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena ei ole mukauttaa yleistä järjestelmää tiettyjen yritysten määrättyjen ominaisuuksien huomioon ottamiseksi vaan parantaa kyseisten yritysten kilpailuasemaa, kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (11).

| (76) | Valtiontuen käsitettä ei kuitenkaan voida soveltaa yrityksiä erotteleviin valtion toimenpiteisiin, jos erottelu johtuu sen järjestelmän luonteesta tai rakenteesta, jonka osa ne ovat. Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (12), jäljempänä ’verotustiedonanto’, mukaan ”joitakin edellytyksiä voidaan perustella myös veronmaksuvelvollisten välisillä tosiasiallisilla eroilla”. |
| --- | --- |

(76)

Valtiontuen käsitettä ei kuitenkaan voida soveltaa yrityksiä erotteleviin valtion toimenpiteisiin, jos erottelu johtuu sen järjestelmän luonteesta tai rakenteesta, jonka osa ne ovat. Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (12), jäljempänä ’verotustiedonanto’, mukaan ”joitakin edellytyksiä voidaan perustella myös veronmaksuvelvollisten välisillä tosiasiallisilla eroilla”.

| (77) | Ensin on päätettävä, tehdäänkö arviointi konserni- vai yritystasolla. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että arviointi on syytä tehdä konsernin tasolla siksi, että tapauksissa, joissa puhtaasti kansalliseen konserniin kuuluvat yritykset ovat liittyneet groepsrentebox-ohjelmaan, alankomaalaisen rahoitusyhtiön maksamien korkojen rajallisempi vähennyskelpoisuus kumoaa edun, joka aiheutuu alankomaalaisen rahoitusyrityksen saamiin korkoihin sovellettavasta alemmasta veroprosentista (13). |
| --- | --- |

(77)

Ensin on päätettävä, tehdäänkö arviointi konserni- vai yritystasolla. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että arviointi on syytä tehdä konsernin tasolla siksi, että tapauksissa, joissa puhtaasti kansalliseen konserniin kuuluvat yritykset ovat liittyneet groepsrentebox-ohjelmaan, alankomaalaisen rahoitusyhtiön maksamien korkojen rajallisempi vähennyskelpoisuus kumoaa edun, joka aiheutuu alankomaalaisen rahoitusyrityksen saamiin korkoihin sovellettavasta alemmasta veroprosentista (13).

| (78) | Koska ohjelma on symmetrinen ja vain siirtää verorasitusta verovelvollisten kesken, Alankomaat katsoo, että siitä aiheutuu tietyille yrityksille etua ja toisille haittaa sen mukaan, ovatko ne objektiivisesti katsottuina velallisia vai velkojia. Groepsrentebox ei siis tältäkään osin sisällä valtiontukea. |
| --- | --- |

(78)

Koska ohjelma on symmetrinen ja vain siirtää verorasitusta verovelvollisten kesken, Alankomaat katsoo, että siitä aiheutuu tietyille yrityksille etua ja toisille haittaa sen mukaan, ovatko ne objektiivisesti katsottuina velallisia vai velkojia. Groepsrentebox ei siis tältäkään osin sisällä valtiontukea.

| (79) | Kuten Alankomaat selitti 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, tilanteessa, jossa yrityksellä on tosiasiallinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen, viimeksi mainittu yritys ei pysty vapaasti päättämään rahoituksestaan eikä valitsemaan rahoitusmuotoa oman ja vieraan pääoman välillä. Konsernin keskushallinto päättää, miten ulkoisesti hankitut varat jaetaan konsernin sisällä joko sisäisen vieraan pääoman tai sisäisen oman pääoman muodossa. |
| --- | --- |

(79)

Kuten Alankomaat selitti 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, tilanteessa, jossa yrityksellä on tosiasiallinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen, viimeksi mainittu yritys ei pysty vapaasti päättämään rahoituksestaan eikä valitsemaan rahoitusmuotoa oman ja vieraan pääoman välillä. Konsernin keskushallinto päättää, miten ulkoisesti hankitut varat jaetaan konsernin sisällä joko sisäisen vieraan pääoman tai sisäisen oman pääoman muodossa.

| (80) | Komissio kuitenkin huomauttaa, että tarkasteltavana oleva ohjelma koskee tiettyä toimintaa (keskenään etuyhteydessä olevien yritysten rahoittamista) eikä konsolidointia konsernitasolla. Jokaista veronalennusta sovelletaan yrityksiin erikseen niiden groepsrentebox-saldon perusteella. Vaikka voidaankin olettaa, että rahoituspäätökset tehdään konsernin kokonaisedun nimissä, konsernitason analyysille ei löydy perustetta Alankomaiden verolainsäädännöstä, kuten Alankomaat on huomauttanut. Konsernitason konsolidointi on Alankomaiden vero-oikeuden mukaan mahdollista vain, jos tytäryhtiön osakkeista vähintään 95 prosenttia on emoyhtiön omistuksessa. Yhtiöverotus kohdistuu Alankomaissa siis yksittäisiin yrityksiin, ei konserneihin. Tarkasteltavana olevan ohjelman nimestä (groepsrentebox) ei käy selvästi ilmi, että ohjelma koskee yksittäisiä yrityksiä, joilla on erityistä rahoitustoimintaa. Ohjelma ei liity millään tavalla konsernitasolla konsolidoituun kustannusten ja tulojen saldoon. |
| --- | --- |

(80)

Komissio kuitenkin huomauttaa, että tarkasteltavana oleva ohjelma koskee tiettyä toimintaa (keskenään etuyhteydessä olevien yritysten rahoittamista) eikä konsolidointia konsernitasolla. Jokaista veronalennusta sovelletaan yrityksiin erikseen niiden groepsrentebox-saldon perusteella. Vaikka voidaankin olettaa, että rahoituspäätökset tehdään konsernin kokonaisedun nimissä, konsernitason analyysille ei löydy perustetta Alankomaiden verolainsäädännöstä, kuten Alankomaat on huomauttanut. Konsernitason konsolidointi on Alankomaiden vero-oikeuden mukaan mahdollista vain, jos tytäryhtiön osakkeista vähintään 95 prosenttia on emoyhtiön omistuksessa. Yhtiöverotus kohdistuu Alankomaissa siis yksittäisiin yrityksiin, ei konserneihin. Tarkasteltavana olevan ohjelman nimestä (groepsrentebox) ei käy selvästi ilmi, että ohjelma koskee yksittäisiä yrityksiä, joilla on erityistä rahoitustoimintaa. Ohjelma ei liity millään tavalla konsernitasolla konsolidoituun kustannusten ja tulojen saldoon.

| (81) | Tästä syystä komissio katsoo, että ohjelman arvioinnin on tapahduttava yksittäisten yritysten tasolla. Alankomaiden viranomaisten muuttamassa muodossa ohjelmassa on siis kyse alennetusta veroprosentista, jota sovelletaan tietyntyyppisiin tuloihin (tai kustannuksiin) lainakoron muodossa, kun liiketoimi tapahtuu keskenään etuyhteydessä olevien yritysten (14) välillä. |
| --- | --- |

(81)

Tästä syystä komissio katsoo, että ohjelman arvioinnin on tapahduttava yksittäisten yritysten tasolla. Alankomaiden viranomaisten muuttamassa muodossa ohjelmassa on siis kyse alennetusta veroprosentista, jota sovelletaan tietyntyyppisiin tuloihin (tai kustannuksiin) lainakoron muodossa, kun liiketoimi tapahtuu keskenään etuyhteydessä olevien yritysten (14) välillä.

| (82) | Komissio katsoo myös, etteivät ohjelman symmetrisyys ja sen neutraali vaikutus konsernitasolla sulje pois mahdollisuutta, että siitä voi aiheutua etua yksittäisille yrityksille. Koron alhaisempaa verotusta yhden konserniin kuuluvan yrityksen osalta ei myöskään voida perustella sillä, että toiseen saman konsernin yritykseen sovelletaan koron vähennyskelpoisuutta rajoittamalla korkeampaa veroprosenttia (15). |
| --- | --- |

