# Uradni list L 274/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.274.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 274 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5220. oktober 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.274.slv

Uradni list

Evropske unije

L 274

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5220. oktober 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 974/2009 z dne 19. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 975/2009 z dne 19. oktobra 2009 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 977/2009 z dne 19. oktobra 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zajamčenih tradicionalnih posebnosti [Boerenkaas (ZTP)] | 19 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (
  1
  ) | 25 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 974/2009 z dne 19. oktobra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 975/2009 z dne 19. oktobra 2009 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 977/2009 z dne 19. oktobra 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zajamčenih tradicionalnih posebnosti [Boerenkaas (ZTP)]

19

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (
  1
  )

1

25

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Evropski parlament in Svet |
| | | 2009/764/ES |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju | 28 |
| | | Komisija |
| | | 2009/765/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 15. oktobra 2009 o zahtevi za oprostitev plačila davka na vozila, ki jo je predložila Francija na podlagi člena 6(2)(b) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7761)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2009/766/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7801)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2009/767/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7806)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2009/768/ES |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 6. oktobra 2009 o spremembi Sklepa ECB/2007/7 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (ECB/2009/22) | 38 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Evropski parlament in Svet

2009/764/ES

*

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

28

Komisija

2009/765/ES

*

Odločba Komisije z dne 15. oktobra 2009 o zahtevi za oprostitev plačila davka na vozila, ki jo je predložila Francija na podlagi člena 6(2)(b) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7761)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7761)

1

30

2009/766/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7801)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7801)

1

32

2009/767/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7806)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7806)

1

36

Evropska centralna banka

2009/768/ES

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 6. oktobra 2009 o spremembi Sklepa ECB/2007/7 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (ECB/2009/22)

(ECB/2009/22)

38

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2009/769/SZVP z dne 19. oktobra 2009 o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) | 45 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2009/769/SZVP z dne 19. oktobra 2009 o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 974/2009

z dne 19. oktobra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. oktobra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 54,3 |
| MK | 27,3 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 57,1 |
| 0707 00 05 | MK | 31,4 |
| TR | 92,8 |
| ZZ | 62,1 |
| 0709 90 70 | TR | 81,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0805 50 10 | AR | 53,7 |
| CL | 83,5 |
| TR | 77,6 |
| US | 56,3 |
| ZA | 77,9 |
| ZZ | 69,8 |
| 0806 10 10 | BR | 220,9 |
| EG | 80,3 |
| TR | 112,4 |
| US | 205,1 |
| ZZ | 154,7 |
| 0808 10 80 | AU | 175,3 |
| CL | 86,9 |
| CN | 78,3 |
| MK | 16,1 |
| NZ | 83,2 |
| US | 103,9 |
| ZA | 73,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | CN | 60,6 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 70,1 |
| ZZ | 71,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

54,3

MK

27,3

TR

89,8

ZZ

57,1

0707 00 05

MK

31,4

TR

92,8

ZZ

62,1

0709 90 70

TR

81,6

ZZ

81,6

0805 50 10

AR

53,7

CL

83,5

TR

77,6

US

56,3

ZA

77,9

ZZ

69,8

0806 10 10

BR

220,9

EG

80,3

TR

112,4

US

205,1

ZZ

154,7

0808 10 80

AU

175,3

CL

86,9

CN

78,3

MK

16,1

NZ

83,2

US

103,9

ZA

73,6

ZZ

88,2

0808 20 50

CN

60,6

TR

85,0

ZA

70,1

ZZ

71,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 975/2009

z dne 19. oktobra 2009

o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2002/72/ES z dne 6. avgusta 2002 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (2), uvaja seznam Skupnosti monomerov in drugih izhodnih snovi, ki se lahko uporabljajo pri proizvodnji polimernih materialov in izdelkov. Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je nedavno pozitivno znanstveno ocenila dodatne monomere in izhodne snovi, ki jih je zdaj treba vključiti v obstoječi seznam. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2002/72/ES z dne 6. avgusta 2002 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (2), uvaja seznam Skupnosti monomerov in drugih izhodnih snovi, ki se lahko uporabljajo pri proizvodnji polimernih materialov in izdelkov. Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je nedavno pozitivno znanstveno ocenila dodatne monomere in izhodne snovi, ki jih je zdaj treba vključiti v obstoječi seznam.

| (2) | Direktiva 2002/72/ES vsebuje tudi seznam Skupnosti aditivov, ki se lahko uporabljajo pri proizvodnji polimernih materialov in izdelkov. Agencija je nedavno pozitivno znanstveno ocenila dodatne aditive, ki jih je zdaj treba vključiti v obstoječi seznam. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2002/72/ES vsebuje tudi seznam Skupnosti aditivov, ki se lahko uporabljajo pri proizvodnji polimernih materialov in izdelkov. Agencija je nedavno pozitivno znanstveno ocenila dodatne aditive, ki jih je zdaj treba vključiti v obstoječi seznam.

| (3) | Direktivo 2002/72/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2002/72/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | V skladu s členom 4(1) Direktive 2002/72/ES bo seznam Skupnosti aditivov iz Priloge III k navedeni direktivi 1. januarja 2010 postal pozitivni seznam. Zato naslovi Priloge III k navedeni Direktivi ne bi več smeli vsebovati besede „nepopoln“ v povezavi s seznamom aditivov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 4(1) Direktive 2002/72/ES bo seznam Skupnosti aditivov iz Priloge III k navedeni direktivi 1. januarja 2010 postal pozitivni seznam. Zato naslovi Priloge III k navedeni Direktivi ne bi več smeli vsebovati besede „nepopoln“ v povezavi s seznamom aditivov.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge II, III, IVa, V in VI k Direktivi 2002/72/ES se spremenijo v skladu s prilogami I do V k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

1

(2)  UL L 220, 15.8.2002, str. 18.

2

---

PRILOGA I

V oddelku A Priloge II k Direktivi 2002/72/ES se v preglednico po številčnem vrstnem redu vstavijo naslednje vrstice:

| Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „14627 | 0000117-21-5 | anhidrid 3-kloroftalne kisline | SML = 0,05 mg/kg, izraženo kot 3-kloroftalna kislina |
| 14628 | 0000118-45-6 | anhidrid 4-kloroftalne kisline | SML = 0,05 mg/kg, izraženo kot 4-kloroftalna kislina |
| 14876 | 0001076-97-7 | 1,4-cikloheksan-dikarboksilna kislina | SML = 5 mg/kg
  Samo za uporabo v proizvodnji poliestrov |
| 18117 | 0000079-14-1 | glikolna kislina | Samo za posreden stik z živili, za plastjo polietilen tereftalata (PET) |
| 19965 | 0006915-15-7 | jabolčna kislina | Samo za uporabo kot komonomer v alifatskih poliestrih do molskega deleža največ 1 % |
| 21498 | 0002530-85-0 | 3-trimetoksisililpropil metakrilat | SML = 0,05 mg/kg
  Samo za uporabo kot agens za obdelavo površine anorganskih polnil“ |

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„14627

0000117-21-5

anhidrid 3-kloroftalne kisline

SML = 0,05 mg/kg, izraženo kot 3-kloroftalna kislina

14628

0000118-45-6

anhidrid 4-kloroftalne kisline

SML = 0,05 mg/kg, izraženo kot 4-kloroftalna kislina

14876

0001076-97-7

1,4-cikloheksan-dikarboksilna kislina

SML = 5 mg/kg

Samo za uporabo v proizvodnji poliestrov

18117

0000079-14-1

glikolna kislina

Samo za posreden stik z živili, za plastjo polietilen tereftalata (PET)

19965

0006915-15-7

jabolčna kislina

Samo za uporabo kot komonomer v alifatskih poliestrih do molskega deleža največ 1 %

21498

0002530-85-0

3-trimetoksisililpropil metakrilat

SML = 0,05 mg/kg

Samo za uporabo kot agens za obdelavo površine anorganskih polnil“

---

PRILOGA II

Priloga III k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Iz splošnega naslova Priloge III ter iz naslovov oddelkov A in B se črta beseda „nepopoln“. |
| --- | --- |

1.

Iz splošnega naslova Priloge III ter iz naslovov oddelkov A in B se črta beseda „nepopoln“.

| 2. | V oddelku A se po številčnem vrstnem redu vstavijo naslednje vrstice:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30607 | — | alifatske linearne C2–C24 monokarboksilne kisline iz naravnih olj in maščob, litijeva sol | SML(T) = 0,6 mg/kg (izraženo kot litij) (8) |
| 33105 | 0146340-15-0 | sekundarni alkoholi, C12–C14, β-(2-hidroksietoksi), etoksilirani | SML = 5 mg/kg (44) |
| 33535 | 0152261-33-1 | α-alkeni (C20–C24), kopolimer z anhidridom maleinske kisline, reakcijski produkt s 4-amino-2,2,6,6-tetrametilpiperidinom | Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.
  Ni za uporabo za izdelke v stiku z alkoholnimi živili. |
| 38550 | 0882073-43-0 | bis(4-propilbenziliden)propilsorbitol | SML = 5 mg/kg (vključno z vsoto produktov hidrolize) |
| 40155 | 0124172-53-8 | N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-N,N’-diformilheksametilendiamin | SML = 0,05 mg/kg (1) (44) |
| 49080 | 0852282-89-4 | N-(2,6-diizopropilfenil)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenoksi]-1H-benzo[de]izokinolin-1,3(2H)-dion | SML = 0,05 mg/kg (39) (45) (46)
  Samo za uporabo v polietilen tereftalatu (PET). |
| 60027 | — | hidrogenirani homopolimeri in/ali kopolimeri, pridobljeni iz 1-heksena in/ali 1-oktena in/ali 1-decena in/ali 1-dodecena in/ali 1-tetradecena (molska masa: 440–12 000) | Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.
  V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 62215 | 0007439-89-6 | železo | SML = 48 mg/kg |
| 68119 | — | neopentil glikol, diestri in monoestri z benzojsko kislino in 2-etilheksanojsko kislino | SML = 5 mg/kg
  Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D. |
| 72141 | 0018600-59-4 | 2,2’-(1,4-fenilen)bis[4H-3,1-benzoksazin-4-on] | SML = 0,05 mg/kg (vključno z vsoto produktov hidrolize) |
| 76807 | 00073018-26-5 | poliester adipinske kisline z 1,3-butandiolom, 1,2-propandiolom in 2-etil-1-heksanolom | SML = 30 mg/kg |
| 77708 | — | polietilenglikol (EO = 1–50) etri linearnih in razvejenih primarnih (C8–C22) alkoholov | SML = 1,8 mg/kg
  V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 80077 | 0068441-17-8 | polietilenski voski, oksidirani | SML = 60 mg/kg |
| 80350 | 0124578-12-7 | poli(12-hidroksistearinska kislina)-polietilenimin, kopolimer | Samo za uporabo v polietilen tereftalatu (PET), polistirenu (PS), polistirenu z visoko udarno odpornostjo (HIPS) in poliamidu (PA) do masnega deleža 0,1 %.
  V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 80480 | 0090751-07-8; 0082451-48-7 | poli(6-morfolino-1,3,5-triazin-2,4-diil)-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]-heksametilen-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)] | SML = 5 mg/kg (47)
  V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 80510 | 1010121-89-7 | poli(3-nonil-1,1-diokso-1-tiopropan-1,3-diil)-blok-poli(x-oleil-7-hidroksi-1,5-diiminooktan-1,8-diil), zmes z x = 1 in/ali 5, nevtralizirana z dodecilbenzensulfonsko kislino | Samo za uporabo kot pomožno sredstvo za polimerizacijo v polietilenu (PE), polipropilenu (PP) in polistirenu (PS). |
| 91530 | — | sulfojantarna kislina alkil (C4–C20) ali cikloheksil diestri, soli | SML = 5 mg/kg |
| 91815 | — | estri sulfojantarne kisline in monoalkil (C10–C16) polietilenglikola, soli | SML = 2 mg/kg |
| 92200 | 0006422-86-2 | bis(2-etilheksil) tereftalat | SML = 60 mg/kg |
| 92470 | 0106990-43-6 | N,N’,N’’,N’’-tetrakis(4,6-bis(N-butil-(N-metil-2,2,6,6-tetrametilpiperidin-4-il)amino)triazin-2-il)-4,7-diazadekan-1,10-diamin | SML = 0,05 mg/kg |
| 92475 | 0203255-81-6 | 3,3’,5,5’-tetrakis(terc-butil)-2,2’-dihidroksibifenil, ciklični ester s [3-(3-terc-butil-4-hidroksi-5-metilfenil)propil]oksifosfonsko kislino | SML = 5 mg/kg (izraženo kot vsota fosfitne in fosfatne oblike snovi ter produktov hidrolize) |
| 93450 | — | titanov dioksid, prevlečen s kopolimerom n-oktiltriklorosilana in [aminotris(metilenfosfonske kisline), pentanatrijeva sol] | V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 94000 | 0000102-71-6 | trietanolamin | SML = 0,05 mg/kg (vključno z aduktom hidroklorida) |
| 94425 | 0000867-13-0 | trietil fosfonoacetat | Samo za uporabo v polietilen tereftalatu (PET). |
| 94985 | — | trimetilolpropan, mešani triestri in diestri z benzojsko kislino in 2-etilheksanojsko kislino | SML = 5 mg/kg
  Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.“ |

2.

V oddelku A se po številčnem vrstnem redu vstavijo naslednje vrstice:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„30607

—

alifatske linearne C2–C24 monokarboksilne kisline iz naravnih olj in maščob, litijeva sol

SML(T) = 0,6 mg/kg (izraženo kot litij) (8)

33105

0146340-15-0

sekundarni alkoholi, C12–C14, β-(2-hidroksietoksi), etoksilirani

SML = 5 mg/kg (44)

33535

0152261-33-1

α-alkeni (C20–C24), kopolimer z anhidridom maleinske kisline, reakcijski produkt s 4-amino-2,2,6,6-tetrametilpiperidinom

Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.

Ni za uporabo za izdelke v stiku z alkoholnimi živili.

38550

0882073-43-0

bis(4-propilbenziliden)propilsorbitol

SML = 5 mg/kg (vključno z vsoto produktov hidrolize)

40155

0124172-53-8

N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-N,N’-diformilheksametilendiamin

SML = 0,05 mg/kg (1) (44)

49080

0852282-89-4

N-(2,6-diizopropilfenil)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenoksi]-1H-benzo[de]izokinolin-1,3(2H)-dion

SML = 0,05 mg/kg (39) (45) (46)

Samo za uporabo v polietilen tereftalatu (PET).

60027

—

hidrogenirani homopolimeri in/ali kopolimeri, pridobljeni iz 1-heksena in/ali 1-oktena in/ali 1-decena in/ali 1-dodecena in/ali 1-tetradecena (molska masa: 440–12 000)

Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

62215

0007439-89-6

železo

SML = 48 mg/kg

68119

—

neopentil glikol, diestri in monoestri z benzojsko kislino in 2-etilheksanojsko kislino

SML = 5 mg/kg

Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.

72141

0018600-59-4

2,2’-(1,4-fenilen)bis[4H-3,1-benzoksazin-4-on]

SML = 0,05 mg/kg (vključno z vsoto produktov hidrolize)

76807

00073018-26-5

poliester adipinske kisline z 1,3-butandiolom, 1,2-propandiolom in 2-etil-1-heksanolom

SML = 30 mg/kg

77708

—

polietilenglikol (EO = 1–50) etri linearnih in razvejenih primarnih (C8–C22) alkoholov

SML = 1,8 mg/kg

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

80077

0068441-17-8

polietilenski voski, oksidirani

SML = 60 mg/kg

80350

0124578-12-7

poli(12-hidroksistearinska kislina)-polietilenimin, kopolimer

Samo za uporabo v polietilen tereftalatu (PET), polistirenu (PS), polistirenu z visoko udarno odpornostjo (HIPS) in poliamidu (PA) do masnega deleža 0,1 %.

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

80480

0090751-07-8; 0082451-48-7

poli(6-morfolino-1,3,5-triazin-2,4-diil)-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]-heksametilen-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]

SML = 5 mg/kg (47)

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

80510

1010121-89-7

poli(3-nonil-1,1-diokso-1-tiopropan-1,3-diil)-blok-poli(x-oleil-7-hidroksi-1,5-diiminooktan-1,8-diil), zmes z x = 1 in/ali 5, nevtralizirana z dodecilbenzensulfonsko kislino

Samo za uporabo kot pomožno sredstvo za polimerizacijo v polietilenu (PE), polipropilenu (PP) in polistirenu (PS).

91530

—

sulfojantarna kislina alkil (C4–C20) ali cikloheksil diestri, soli

SML = 5 mg/kg

91815

—

estri sulfojantarne kisline in monoalkil (C10–C16) polietilenglikola, soli

SML = 2 mg/kg

92200

0006422-86-2

bis(2-etilheksil) tereftalat

SML = 60 mg/kg

92470

0106990-43-6

N,N’,N’’,N’’-tetrakis(4,6-bis(N-butil-(N-metil-2,2,6,6-tetrametilpiperidin-4-il)amino)triazin-2-il)-4,7-diazadekan-1,10-diamin

SML = 0,05 mg/kg

92475

0203255-81-6

3,3’,5,5’-tetrakis(terc-butil)-2,2’-dihidroksibifenil, ciklični ester s [3-(3-terc-butil-4-hidroksi-5-metilfenil)propil]oksifosfonsko kislino

SML = 5 mg/kg (izraženo kot vsota fosfitne in fosfatne oblike snovi ter produktov hidrolize)

93450

—

titanov dioksid, prevlečen s kopolimerom n-oktiltriklorosilana in [aminotris(metilenfosfonske kisline), pentanatrijeva sol]

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

94000

0000102-71-6

trietanolamin

SML = 0,05 mg/kg (vključno z aduktom hidroklorida)

94425

0000867-13-0

trietil fosfonoacetat

Samo za uporabo v polietilen tereftalatu (PET).

94985

—

trimetilolpropan, mešani triestri in diestri z benzojsko kislino in 2-etilheksanojsko kislino

SML = 5 mg/kg

Ni za uporabo za izdelke v stiku s maščobnimi živili, za katere je določena modelna raztopina D.“

---

PRILOGA III

V Prilogi IVa k Direktivi 2002/72/ES se po številčnem vrstnem redu vstavijo naslednje vrstice:

| Ref. št. | Št. CAS | Ime |
| --- | --- | --- |
| „49080 | 852282-89-4 | N-(2,6-diizopropilfenil)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenoksi]-1H-benzo[de]izokinolin-1,3(2H)-dion |
| 72141 | 0018600-59-4 | 2,2′-(1,4-fenilen)bis[4H-3,1-benzoksazin-4-on] |
| 76807 | 0007308-26-5 | poliester adipinske kisline z 1,3-butandiolom, 1,2-propandiolom in 2-etil-1-heksanolom |
| 92475 | 0203255-81-6 | 3,3′,5,5′-tetrakis(terc-butil)-2,2′-dihidroksibifenil, ciklični ester s [3-(3-terc-butil-4-hidroksi-5-metilfenil)propil]oksifosfonsko kislino“ |

Ref. št.

Št. CAS

Ime

„49080

852282-89-4

N-(2,6-diizopropilfenil)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenoksi]-1H-benzo[de]izokinolin-1,3(2H)-dion

72141

0018600-59-4

2,2′-(1,4-fenilen)bis[4H-3,1-benzoksazin-4-on]

76807

0007308-26-5

poliester adipinske kisline z 1,3-butandiolom, 1,2-propandiolom in 2-etil-1-heksanolom

92475

0203255-81-6

3,3′,5,5′-tetrakis(terc-butil)-2,2′-dihidroksibifenil, ciklični ester s [3-(3-terc-butil-4-hidroksi-5-metilfenil)propil]oksifosfonsko kislino“

---

PRILOGA IV

V del B Priloge V k Direktivi 2002/72/ES se vstavijo naslednje vrstice v številčnem vrstnem redu:

| Ref. št. | Druge zahteve |
| --- | --- |
| „60027 | hidrogenirani homopolimeri in/ali kopolimeri, pridobljeni iz 1-heksena in/ali 1-oktena in/ali 1-decena in/ali 1-dodecena in/ali 1-tetradecena (molska masa: 440–12 000)
  Povprečna molska masa: najmanj 440 Da.
  Viskoznost pri 100 °C: najmanj 3,8 cSt (3,8 x 10-6 m2/s). |
| 77708 | polietilenglikol (EO = 1–50) etri linearnih in razvejenih primarnih (C8–C22) alkoholov
  Največja količina ostanka etilen oksida v materialu ali izdelku = 1 mg/kg. |
| 80350 | poli(12-hidroksistearinska kislina)-polietilenimin kopolimer
  Pripravljen z reakcijo poli(12-hidroksistearinske kisline) s polietileniminom. |
| 80480 | poli(6-morfolino-1,3,5-triazin-2,4-diil)-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]-heksametilen-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]
  Povprečna molska masa: najmanj 2 400 Da.
  Količina preostanka morfolina ≤ 30 mg/kg, N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametilpiperidin-4-il)heksan-1,6-diamina < 15 000 mg/kg in 2,4-dikloro-6-morfolino-1,3,5-triazina ≤ 20 mg/kg. |
| 93450 | titanov dioksid, prevlečen s kopolimerom n-oktiltriklorosilana in [aminotris(metilenfosfonska kislina), pentanatrijeva sol]
  Masni delež kopolimera za površinsko obdelavo pri prevlečenem titanovem dioksidu je manj kot 1 %.“ |

Ref. št.

Druge zahteve

„60027

hidrogenirani homopolimeri in/ali kopolimeri, pridobljeni iz 1-heksena in/ali 1-oktena in/ali 1-decena in/ali 1-dodecena in/ali 1-tetradecena (molska masa: 440–12 000)

Povprečna molska masa: najmanj 440 Da.

Viskoznost pri 100 °C: najmanj 3,8 cSt (3,8 x 10-6 m2/s).

77708

polietilenglikol (EO = 1–50) etri linearnih in razvejenih primarnih (C8–C22) alkoholov

Največja količina ostanka etilen oksida v materialu ali izdelku = 1 mg/kg.

80350

poli(12-hidroksistearinska kislina)-polietilenimin kopolimer

Pripravljen z reakcijo poli(12-hidroksistearinske kisline) s polietileniminom.

80480

poli(6-morfolino-1,3,5-triazin-2,4-diil)-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]-heksametilen-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino)]

Povprečna molska masa: najmanj 2 400 Da.

Količina preostanka morfolina ≤ 30 mg/kg, N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametilpiperidin-4-il)heksan-1,6-diamina < 15 000 mg/kg in 2,4-dikloro-6-morfolino-1,3,5-triazina ≤ 20 mg/kg.

93450

titanov dioksid, prevlečen s kopolimerom n-oktiltriklorosilana in [aminotris(metilenfosfonska kislina), pentanatrijeva sol]

Masni delež kopolimera za površinsko obdelavo pri prevlečenem titanovem dioksidu je manj kot 1 %.“

---

PRILOGA V

Priloga VI k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Opomba (8) se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(8) | SML(T) v tem posebnem primeru pomeni, da vsota migracij spojin, navedenih pod ref. št. 24886, 62020, 30607, 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 in 95725, ne preseže omejitve.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Opomba (8) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(8)

SML(T) v tem posebnem primeru pomeni, da vsota migracij spojin, navedenih pod ref. št. 24886, 62020, 30607, 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 in 95725, ne preseže omejitve.“

| 2. | Dodajo se naslednje opombe:






  „(44) | Pri poliolefinih obstaja možnost prekoračitve SML. |
| --- | --- | --- |

2.

Dodajo se naslednje opombe:

„(44)

Pri poliolefinih obstaja možnost prekoračitve SML.

| (45) | Pri plastičnih materialih z masnim deležem več kot 0,5 % snovi obstaja možnost prekoračitve SML. |
| --- | --- |

(45)

Pri plastičnih materialih z masnim deležem več kot 0,5 % snovi obstaja možnost prekoračitve SML.

| (46) | Pri živilih z visoko vsebnostjo alkohola obstaja možnost prekoračitve SML. |
| --- | --- |

(46)

Pri živilih z visoko vsebnostjo alkohola obstaja možnost prekoračitve SML.

| (47) | Pri polietilenu z nizko gostoto (LDPE) z masnim deležem več kot 0,3 % snovi obstaja možnost prekoračitve SML v stiku z maščobnimi živili.“ |
| --- | --- |

(47)

Pri polietilenu z nizko gostoto (LDPE) z masnim deležem več kot 0,3 % snovi obstaja možnost prekoračitve SML v stiku z maščobnimi živili.“

---

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 976/2009

z dne 19. oktobra 2009

o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (1) in zlasti člena 16 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2007/2/ES določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti. Države članice morajo vzpostaviti in upravljati omrežje storitev za zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, za katere so bili metapodatki vzpostavljeni v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2007/2/ES določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti. Države članice morajo vzpostaviti in upravljati omrežje storitev za zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, za katere so bili metapodatki vzpostavljeni v skladu z navedeno direktivo.

| (2) | Da se zagotovi združljivost in uporabnost takih storitev na ravni Skupnosti, je treba določiti tehnične podrobnosti in minimalna merila za opravljanje storitev, ki se nanašajo na teme iz prilog I, II in III Direktive 2007/2/ES. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi združljivost in uporabnost takih storitev na ravni Skupnosti, je treba določiti tehnične podrobnosti in minimalna merila za opravljanje storitev, ki se nanašajo na teme iz prilog I, II in III Direktive 2007/2/ES.

| (3) | Da se javnim organom in tretjim osebam zagotovi tehnične možnosti za povezovanje njihovih zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki z omrežnimi storitvami, je treba za navedene storitve določiti ustrezne zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Da se javnim organom in tretjim osebam zagotovi tehnične možnosti za povezovanje njihovih zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki z omrežnimi storitvami, je treba za navedene storitve določiti ustrezne zahteve.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa zahteve za vzpostavitev in vzdrževanje omrežnih storitev iz člena 11(1) Direktive 2007/2/ES (v nadaljnjem besedilu: omrežne storitve) ter obveznosti glede razpoložljivosti navedenih storitev javnim organom držav članic in tretjim osebam na podlagi člena 12 navedene direktive.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz dela A Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1205/2008 (2).

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „osnovna operativna zmogljivost“ pomeni zmožnost omrežne storitve, da zagotovi popolno funkcionalnost, ne da bi pri tem jamčila kakovost storitve v skladu s pravili iz Priloge I k tej uredbi, ali vsem uporabnikom zagotovila dostop do storitve prek geoportala INSPIRE; |
| --- | --- |

1.

„osnovna operativna zmogljivost“ pomeni zmožnost omrežne storitve, da zagotovi popolno funkcionalnost, ne da bi pri tem jamčila kakovost storitve v skladu s pravili iz Priloge I k tej uredbi, ali vsem uporabnikom zagotovila dostop do storitve prek geoportala INSPIRE;

| 2. | „učinkovitost“ pomeni najnižjo raven, po kateri se cilj šteje za dosežen, ter ponazarja, kako hitro se lahko zahteva obdela z omrežno storitvijo INSPIRE; |
| --- | --- |

2.

„učinkovitost“ pomeni najnižjo raven, po kateri se cilj šteje za dosežen, ter ponazarja, kako hitro se lahko zahteva obdela z omrežno storitvijo INSPIRE;

| 3. | „zmogljivost“ pomeni največje možno število hkratnih zahtev za storitev, ki se zagotavljajo z zajamčeno učinkovitostjo; |
| --- | --- |

3.

„zmogljivost“ pomeni največje možno število hkratnih zahtev za storitev, ki se zagotavljajo z zajamčeno učinkovitostjo;

| 4. | „razpoložljivost“ pomeni verjetnost, da je omrežna storitev na voljo; |
| --- | --- |

4.

„razpoložljivost“ pomeni verjetnost, da je omrežna storitev na voljo;

| 5. | „odzivni čas“ pomeni čas, izmerjen na lokaciji storitve v državi članici, kjer je postopek storitve vrnil prvi bajt rezultata; |
| --- | --- |

5.

„odzivni čas“ pomeni čas, izmerjen na lokaciji storitve v državi članici, kjer je postopek storitve vrnil prvi bajt rezultata;

| 6. | „zahteva za storitev“ pomeni eno samo zahtevo eni sami operaciji omrežne storitve INSPIRE; |
| --- | --- |

6.

„zahteva za storitev“ pomeni eno samo zahtevo eni sami operaciji omrežne storitve INSPIRE;

| 7. | „metapodatkovni element INSPIRE“ pomeni metapodatkovni element, določen v delu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1205/2008; |
| --- | --- |

7.

„metapodatkovni element INSPIRE“ pomeni metapodatkovni element, določen v delu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1205/2008;

| 8. | „objava“ pomeni vstavljanje, brisanje ali posodabljanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih v storitvi iskanja; |
| --- | --- |

8.

„objava“ pomeni vstavljanje, brisanje ali posodabljanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih v storitvi iskanja;

| 9. | „naravni jezik“ pomeni jezik, ki ga ljudje uporabljamo za ustno, pisno ali znakovno sporazumevanje; |
| --- | --- |

9.