(82)

Komissio katsoo myös, etteivät ohjelman symmetrisyys ja sen neutraali vaikutus konsernitasolla sulje pois mahdollisuutta, että siitä voi aiheutua etua yksittäisille yrityksille. Koron alhaisempaa verotusta yhden konserniin kuuluvan yrityksen osalta ei myöskään voida perustella sillä, että toiseen saman konsernin yritykseen sovelletaan koron vähennyskelpoisuutta rajoittamalla korkeampaa veroprosenttia (15).

| (83) | Komissio katsoo, että tiettyjen tulotyyppien verotuksen kannalta voi olla tärkeää selvittää, kattaako ohjelma yleiset liiketoimiryhmät syrjimättömästi. Kaikenlainen syrjintä, joka ei ole perusteltavissa verovelvollisten objektiivisilla eroilla, voi johtaa kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoo, että tiettyjen tulotyyppien verotuksen kannalta voi olla tärkeää selvittää, kattaako ohjelma yleiset liiketoimiryhmät syrjimättömästi. Kaikenlainen syrjintä, joka ei ole perusteltavissa verovelvollisten objektiivisilla eroilla, voi johtaa kilpailun vääristymiseen.

| (84) | Tässä yhteydessä huomautetaan, että moniin verojärjestelmiin sisältyy analyyttisiä osatekijöitä, joiden tarkoituksena on täydentää järjestelmän synteesiin perustuvaa luonnetta. Näin on varsinkin silloin, kun tiettyihin tulotyyppeihin, esimerkiksi korkoon tai osinkoon, sovelletaan eriytettyä verokohtelua. |
| --- | --- |

(84)

Tässä yhteydessä huomautetaan, että moniin verojärjestelmiin sisältyy analyyttisiä osatekijöitä, joiden tarkoituksena on täydentää järjestelmän synteesiin perustuvaa luonnetta. Näin on varsinkin silloin, kun tiettyihin tulotyyppeihin, esimerkiksi korkoon tai osinkoon, sovelletaan eriytettyä verokohtelua.

| (85) | On kuitenkin selvitettävä, voidaanko keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisiin lainaoperaatioihin objektiivisesti soveltaa alennettua veroprosenttia. Sekä Alankomaat että VNO-NCW ovat väittäneet, että arbitraasi omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välillä on mahdollista vain konsernien tapauksessa. Toisin kuin konserniin kuulumattomat yritykset (itsenäiset yritykset), konserniyritykset joutuvat konsernin sisällä kohtaamaan oman ja vieraan pääoman välistä arbitraasia. Arbitraasin taustalla ovat useimmiten verotukselliset näkökohdat eivätkä taloudelliset. |
| --- | --- |

(85)

On kuitenkin selvitettävä, voidaanko keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisiin lainaoperaatioihin objektiivisesti soveltaa alennettua veroprosenttia. Sekä Alankomaat että VNO-NCW ovat väittäneet, että arbitraasi omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välillä on mahdollista vain konsernien tapauksessa. Toisin kuin konserniin kuulumattomat yritykset (itsenäiset yritykset), konserniyritykset joutuvat konsernin sisällä kohtaamaan oman ja vieraan pääoman välistä arbitraasia. Arbitraasin taustalla ovat useimmiten verotukselliset näkökohdat eivätkä taloudelliset.

| (86) | Komissio katsoo, että toimenpiteen johdosta arbitraasi (kansallisessa kontekstissa) vähenee, koska ero konsernin sisäisten korkojen ja osinkojen välisessä verotuksessa pienenee, ja verojärjestelmän tekninen tasapuolisuus vahvistuu. |
| --- | --- |

(86)

Komissio katsoo, että toimenpiteen johdosta arbitraasi (kansallisessa kontekstissa) vähenee, koska ero konsernin sisäisten korkojen ja osinkojen välisessä verotuksessa pienenee, ja verojärjestelmän tekninen tasapuolisuus vahvistuu.

| (87) | Näkökannan havainnollistamiseksi on tehtävä ero kolmen eri tilanteen välillä (ks. kuva 1), joissa ovat osallisina toisaalta keskenään etuyhteydessä olevat yritykset ja toisaalta itsenäiset yritykset (mukaan lukien rahoituslaitokset suhteissaan riippumattomiin kolmansiin). Esimerkki: A-B-C on konserni, jossa yrityksellä A on määräysvalta B:n ja C:n rahoitukseen, X on konserniin kuulumaton itsenäinen yritys ja Y riippumattomille kolmansille lainoja myöntävä luottolaitos.

  Kaavio 1 |
| --- | --- |

(87)

Näkökannan havainnollistamiseksi on tehtävä ero kolmen eri tilanteen välillä (ks. kuva 1), joissa ovat osallisina toisaalta keskenään etuyhteydessä olevat yritykset ja toisaalta itsenäiset yritykset (mukaan lukien rahoituslaitokset suhteissaan riippumattomiin kolmansiin). Esimerkki: A-B-C on konserni, jossa yrityksellä A on määräysvalta B:n ja C:n rahoitukseen, X on konserniin kuulumaton itsenäinen yritys ja Y riippumattomille kolmansille lainoja myöntävä luottolaitos.

Kaavio 1

Image

| (88) | Ensimmäisessä tilanteessa on kyse rahoitustoimista keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välillä. Emoyhtiö A myöntää tytäryhtiöilleen B ja C likviditeettiä antamalla niiden käyttöön omaa tai vierasta pääomaa. Näiden rahoitustoimien johdosta B ja C maksavat joko korkoa tai osinkoa. |
| --- | --- |

(88)

Ensimmäisessä tilanteessa on kyse rahoitustoimista keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välillä. Emoyhtiö A myöntää tytäryhtiöilleen B ja C likviditeettiä antamalla niiden käyttöön omaa tai vierasta pääomaa. Näiden rahoitustoimien johdosta B ja C maksavat joko korkoa tai osinkoa.

| (89) | Valinnan vieraalla ja omalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välillä tekee emoyhtiö A keskenään etuyhteydessä olevien yritysten muodostaman konsernin edun mukaisesti. Tästä seuraa, että kun emoyhtiö A rahoittaa yhtä tytäryhtiöistään (tai konserniin kuuluvista yrityksistä), arbitraasi vieraan ja oman pääoman välillä perustuu useampiin kriteereihin. Siinä missä pitkän aikavälin likviditeettitarve tai investointi edellyttää yleensä pääomankorotusta, lyhyen aikavälin rahoitustarpeisiin riittää (lyhytaikainen) laina. Verotukselliset näkökohdat saattavat kuitenkin vaikuttaa taloudellisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

(89)

Valinnan vieraalla ja omalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välillä tekee emoyhtiö A keskenään etuyhteydessä olevien yritysten muodostaman konsernin edun mukaisesti. Tästä seuraa, että kun emoyhtiö A rahoittaa yhtä tytäryhtiöistään (tai konserniin kuuluvista yrityksistä), arbitraasi vieraan ja oman pääoman välillä perustuu useampiin kriteereihin. Siinä missä pitkän aikavälin likviditeettitarve tai investointi edellyttää yleensä pääomankorotusta, lyhyen aikavälin rahoitustarpeisiin riittää (lyhytaikainen) laina. Verotukselliset näkökohdat saattavat kuitenkin vaikuttaa taloudellisiin näkökohtiin.

| (90) | Toimenpide auttaa kaventamaan lainoista saatavien konsernitulojen (korko) ja pääomasta saatavien konsernitulojen (osinko) verokohtelussa vallitsevaa eroa, minkä johdosta arbitraasi näiden kahdentyyppisten liiketoimien välillä vähenee kansallisessa kontekstissa. Toisessa tilanteessa on kyse rahoituslaitoksen (pankki Y) ja yhden konserniin kuuluvan yrityksen (yritys B) välisestä lainaoperaatiosta. Periaatteessa tällainen tilanne syntyy silloin, kun rahoitustarpeita ei voida tyydyttää myöntämällä likviditeettiä konsernin sisällä. Y:n kannalta arbitraasia ei tällöin synny, koska B:n pääomankorotus ei ole todellinen vaihtoehto Y:lle, jonka toimialaa on lainojen myöntäminen kolmansille. Myöskään B:n tasolla (tai konsernitasolla) ei tapahdu arbitraasia vieraan ja oman pääoman välillä. |
| --- | --- |

(90)

Toimenpide auttaa kaventamaan lainoista saatavien konsernitulojen (korko) ja pääomasta saatavien konsernitulojen (osinko) verokohtelussa vallitsevaa eroa, minkä johdosta arbitraasi näiden kahdentyyppisten liiketoimien välillä vähenee kansallisessa kontekstissa. Toisessa tilanteessa on kyse rahoituslaitoksen (pankki Y) ja yhden konserniin kuuluvan yrityksen (yritys B) välisestä lainaoperaatiosta. Periaatteessa tällainen tilanne syntyy silloin, kun rahoitustarpeita ei voida tyydyttää myöntämällä likviditeettiä konsernin sisällä. Y:n kannalta arbitraasia ei tällöin synny, koska B:n pääomankorotus ei ole todellinen vaihtoehto Y:lle, jonka toimialaa on lainojen myöntäminen kolmansille. Myöskään B:n tasolla (tai konsernitasolla) ei tapahdu arbitraasia vieraan ja oman pääoman välillä.

| (91) | Rahoituslaitokset (jotka myöntävät lainoja riippumattomille osapuolille) voidaan erottaa konserniin kuuluvista yrityksistä (jotka myöntävät likviditeettiä toisille samaan konserniin kuuluville yrityksille) myös muusta syystä. Rahoituslaitosten tapauksessa tällaisista lainaoperaatioista saatavat tulot syntyvät rahoituslaitosten tavanomaisesta toiminnasta, ja ne voivat muodostaa merkittävän osan niiden tuloista. Konserniyritysten tapauksessa asianomaiset tulot syntyvät riippumattomien talouden toimijoiden kanssa harjoitettavista liiketoimista, ja ne muunnetaan konsernituloiksi ilman, että tuloja syntyy konsernitasolla. Yrityksen B pankille maksamasta korosta aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia niin yritykselle itselleen kuin koko konsernillekin, kun taas ensiksi mainitussa tapauksessa yrityksen B (tai C) emoyhtiölleen maksamasta korosta ei aiheudu konsernille ylimääräisiä kustannuksia eikä tuloja. |
| --- | --- |

(91)

Rahoituslaitokset (jotka myöntävät lainoja riippumattomille osapuolille) voidaan erottaa konserniin kuuluvista yrityksistä (jotka myöntävät likviditeettiä toisille samaan konserniin kuuluville yrityksille) myös muusta syystä. Rahoituslaitosten tapauksessa tällaisista lainaoperaatioista saatavat tulot syntyvät rahoituslaitosten tavanomaisesta toiminnasta, ja ne voivat muodostaa merkittävän osan niiden tuloista. Konserniyritysten tapauksessa asianomaiset tulot syntyvät riippumattomien talouden toimijoiden kanssa harjoitettavista liiketoimista, ja ne muunnetaan konsernituloiksi ilman, että tuloja syntyy konsernitasolla. Yrityksen B pankille maksamasta korosta aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia niin yritykselle itselleen kuin koko konsernillekin, kun taas ensiksi mainitussa tapauksessa yrityksen B (tai C) emoyhtiölleen maksamasta korosta ei aiheudu konsernille ylimääräisiä kustannuksia eikä tuloja.

| (92) | Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, etteivät rahoituslaitokset ole esittäneet valituksia tai huomautuksia groepsrentebox-ohjelman soveltamisalasta sen jälkeen, kun menettelyn aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(92)

Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, etteivät rahoituslaitokset ole esittäneet valituksia tai huomautuksia groepsrentebox-ohjelman soveltamisalasta sen jälkeen, kun menettelyn aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (93) | Velallisen näkökulmasta (B velkaa Y:lle) yritystä voidaan ennemminkin verrata itsenäiseen yritykseen (esim. yritys X) sen hakiessa lainaa pankilta (Y). |
| --- | --- |

(93)

Velallisen näkökulmasta (B velkaa Y:lle) yritystä voidaan ennemminkin verrata itsenäiseen yritykseen (esim. yritys X) sen hakiessa lainaa pankilta (Y).

| (94) | Kolmannessa tilanteessa on kyse rahoituslaitoksen (pankki Y) ja itsenäisen yrityksen (X) välisestä lainaoperaatiosta. Aivan kuten toisessakin tilanteessa, Y:n kannalta arbitraasia ei synny, koska B:n pääomankorotus ei ole todellinen vaihtoehto Y:lle. |
| --- | --- |

(94)

Kolmannessa tilanteessa on kyse rahoituslaitoksen (pankki Y) ja itsenäisen yrityksen (X) välisestä lainaoperaatiosta. Aivan kuten toisessakin tilanteessa, Y:n kannalta arbitraasia ei synny, koska B:n pääomankorotus ei ole todellinen vaihtoehto Y:lle.

| (95) | Vaikka yrityksen X rahoitustarpeet voitaisiinkin joissakin olosuhteissa tyydyttää yksittäisten osakkaiden myöntämällä lainalla tai pääomankorotuksella, tilanne ei ole verrattavissa ensimmäiseen tilanteeseen, koska mahdolliset likviditeetin myöntäjät (luonnolliset henkilöt) eivät ole yhtiöverotuksen alaisia. Sitä paitsi tämänkaltaiset yksityisten sijoittajien kanssa harjoitettavat liiketoimet olisi erityisen vaikea sisällyttää toimenpiteen soveltamisalaan (yrityksen X osakkailleen maksaman koron vähennyskelpoisuutta rajoittamalla ja yksittäisen osakkaan kyseisestä korosta maksamaa veroa samanaikaisesti alentamalla), koska henkilöiden verotuksessa ei noudateta samaa logiikkaa kuin yritysten verotuksessa (16). |
| --- | --- |

(95)

Vaikka yrityksen X rahoitustarpeet voitaisiinkin joissakin olosuhteissa tyydyttää yksittäisten osakkaiden myöntämällä lainalla tai pääomankorotuksella, tilanne ei ole verrattavissa ensimmäiseen tilanteeseen, koska mahdolliset likviditeetin myöntäjät (luonnolliset henkilöt) eivät ole yhtiöverotuksen alaisia. Sitä paitsi tämänkaltaiset yksityisten sijoittajien kanssa harjoitettavat liiketoimet olisi erityisen vaikea sisällyttää toimenpiteen soveltamisalaan (yrityksen X osakkailleen maksaman koron vähennyskelpoisuutta rajoittamalla ja yksittäisen osakkaan kyseisestä korosta maksamaa veroa samanaikaisesti alentamalla), koska henkilöiden verotuksessa ei noudateta samaa logiikkaa kuin yritysten verotuksessa (16).

| (96) | Jos yrityksen X rahoitustarpeet voidaan velallisen näkökulmasta tyydyttää ainoastaan pyytämällä lainaa rahoituslaitokselta, kyseinen liiketoimi Y:n kanssa on hyvin samankaltainen kuin yrityksen B ja Y:n välinen lainaoperaatio. |
| --- | --- |

(96)

Jos yrityksen X rahoitustarpeet voidaan velallisen näkökulmasta tyydyttää ainoastaan pyytämällä lainaa rahoituslaitokselta, kyseinen liiketoimi Y:n kanssa on hyvin samankaltainen kuin yrityksen B ja Y:n välinen lainaoperaatio.

| (97) | Koska itsenäisten yritysten, jotka eivät ole luotto- eikä rahoituslaitoksia, tavanomaiseen toimintaan ei periaatteessa kuulu lainojen myöntäminen riippumattomille osapuolille, niitä ei lainajärjestelyjen osalta syrjitä keskenään etuyhteydessä oleviin yrityksiin nähden siltä osin kuin on kyse lainojen myöntämisestä konserniin kuuluville yrityksille. |
| --- | --- |

(97)