„naravni jezik“ pomeni jezik, ki ga ljudje uporabljamo za ustno, pisno ali znakovno sporazumevanje;

| 10. | „zbiranje“ pomeni dejanje, s katero se metapodatkovni elementi INSPIRE pridobijo iz izvorne storitve iskanja in omogoči vzpostavljanje, brisanje ali posodabljanje metapodatkov teh virov v ciljni storitvi iskanja; |
| --- | --- |

10.

„zbiranje“ pomeni dejanje, s katero se metapodatkovni elementi INSPIRE pridobijo iz izvorne storitve iskanja in omogoči vzpostavljanje, brisanje ali posodabljanje metapodatkov teh virov v ciljni storitvi iskanja;

| 11. | „sloj“ pomeni osnovno enoto geografskih informacij, ki se po EN ISO 19128 lahko od strežnika zahteva v obliki karte. |
| --- | --- |

11.

„sloj“ pomeni osnovno enoto geografskih informacij, ki se po EN ISO 19128 lahko od strežnika zahteva v obliki karte.

Člen 3

Zahteve glede omrežnih storitev

Omrežne storitve so v skladu z zahtevami glede kakovosti storitev iz Priloge I.

Poleg tega je vsaka vrsta omrežne storitve v skladu s:

| (a) | posebnimi zahtevami in značilnostmi iz Priloge II za storitve iskanja; |
| --- | --- |

(a)

posebnimi zahtevami in značilnostmi iz Priloge II za storitve iskanja;

| (b) | posebnimi zahtevami in značilnostmi iz Priloge III za storitve pregledovanja. |
| --- | --- |

(b)

posebnimi zahtevami in značilnostmi iz Priloge III za storitve pregledovanja.

Člen 4

Dostop do omrežnih storitev

1.   Države članice zagotovijo osnovno operativno zmogljivost za storitve iskanja in pregledovanja najpozneje do 9. maja 2011.

2.   Države članice zagotovijo storitve iskanja in pregledovanja v skladu s to uredbo najpozneje do 9. novembra 2011.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 326, 4.12.2008, str. 12.

2

---

PRILOGA I

KAKOVOST STORITVE

Omrežnih storitev tretjih oseb, povezanih v skladu s členom 12 Direktive 2007/2/ES, se pri ocenjevanju kakovosti storitve ne upošteva, da bi se izognili morebitnemu poslabšanju zaradi kaskadnih učinkov.

Zagotovijo se naslednja merila za kakovost storitve glede učinkovitosti, zmogljivosti in razpoložljivosti:

1.   UČINKOVITOST

Odzivni čas za pošiljanje prvega rezultata storitvi iskanja je lahko največ 3 sekunde v običajnih razmerah.

Za podobo velikosti 470 kilobajtov (npr. 800 × 600 slikovnih pik z barvno globino 8 bitov) je odzivni čas pošiljanja prvega rezultata na zahtevo „pridobivanje karte“ (Get Map) storitvi pregledovanja največ 5 sekund v običajnih razmerah.

Običajne razmere so obdobja brez največje obremenitve. Razmere so običajne 90 % časa.

2.   ZMOGLJIVOST

Storitev iskanja mora na sekundo obdelati vsaj 30 zahtev, ki so skladne z merilom učinkovitosti storitve.

Storitev pregledovanja mora na sekundo obdelati vsaj 20 zahtev, ki so skladne z merilom učinkovitosti storitve.

3.   RAZPOLOŽLJIVOST

Omrežna storitev je na voljo 99 % časa.

---

PRILOGA II

STORITVE ISKANJA

DEL A

Iskalni kriteriji

Zaradi zagotavljanja skladnosti storitve iskanja z najmanjšim naborom iskalnih kriterijev iz člena 11(2) Direktive 2007/2/ES podpira ta storitev iskanje z metapodatkovnimi elementi INSPIRE iz tabele 1 v tej prilogi.

Tabela 1

| Najmanjši nabor iskalnih kriterijev | Metapodatkovni elementi INSPIRE |
| --- | --- |
| Ključne besede | Ključna beseda |
| Razvrstitev prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki;
  (Za zbirke prostorskih podatkov in skupine zbirk prostorskih podatkov) | Kategorija teme |
| Razvrstitev prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki
  (Za storitve v zvezi s prostorskimi podatki) | Vrsta storitve v zvezi s prostorskimi podatki |
| Kakovost in veljavnost zbirk prostorskih podatkov | Poreklo |
| Kakovost in veljavnost zbirk prostorskih podatkov | Prostorska ločljivost |
| Stopnja skladnosti z izvedbenimi pravili iz člena 7(1) Direktive 2007/2/ES | Specifikacija |
| Stopnja skladnosti z izvedbenimi pravili iz člena 7(1) Direktive 2007/2/ES | Stopnja |
| Geografska lokacija | Geografski prostorski obseg |
| Pogoji, ki se uporabljajo za dostop do nabora prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ter za njihovo uporabo | Pogoji, ki veljajo za dostop in uporabo |
| Pogoji, ki se uporabljajo za dostop do nabora prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ter za njihovo uporabo | Omejitev javnega dostopa |
| Javni organi, pristojni za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in distribucijo zbirk prostorskih podatkov ter storitev v zvezi s prostorskimi podatki | Odgovorna organizacija |
| Javni organi, pristojni za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in distribucijo zbirk prostorskih podatkov ter Storitev v zvezi s prostorskimi podatki | Vloga odgovorne organizacije |

Najmanjši nabor iskalnih kriterijev

Metapodatkovni elementi INSPIRE

Ključne besede

Ključna beseda

Razvrstitev prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki;

(Za zbirke prostorskih podatkov in skupine zbirk prostorskih podatkov)

Kategorija teme

Razvrstitev prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki

(Za storitve v zvezi s prostorskimi podatki)

Vrsta storitve v zvezi s prostorskimi podatki

Kakovost in veljavnost zbirk prostorskih podatkov

Poreklo

Kakovost in veljavnost zbirk prostorskih podatkov

Prostorska ločljivost

Stopnja skladnosti z izvedbenimi pravili iz člena 7(1) Direktive 2007/2/ES

Specifikacija

Stopnja skladnosti z izvedbenimi pravili iz člena 7(1) Direktive 2007/2/ES

Stopnja

Geografska lokacija

Geografski prostorski obseg

Pogoji, ki se uporabljajo za dostop do nabora prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ter za njihovo uporabo

Pogoji, ki veljajo za dostop in uporabo

Pogoji, ki se uporabljajo za dostop do nabora prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ter za njihovo uporabo

Omejitev javnega dostopa

Javni organi, pristojni za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in distribucijo zbirk prostorskih podatkov ter storitev v zvezi s prostorskimi podatki

Odgovorna organizacija

Javni organi, pristojni za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in distribucijo zbirk prostorskih podatkov ter Storitev v zvezi s prostorskimi podatki

Vloga odgovorne organizacije

Naslednji metapodatkovni elementi INSPIRE ali nabor elementov se tudi uporabljajo kot iskalni kriteriji:

| (a) | naslov vira; |
| --- | --- |

(a)

naslov vira;

| (b) | povzetek vira; |
| --- | --- |

(b)

povzetek vira;

| (c) | vrsta vira; |
| --- | --- |

(c)

vrsta vira;

| (d) | enolična označba vira; |
| --- | --- |

(d)

enolična označba vira;

| (e) | časovno sklicevanje. |
| --- | --- |

(e)

časovno sklicevanje.

Podprti so logični in primerjalni operatorji, da se omogoči iskanje po virih s kombinacijo iskalnih kriterijev.

Podprt je prostorski operator iz tabele 2, da se omogoči iskanje po virih na podlagi geografske lokacije vira.

Tabela 2

| Ime operatorja | Opis |
| --- | --- |
| Intersects (sečišče) | Zahteva, da metapodatkovni element INSPIRE „geografski prostorski obseg“ preseka opredeljeno interesno območje. |

Ime operatorja

Opis

Intersects (sečišče)

Zahteva, da metapodatkovni element INSPIRE „geografski prostorski obseg“ preseka opredeljeno interesno območje.

DEL B

Postopki

1.   SEZNAM POSTOPKOV

Zaradi zahteve po skladnosti s členom 11(1) Direktive 2007/2/ES zagotavlja storitev iskanja postopke iz tabele 3 v tej prilogi.

Tabela 3

| Postopek | Opis |
| --- | --- |
| Pridobivanje metapodatkov o storitvi iskanja (Get Discovery Service Metadata) | Zagotavlja vse potrebne informacije o storitvi ter opisuje njene zmogljivosti. |
| Iskanje metapodatkov (Discover Metadata) | Postopek „iskanje metapodatkov“ omogoča, da se na podlagi poizvedbenega izraza ciljne storitve iskanja pridobijo metapodatkovni elementi INSPIRE o virih. |

Postopek

Opis

Pridobivanje metapodatkov o storitvi iskanja (Get Discovery Service Metadata)

Zagotavlja vse potrebne informacije o storitvi ter opisuje njene zmogljivosti.

Iskanje metapodatkov (Discover Metadata)

Postopek „iskanje metapodatkov“ omogoča, da se na podlagi poizvedbenega izraza ciljne storitve iskanja pridobijo metapodatkovni elementi INSPIRE o virih.

Zaradi zahteve po skladnosti s členom 12 Direktive 2007/2/ES storitev iskanja zagotavlja podporo postopkom iz tabele 4 v tej prilogi.

Tabela 4

| Postopek | Opis |
| --- | --- |
| Objava metapodatkov (Publish Metadata) | Postopek „objava metapodatkov“ omogoča urejanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih v storitvi iskanja (mehanizmi za dodajanje ali izrez metapodatkov). Urejanje pomeni vstavljanje, posodabljanje in brisanje. |
| Povezovanje storitve iskanja (Link Discovery Service) | Funkcija „povezovanje storitve iskanja“ omogoča določanje razpoložljivosti storitve iskanja za iskanje virov prek storitev iskanja držav članic, pri tem pa metapodatki vira ostanejo na lokaciji lastnika. |

Postopek

Opis

Objava metapodatkov (Publish Metadata)

Postopek „objava metapodatkov“ omogoča urejanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih v storitvi iskanja (mehanizmi za dodajanje ali izrez metapodatkov). Urejanje pomeni vstavljanje, posodabljanje in brisanje.

Povezovanje storitve iskanja (Link Discovery Service)

Funkcija „povezovanje storitve iskanja“ omogoča določanje razpoložljivosti storitve iskanja za iskanje virov prek storitev iskanja držav članic, pri tem pa metapodatki vira ostanejo na lokaciji lastnika.

Parametri zahteve in odgovora vsakega postopka dopolnjujejo opis vsakega postopka in so sestavni del tehnične specifikacije storitve iskanja.

2.   POSTOPEK „PRIDOBITVANJE METAPODATKOV O STORITVI ISKANJA“

2.1   Zahteva „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“

2.1.1   Parametri zahteve „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“

Parameter zahteve „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“ določa naravni jezik za vsebino odgovora „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“.

2.2   Odgovor „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“

Odgovor „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“ vsebuje naslednje nabore parametrov:

| — | metapodatki o storitvi iskanja, |
| --- | --- |

—

metapodatki o storitvi iskanja,

| — | metapodatki o postopkih, |
| --- | --- |

—

metapodatki o postopkih,

| — | jeziki. |
| --- | --- |

—

jeziki.

2.2.1   Parametri „metapodatki o storitvi iskanja“

Parametri „metapodatki o storitvi iskanja“ obsegajo najmanj metapodatkovne elemente INSPIRE o storitvi iskanja.

2.2.2   Parametri metapodatkov o postopkih

Parameter metapodatkov o postopkih zagotavlja metapodatke o postopkih, ki jih opravi storitev iskanja. Ti parametri metapodatkov opisujejo posamezen postopek in:

| 1. | za metapodatke „objava“ navedejo vsaj, če je na voljo mehanizem za izrez ali mehanizem za dodajanje ali če sta na voljo oba; |
| --- | --- |

1.

za metapodatke „objava“ navedejo vsaj, če je na voljo mehanizem za izrez ali mehanizem za dodajanje ali če sta na voljo oba;

| 2. | Opišejo posamezen postopek, vključno in najmanj z opisom izmenjanih podatkov in omrežnim naslovom. |
| --- | --- |

2.

Opišejo posamezen postopek, vključno in najmanj z opisom izmenjanih podatkov in omrežnim naslovom.

2.2.3   Jezikovni parameter (Languages Parameter)

Zagotovita se dva jezikovna parametra:

| — | parameter za jezik odgovora (Response Language), ki določa naravni jezik, uporabljen v parametrih odgovora „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“, |
| --- | --- |

—

parameter za jezik odgovora (Response Language), ki določa naravni jezik, uporabljen v parametrih odgovora „pridobitev metapodatkov o storitvi iskanja“,

| — | parameter za podprte jezike (Supported Languages) s seznamom naravnih jezikov, ki podpirajo storitev iskanja. |
| --- | --- |

—

parameter za podprte jezike (Supported Languages) s seznamom naravnih jezikov, ki podpirajo storitev iskanja.

3.   POSTOPEK „ISKANJE METAPODATKOV“

3.1   Zahteva „iskanje metapodatkov“

Zahteva „iskanje metapodatkov“ ima naslednje parametre:

| — | jezik (Language), |
| --- | --- |

—

jezik (Language),

| — | poizvedba (Query). |
| --- | --- |

—

poizvedba (Query).

3.1.1   Jezikovni parameter

Jezikovni parameter določa naravni jezik, ki se zahteva za vsebino odgovora „iskanje metapodatkov“.

3.1.2   Parameter poizvedbe

Parameter poizvedbe vsebuje kombinacijo iskalnih kriterijev, kot je določeno v delu A.

3.2   Odgovor „iskanje metapodatkov“

3.2.1   Parameter odgovora „iskanje metapodatkov“

Parameter odgovora „iskanje metapodatkov“ vsebuje najmanj metapodatkovne elemente INSPIRE o vsakem viru, ki se ujema s poizvedbo.

4.   POSTOPEK „OBJAVA METAPODATKOV“

Funkcija „objava metapodatkov“ omogoča objavo metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih v storitvi iskanja. Obstajata dve možnosti:

| — | mehanizem za dodajanje (Push): omogoča urejanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih, ki so dostopni s storitvijo iskanja, |
| --- | --- |

—

mehanizem za dodajanje (Push): omogoča urejanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih, ki so dostopni s storitvijo iskanja,

| — | mehanizem za izrez (Pull): storitvi iskanja držav članic omogoča pridobivanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih z oddaljene lokacije. |
| --- | --- |

—

mehanizem za izrez (Pull): storitvi iskanja držav članic omogoča pridobivanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih z oddaljene lokacije.