Koska itsenäisten yritysten, jotka eivät ole luotto- eikä rahoituslaitoksia, tavanomaiseen toimintaan ei periaatteessa kuulu lainojen myöntäminen riippumattomille osapuolille, niitä ei lainajärjestelyjen osalta syrjitä keskenään etuyhteydessä oleviin yrityksiin nähden siltä osin kuin on kyse lainojen myöntämisestä konserniin kuuluville yrityksille.

| (98) | Alankomaat muutti groepsrentebox-ohjelmassa käytettävää konsernin määritelmää. Sen mukaan muutos on seurausta hienosäädöstä lähestymistapaan, jolla se pyrkii torjumaan arbitraasia. |
| --- | --- |

(98)

Alankomaat muutti groepsrentebox-ohjelmassa käytettävää konsernin määritelmää. Sen mukaan muutos on seurausta hienosäädöstä lähestymistapaan, jolla se pyrkii torjumaan arbitraasia.

| (99) | Uusi ehdotus kattaa tilanteet, joissa keskenään etuyhteydessä olevista yrityksistä, joille ohjelmassa kerrytetään korkoa, yhdellä on tosiasiallinen, välitön tai välillinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen. Komissio pitää muutosta merkittävänä, koska jos yrityksellä on tosiasiallinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen, jälkimmäinen yritys ei voi vapaasti valita rahoitusmuotoa sisäisen ja ulkoisen vieraan pääoman välillä eikä oman ja vieraan pääoman välillä. Arbitraasista huolehtii konsernin keskushallinto konsernin kokonaisedun huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(99)

Uusi ehdotus kattaa tilanteet, joissa keskenään etuyhteydessä olevista yrityksistä, joille ohjelmassa kerrytetään korkoa, yhdellä on tosiasiallinen, välitön tai välillinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen. Komissio pitää muutosta merkittävänä, koska jos yrityksellä on tosiasiallinen määräysvalta toisen yrityksen rahoitukseen, jälkimmäinen yritys ei voi vapaasti valita rahoitusmuotoa sisäisen ja ulkoisen vieraan pääoman välillä eikä oman ja vieraan pääoman välillä. Arbitraasista huolehtii konsernin keskushallinto konsernin kokonaisedun huomioon ottaen.

| (100) | A:n ja B:n välisessä suhteessa on kyse varojen jakamisesta konserniin kuuluvien, keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välillä, kun taas Y:n ja B:n (tai X:n ja Y:n) välisessä suhteessa on ensisijaisesti kyse kaupallisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

(100)

A:n ja B:n välisessä suhteessa on kyse varojen jakamisesta konserniin kuuluvien, keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välillä, kun taas Y:n ja B:n (tai X:n ja Y:n) välisessä suhteessa on ensisijaisesti kyse kaupallisesta rahoituksesta.

| (101) | Tästä syystä komissio katsoo, että käsite ”tosiasiallinen, välitön tai välillinen määräysvalta” toisen yrityksen rahoitukseen (tai kolmannen elimen tosiasiallinen määräysvalta kahdessa lainajärjestelyn osapuolena olevassa elimessä) on toimenpiteen tukiluonteen määrittämisen kannalta tärkeä, kun tavoitteena on vähentää arbitraasin käyttöä pääomankorotuksella ja lainalla tapahtuvan rahoituksen välillä ja varmistaa siltä osin verotuksen tasapuolisuus. |
| --- | --- |

(101)

Tästä syystä komissio katsoo, että käsite ”tosiasiallinen, välitön tai välillinen määräysvalta” toisen yrityksen rahoitukseen (tai kolmannen elimen tosiasiallinen määräysvalta kahdessa lainajärjestelyn osapuolena olevassa elimessä) on toimenpiteen tukiluonteen määrittämisen kannalta tärkeä, kun tavoitteena on vähentää arbitraasin käyttöä pääomankorotuksella ja lainalla tapahtuvan rahoituksen välillä ja varmistaa siltä osin verotuksen tasapuolisuus.

| (102) | Arvioitaessa sitä, aiheutuuko toimenpiteestä etua, yksittäisten yritysten tasolla on tehtävä ero erilaisten tilanteiden välillä. Ensinnäkin kaikkia verovelvollisia, jotka ovat osallisina vieraalla pääomalla tapahtuvassa rahoitustoimessa etuyhteydettömien yritysten kanssa, kohdellaan Alankomaissa tismalleen samalla tavalla ja verotetaan saman prosentin (25 %) mukaan. Tämä koskee myös konserniin kuuluvia yrityksiä. Toiseksi yritys, joka saa lainan siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä, saa tosiasiassa vähemmän edullisen verokohtelun kuin yritys, joka tekee lainasopimuksen etuyhteydettömän yrityksen kanssa (vähennyskelpoisuus vain 5 %). Kolmanneksi – ja tämä on ainoa tilanne, jossa voi aiheutua minkäänlaista verotuksellista etua – korkoa, jota yritykselle kertyy lainan myöntämisestä siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle, verotetaan alhaisemman prosentin mukaisesti kuin mitä sovelletaan etuyhteydettömän yrityksen kanssa tehtävässä liiketoimessa. |
| --- | --- |

(102)

Arvioitaessa sitä, aiheutuuko toimenpiteestä etua, yksittäisten yritysten tasolla on tehtävä ero erilaisten tilanteiden välillä. Ensinnäkin kaikkia verovelvollisia, jotka ovat osallisina vieraalla pääomalla tapahtuvassa rahoitustoimessa etuyhteydettömien yritysten kanssa, kohdellaan Alankomaissa tismalleen samalla tavalla ja verotetaan saman prosentin (25 %) mukaan. Tämä koskee myös konserniin kuuluvia yrityksiä. Toiseksi yritys, joka saa lainan siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä, saa tosiasiassa vähemmän edullisen verokohtelun kuin yritys, joka tekee lainasopimuksen etuyhteydettömän yrityksen kanssa (vähennyskelpoisuus vain 5 %). Kolmanneksi – ja tämä on ainoa tilanne, jossa voi aiheutua minkäänlaista verotuksellista etua – korkoa, jota yritykselle kertyy lainan myöntämisestä siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle, verotetaan alhaisemman prosentin mukaisesti kuin mitä sovelletaan etuyhteydettömän yrityksen kanssa tehtävässä liiketoimessa.

| (103) | Mitä tulee toimenpiteen seurauksiin, yritykselle, joka myöntää lainan siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle, aiheutuvaa etua ei kuitenkaan voida katsoa syrjiväksi, koska etuyhteydessä olevalle yritykselle myönnettävää lainaa ei voida verrata etuyhteydettömälle yritykselle myönnettävään lainaan. Mitä taas tulee vieraalla pääomalla tapahtuvaan rahoitustoimintaan, keskenään etuyhteydessä olevat yritykset ovat tilanteessa, jota ei voi tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrata etuyhteydettömien yritysten tilanteeseen. Keskenään etuyhteydessä olevien yritysten pyrkiessä saamaan konsernin sisäistä vieraalla tai omalla pääomalla tapahtuvaa rahoitusta, päinvastoin kuin etuyhteydettömien yritysten tapauksessa kyseessä ei ole puhtaasti kaupallinen toimi. Emo- ja tytäryhtiön edut ovat samat; näin ei ole kaupallisessa liiketoimessa kolmannen luotottajan kanssa, jolloin kukin osapuoli pyrkii saamaan mahdollisimman suuren voiton toisen osapuolen kustannuksella. Siitä, että yritys Y myöntää yritykselle B lainan, ei aiheudu yritykselle A kilpailupaineita yksinkertaisesti siksi, että yrityksellä A on määräysvalta kaikkiin yrityksen B rahoituspäätöksiin. |
| --- | --- |

(103)