Podprta je najmanj ena od navedenih možnosti.

4.1   Mehanizem za dodajanje

4.1.1   Zahteva „urejanje metapodatkov“ (Edit Metadata)

4.1.1.1   Parameter zahteve „urejanje metapodatkov“

Parameter zahteve „urejanje metapodatkov“ zagotavlja vse informacije, ki so potrebne za vstavljanje, posodabljanje ali brisanje metapodatkovnih elementov INSPIRE o virih v storitvi iskanja.

4.2   Mehanizem za izrez

4.2.1   Zahteva „zbiranje metapodatkov“ (Collect Metadata)

4.2.1.1   Parameter zahteve „zbiranje metapodatkov“

Parameter zahteve „zbiranje metapodatkov“ (Collect Metadata) zagotavlja vse informacije o oddaljeni lokaciji, ki so potrebne za pridobitev razpoložljivih metapodatkov o virih. Vsebuje najmanj metapodatkovne elemente INSPIRE o namenskih storitvah v zvezi s prostorskimi podatki.

5.   POSTOPEK „POVEZOVANJE STORITVE ISKANJA“

Postopek „povezovanje storitve iskanja“ omogoča določanje razpoložljivosti storitve iskanja v skladu s to uredbo za iskanje virov prek storitev iskanja držav članic, pri čemer metapodatki vira ostanejo na lokaciji lastnika.

5.1   Zahteva „povezovanje storitve iskanja“

5.1.1   Parameter zahteve „povezovanje storitve iskanja“

Parameter zahteve „povezovanje storitve iskanja“ zagotavlja v skladu s to uredbo vse informacije o storitvi iskanja javnega organa ali tretje osebe, kar storitvi iskanja držav članic omogoča, da na podlagi kombinacije iskalnih kriterijev od storitve iskanja javnega organa ali tretje osebe pridobiva metapodatke o virih in da jih združuje z drugimi metapodatki o virih.

---

PRILOGA III

STORITVE PREGLEDOVANJA

DEL A

Postopki

1.   SEZNAM POSTOPKOV

Zaradi zahteve po skladnosti s členom 11(1) Direktive 2007/2/ES zagotavlja storitev pregledovanja postopkov iz tabele 1 v tej prilogi.

Tabela 1

| Postopek | Opis |
| --- | --- |
| Pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja (Get View Service Metadata) | Zagotavlja vse potrebne informacije o storitvi ter opisuje njene zmogljivosti. |
| Pridobivanje karte (Get Map) | Vrne karto, ki vsebuje geografske in tematske informacije iz razpoložljivih zbirk prostorskih podatkov. Ta karta je prostorsko referencirana podoba. |

Postopek

Opis

Pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja (Get View Service Metadata)

Zagotavlja vse potrebne informacije o storitvi ter opisuje njene zmogljivosti.

Pridobivanje karte (Get Map)

Vrne karto, ki vsebuje geografske in tematske informacije iz razpoložljivih zbirk prostorskih podatkov. Ta karta je prostorsko referencirana podoba.

Zaradi zahteve po skladnosti s členom 12 Direktive 2007/2/ES storitev pregledovanja zagotavlja podporo postopkom iz tabele 2 v tej prilogi.

Tabela 2

| Postopek | Opis |
| --- | --- |
| Povezovanje storitve pregledovanja (Link View Service) | Javnemu organu ali tretji osebi omogoča, da storitev pregledovanja opredeli za pregledovanje svojih virov prek storitve pregledovanja držav članic, pri tem pa storitev pregledovanja ostaja na lokaciji javnega organa ali tretje osebe. |

Postopek

Opis

Povezovanje storitve pregledovanja (Link View Service)

Javnemu organu ali tretji osebi omogoča, da storitev pregledovanja opredeli za pregledovanje svojih virov prek storitve pregledovanja držav članic, pri tem pa storitev pregledovanja ostaja na lokaciji javnega organa ali tretje osebe.

Parametri zahteve in odgovora vsakega postopka dopolnjujejo opis vsakega postopka in so sestavni del tehnične specifikacije storitve pregledovanja.

2.   POSTOPEK „PRIDOBIVANJE METAPODATKOV O STORITVI PREGLEDOVANJA“

2.1   Zahteva „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“

2.1.1   Parametri zahteve „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“

Parameter zahteve „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“ določa naravni jezik za vsebino odgovora „pridobitev metapodatkov o storitvi pregledovanja“.

2.2   Parametri odgovora „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“

Odgovor „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“ vsebuje naslednji nabor parametrov:

| — | metapodatki o storitvi pregledovanja, |
| --- | --- |

—

metapodatki o storitvi pregledovanja,

| — | metapodatki o postopkih, |
| --- | --- |

—

metapodatki o postopkih,

| — | jeziki, |
| --- | --- |

—

jeziki,

| — | metapodatki o slojih. |
| --- | --- |

—

metapodatki o slojih.

2.2.1   Parametri „metapodatki o storitvi pregledovanja“

Parametri „metapodatki o storitvi pregledovanja“ vsebujejo najmanj metapodatkovne elemente INSPIRE o storitvi iskanja.

2.2.2   Parametri „metapodatki o postopkih“

Parameter „metapodatki o postopkih“ opisuje postopke storitve pregledovanja in vsebuje najmanj opis izmenjanih podatkov ter omrežni naslov vsakega postopka.

2.2.3   Jezikovni parametri

Zagotovita se dva jezikovna parametra:

| — | parameter za jezik odgovora (Response Language), ki določa naravni jezik, uporabljen v parametrih odgovora „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“, |
| --- | --- |

—

parameter za jezik odgovora (Response Language), ki določa naravni jezik, uporabljen v parametrih odgovora „pridobivanje metapodatkov o storitvi pregledovanja“,

| — | parameter za podprte jezike (Supported Languages) s seznamom naravnih jezikov, ki podpirajo storitev pregledovanja. |
| --- | --- |

—

parameter za podprte jezike (Supported Languages) s seznamom naravnih jezikov, ki podpirajo storitev pregledovanja.

2.2.4   Parametri „metapodatki o slojih“ (Layers Metadata)

Za vsak sloj se zagotovijo metapodatkovni elementi iz tabele 3.

Tabela 3

| Metapodatkovni elementi | Opis |
| --- | --- |
| Naslov vira | Naziv sloja, ki se uporablja pri sporazumevanju, za prikaz sloja, na primer v izbirniku |
| Povzetek vira | Povzetek sloja |
| Ključna beseda | Dodatne ključne besede |
| Geografski prostorski obseg | Najmanjši prostorski obseg v obliki pravokotnika v vseh podprtih referenčnih koordinatnih sistemih območja, ki ga sloj prekriva. |
| Enolična označba vira | Enolična označba vira, ki se uporablja za vzpostavitev sloja. |

Metapodatkovni elementi

Opis

Naslov vira

Naziv sloja, ki se uporablja pri sporazumevanju, za prikaz sloja, na primer v izbirniku

Povzetek vira

Povzetek sloja

Ključna beseda

Dodatne ključne besede

Geografski prostorski obseg

Najmanjši prostorski obseg v obliki pravokotnika v vseh podprtih referenčnih koordinatnih sistemih območja, ki ga sloj prekriva.

Enolična označba vira

Enolična označba vira, ki se uporablja za vzpostavitev sloja.

Za vsak sloj se zagotovijo parametri iz tabele 4.

Tabela 4

| Parameter | Opis |
| --- | --- |
| Naziv | Usklajeno ime sloja |
| Referenčni koordinatni sistemi | Seznam referenčnih koordinatnih sistemov, v katerih je sloj na voljo. |
| Slogi (Styles) | Seznam opredelitev slogov, ki so na voljo za prikaz sloja. |
| Slog se sestoji iz naslova in enolične označbe. |
| URL legende | URL-naslov legende za vsak slog, jezik in parov dimenzij. |
| Pari dimenzij | Določa podprte pare dvodimenzionalnih osi za večdimenzionalne zbirke prostorskih podatkov in skupine zbirk prostorskih podatkov. |

Parameter

Opis

Naziv

Usklajeno ime sloja

Referenčni koordinatni sistemi

Seznam referenčnih koordinatnih sistemov, v katerih je sloj na voljo.

Slogi (Styles)

Seznam opredelitev slogov, ki so na voljo za prikaz sloja.

Slog se sestoji iz naslova in enolične označbe.

URL legende

URL-naslov legende za vsak slog, jezik in parov dimenzij.

Pari dimenzij

Določa podprte pare dvodimenzionalnih osi za večdimenzionalne zbirke prostorskih podatkov in skupine zbirk prostorskih podatkov.

3.   POSTOPEK „PRIDOBIVANJE KARTE“

3.1   Zahteva „pridobivanje karte“

3.1.1   Parametri zahteve „pridobivanje karte“

Zagotovijo se parametri zahteve „pridobivanje karte“ iz tabele 5.

Tabela 5

| Parameter | Opis |
| --- | --- |
| Sloji | Seznam imen slojev, ki se vključijo v karto. |
| Slogi (Styles) | Seznam slogov, ki se uporabljajo za vsak sloj. |
| Referenčni koordinatni sistem | Referenčni koordinatni sistem karte |
| Prostorski obseg | Štiri kotne koordinate dvodimenzionalnih kart za izbrani(!) par dimenzij in v izbranem referenčnem koordinatnem sistemu |
| Širina podobe | Širina karte v slikovnih pikah |
| Višina podobe | Višina karte v slikovnih pikah |
| Format podobe | Izhodni format podobe |
| Jezik | Jezik, ki se uporablja za odgovor |
| Par dimenzij | Dvodimenzionalna os, ki se uporablja za karto. Npr. geografska razsežnost in čas |

Parameter

Opis

Sloji

Seznam imen slojev, ki se vključijo v karto.

Slogi (Styles)

Seznam slogov, ki se uporabljajo za vsak sloj.

Referenčni koordinatni sistem

Referenčni koordinatni sistem karte

Prostorski obseg

Štiri kotne koordinate dvodimenzionalnih kart za izbrani(!) par dimenzij in v izbranem referenčnem koordinatnem sistemu

Širina podobe

Širina karte v slikovnih pikah

Višina podobe

Višina karte v slikovnih pikah

Format podobe

Izhodni format podobe

Jezik

Jezik, ki se uporablja za odgovor

Par dimenzij

Dvodimenzionalna os, ki se uporablja za karto. Npr. geografska razsežnost in čas

4.   DEJANJE „POVEZOVANJE STORITVE PREGLEDOVANJA“

4.1   Zahteva „povezovanje storitve pregledovanja“

4.1.1   Parameter zahteve „povezovanje storitve pregledovanja“

Parameter zahteve „povezovanje storitve pregledovanja“ zagotavlja v skladu s to uredbo vse informacije o storitvi pregledovanja javnega organa ali tretje osebe, kar storitvi pregledovanja držav članic omogoča, da karto pridobi od storitve pregledovanja javnega organa ali tretje osebe in da jo združi z drugimi kartami.

DEL B

Druge značilnosti

Storitev pregledovanja ima naslednje značilnosti:

1.   Referenčni koordinatni sistemi

Sloji se pregledujejo hkrati prek enotnega referenčnega koordinatnega sistema, storitev pregledovanja pa podpira vsaj referenčne koordinatne sisteme iz točke 1 Priloge I k Direktivi 2007/2/ES.

2.   Format podobe

Storitev pregledovanja mora podpirati vsaj enega od naslednjih formatov podob:

| — | format „Portable Network Graphics“ (PNG), |
| --- | --- |

—

format „Portable Network Graphics“ (PNG),

| — | format „Graphics Interchange Format“ (GIF), brez stiskanja. |
| --- | --- |

—

format „Graphics Interchange Format“ (GIF), brez stiskanja.

---

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 977/2009

z dne 19. oktobra 2009

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zajamčenih tradicionalnih posebnosti [Boerenkaas (ZTP)]

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 11(1) Uredbe (ES) št. 509/2006 je Komisija pregledala zahtevek Nizozemske za odobritev spremembe elementov v specifikaciji zajamčene tradicionalne posebnosti „Boerenkaas“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 149/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 11(1) Uredbe (ES) št. 509/2006 je Komisija pregledala zahtevek Nizozemske za odobritev spremembe elementov v specifikaciji zajamčene tradicionalne posebnosti „Boerenkaas“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 149/2007 (2).

| (2) | Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo, da se pri sezonski proizvodnji pregledi izvajajo enkrat na šest do osem tednov v proizvodnem obdobju. Če je letna proizvodnja „Boerenkaas“ pod 25 000 kilogrami, se pregledi izvajajo dvakrat letno. Te spremembe se predlagajo, da bi preprečile visoke stroške preverjanja za mala podjetja. |
| --- | --- |

(2)

Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo, da se pri sezonski proizvodnji pregledi izvajajo enkrat na šest do osem tednov v proizvodnem obdobju. Če je letna proizvodnja „Boerenkaas“ pod 25 000 kilogrami, se pregledi izvajajo dvakrat letno. Te spremembe se predlagajo, da bi preprečile visoke stroške preverjanja za mala podjetja.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu četrtega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 509/2006, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz člena 8(2) in člena 9 – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu četrtega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 509/2006, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz člena 8(2) in člena 9 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zajamčene tradicionalne posebnosti „Boerenkaas“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Posodobljena specifikacija je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 46, 16.2.2007, str. 18.

2

---

PRILOGA I

Specifikacija za zajamčeno tradicionalno posebnost „Boerenkaas“ se spremeni:

Naslednji stavki se dodajo k točki 3.9 specifikacije o minimalnih zahtevah in postopkih za pregled posebne lastnosti:

„Če je proizvodnja sira ‚Boerenkaas‘ sezonska, se pregledi izvajajo enkrat na šest do osem tednov v proizvodnem obdobju. Če je letna proizvodnja ‚Boerenkaas‘ pod 25 000 kilogrami, se pregledi izvajajo dvakrat letno.“

---

PRILOGA II

„3.   Posodobljena specifikacija proizvoda

3.1.   Ime(-na) za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

‚Boerenkaas‘ (samo v nizozemščini)

3.2.   Gre za ime, ki:

|  | je specifično samo po sebi |
| --- | --- |
| | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |



je specifično samo po sebi

Image

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime ‚Boerenkaas‘ je povezano predvsem s proizvodom, ki se običajno pripravlja v kmetijskih obratih iz surovega mleka, proizvedenega večinoma z lastno živino. ‚Boeren‘ pomeni kmetje, torej je Boerenkaas sir, ki ga izdelujejo kmetje na kmetiji.