Mitä tulee toimenpiteen seurauksiin, yritykselle, joka myöntää lainan siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle, aiheutuvaa etua ei kuitenkaan voida katsoa syrjiväksi, koska etuyhteydessä olevalle yritykselle myönnettävää lainaa ei voida verrata etuyhteydettömälle yritykselle myönnettävään lainaan. Mitä taas tulee vieraalla pääomalla tapahtuvaan rahoitustoimintaan, keskenään etuyhteydessä olevat yritykset ovat tilanteessa, jota ei voi tosiasiallisesti ja oikeudellisesti verrata etuyhteydettömien yritysten tilanteeseen. Keskenään etuyhteydessä olevien yritysten pyrkiessä saamaan konsernin sisäistä vieraalla tai omalla pääomalla tapahtuvaa rahoitusta, päinvastoin kuin etuyhteydettömien yritysten tapauksessa kyseessä ei ole puhtaasti kaupallinen toimi. Emo- ja tytäryhtiön edut ovat samat; näin ei ole kaupallisessa liiketoimessa kolmannen luotottajan kanssa, jolloin kukin osapuoli pyrkii saamaan mahdollisimman suuren voiton toisen osapuolen kustannuksella. Siitä, että yritys Y myöntää yritykselle B lainan, ei aiheudu yritykselle A kilpailupaineita yksinkertaisesti siksi, että yrityksellä A on määräysvalta kaikkiin yrityksen B rahoituspäätöksiin.

| (104) | Näin ollen vaatimus määräysvallan käyttämisestä toisessa yrityksessä on horisontaalinen kriteeri, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin niiden kokoon, toimialaan tai mihinkään muuhun eroon katsomatta. Keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välillä vieraalla pääomalla tapahtuvaan rahoitukseen sovellettava eri veroprosentti on vain seurausta objektiivisista eroista, eikä se vaikuta verotuksen tasapuolisuuteen. |
| --- | --- |

(104)

Näin ollen vaatimus määräysvallan käyttämisestä toisessa yrityksessä on horisontaalinen kriteeri, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin niiden kokoon, toimialaan tai mihinkään muuhun eroon katsomatta. Keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välillä vieraalla pääomalla tapahtuvaan rahoitukseen sovellettava eri veroprosentti on vain seurausta objektiivisista eroista, eikä se vaikuta verotuksen tasapuolisuuteen.

| (105) | Vaikka jäsenvaltioiden onkin verosääntöjä laatiessaan otettava huomioon tavaroiden, palvelujen ja pääomien vapaata liikkuvuutta koskevat säännöt, sijoittautumisvapaus, kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kielto ja valtiontukisäännöt, komission on pakko myöntää, että verotuksen alalla yhteisön oikeus jättää jäsenvaltioille runsaasti liikkumavaraa. Kuten verotustiedonannon 13 kohdassa todetaan, valtiontukisäännöillä ei kuitenkaan rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta noudattaa asianmukaisimmaksi katsomaansa talouspolitiikkaa ja erityisesti jakaa verorasitus haluamallaan tavalla tuotannontekijöiden kesken. |
| --- | --- |

(105)

Vaikka jäsenvaltioiden onkin verosääntöjä laatiessaan otettava huomioon tavaroiden, palvelujen ja pääomien vapaata liikkuvuutta koskevat säännöt, sijoittautumisvapaus, kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kielto ja valtiontukisäännöt, komission on pakko myöntää, että verotuksen alalla yhteisön oikeus jättää jäsenvaltioille runsaasti liikkumavaraa. Kuten verotustiedonannon 13 kohdassa todetaan, valtiontukisäännöillä ei kuitenkaan rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta noudattaa asianmukaisimmaksi katsomaansa talouspolitiikkaa ja erityisesti jakaa verorasitus haluamallaan tavalla tuotannontekijöiden kesken.

| (106) | Tässä yhteydessä jäsenvaltiot voivat oikeutetusti pyrkiä rajoittamaan olemassa olevaa arbitraasia oman ja vieraan pääoman välillä konsernin sisäisessä rahoituksessa (samoin kuin torjumaan konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuuden väärinkäyttöä). Komissio vahvistaa, että arbitraasi omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välillä voi johtaa tilanteisiin, joissa emoyhtiö pakottaa yrityksen ottamaan konsernilainan oman pääoman käyttämisen sijaan ja siis lisäämään velkaantuneisuuttaan voidakseen pitää yhtiöverotuksen mahdollisimman alhaisena. Taloudellisesta näkökulmasta korkea velkaantuneisuusaste ja/tai koronmaksuvelvollisuus ei kuitenkaan ole aina toivottava, jos vaihtoehtona on pidemmän aikavälin rahoitus pääoman muodossa. Lisäksi näyttäisi siltä, että Alankomailta on jäänyt saamatta verotuloja omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välisen arbitraasin takia. |
| --- | --- |

(106)

Tässä yhteydessä jäsenvaltiot voivat oikeutetusti pyrkiä rajoittamaan olemassa olevaa arbitraasia oman ja vieraan pääoman välillä konsernin sisäisessä rahoituksessa (samoin kuin torjumaan konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuuden väärinkäyttöä). Komissio vahvistaa, että arbitraasi omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välillä voi johtaa tilanteisiin, joissa emoyhtiö pakottaa yrityksen ottamaan konsernilainan oman pääoman käyttämisen sijaan ja siis lisäämään velkaantuneisuuttaan voidakseen pitää yhtiöverotuksen mahdollisimman alhaisena. Taloudellisesta näkökulmasta korkea velkaantuneisuusaste ja/tai koronmaksuvelvollisuus ei kuitenkaan ole aina toivottava, jos vaihtoehtona on pidemmän aikavälin rahoitus pääoman muodossa. Lisäksi näyttäisi siltä, että Alankomailta on jäänyt saamatta verotuloja omalla ja vieraalla pääomalla tapahtuvan rahoituksen välisen arbitraasin takia.

| (107) | Toimenpide on avoin kaikille yhtiöverotuksen alaisille yrityksille, jotka konsernin sisäisten suhteiden yhteydessä saavat ja maksavat korkoa, eikä siihen sisälly mitään syrjintää, kuten rajoitusta sen suhteen, missä maassa liiketoimen on tapahduttava. |
| --- | --- |

(107)

Toimenpide on avoin kaikille yhtiöverotuksen alaisille yrityksille, jotka konsernin sisäisten suhteiden yhteydessä saavat ja maksavat korkoa, eikä siihen sisälly mitään syrjintää, kuten rajoitusta sen suhteen, missä maassa liiketoimen on tapahduttava.

| (108) | Tekemällä ohjelmasta pakollinen varmistetaan, että toimenpide koskee kaikkia konserniin kuuluvia yrityksiä (joilla on konsernin sisäisiä lainaoperaatioita) ilman, että niillä on mahdollisuus irrottautua siitä, ja ilman, että konserniin kuuluvia yrityksiä voitaisiin kohdella eri tavalla. Konserniin kuuluvan yrityksen uusi, toimenpidettä varten laadittu määritelmä – joka perustuu (vähimmäisosuuden sijaan) määräysvaltaan – rajoittaa niiden tekijöiden määrää, joiden perusteella toimenpidettä voitaisiin oikeutetusti kutsua valikoivaksi, laajentamalla toimenpiteen soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(108)

Tekemällä ohjelmasta pakollinen varmistetaan, että toimenpide koskee kaikkia konserniin kuuluvia yrityksiä (joilla on konsernin sisäisiä lainaoperaatioita) ilman, että niillä on mahdollisuus irrottautua siitä, ja ilman, että konserniin kuuluvia yrityksiä voitaisiin kohdella eri tavalla. Konserniin kuuluvan yrityksen uusi, toimenpidettä varten laadittu määritelmä – joka perustuu (vähimmäisosuuden sijaan) määräysvaltaan – rajoittaa niiden tekijöiden määrää, joiden perusteella toimenpidettä voitaisiin oikeutetusti kutsua valikoivaksi, laajentamalla toimenpiteen soveltamisalaa.

| (109) | Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, ettei se ole saanut menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen julkaisemisen jälkeen alankomaalaisten työnantajien edustajilta valituksia tai huomautuksia siitä, etteivät pienet ja keskisuuret yritykset voisi hyödyntää toimenpidettä. |
| --- | --- |

(109)

Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, ettei se ole saanut menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen julkaisemisen jälkeen alankomaalaisten työnantajien edustajilta valituksia tai huomautuksia siitä, etteivät pienet ja keskisuuret yritykset voisi hyödyntää toimenpidettä.

| (110) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio erotti toisistaan puhtaasti kansalliset tilanteet, joissa kaikki konserniin kuuluvat yritykset ovat sijoittautuneet Alankomaihin, ja rajat ylittävät tilanteet, joissa alankomaalainen yritys lainaa rahaa konserniin kuuluvalle, ulkomaille sijoittautuneelle yritykselle. Komissio katsoi, että puhtaasti kansallisella tasolla toimenpide olisi verotuksen kannalta tasapuolinen. Rajat ylittävissä liiketoimissa alankomaalaiseen yritykseen sovellettaisiin alempaa 5 prosentin veroprosenttia, kun taas maksetun koron vähennyskelpoisuutta rajoittavia Alankomaiden sääntöjä ei sovellettaisi ulkomaille sijoittautuneeseen, konserniin kuuluvaan yritykseen. Tästä syystä komissio päätteli, että ohjelma voisi tarjota tosiasiallisen valikoivan edun, koska siitä olisivat kiinnostuneita ainoastaan monikansalliset konsernit, jotka harjoittavat rajat ylittäviä konsernin sisäisiä korko-operaatioita verotusalueilla, joilla kannetaan yli 5 prosentin yhtiöveroa. |
| --- | --- |

(110)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio erotti toisistaan puhtaasti kansalliset tilanteet, joissa kaikki konserniin kuuluvat yritykset ovat sijoittautuneet Alankomaihin, ja rajat ylittävät tilanteet, joissa alankomaalainen yritys lainaa rahaa konserniin kuuluvalle, ulkomaille sijoittautuneelle yritykselle. Komissio katsoi, että puhtaasti kansallisella tasolla toimenpide olisi verotuksen kannalta tasapuolinen. Rajat ylittävissä liiketoimissa alankomaalaiseen yritykseen sovellettaisiin alempaa 5 prosentin veroprosenttia, kun taas maksetun koron vähennyskelpoisuutta rajoittavia Alankomaiden sääntöjä ei sovellettaisi ulkomaille sijoittautuneeseen, konserniin kuuluvaan yritykseen. Tästä syystä komissio päätteli, että ohjelma voisi tarjota tosiasiallisen valikoivan edun, koska siitä olisivat kiinnostuneita ainoastaan monikansalliset konsernit, jotka harjoittavat rajat ylittäviä konsernin sisäisiä korko-operaatioita verotusalueilla, joilla kannetaan yli 5 prosentin yhtiöveroa.

| (111) | Komissio katsoo, ettei lopullisessa arvioinnissa ole syytä tehdä eroa puhtaasti kansallisten ja rajat ylittävien tilanteiden välillä. |
| --- | --- |

(111)

Komissio katsoo, ettei lopullisessa arvioinnissa ole syytä tehdä eroa puhtaasti kansallisten ja rajat ylittävien tilanteiden välillä.

| (112) | Ensinnäkin ohjelman erityissäännöt ovat samat kansallisissa ja rajat ylittävissä tilanteissa. Ohjelma ei sisällä yhtään sääntöä, joka tekisi eron koti- ja ulkomaisten tulojen/kustannusten välillä. |
| --- | --- |

(112)

Ensinnäkin ohjelman erityissäännöt ovat samat kansallisissa ja rajat ylittävissä tilanteissa. Ohjelma ei sisällä yhtään sääntöä, joka tekisi eron koti- ja ulkomaisten tulojen/kustannusten välillä.

| (113) | Toiseksi Alankomaat ja asianomaiset huomauttivat aiheellisesti, ettei se tosiasia, että rajat ylittävässä tilanteessa aiheutuva etu on suurempi kuin kansallisessa tilanteessa aiheutuva etu, ole seurausta siitä, että saatuihin konsernin sisäisiin korkoihin sovelletaan Alankomaissa alempaa veroprosenttia, vaan siitä, että maksettujen konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuutta ei rajoiteta ulkomailla. |
| --- | --- |

(113)

Toiseksi Alankomaat ja asianomaiset huomauttivat aiheellisesti, ettei se tosiasia, että rajat ylittävässä tilanteessa aiheutuva etu on suurempi kuin kansallisessa tilanteessa aiheutuva etu, ole seurausta siitä, että saatuihin konsernin sisäisiin korkoihin sovelletaan Alankomaissa alempaa veroprosenttia, vaan siitä, että maksettujen konsernin sisäisten korkojen vähennyskelpoisuutta ei rajoiteta ulkomailla.

| (114) | Yhtiöverotusta ei ole yhdenmukaistettu yhteisössä, eikä Alankomailla ole sananvaltaa muissa maissa sovellettaviin veroprosentteihin. Alankomaat ei ole syyllinen siihen, jos yritykset onnistuvat hyötymään eriävistä veroprosenteista eli käytännössä yhdenmukaisuuden puuttumisesta. Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, että yritykset voivat vapaasti hyödyntää jäsenvaltioiden verotuksessa vallitsevia eroja (17). |
| --- | --- |

(114)

Yhtiöverotusta ei ole yhdenmukaistettu yhteisössä, eikä Alankomailla ole sananvaltaa muissa maissa sovellettaviin veroprosentteihin. Alankomaat ei ole syyllinen siihen, jos yritykset onnistuvat hyötymään eriävistä veroprosenteista eli käytännössä yhdenmukaisuuden puuttumisesta. Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, että yritykset voivat vapaasti hyödyntää jäsenvaltioiden verotuksessa vallitsevia eroja (17).

| (115) | Komissio on yhtä mieltä siitä, ettei kansainvälisestä yhteydestä aiheutuvaa etua, joka perustuu Alankomaiden alhaiseen veroprosenttiin, jota ei Alankomaissa kompensoida vähennyskelpoisuutta rajoittamalla, vaan johon sovelletaan ulkomailla tavanomaista vähennysprosenttia, voida katsoa Alankomaiden myöntämäksi (18). |
| --- | --- |

(115)

Komissio on yhtä mieltä siitä, ettei kansainvälisestä yhteydestä aiheutuvaa etua, joka perustuu Alankomaiden alhaiseen veroprosenttiin, jota ei Alankomaissa kompensoida vähennyskelpoisuutta rajoittamalla, vaan johon sovelletaan ulkomailla tavanomaista vähennysprosenttia, voida katsoa Alankomaiden myöntämäksi (18).

| (116) | Tässä yhteydessä viitataan myös siihen, ettei Alankomaat rahoita ulkomailla sovellettavasta tavanomaisesta vähennysprosentista aiheutuvaa etua ja että asianomaisessa maassa sovellettava tavanomainen vähennysprosentti perustuu normaalin verojärjestelmän (eikä siitä poikkeavan toimenpiteen) soveltamiseen. |
| --- | --- |

(116)

Tässä yhteydessä viitataan myös siihen, ettei Alankomaat rahoita ulkomailla sovellettavasta tavanomaisesta vähennysprosentista aiheutuvaa etua ja että asianomaisessa maassa sovellettava tavanomainen vähennysprosentti perustuu normaalin verojärjestelmän (eikä siitä poikkeavan toimenpiteen) soveltamiseen.

| (117) | Komissio katsookin, että rajat ylittävästä tilanteesta monikansalliselle konsernille aiheutuvat, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvatut edut ovat seurausta eri verotusalueilla vallitsevista eroista ja ettei niitä tästä syystä pidä ottaa huomioon valtiontukisääntöjen mukaisuutta arvioitaessa. |
| --- | --- |

(117)

Komissio katsookin, että rajat ylittävästä tilanteesta monikansalliselle konsernille aiheutuvat, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvatut edut ovat seurausta eri verotusalueilla vallitsevista eroista ja ettei niitä tästä syystä pidä ottaa huomioon valtiontukisääntöjen mukaisuutta arvioitaessa.