3.3.   Ali se zahteva pridržanje imena v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006)?

| | Registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- |
|  | Registracija brez pridržanja imena |

Image

Registracija s pridržanjem imena



Registracija brez pridržanja imena

3.4.   Vrsta proizvoda [kot v Prilogi II]

| Skupina 1.3 | Sir |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Sir

3.5.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime pod točko 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

‚Boerenkaas‘ je (pol)trdi sir iz surovega mleka goved, koz, ovac ali bivolov. Maščobni delež ‚Boerenkaas‘ je odvisen od maščobnega deleža obdelanega mleka.

Sir lahko vsebuje kumino ali druga semena, zelišča in/ali začimbe. Kolikor starejši je sir in kolikor dlje zori, toliko trši in bolj suh je. Lahko rečemo, da gre za trd sir.

Imena njegovih proizvodov so na primer ‚Goudse Boerenkaas‘ (‚Boerenkaas‘ vrste gavda), ‚Goudse Boerenkaas met kruiden‘ (‚Boerenkaas‘ vrste gavda z zelišči), ‚Edammer Boerenkaas‘ (‚Boerenkaas‘ vrste edamec), ‚Leidse Boerenkaas‘ (‚Boerenkaas‘ vrste leiden), ‚Boerenkaas van geitenmelk‘ (‚Boerenkaas‘ iz kozjega mleka) in ‚Boerenkaas van schapenmelk‘ (‚Boerenkaas‘ iz ovčjega mleka).

3.6.   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katero se uporablja ime pod točko 3.1 (člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Osnovne sestavine so lahko:

| (a) | surovo mleko; |
| --- | --- |

(a)

surovo mleko;

| (b) | smetana iz posnetega ali delno posnetega mleka, pridelana neposredno iz mleka iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

smetana iz posnetega ali delno posnetega mleka, pridelana neposredno iz mleka iz točke (a);

| (c) | voda. |
| --- | --- |

(c)

voda.

Mleko kot osnovna sestavina ne sme biti toplotno obdelano pri več kot 40 °C; fosfataza mora ustrezati tisti, ki je bila uporabljena pri surovem mleku kot osnovni sestavini.

Mleko je treba predelati v sir v 40 urah po molži.

Dodatki:

| (a) | kulture mikroorganizmov, ki tvorijo mlečno in propionsko kislino ter aromo (gensko nespremenjene); |
| --- | --- |

(a)

kulture mikroorganizmov, ki tvorijo mlečno in propionsko kislino ter aromo (gensko nespremenjene);

| (b) | sirilo (v smislu člena 5(a) Odredbe o živilih glede mlečnih proizvodov) |
| --- | --- |

(b)

sirilo (v smislu člena 5(a) Odredbe o živilih glede mlečnih proizvodov)

| (c) | kalcijev klorid |
| --- | --- |

(c)

kalcijev klorid

| (d) | natrijev nitrat |
| --- | --- |

(d)

natrijev nitrat

| (e) | semena, zelišča in/ali začimbe |
| --- | --- |

(e)

semena, zelišča in/ali začimbe

| (f) | natrijev klorid (z namakanjem v slanici). |
| --- | --- |

(f)

natrijev klorid (z namakanjem v slanici).

Postopek predelave

| — | Surovo mleko se 40 ur po molži pusti sesiriti pri temperaturi približno 30 °C. |
| --- | --- |

—

Surovo mleko se 40 ur po molži pusti sesiriti pri temperaturi približno 30 °C.

| — | Mešana kultura mlečnokislinskih bakterij poskrbi za kisanje mleka. |
| --- | --- |

—

Mešana kultura mlečnokislinskih bakterij poskrbi za kisanje mleka.

| — | Mešanica sirotke in skute se nareže, premeša in po odstranitvi enega dela sirotke enkrat ali dvakrat opere z vročo vodo, pri čemer temperatura mešanice sirotke in skute ne sme preseči 37 °C. |
| --- | --- |

—

Mešanica sirotke in skute se nareže, premeša in po odstranitvi enega dela sirotke enkrat ali dvakrat opere z vročo vodo, pri čemer temperatura mešanice sirotke in skute ne sme preseči 37 °C.

| — | Po obdelavi se skuta da v modele za sir. |
| --- | --- |

—

Po obdelavi se skuta da v modele za sir.

| — | Pred ali med stiskanjem sira se vanj vtisne označba iz kazeina, na kateri je ime sira ‚Boerenkaas‘, lahko pa se doda tudi vrsta mleka. |
| --- | --- |

—

Pred ali med stiskanjem sira se vanj vtisne označba iz kazeina, na kateri je ime sira ‚Boerenkaas‘, lahko pa se doda tudi vrsta mleka.

| — | Po stiskanju in kisanju sira po nekaj urah se sir namaka v slanici, ki vsebuje med 18 in 22 % soli (natrijevega klorida). |
| --- | --- |

—

Po stiskanju in kisanju sira po nekaj urah se sir namaka v slanici, ki vsebuje med 18 in 22 % soli (natrijevega klorida).

| — | Najkrajši čas zorenja v kmetijskem obratu je 13 dni po prvem dnevu priprave pri temperaturi najmanj 12 °C. |
| --- | --- |

—

Najkrajši čas zorenja v kmetijskem obratu je 13 dni po prvem dnevu priprave pri temperaturi najmanj 12 °C.

| — | Preden dobi ‚Boerenkaas‘ svoj značilen okus, zori v zorilnih prostorih kmetijskega obrata ali trgovskih prostorih. Zorenje lahko traja več tednov ali več kot eno leto. |
| --- | --- |

—

Preden dobi ‚Boerenkaas‘ svoj značilen okus, zori v zorilnih prostorih kmetijskega obrata ali trgovskih prostorih. Zorenje lahko traja več tednov ali več kot eno leto.

3.7.   Posebne lastnosti kmetijskih proizvodov ali živil (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

‚Boerenkaas‘ je sir, izdelan na kmetiji, iz surovega mleka goved, koz, ovac ali bivolov. Od tega mora biti vsaj polovica mleka proizvedena z lastno živino. Mleko se lahko dokupi od največ dveh kmetij za proizvodnjo mleka, pri čemer skupna kupljena količina ne sme biti večja od lastne proizvodnje.

Pregled glavnih lastnosti in sestave sira ‚Boerenkaas‘

| Lastnosti | ‚Goudse Boerenkaas‘ | ‚Leidse Boerenkaas‘ | ‚Edammer Boerenkaas‘ | ‚Boerenkaas‘ iz kozjega mleka, ‚Boerenkaas‘ iz ovčjega mleka, ‚Boerenkaas‘ iz bivolovega mleka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Surovina | kravje mleko | kravje mleko | kravje mleko | kozje, ovčje, bivolovo mleko |
| Oblika | oblika gavde (sploščen valj z zaobljenimi robovi) | oblika leidnovega sira (sploščen valj z ostrimi robovi) | okroglast ali hlebčast | |
| Skorja | belo-rumena, po želji zaščitena s premazom | rdeča, po želji zaščitena s premazom | belo-rumena, po želji zaščitena s premazom | belo-rumena, po želji zaščitena s premazom |
| Tekstura | čvrsta do mehka in mazljiva | čvrsta do trda, rezljiva | mehka do čvrsta ali trda, rezljiva | čvrsta do mehka in mazljiva |
| Luknje | enakomerno po vsem siru, premer lukenj med 2 in približno 15 mm; brez razpok (daljših od 1 cm) | omejeno število majhnih lukenj, ki so nastale med proizvodnjo, enakomerno po vsem siru, premer lukenj med 1 in 3 mm; brez razpok | omejeno število lukenj, enakomerno po vsem siru, premer lukenj med 2 in približno 8 mm; brez razpok | luknje enakomerno po vsem siru ali brez lukenj |
| PH | po 12 dneh med 5,20 in 5,40 | po 12 dneh med 5,20 in 5,30 | po 12 dneh med 5,20 in 5,30 | po 12 dneh med 5,10 in 5,30 |
| Maščobni delež suhe snovi (v %) | polnomasten, najmanj 48 % | 30 % +, maščobni delež suhe snovi več kot 30 % in manj kot 35 % ali 35 % +, maščobni delež suhe snovi več kot 35 % in manj kot 40 % | 40 % +, maščobni delež suhe snovi več kot 40 % in manj kot 45 % | najmanj 45 % + |
| Najvišja vsebnost vlage | 42,5 % (12 dni po pridelavi) | 45 % (12 dni po pridelavi) | 47 % (12 dni po pridelavi) | 46 % (12 dni po pridelavi) |
| Vsebnost soli (v %) | 0,4 % do največ 4 % soli v suhem siru | 0,4 % do največ 4 % soli v suhem siru | 0,4 % do največ 5 % soli v suhem siru | 0,4 % do največ 4 % soli v suhem siru |
| Dodatki | lahko kumina, semena, zelišča in/ali začimbe | kumina | lahko kumina | lahko semena, zelišča in/ali začimbe |
| Najkrajši čas zorenja | 13 dni po prvem dnevu priprave | 13 dni po prvem dnevu priprave | 13 dni po prvem dnevu priprave | 13 dni po prvem dnevu priprave |
| Najnižja temperatura zorenja | 12 °C | 12 °C | 12 °C | 12 °C |
| Fosfataza | normalna vrednost za surovo mleko | normalna vrednost za surovo mleko | normalna vrednost za surovo mleko | normalna vrednost za surovo mleko |

Lastnosti

‚Goudse Boerenkaas‘

‚Leidse Boerenkaas‘

‚Edammer Boerenkaas‘

‚Boerenkaas‘ iz kozjega mleka, ‚Boerenkaas‘ iz ovčjega mleka, ‚Boerenkaas‘ iz bivolovega mleka

Surovina

kravje mleko

kravje mleko

kravje mleko

kozje, ovčje, bivolovo mleko

Oblika

oblika gavde (sploščen valj z zaobljenimi robovi)

oblika leidnovega sira (sploščen valj z ostrimi robovi)

okroglast ali hlebčast

Skorja

belo-rumena, po želji zaščitena s premazom

rdeča, po želji zaščitena s premazom

belo-rumena, po želji zaščitena s premazom

belo-rumena, po želji zaščitena s premazom

Tekstura

čvrsta do mehka in mazljiva

čvrsta do trda, rezljiva

mehka do čvrsta ali trda, rezljiva

čvrsta do mehka in mazljiva

Luknje

enakomerno po vsem siru, premer lukenj med 2 in približno 15 mm; brez razpok (daljših od 1 cm)

omejeno število majhnih lukenj, ki so nastale med proizvodnjo, enakomerno po vsem siru, premer lukenj med 1 in 3 mm; brez razpok

omejeno število lukenj, enakomerno po vsem siru, premer lukenj med 2 in približno 8 mm; brez razpok

luknje enakomerno po vsem siru ali brez lukenj

PH

po 12 dneh med 5,20 in 5,40

po 12 dneh med 5,20 in 5,30

po 12 dneh med 5,20 in 5,30

po 12 dneh med 5,10 in 5,30

Maščobni delež suhe snovi (v %)

polnomasten, najmanj 48 %

30 % +, maščobni delež suhe snovi več kot 30 % in manj kot 35 % ali 35 % +, maščobni delež suhe snovi več kot 35 % in manj kot 40 %

40 % +, maščobni delež suhe snovi več kot 40 % in manj kot 45 %

najmanj 45 % +

Najvišja vsebnost vlage

42,5 % (12 dni po pridelavi)

45 % (12 dni po pridelavi)

47 % (12 dni po pridelavi)

46 % (12 dni po pridelavi)

Vsebnost soli (v %)

0,4 % do največ 4 % soli v suhem siru

0,4 % do največ 4 % soli v suhem siru

0,4 % do največ 5 % soli v suhem siru

0,4 % do največ 4 % soli v suhem siru

Dodatki

lahko kumina, semena, zelišča in/ali začimbe

kumina

lahko kumina

lahko semena, zelišča in/ali začimbe

Najkrajši čas zorenja

13 dni po prvem dnevu priprave

13 dni po prvem dnevu priprave

13 dni po prvem dnevu priprave

13 dni po prvem dnevu priprave

Najnižja temperatura zorenja

12 °C

12 °C

12 °C

12 °C

Fosfataza

normalna vrednost za surovo mleko

normalna vrednost za surovo mleko

normalna vrednost za surovo mleko

normalna vrednost za surovo mleko

3.8.   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe št. 1216/2007)

Ime ‚Boerenkaas‘ je povezano predvsem s proizvodom, ki se običajno pripravlja v kmetijskih obratih iz surovega mleka, proizvedenega večinoma z lastno živino.

Do leta 1874 je bilo vse mleko predelano na kmetiji. Po tem se je mleko postopoma začelo predelovati industrijsko. Pasterizacija mleka, namenjenega za pridelavo sira, se je začela uveljavljati v prvih letih dvajsetega stoletja. Industrijsko pridelan sir je zaradi pasteriziranja izgubil svoj značaj. V kmetijskih obratih pa se je ohranil tradicionalni način predelave surovega mleka.

Kot rezultat encimov, ki so naravno prisotni v mleku, npr. mlečne lipaze, in bakterijske flore, ki pride v mleko med molžo ali po njej, ima sir iz surovega mleka več okusa, torej je polnejši, močnejši in ostrejši. Veliko potrošnikov prepozna sir ‚Boerenkaas‘ po značilnem okusu, ki se razlikuje od ‚industrijsko‘ pridelanega sira. Okus je toliko izrazitejši, kolikor dlje sir zori.

Nova pravila so bila določena leta 1982 z odločbo in odredbo o sirovih izdelkih na podlagi zakona o kmetijski kakovosti. Ta pravila zajemajo kakovost sira, izvor mleka in metodo proizvodnje. Državni pečat jamči, da je sir ‚Boerenkaas‘ kmečki proizvod, pripravljen iz surovega mleka, ki se ni skladiščil dolgo in je bil večinoma pridelan z lastno živino.

Ta zakonodaja uvaja tudi možnost uporabe kozjega, ovčjega in bivolovega mleka, kot dodatek h kravjemu mleku. Uvaja tudi možnost proizvodnje sira iz surovega mleka z nižjim deležem maščobe.

Iz zgoraj navedenega je razvidna posebna lastnost osnovne sestavine in metoda pridobivanja.

3.9.   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe Komisije št. 1216/2007)

Zahteve te specifikacije, opisane v oddelku 3.6 (Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katero se uporablja ime pod točko 3.1), in tabela v oddelku 3.7 (Posebne lastnosti kmetijskih proizvodov ali živil (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007) veljajo za ‚Boerenkaas‘ kot zajamčeno tradicionalno posebnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006.