| (118) | Tämän kuten minkään muunkaan verotoimenpiteen tapauksessa ei ole täysin mahdotonta, että konserniin kuuluvat tiettyjen alojen yritykset hyötyvät ohjelmasta muita enemmän siitä syystä, että asianomaisilla aloilla toteutetaan enemmän rahoitustoimia. Tämä koskee erityisesti rahoitusalan yrityksiä, joiden päätoimiala on lainojen myöntäminen ja jotka ohjelman ansiosta voivat lisätä lainanantoa keskenään etuyhteydessä oleville yrityksille. On kuitenkin huomattava, että ensinnäkin Alankomaiden ohjelmassa asetetaan yläraja summalle, jonka verotukseen tai vähennykseen voidaan soveltaa alennettua prosenttia; näin halutaan estää ohjelman väärinkäyttö (ks. II.3 kohta). Rajoitusta sovelletaan rahoitusalan yrityksiin väärinkäyttöriskin minimoimiseksi. Lisäksi komission verotustiedonannossa (19) todetaan seuraavaa: ”Osa näistä verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia, mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukia koskevien kilpailusääntöjen soveltamisalaan.” |
| --- | --- |

(118)

Tämän kuten minkään muunkaan verotoimenpiteen tapauksessa ei ole täysin mahdotonta, että konserniin kuuluvat tiettyjen alojen yritykset hyötyvät ohjelmasta muita enemmän siitä syystä, että asianomaisilla aloilla toteutetaan enemmän rahoitustoimia. Tämä koskee erityisesti rahoitusalan yrityksiä, joiden päätoimiala on lainojen myöntäminen ja jotka ohjelman ansiosta voivat lisätä lainanantoa keskenään etuyhteydessä oleville yrityksille. On kuitenkin huomattava, että ensinnäkin Alankomaiden ohjelmassa asetetaan yläraja summalle, jonka verotukseen tai vähennykseen voidaan soveltaa alennettua prosenttia; näin halutaan estää ohjelman väärinkäyttö (ks. II.3 kohta). Rajoitusta sovelletaan rahoitusalan yrityksiin väärinkäyttöriskin minimoimiseksi. Lisäksi komission verotustiedonannossa (19) todetaan seuraavaa: ”Osa näistä verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia, mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukia koskevien kilpailusääntöjen soveltamisalaan.”

| (119) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että ohjelman tärkeimmät edunsaajat ovat samat kuin aiemman, yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi osoittautuneen cfa-järjestelmän edunsaajat. |
| --- | --- |

(119)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että ohjelman tärkeimmät edunsaajat ovat samat kuin aiemman, yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi osoittautuneen cfa-järjestelmän edunsaajat.

| (120) | Tässä yhteydessä huomautetaan, että cfa-järjestelmän soveltamisalaan kuuluakseen piti täyttää muun muassa seuraavat ehdot:






  — | edunsaajanyrityksen oli harjoitettava rahoitustoimintaa konsernin osien puolesta vähintään neljässä maassa tai kahdessa maanosassa, |
| --- | --- | --- |

(120)

Tässä yhteydessä huomautetaan, että cfa-järjestelmän soveltamisalaan kuuluakseen piti täyttää muun muassa seuraavat ehdot:

—

edunsaajanyrityksen oli harjoitettava rahoitustoimintaa konsernin osien puolesta vähintään neljässä maassa tai kahdessa maanosassa,

| — | rahoitusoperaatiot piti voida toteuttaa Alankomaista riippumatta, |
| --- | --- |

—

rahoitusoperaatiot piti voida toteuttaa Alankomaista riippumatta,

| — | yrityksen rahoitustoimintaansa käyttämästä kokonaispääomasta (omasta tai vieraasta) enintään 10 prosenttia sai käyttää suoraan tai välillisesti konsernin Alankomaihin sijoittautuneisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

—

yrityksen rahoitustoimintaansa käyttämästä kokonaispääomasta (omasta tai vieraasta) enintään 10 prosenttia sai käyttää suoraan tai välillisesti konsernin Alankomaihin sijoittautuneisiin yrityksiin.

| (121) | Nämä ehdot ja edunsaajayritysten rajoitettu määrä (87) saivat komission päättelemään, että cfa-järjestelmä oli valikoiva toimenpide. |
| --- | --- |

(121)

Nämä ehdot ja edunsaajayritysten rajoitettu määrä (87) saivat komission päättelemään, että cfa-järjestelmä oli valikoiva toimenpide.

| (122) | Kuten Alankomaat on huomauttanut, näitä ehtoja ei sovelleta groepsrentebox-ohjelmassa. Lisäksi groepsrentebox-ohjelmasta hyötyvät huomattavasti useammat yritykset kuin ne 87 yritystä, jotka osallistuivat aiempaan cfa-järjestelmään. |
| --- | --- |

(122)

Kuten Alankomaat on huomauttanut, näitä ehtoja ei sovelleta groepsrentebox-ohjelmassa. Lisäksi groepsrentebox-ohjelmasta hyötyvät huomattavasti useammat yritykset kuin ne 87 yritystä, jotka osallistuivat aiempaan cfa-järjestelmään.

| (123) | Tässä yhteydessä ei voida vahvistaa, että suurten (monikansallisten) yritysten olisi helpompi päästä ohjelmaan mukaan kuin pienten ja keskisuurten (pk) yritysten ja että niiden ohjelmasta saama hyöty olisi tästä syystä suhteeton. Alankomaiden toimittamissa tilastotiedoissa tehdään yksiselitteisesti ero pk-yritysten ja suurten yritysten välillä. Niiden mukaan 200 000 yrityksellä (335 000:sta) on yksi tai useampi niihin etuyhteydessä oleva yritys, eli ne voivat saada ja maksaa konsernin sisäistä korkoa. Näistä yrityksistä 50 000:lla on yksi tai useampi konserniin kuuluva yritys ulkomailla, ja niistä 47 000 eli 95 prosenttia on pk-yrityksiä. Tämä todistaa selvästi, ettei toimenpide syrji pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

(123)

Tässä yhteydessä ei voida vahvistaa, että suurten (monikansallisten) yritysten olisi helpompi päästä ohjelmaan mukaan kuin pienten ja keskisuurten (pk) yritysten ja että niiden ohjelmasta saama hyöty olisi tästä syystä suhteeton. Alankomaiden toimittamissa tilastotiedoissa tehdään yksiselitteisesti ero pk-yritysten ja suurten yritysten välillä. Niiden mukaan 200 000 yrityksellä (335 000:sta) on yksi tai useampi niihin etuyhteydessä oleva yritys, eli ne voivat saada ja maksaa konsernin sisäistä korkoa. Näistä yrityksistä 50 000:lla on yksi tai useampi konserniin kuuluva yritys ulkomailla, ja niistä 47 000 eli 95 prosenttia on pk-yrityksiä. Tämä todistaa selvästi, ettei toimenpide syrji pk-yrityksiä.

| (124) | Johdanto-osan 83–123 kappaleessa osoitetaan, että toimenpiteestä ei aiheudu syrjivää etua samankaltaisessa tilanteessa oleville yrityksille ja että se itse asiassa parantaa verotuksen tasapuolisuutta. |
| --- | --- |

(124)

Johdanto-osan 83–123 kappaleessa osoitetaan, että toimenpiteestä ei aiheudu syrjivää etua samankaltaisessa tilanteessa oleville yrityksille ja että se itse asiassa parantaa verotuksen tasapuolisuutta.

| (125) | Lisäksi päätellään, että rajat ylittävässä tilanteessa monikansallisille yrityksille verojärjestelmien eroista mahdollisesti aiheutuva tosiasiallinen etu ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan, koska Alankomaat ei ole vastuussa näistä eroista. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi päätellään, että rajat ylittävässä tilanteessa monikansallisille yrityksille verojärjestelmien eroista mahdollisesti aiheutuva tosiasiallinen etu ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan, koska Alankomaat ei ole vastuussa näistä eroista.

| (126) | Komissio on joka tapauksessa sitä mieltä, että toimenpide on avoin kaikille Alankomaissa sijaitseville yrityksille, koska konsernin perustamiselle ei ole oikeudellisia eikä taloudellisia esteitä. |
| --- | --- |

(126)