Vsakih šest do osem tednov se v vsakem obratu opravi inšpekcijski pregled, s katerim se preveri uporabljeno sveže, surovo mleko (ki ni starejše od 40 ur), namenjeno proizvodnji sira, in uporabljena označba iz kazeina. Enkrat letno se opravijo upravni pregledi, s katerimi se ugotovi, iz katerega kmetijskega obrata prihaja uporabljeno mleko. Pregled skladnosti z zahtevami v zvezi s sestavo obsega maščobni delež suhe snovi ter vsebnost vlage in soli v suhi snovi. Te vrednosti se hkrati preverijo enkrat na šest do osem tednov (1).

Poleg tega se z inšpekcijskim pregledom preveri, ali so upoštevane preostale glavne lastnosti različnih vrst sira ‚Boerenkaas‘ iz tabele oddelka 3.7. Ti pregledi glavnih značilnosti se tudi hkrati opravijo vizualno enkrat na šest do osem tednov.

---

(1)  Če je proizvodnja sira ‚Boerenkaas‘ sezonska, se pregledi izvajajo enkrat na šest do osem tednov v proizvodnem obdobju. Če je letna proizvodnja ‚Boerenkaas‘ pod 25 000 kilogrami, se pregledi izvajajo dvakrat letno.“

1

---

DIREKTIVE

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/25

---

DIREKTIVA 2009/114/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. septembra 2009

o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Direktivi Sveta 87/372/EGS (3), ki sta jo dopolnila Priporočilo Sveta z dne 25. junija 1987 o usklajenem uvajanju javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (4) in Resolucija Sveta z dne 14. decembra 1990 o sklepni fazi usklajenega uvajanja vseevropskih kopenskih javnih digitalnih mobilnih celičnih komunikacij v Skupnosti (GSM) (5), je priznana potreba, da se za gospodarski razvoj Skupnosti v celoti uporabijo viri, ki jih zagotavljajo sodobna telekomunikacijska omrežja, zlasti mobilna radijska omrežja. Priznana je tudi edinstvena priložnost, ki jo daje prehod na celični digitalni mobilni komunikacijski sistem druge generacije za vzpostavitev resnično vseevropskih mobilnih komunikacij. |
| --- | --- |

(1)

V Direktivi Sveta 87/372/EGS (3), ki sta jo dopolnila Priporočilo Sveta z dne 25. junija 1987 o usklajenem uvajanju javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (4) in Resolucija Sveta z dne 14. decembra 1990 o sklepni fazi usklajenega uvajanja vseevropskih kopenskih javnih digitalnih mobilnih celičnih komunikacij v Skupnosti (GSM) (5), je priznana potreba, da se za gospodarski razvoj Skupnosti v celoti uporabijo viri, ki jih zagotavljajo sodobna telekomunikacijska omrežja, zlasti mobilna radijska omrežja. Priznana je tudi edinstvena priložnost, ki jo daje prehod na celični digitalni mobilni komunikacijski sistem druge generacije za vzpostavitev resnično vseevropskih mobilnih komunikacij.

| (2) | Frekvenčna pasova 890–915 MHz in 935–960 MHz sta bila rezervirana za javne vseevropske celične digitalne mobilne komunikacijske storitve, ki jih je treba zagotoviti v vsaki državi članici v skladu z enotno specifikacijo, znano kot GSM. Pozneje je bil t. i. razširitveni pas (880–890 MHz in 925–935 MHz) dan na voljo za delovanje GSM, skupaj pa so ti frekvenčni pasovi znani kot pas 900 MHz. |
| --- | --- |

(2)

Frekvenčna pasova 890–915 MHz in 935–960 MHz sta bila rezervirana za javne vseevropske celične digitalne mobilne komunikacijske storitve, ki jih je treba zagotoviti v vsaki državi članici v skladu z enotno specifikacijo, znano kot GSM. Pozneje je bil t. i. razširitveni pas (880–890 MHz in 925–935 MHz) dan na voljo za delovanje GSM, skupaj pa so ti frekvenčni pasovi znani kot pas 900 MHz.

| (3) | Od leta 1987 so bile razvite nove digitalne radijske tehnologije, ki lahko zagotavljajo inovativne vseevropske elektronske komunikacije in lahko delujejo sočasno z GSM v pasu 900 MHz v tehnološko bolj nevtralnem regulativnem okviru kot pred tem. Pas 900 MHz ima dobre lastnosti širjenja, kar omogoča pokrivanje večjih razdalj kot pri višjih frekvenčnih pasovih in razširitev sodobnih glasovnih, podatkovnih in multimedijskih storitev na manj poseljena in podeželska območja. |
| --- | --- |

(3)

Od leta 1987 so bile razvite nove digitalne radijske tehnologije, ki lahko zagotavljajo inovativne vseevropske elektronske komunikacije in lahko delujejo sočasno z GSM v pasu 900 MHz v tehnološko bolj nevtralnem regulativnem okviru kot pred tem. Pas 900 MHz ima dobre lastnosti širjenja, kar omogoča pokrivanje večjih razdalj kot pri višjih frekvenčnih pasovih in razširitev sodobnih glasovnih, podatkovnih in multimedijskih storitev na manj poseljena in podeželska območja.

| (4) | Za prispevanje k cilju notranjega trga in k cilju sporočila Komisije z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 - Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“, ob ohranjanju razpoložljivosti GSM za uporabnike po vsej Evropi, ter za optimiziranje konkurenčnosti z zagotavljanjem velike izbire storitev in tehnologij uporabnikom bi bilo treba omogočiti, da lahko druge tehnologije uporabljajo pas 900 MHz za zagotavljanje dodatnih združljivih in naprednih vseevropskih storitev, ki bi lahko delovale sočasno z GSM. |
| --- | --- |

(4)

Za prispevanje k cilju notranjega trga in k cilju sporočila Komisije z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 - Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“, ob ohranjanju razpoložljivosti GSM za uporabnike po vsej Evropi, ter za optimiziranje konkurenčnosti z zagotavljanjem velike izbire storitev in tehnologij uporabnikom bi bilo treba omogočiti, da lahko druge tehnologije uporabljajo pas 900 MHz za zagotavljanje dodatnih združljivih in naprednih vseevropskih storitev, ki bi lahko delovale sočasno z GSM.

| (5) | Prihodnja uporaba pasu 900 MHz, zlasti pa vprašanje, koliko časa bo GSM ostala referenčna tehnologija za skupni tehnični soobstoj v tem frekvenčnem pasu, je vprašanje strateškega pomena za notranji trg. To vprašanje bi bilo treba skupaj z drugimi vprašanji politike Skupnosti glede brezžičnega dostopa preučiti v prihodnjih programih politike radijskega spektra, ki bodo sprejeti v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (6). V teh programih bodo politične smernice in cilji za strateško načrtovanje uporabe radijskega spektra določene v tesnem sodelovanju s Skupino za politiko radijskega spektra, ustanovljeno s Sklepom Komisije 2002/622/ES (7). |
| --- | --- |

(5)

Prihodnja uporaba pasu 900 MHz, zlasti pa vprašanje, koliko časa bo GSM ostala referenčna tehnologija za skupni tehnični soobstoj v tem frekvenčnem pasu, je vprašanje strateškega pomena za notranji trg. To vprašanje bi bilo treba skupaj z drugimi vprašanji politike Skupnosti glede brezžičnega dostopa preučiti v prihodnjih programih politike radijskega spektra, ki bodo sprejeti v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (6). V teh programih bodo politične smernice in cilji za strateško načrtovanje uporabe radijskega spektra določene v tesnem sodelovanju s Skupino za politiko radijskega spektra, ustanovljeno s Sklepom Komisije 2002/622/ES (7).

| (6) | Liberalizacija uporabe pasu 900 MHz bi lahko povzročila izkrivljanje konkurence. Zlasti nekateri mobilni operaterji, ki jim ni bil dodeljen spekter v pasu 900 MHz, bi lahko bili v slabšem položaju glede stroškov in učinkovitosti v primerjavi z operaterji, ki bodo lahko zagotavljali mobilne storitve tretje generacije v navedenem frekvenčnem pasu. Države članice lahko v skladu z regulativnim okvirom o elektronskih komunikacijah ter zlasti z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (8) spremenijo in/ali pregledajo pravice do uporabe spektra ter imajo tako na voljo sredstva, da po potrebi odpravijo taka možna izkrivljanja. |
| --- | --- |

(6)

Liberalizacija uporabe pasu 900 MHz bi lahko povzročila izkrivljanje konkurence. Zlasti nekateri mobilni operaterji, ki jim ni bil dodeljen spekter v pasu 900 MHz, bi lahko bili v slabšem položaju glede stroškov in učinkovitosti v primerjavi z operaterji, ki bodo lahko zagotavljali mobilne storitve tretje generacije v navedenem frekvenčnem pasu. Države članice lahko v skladu z regulativnim okvirom o elektronskih komunikacijah ter zlasti z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (8) spremenijo in/ali pregledajo pravice do uporabe spektra ter imajo tako na voljo sredstva, da po potrebi odpravijo taka možna izkrivljanja.

| (7) | Države članice bi morale Direktivo 87/372/EGS, kakor je bila spremenjena, prenesti v šestih mesecih od začetka veljavnosti te direktive. Čeprav to samo po sebi ne zahteva od držav članic, da spremenijo veljavne pravice do uporabe ali začnejo postopek odobritve, morajo spoštovati zahteve Direktive 2002/20/ES, kakor hitro se da pas 900 MHz na voljo v skladu s to direktivo. Pri tem bi morale države članice zlasti preveriti, ali bi se lahko z izvajanjem te direktive povzročilo izkrivljanje konkurence na zadevnih mobilnih trgih. Če ugotovijo, da se to dogaja, bi morale preučiti, ali je objektivno utemeljeno in sorazmerno spremeniti pravice do uporabe tistih operaterjev, ki so jim bile podeljene pravice do uporabe frekvenc iz pasu 900 MHz, ter, kadar je to sorazmerno, pregledati te pravice do uporabe in jih ponovno razdeliti, da se odpravijo taka izkrivljanja. Pred odločitvijo o takšnem ukrepanju bi se bilo treba posvetovati z javnostjo. |
| --- | --- |

(7)

Države članice bi morale Direktivo 87/372/EGS, kakor je bila spremenjena, prenesti v šestih mesecih od začetka veljavnosti te direktive. Čeprav to samo po sebi ne zahteva od držav članic, da spremenijo veljavne pravice do uporabe ali začnejo postopek odobritve, morajo spoštovati zahteve Direktive 2002/20/ES, kakor hitro se da pas 900 MHz na voljo v skladu s to direktivo. Pri tem bi morale države članice zlasti preveriti, ali bi se lahko z izvajanjem te direktive povzročilo izkrivljanje konkurence na zadevnih mobilnih trgih. Če ugotovijo, da se to dogaja, bi morale preučiti, ali je objektivno utemeljeno in sorazmerno spremeniti pravice do uporabe tistih operaterjev, ki so jim bile podeljene pravice do uporabe frekvenc iz pasu 900 MHz, ter, kadar je to sorazmerno, pregledati te pravice do uporabe in jih ponovno razdeliti, da se odpravijo taka izkrivljanja. Pred odločitvijo o takšnem ukrepanju bi se bilo treba posvetovati z javnostjo.

| (8) | Spekter, ki se da na voljo na podlagi te direktive, bi bilo treba dodeliti na pregleden način in tako, da se prepreči izkrivljanje konkurence na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(8)

Spekter, ki se da na voljo na podlagi te direktive, bi bilo treba dodeliti na pregleden način in tako, da se prepreči izkrivljanje konkurence na zadevnih trgih.

| (9) | Da bi lahko drugi sistemi delovali sočasno s sistemi GSM v istem frekvenčnem pasu, bi bilo treba preprečiti škodljivo motenje s predpisovanjem tehničnih pogojev uporabe za tehnologije, drugačne od GSM, ki uporabljajo pas 900 MHz. |
| --- | --- |

(9)

Da bi lahko drugi sistemi delovali sočasno s sistemi GSM v istem frekvenčnem pasu, bi bilo treba preprečiti škodljivo motenje s predpisovanjem tehničnih pogojev uporabe za tehnologije, drugačne od GSM, ki uporabljajo pas 900 MHz.

| (10) | Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (9) omogoča Komisiji, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za zagotavljanje usklajenih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra. |
| --- | --- |

(10)

Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (9) omogoča Komisiji, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za zagotavljanje usklajenih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra.

| (11) | Kot je zahtevala Komisija, je Evropska konferenca uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT) predložila tehnična poročila, ki potrjujejo, da bi lahko sistem UMTS (univerzalni mobilni telekomunikacijski sistem) deloval sočasno s sistemi GSM v pasu 900 MHz. Pas 900 MHz bi bilo zato treba odpreti za UMTS, t. j. sistem, ki lahko deluje sočasno s sistemi GSM, ter za druge sisteme takoj potem, ko se bo v skladu s postopkom iz Odločbe o radijskem spektru za sprejetje usklajenih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra dokazalo, da lahko delujejo sočasno s sistemi GSM. Če se država članica odloči, da bo podelila pravice uporabe za sisteme s specifikacijo UMTS 900, se z uporabo Odločbe o radijskem spektru in določbami Direktive 2002/21/ES zagotovi, da so ti sistemi zaščiteni pred škodljivim motenjem iz drugih delujočih sistemov. |
| --- | --- |

(11)

Kot je zahtevala Komisija, je Evropska konferenca uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT) predložila tehnična poročila, ki potrjujejo, da bi lahko sistem UMTS (univerzalni mobilni telekomunikacijski sistem) deloval sočasno s sistemi GSM v pasu 900 MHz. Pas 900 MHz bi bilo zato treba odpreti za UMTS, t. j. sistem, ki lahko deluje sočasno s sistemi GSM, ter za druge sisteme takoj potem, ko se bo v skladu s postopkom iz Odločbe o radijskem spektru za sprejetje usklajenih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra dokazalo, da lahko delujejo sočasno s sistemi GSM. Če se država članica odloči, da bo podelila pravice uporabe za sisteme s specifikacijo UMTS 900, se z uporabo Odločbe o radijskem spektru in določbami Direktive 2002/21/ES zagotovi, da so ti sistemi zaščiteni pred škodljivim motenjem iz drugih delujočih sistemov.

| (12) | Zagotoviti bi bilo treba ustrezno zaščito med uporabniki frekvenčnih pasov, ki spadajo pod to direktivo, in za obstoječe uporabnike v sosednjih pasovih. Poleg tega bi bilo treba upoštevati prihodnje sisteme za letalske komunikacije v frekvenčnih pasovih nad 960 MHz, ki prispevajo k izpolnjevanju ciljev politike Skupnosti v tem sektorju. CEPT je v zvezi s tem pripravil tehnične nasvete. |
| --- | --- |

(12)