Komissio on joka tapauksessa sitä mieltä, että toimenpide on avoin kaikille Alankomaissa sijaitseville yrityksille, koska konsernin perustamiselle ei ole oikeudellisia eikä taloudellisia esteitä.

| (127) | Viimeisimmän Alankomaiden tekemän muutoksen johdosta yrityksen perustaminen Alankomaissa yksinkertaistuu, kun rajavastuuyhtiötä koskeva 18 000 euron lakisääteinen pääomavaatimus poistuu. Sen myötä mikä tahansa yritys voi helposti perustaa (toisen) yrityksen Alankomaissa ja siis muodostaa konsernin. Groepsrentebox-ohjelma on siis avoin kaikille yksittäisille yrityksille ilman, että siihen liittyy taloudellista vahvuutta tai huomattavia rahoitusvaroja koskevia vaatimuksia. Koska konsernin muodostamisesta tulee puhtaasti organisatorinen kysymys ilman kohtuuttomia kustannuksia, vaatimus konserniin kuulumisesta ei enää jatkossa ole este yhdellekään yritykselle, joka haluaa hyödyntää groepsrentebox-ohjelmaa. |
| --- | --- |

(127)

Viimeisimmän Alankomaiden tekemän muutoksen johdosta yrityksen perustaminen Alankomaissa yksinkertaistuu, kun rajavastuuyhtiötä koskeva 18 000 euron lakisääteinen pääomavaatimus poistuu. Sen myötä mikä tahansa yritys voi helposti perustaa (toisen) yrityksen Alankomaissa ja siis muodostaa konsernin. Groepsrentebox-ohjelma on siis avoin kaikille yksittäisille yrityksille ilman, että siihen liittyy taloudellista vahvuutta tai huomattavia rahoitusvaroja koskevia vaatimuksia. Koska konsernin muodostamisesta tulee puhtaasti organisatorinen kysymys ilman kohtuuttomia kustannuksia, vaatimus konserniin kuulumisesta ei enää jatkossa ole este yhdellekään yritykselle, joka haluaa hyödyntää groepsrentebox-ohjelmaa.

VIII.   PÄÄTELMÄ

| (128) | Komissio toteaa, ettei groepsrentebox-ohjelma, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa, tarjoa Alankomaiden myöntämäksi katsottavaa valikoivaa etua konserniin kuuluville, Alankomaihin sijoittautuneille yrityksille eikä sellaisille konserniin kuuluville ulkomaalaisille yrityksille, joilla on Alankomaissa kiinteä toimipaikka, ja ettei ohjelma tästä syystä ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(128)

Komissio toteaa, ettei groepsrentebox-ohjelma, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa, tarjoa Alankomaiden myöntämäksi katsottavaa valikoivaa etua konserniin kuuluville, Alankomaihin sijoittautuneille yrityksille eikä sellaisille konserniin kuuluville ulkomaalaisille yrityksille, joilla on Alankomaissa kiinteä toimipaikka, ja ettei ohjelma tästä syystä ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Groepsrentebox-ohjelma, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa ja joka koskee konsernin sisäisten korkovirtojen verotusta, ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Sen vuoksi ohjelman toteutus sallitaan.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 66, 22.3.2007, s. 30.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Verotettavaan tuloon sovelletaan 40 000 euroon asti 20 %:n veroa ja 40 000–200 000 euron suuruisiin tuloihin 23,5 prosentin veroa.

3

(4)  Back-to-back-järjestelystä puhutaan silloin, kun juridisesta näkökulmasta lainan myöntää pankki, mutta tosiasiallisen maksulaiminlyönti- ja valuuttariskin kantaa konserni esimerkiksi pankille annetun vakuuden muodossa.

4

(5)  Tosiasiallisesta määräysvallasta on kyse ainakin silloin, kun yhdellä elimellä on äänten enemmistö toisessa elimessä tai kun kolmannella henkilöllä tai elimellä on äänten enemmistö molemmissa lainajärjestelyssä osallisina olevissa elimissä.

5

(6)  Komission päätös 2003/515/EY (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52).

6

(7)  Komission päätös 2003/883/EY (EUVL L 330, 18.12.2003, s. 23).

7

(8)  Verbond van Nederlandse Ondernemingen – Nederlands Christelijk Werkgeversverbond.

8

(9)  Ks. esim. seuraavat yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot: asia C-487/06 P, British Aggregates v. komissio, tuomio 22.12.2008, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 82 kohta; asia C-409/00, Espanja v. komissio, tuomio 13.2.2003, Kok. 2003, s. I-1487, 47 kohta; asia C-88/03, Portugali v. komissio, tuomio 6.9.2006, Kok. 2006, s. I-7115, 54 kohta; yhdistetyt asiat C-428/06–C-434/06, UGT-Rioja ym., tuomio 11.9.2008, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 46 kohta.

9

(10)  Ks. esim. seuraavat yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot: asia C-56/93, Belgia v. komissio, tuomio 29.2.1996, Kok. 1996, s. I -723, 79 kohta; asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1996, s. I-4551, 20 kohta; asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok. 1999, s. I-3671, 25 kohta; asia C-409/00, Espanja v. komissio, tuomio 13.2.2003, Kok. 2003, s. I-10901, 46 kohta.

10

(11)  Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-66/02, Italia v. komissio, tuomio 15.12.2005, Kok. 2005, s. I -10901, 101 kohta.

11

(12)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3, 24 kohta.

12

(13)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 22 kappale.

13

(14)  Tässä päätöksessä käsitteillä ’keskenään etuyhteydessä olevat yritykset’ ja ’konserni’ tarkoitetaan yrityksiä, jotka ovat yhteisen määräysvallan johdosta keskenään joko suoraan tai välillisesti etuyhteydessä – ks. johdanto-osan 98 kappale.

14

(15)  Yhteisöjen tuomioistuin katsoi Belgiassa sijaitsevien koordinointikeskusten verojärjestelmää koskevassa arvioinnissa (ks. tuomio yhdistetyissä asioissa C-182/03 ja C-217/03, Belgia v. komissio, tuomio 22.6.2006, Kok. 2006, s. I-5479 86–118 kohta), että verotettavien tulojen määräytymisestä kiinteämääräisesti niin sanotun cost plus –menetelmän mukaan aiheutuu perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua taloudellista etua ja että ”tätä analyysia ei aseta kyseenalaiseksi myöskään se, että rahoituskulujen sisällyttäminen voisi joissakin tapauksissa johtaa liian korkeaan veron perusteeseen, eikä se, että konserni voi joutua kantamaan suuren verotaakan, eikä myöskään se, että jotakin keskusta voitaisiin verottaa, vaikkei se olisi tuottanut voittoa”. Tuomioistuin katsoi myös, että koordinointikeskusten vapauttaminen kiinteistöverosta tarjoaa niille taloudellisen edun: ”Tätä analyysia ei muuta se, että alle viisi prosenttia kyseisistä keskuksista todellisuudessa hyötyy vapautuksesta sen vuoksi, että kaikki muut toimivat vuokralaisina kiinteistössä, jossa ne harjoittavat toimintaansa, koska keskukset tekevät itse valinnan kiinteistön omistuksen tai vuokraamisen välillä.”

15

(16)  Esimerkki: osinkojen maksu ei ole maksavalle yritykselle vähennyskelpoinen, vaan yksittäiset osakkaat maksavat siitä veroa.

16

(17)  Ks. tuomio asiassa C-196/04, Cadburry Schweppes v. Commissioners of Inland Revenue, tuomio 12.9.2006, Kok. 2006, s. I-7995, 36 ja 37 kohta.

17

(18)  Ks. myös yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa T-308/00, Salzgitter AG v. komissio, tuomio 1.7.2004, Kok. 2004, s. II-1933. Tuomioistuin katsoo siinä, että kaikissa – tai edes joissakin – jäsenvaltioissa sovellettavien verosääntöjen vertaileva tutkimus vääristäisi väistämättä valtiontukien valvontaa koskevien määräysten tarkoitusta.

18

(19)  Ks. alaviite 8, 14 kohta.

19

---