Zagotoviti bi bilo treba ustrezno zaščito med uporabniki frekvenčnih pasov, ki spadajo pod to direktivo, in za obstoječe uporabnike v sosednjih pasovih. Poleg tega bi bilo treba upoštevati prihodnje sisteme za letalske komunikacije v frekvenčnih pasovih nad 960 MHz, ki prispevajo k izpolnjevanju ciljev politike Skupnosti v tem sektorju. CEPT je v zvezi s tem pripravil tehnične nasvete.

| (13) | Za prispevanje k ciljem notranjega trga elektronskih komunikacij bi bilo treba povečati prožnost upravljanja spektra in dostop do spektra. Pas 900 MHz bi bilo zato treba odpreti za druge sisteme za zagotavljanje vseevropskih storitev takoj potem, ko se dokaže, da lahko navedeni sistemi delujejo sočasno s sistemi GSM. |
| --- | --- |

(13)

Za prispevanje k ciljem notranjega trga elektronskih komunikacij bi bilo treba povečati prožnost upravljanja spektra in dostop do spektra. Pas 900 MHz bi bilo zato treba odpreti za druge sisteme za zagotavljanje vseevropskih storitev takoj potem, ko se dokaže, da lahko navedeni sistemi delujejo sočasno s sistemi GSM.

| (14) | Da se omogoči uporaba novih digitalnih tehnologij v pasu 900 MHz, ki bodo delovale sočasno s sistemi GSM, bi bilo treba spremeniti Direktivo 87/372/EGS in odpraviti rezervacijo tega frekvenčnega pasu za GSM – |
| --- | --- |

(14)

Da se omogoči uporaba novih digitalnih tehnologij v pasu 900 MHz, ki bodo delovale sočasno s sistemi GSM, bi bilo treba spremeniti Direktivo 87/372/EGS in odpraviti rezervacijo tega frekvenčnega pasu za GSM –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 87/372/EGS

Direktiva 87/372/EGS se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  1.   Države članice dajo na voljo frekvenčna pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz (pas 900 MHz) za sistema GSM in UMTS ter za druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko delujejo sočasno s sistemom GSM v skladu s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (10).
  2.   Države članice pri izvajanju te direktive preverijo, ali bi se lahko z obstoječo dodelitvijo pasu 900 MHz konkurenčnim mobilnim operaterjem na njihovem ozemlju izkrivljala konkurenca na zadevnih mobilnih trgih, ter, kadar je to upravičeno in sorazmerno, odpravijo takšno izkrivljanje v skladu s členom 14 Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (11). |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Države članice dajo na voljo frekvenčna pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz (pas 900 MHz) za sistema GSM in UMTS ter za druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko delujejo sočasno s sistemom GSM v skladu s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (10).

2.   Države članice pri izvajanju te direktive preverijo, ali bi se lahko z obstoječo dodelitvijo pasu 900 MHz konkurenčnim mobilnim operaterjem na njihovem ozemlju izkrivljala konkurenca na zadevnih mobilnih trgih, ter, kadar je to upravičeno in sorazmerno, odpravijo takšno izkrivljanje v skladu s členom 14 Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (11).

| 2. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | ‚sistem GSM‘ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je v skladu s standardi GSM, ki jih je objavil Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (v nadaljevanju ETSI), zlasti s standardoma EN 301502 in EN 301511; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

‚sistem GSM‘ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je v skladu s standardi GSM, ki jih je objavil Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (v nadaljevanju ETSI), zlasti s standardoma EN 301502 in EN 301511;

| (b) | ‚sistem UMTS‘ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je v skladu s standardi UMTS, ki jih je objavil ETSI, zlasti s standardi EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 in EN 301 908-11.“; |
| --- | --- |

(b)

‚sistem UMTS‘ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je v skladu s standardi UMTS, ki jih je objavil ETSI, zlasti s standardi EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 in EN 301 908-11.“;

| 3. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 9. maja 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.
  Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
  2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.“; |
| --- | --- |

3.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 9. maja 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.“;

| 4. | člen 4 se črta. |
| --- | --- |

4.

člen 4 se črta.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. septembra 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednica

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Mnenje z dne 25. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem istu) in Sklep Sveta z dne 27. julija 2009.

2

(3)  UL L 196, 17.7.1987, str. 85.

3

(4)  UL L 196, 17.7.1987, str. 81.

4

(5)  UL C 329, 31.12.1990, str. 25.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

6

(7)  UL L 198, 27.7.2002, str. 49.

7

(8)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

8

(9)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

9

(10)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

10

(11)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.“;

11

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Evropski parlament in Svet

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/28

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. septembra 2009

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

(2009/764/ES)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije

ter ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev tega sklada do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(2)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev tega sklada do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (3) | Španija je 29. decembra 2008 vložila zahtevek za uporabo sredstev ESPG zaradi presežkov v tekstilnem sektorju. Zahtevek izpolnjuje pogoje za določitev finančnega prispevka, kot je opredeljeno v členu 10 uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek 3 306 750 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Španija je 29. decembra 2008 vložila zahtevek za uporabo sredstev ESPG zaradi presežkov v tekstilnem sektorju. Zahtevek izpolnjuje pogoje za določitev finančnega prispevka, kot je opredeljeno v členu 10 uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek 3 306 750 EUR.

| (4) | Portugalska je 23. januarja 2009 vložila zahtevek za uporabo sredstev ESPG za presežke v tekstilnem sektorju. Zahtevek izpolnjuje pogoje za določitev finančnega prispevka, kot je opredeljeno v členu 10 uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek 832 800 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je 23. januarja 2009 vložila zahtevek za uporabo sredstev ESPG za presežke v tekstilnem sektorju. Zahtevek izpolnjuje pogoje za določitev finančnega prispevka, kot je opredeljeno v členu 10 uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek 832 800 EUR.

| (5) | Treba je uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za zahtevka, ki sta ju predložili Španija in Portugalska – |
| --- | --- |

(5)

Treba je uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za zahtevka, ki sta ju predložili Španija in Portugalska –

SKLENILA:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 se uporabijo sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in tako zagotovi znesek 4 139 550 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 16. septembra 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednica

C. MALMSTRÖM

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

Komisija

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 15. oktobra 2009

o zahtevi za oprostitev plačila davka na vozila, ki jo je predložila Francija na podlagi člena 6(2)(b) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7761)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/765/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (1) in zlasti člena 6 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2)(b) Direktive 1999/62/ES lahko države članice uporabijo znižano stopnjo davka ali oprostitev plačila davka za vozila, ki le občasno vozijo po javnih cestah v državi članici registracije in ki jih uporabljajo fizične ali pravne osebe, katerih glavna dejavnost ni prevoz blaga, če prevozi, ki se opravljajo s temi vozili, ne pomenijo izkrivljanja konkurence. Komisija mora znižanje ali oprostitev odobriti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2)(b) Direktive 1999/62/ES lahko države članice uporabijo znižano stopnjo davka ali oprostitev plačila davka za vozila, ki le občasno vozijo po javnih cestah v državi članici registracije in ki jih uporabljajo fizične ali pravne osebe, katerih glavna dejavnost ni prevoz blaga, če prevozi, ki se opravljajo s temi vozili, ne pomenijo izkrivljanja konkurence. Komisija mora znižanje ali oprostitev odobriti.

| (2) | Francija je Komisiji predložila zahtevo, da do 31. decembra 2014 podaljša svojo odobritev iz Odločbe 2005/449/ES (2) za oprostitev plačila davka na vozila v skladu z Direktivo 1999/62/ES za vozila s težo, enako ali večjo od 12 ton, ki se uporabljajo izključno v okviru javnih in industrijskih del v Franciji. |
| --- | --- |

(2)

Francija je Komisiji predložila zahtevo, da do 31. decembra 2014 podaljša svojo odobritev iz Odločbe 2005/449/ES (2) za oprostitev plačila davka na vozila v skladu z Direktivo 1999/62/ES za vozila s težo, enako ali večjo od 12 ton, ki se uporabljajo izključno v okviru javnih in industrijskih del v Franciji.

| (3) | Pogoji iz člena 6(2)(b) Direktive 1999/62/ES so izpolnjeni, če navedena vozila le občasno vozijo po javnih cestah, če se ne uporabljajo za prevoz blaga in če oprostitev plačila davka za ta vozila ne izkrivlja konkurence, saj se vozila lahko uporabljajo le za prevoz opreme, ki je stalno vgrajena na vozilo in se uporablja za lastne dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Pogoji iz člena 6(2)(b) Direktive 1999/62/ES so izpolnjeni, če navedena vozila le občasno vozijo po javnih cestah, če se ne uporabljajo za prevoz blaga in če oprostitev plačila davka za ta vozila ne izkrivlja konkurence, saj se vozila lahko uporabljajo le za prevoz opreme, ki je stalno vgrajena na vozilo in se uporablja za lastne dejavnosti.

| (4) | Da se Komisiji omogoči revizijo oprostitve plačila davka za vozila, mora biti trajanje odobritve omejeno. |
| --- | --- |

(4)

Da se Komisiji omogoči revizijo oprostitve plačila davka za vozila, mora biti trajanje odobritve omejeno.

| (5) | Oprostitev plačila, za katerega je prosila Francija, je zato treba odobriti – |
| --- | --- |

(5)

Oprostitev plačila, za katerega je prosila Francija, je zato treba odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V skladu s členom 6(2)(b) Direktive 1999/62/ES je Komisija do 31. decembra 2014 odobrila oprostitev plačila davka na vozila s težo, enako ali večjo od 12 ton, ki se uporabljajo izključno za prevoz opreme, ki je stalno vgrajena na vozilo, v okviru javnih in industrijskih del v Franciji:

| 1. | dvigalne naprave in naprave za upravljanje na lastni pogon (dvigala, vgrajena na šasijo vozila); |
| --- | --- |

1.

dvigalne naprave in naprave za upravljanje na lastni pogon (dvigala, vgrajena na šasijo vozila);

| 2. | mobilne črpalke ali črpalne postaje, ki so stalno vgrajene na šasijo vozila; |
| --- | --- |

2.

mobilne črpalke ali črpalne postaje, ki so stalno vgrajene na šasijo vozila;

| 3. | skupine mobilnih kompresorjev na motorni pogon, ki so stalno vgrajeni na šasijo vozila; |
| --- | --- |

3.

skupine mobilnih kompresorjev na motorni pogon, ki so stalno vgrajeni na šasijo vozila;

| 4. | mešalniki za beton in betonske črpalke, ki so stalno vgrajeni na šasijo vozila (z izjemo vozil z vgrajenimi betonskimi mešalniki); |
| --- | --- |

4.

mešalniki za beton in betonske črpalke, ki so stalno vgrajeni na šasijo vozila (z izjemo vozil z vgrajenimi betonskimi mešalniki);

| 5. | skupine mobilnih generatorjev, ki so stalno vgrajeni na šasijo vozila; |
| --- | --- |

5.

skupine mobilnih generatorjev, ki so stalno vgrajeni na šasijo vozila;

| 6. | mobilne naprave za vrtanje, ki so stalno vgrajene na šasijo vozila. |
| --- | --- |

6.

mobilne naprave za vrtanje, ki so stalno vgrajene na šasijo vozila.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 15. oktobra 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 187, 20.7.1999, str. 42.

1

(2)  UL L 158, 21.6.2005, str. 23.

2

---

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/32

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. oktobra 2009

o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7801)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/766/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Frekvenčna pasova 890–915 in 935–960 MHz sta bila rezervirana in namenjena za javno storitev vseevropskih celičnih digitalnih mobilnih komunikacij, ki se zagotavlja v vsaki državi članici po enotni specifikaciji, določeni z Direktivo Sveta 87/372/EGS z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (2), dopolnjeni s Priporočilom Sveta z dne 25. junija 1987 o usklajeni uvedbi javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (3) in Resolucijo Sveta z dne 14. decembra 1990 o zaključni fazi usklajene uvedbe javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (GSM) (4). |
| --- | --- |

(1)

Frekvenčna pasova 890–915 in 935–960 MHz sta bila rezervirana in namenjena za javno storitev vseevropskih celičnih digitalnih mobilnih komunikacij, ki se zagotavlja v vsaki državi članici po enotni specifikaciji, določeni z Direktivo Sveta 87/372/EGS z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (2), dopolnjeni s Priporočilom Sveta z dne 25. junija 1987 o usklajeni uvedbi javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (3) in Resolucijo Sveta z dne 14. decembra 1990 o zaključni fazi usklajene uvedbe javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (GSM) (4).

| (2) | Direktiva 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) spreminja Direktivo 87/372/EGS in odpira frekvenčna pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz (pas 900 MHz) univerzalnemu mobilnemu telekomunikacijskemu sistemu (UMTS) in drugim prizemnim sistemom, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno z globalnim sistemom za mobilne komunikacije (GSM) v skladu s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES (v nadaljnjem besedilu: Odločba o radijskem spektru). Sprejeti tehnični ukrepi bi morali zato dovoliti sočasen obstoj GSM in drugih sistemov v pasu 900 MHz. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) spreminja Direktivo 87/372/EGS in odpira frekvenčna pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz (pas 900 MHz) univerzalnemu mobilnemu telekomunikacijskemu sistemu (UMTS) in drugim prizemnim sistemom, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno z globalnim sistemom za mobilne komunikacije (GSM) v skladu s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES (v nadaljnjem besedilu: Odločba o radijskem spektru). Sprejeti tehnični ukrepi bi morali zato dovoliti sočasen obstoj GSM in drugih sistemov v pasu 900 MHz.

| (3) | Frekvenčna pasova 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz (pas 1 800 MHz) sta postala dostopna za GSM in ju sedaj uporabljajo sistemi GSM po vsej Evropi. Tudi pas 1 800 MHz bi moral biti odprt pod enakimi pogoji kot pas 900 MHz za druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno s sistemi GSM. |
| --- | --- |

(3)

Frekvenčna pasova 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz (pas 1 800 MHz) sta postala dostopna za GSM in ju sedaj uporabljajo sistemi GSM po vsej Evropi. Tudi pas 1 800 MHz bi moral biti odprt pod enakimi pogoji kot pas 900 MHz za druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno s sistemi GSM.

| (4) | Sedanjo uporabo GSM v pasu 1 800 MHz je treba ščititi v celotni Skupnosti, dokler bo obstajalo razumno veliko povpraševanje po storitvi, in sicer v skladu s pristopom iz Direktive 87/372/EGS za zaščito uporabe GSM v pasu 900 MHz. |
| --- | --- |

(4)

Sedanjo uporabo GSM v pasu 1 800 MHz je treba ščititi v celotni Skupnosti, dokler bo obstajalo razumno veliko povpraševanje po storitvi, in sicer v skladu s pristopom iz Direktive 87/372/EGS za zaščito uporabe GSM v pasu 900 MHz.

| (5) | Na podlagi člena 4(2) Odločbe o radijskem spektru je Komisija 5. julija 2006 dodelila mandat Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT), da razvije čim manj restriktivne tehnične pogoje za frekvenčne pasove, obravnavane v okviru WAPECS (politika brezžičnega dostopa za elektronske komunikacijske storitve), kamor spadata tudi pasova 900 MHz in 1 800 MHz. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 4(2) Odločbe o radijskem spektru je Komisija 5. julija 2006 dodelila mandat Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT), da razvije čim manj restriktivne tehnične pogoje za frekvenčne pasove, obravnavane v okviru WAPECS (politika brezžičnega dostopa za elektronske komunikacijske storitve), kamor spadata tudi pasova 900 MHz in 1 800 MHz.

| (6) | Tehnološka nevtralnost in nevtralnost storitev sta cilja politike, ki so ju podprle države članice v mnenju Skupine za politiko radijskega spektra (v nadaljnjem besedilu: RSPG) o WAPECS z dne 23. novembra 2005, da se doseže bolj fleksibilna uporaba spektra. V mnenju RSPG o WAPECS je navedeno, da teh ciljev politike ne bi smeli uvajati nenadno, ampak postopoma, da bi se izognili motnjam na trgu. Komisija je izrazila svoje poglede o bolj fleksibilni uporabi spektra v sporočilu „Hiter dostop do spektra za brezžične elektronske komunikacijske storitve z večjo prilagodljivostjo“ (6), ki med drugim poudarja potrebo po dosledni in sorazmerni rešitvi za pasove mobilnih storitev druge in tretje generacije v kontekstu uvajanja fleksibilne uporabe spektra za elektronske komunikacijske storitve. |
| --- | --- |

(6)

Tehnološka nevtralnost in nevtralnost storitev sta cilja politike, ki so ju podprle države članice v mnenju Skupine za politiko radijskega spektra (v nadaljnjem besedilu: RSPG) o WAPECS z dne 23. novembra 2005, da se doseže bolj fleksibilna uporaba spektra. V mnenju RSPG o WAPECS je navedeno, da teh ciljev politike ne bi smeli uvajati nenadno, ampak postopoma, da bi se izognili motnjam na trgu. Komisija je izrazila svoje poglede o bolj fleksibilni uporabi spektra v sporočilu „Hiter dostop do spektra za brezžične elektronske komunikacijske storitve z večjo prilagodljivostjo“ (6), ki med drugim poudarja potrebo po dosledni in sorazmerni rešitvi za pasove mobilnih storitev druge in tretje generacije v kontekstu uvajanja fleksibilne uporabe spektra za elektronske komunikacijske storitve.

| (7) | V skladu s pristopom iz Direktive 87/372/EGS glede odprtja pasu 900 MHz je treba pas 1 800 MHz, ki se sedaj uporablja za GSM, zato tudi določiti za GSM in druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno s sistemi GSM, države članice pa bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito neprekinjenega delovanja sistemov GSM pred škodljivimi motnjami. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s pristopom iz Direktive 87/372/EGS glede odprtja pasu 900 MHz je treba pas 1 800 MHz, ki se sedaj uporablja za GSM, zato tudi določiti za GSM in druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno s sistemi GSM, države članice pa bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito neprekinjenega delovanja sistemov GSM pred škodljivimi motnjami.

| (8) | Kateri koli drug sistem, ki se začne uporabljati v pasovih 900 MHz in 1 800 MHz, mora zagotoviti tehnično združljivost s sosednjimi omrežji, s katerimi upravljajo drugi imetniki pravic v teh pasovih, in z uporabo frekvenčnih pasov, ki mejijo na pasova 900 MHz in 1 800 MHz. |
| --- | --- |

(8)

Kateri koli drug sistem, ki se začne uporabljati v pasovih 900 MHz in 1 800 MHz, mora zagotoviti tehnično združljivost s sosednjimi omrežji, s katerimi upravljajo drugi imetniki pravic v teh pasovih, in z uporabo frekvenčnih pasov, ki mejijo na pasova 900 MHz in 1 800 MHz.

| (9) | Študije o združljivosti, ki jih na zahtevo Komisije izvaja CEPT, dokazujejo tehnično združljivost usklajevalnih ukrepov iz Odločbe o radijskem spektru. Te študije bi morale pomagati pri opredelitvi tehničnih pogojev, potrebnih za sočasen obstoj rastočega števila prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve. Pripraviti je treba seznam sistemov, ki izkazujejo takšno tehnično združljivost, ki ga po potrebi spremeni Komisija s pomočjo Odbora za radijski spekter po načelih WAPECS, in tako sčasoma povečati število sistemov z usklajenim dostopom do pasov 900 in 1 800 MHz. |
| --- | --- |

(9)

Študije o združljivosti, ki jih na zahtevo Komisije izvaja CEPT, dokazujejo tehnično združljivost usklajevalnih ukrepov iz Odločbe o radijskem spektru. Te študije bi morale pomagati pri opredelitvi tehničnih pogojev, potrebnih za sočasen obstoj rastočega števila prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve. Pripraviti je treba seznam sistemov, ki izkazujejo takšno tehnično združljivost, ki ga po potrebi spremeni Komisija s pomočjo Odbora za radijski spekter po načelih WAPECS, in tako sčasoma povečati število sistemov z usklajenim dostopom do pasov 900 in 1 800 MHz.

| (10) | Na podlagi tehničnih preiskav, zlasti poročil 82 in 96 Odbora za elektronske komunikacije (ECC) pri CEPT, ter kot odgovor na mandat z dne 5. julija 2006 v poročilu CEPT št. 19 je CEPT ugotovila, da se omrežja UMTS/900/1 800 lahko vzpostavijo v mestnih, primestnih in podeželskih območjih hkrati z že obstoječimi omrežji GSM/900/1 800, tako da se uporabijo ustrezne vrednosti za razmik med nosilci. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi tehničnih preiskav, zlasti poročil 82 in 96 Odbora za elektronske komunikacije (ECC) pri CEPT, ter kot odgovor na mandat z dne 5. julija 2006 v poročilu CEPT št. 19 je CEPT ugotovila, da se omrežja UMTS/900/1 800 lahko vzpostavijo v mestnih, primestnih in podeželskih območjih hkrati z že obstoječimi omrežji GSM/900/1 800, tako da se uporabijo ustrezne vrednosti za razmik med nosilci.

| (11) | Rezultate mandata, dodeljenega CEPT, bi bilo treba uporabiti v Skupnosti in jih izvajati v državah članicah brez odlašanja zaradi povpraševanja trga po uvedbi UMTS v teh pasovih. Poleg tega bi morale države članice poskrbeti, da UMTS zagotovi ustrezno zaščito obstoječih sistemov v sosednjih pasovih. |
| --- | --- |

(11)

Rezultate mandata, dodeljenega CEPT, bi bilo treba uporabiti v Skupnosti in jih izvajati v državah članicah brez odlašanja zaradi povpraševanja trga po uvedbi UMTS v teh pasovih. Poleg tega bi morale države članice poskrbeti, da UMTS zagotovi ustrezno zaščito obstoječih sistemov v sosednjih pasovih.

| (12) | Da se poveča fleksibilnost in hkrati ohrani potrebna vseevropska pokritost z elektronskimi komunikacijskimi storitvami v usklajenih pasovih, bi morale imeti države članice tudi možnost, da poleg sistema GSM in drugih navedenih prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, dovolijo uvedbo še drugih sistemov v pasova 900 MHz in 1 800 MHz, če zagotovijo sočasen obstoj takšnih prizemnih sistemov. |
| --- | --- |

(12)

Da se poveča fleksibilnost in hkrati ohrani potrebna vseevropska pokritost z elektronskimi komunikacijskimi storitvami v usklajenih pasovih, bi morale imeti države članice tudi možnost, da poleg sistema GSM in drugih navedenih prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, dovolijo uvedbo še drugih sistemov v pasova 900 MHz in 1 800 MHz, če zagotovijo sočasen obstoj takšnih prizemnih sistemov.

| (13) | Tehnično upravljanje radijskega spektra vključuje usklajevanje in razporejanje radijskega spektra. To usklajevanje bi moralo odsevati zahteve splošnih načel politike, opredeljene na ravni Skupnosti. Vendar tehnično upravljanje radijskega spektra ne vključuje niti postopkov dodeljevanja in izdajanja dovoljenj (vključno z njihovim časovnim načrtovanjem) niti odločanja o tem, ali naj se za dodelitev radijskih frekvenc uporabljajo konkurenčni postopki izbiranja. |
| --- | --- |

(13)

Tehnično upravljanje radijskega spektra vključuje usklajevanje in razporejanje radijskega spektra. To usklajevanje bi moralo odsevati zahteve splošnih načel politike, opredeljene na ravni Skupnosti. Vendar tehnično upravljanje radijskega spektra ne vključuje niti postopkov dodeljevanja in izdajanja dovoljenj (vključno z njihovim časovnim načrtovanjem) niti odločanja o tem, ali naj se za dodelitev radijskih frekvenc uporabljajo konkurenčni postopki izbiranja.

| (14) | Razlike med razmerami v posameznih državah bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence. Obstoječi regulativni okvir daje državam članicam vsa potrebna orodja za sorazmerno, nediskriminatorno in nepristransko obravnavanje teh težav v skladu z zakonodajo Skupnosti, vključno z Direktivo 87/372/EGS, Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (7) ter Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (8). |
| --- | --- |

(14)

Razlike med razmerami v posameznih državah bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence. Obstoječi regulativni okvir daje državam članicam vsa potrebna orodja za sorazmerno, nediskriminatorno in nepristransko obravnavanje teh težav v skladu z zakonodajo Skupnosti, vključno z Direktivo 87/372/EGS, Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (7) ter Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (8).

| (15) | Uporabo spektra urejajo določbe zakonodaje Skupnosti o varovanju javnega zdravja, zlasti Direktiva 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (9), in Priporočilo Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (10). Varovanje zdravja pri radijski opremi se zagotavlja s skladnostjo takšne opreme z osnovnimi zahtevami Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (11). |
| --- | --- |

(15)

Uporabo spektra urejajo določbe zakonodaje Skupnosti o varovanju javnega zdravja, zlasti Direktiva 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (9), in Priporočilo Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (10). Varovanje zdravja pri radijski opremi se zagotavlja s skladnostjo takšne opreme z osnovnimi zahtevami Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (11).

| (16) | Da se zagotovi tudi dolgoročna učinkovita uporaba pasov 900 MHz in 1 800 MHz, bi morale uprave še naprej izvajati študije, ki bi povečale učinkovitost in inovativno rabo. S ciljem, da se ta odločba revidira, tako da bi vključevala dodatne tehnologije, bi lahko te in druge študije, ki jih bo opravila CEPT na podlagi nadaljnjih mandatov, pokazale, da lahko drugi sistemi, ki niso GSM in UMTS, zagotovijo prizemne elektronske komunikacijske storitve z vseevropskim pokritjem in z ustreznimi ukrepi zagotovijo tehnično združljivost z GSM in UMTS. |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi tudi dolgoročna učinkovita uporaba pasov 900 MHz in 1 800 MHz, bi morale uprave še naprej izvajati študije, ki bi povečale učinkovitost in inovativno rabo. S ciljem, da se ta odločba revidira, tako da bi vključevala dodatne tehnologije, bi lahko te in druge študije, ki jih bo opravila CEPT na podlagi nadaljnjih mandatov, pokazale, da lahko drugi sistemi, ki niso GSM in UMTS, zagotovijo prizemne elektronske komunikacijske storitve z vseevropskim pokritjem in z ustreznimi ukrepi zagotovijo tehnično združljivost z GSM in UMTS.

| (17) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Namen te odločbe je uskladiti tehnične pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe pasu 900 MHz v skladu z Direktivo 87/372/EGS ter pasu 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve.

Člen 2

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „sistem GSM“ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je skladno s standardi GSM, kakor jih je objavil ETSI, zlasti z EN 301 502 in EN 301 511; |
| --- | --- |

(a)

„sistem GSM“ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki je skladno s standardi GSM, kakor jih je objavil ETSI, zlasti z EN 301 502 in EN 301 511;

| (b) | „pas 900 MHz“ pomeni pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz; |
| --- | --- |

(b)

„pas 900 MHz“ pomeni pasova 880–915 MHz in 925–960 MHz;

| (c) | „pas 1 800 MHz“ pomeni pasova 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz. |
| --- | --- |

(c)

„pas 1 800 MHz“ pomeni pasova 1 710–1 785 MHz in 1 805–1 880 MHz.

Člen 3

Prizemni sistemi, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve in lahko obstajajo sočasno s sistemi GSM v pasu 900 MHz v skladu s členom 1(1) Direktive 87/372/EGS, so navedeni v Prilogi. Zanje veljajo pogoji in roki za izvedbo, navedeni v Prilogi.

Člen 4

1.   Pas 1 800 MHz se določi in da na voljo za sisteme GSM najpozneje 9. novembra 2009.

2.   Pas 1 800 MHz se določi in da na voljo za druge prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, navedene v Prilogi, ob upoštevanju pogojev in rokov za izvedbo, navedenih v Prilogi.

Člen 5

1.   Države članice lahko določijo in dajo na voljo pasova 900 MHz in 1 800 MHz za druge prizemne sisteme, ki niso navedeni v Prilogi, če zagotovijo, da:

| (a) | lahko takšni sistemi obstajajo sočasno s sistemi GSM; |
| --- | --- |

(a)

lahko takšni sistemi obstajajo sočasno s sistemi GSM;

| (b) | lahko takšni sistemi obstajajo sočasno z drugimi sistemi iz Priloge na njihovem lastnem ozemlju ter na ozemlju sosednjih držav članic. |
| --- | --- |

(b)

lahko takšni sistemi obstajajo sočasno z drugimi sistemi iz Priloge na njihovem lastnem ozemlju ter na ozemlju sosednjih držav članic.

2.   Države članice zagotovijo, da drugi sistemi iz člena 3 in člena 4(2) ter odstavka 1 tega člena ustrezno ščitijo sisteme v sosednjih pasovih.

Člen 6

Države članice stalno spremljajo uporabo pasov 900 MHz in 1 800 MHz, da zagotovijo njuno učinkovito uporabo, in zlasti poročajo Komisiji, ali je treba Prilogo revidirati.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. oktobra 2009

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 196, 17.7.1987, str. 85.

2

(3)  UL L 196, 17.7.1987, str. 81.

3

(4)  UL C 329, 31.12.1990, str. 25.

4

(5)  Glej stran 25 tega Uradnega lista.

5

(6)  COM(2007) 50.

6

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

7

(8)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

8

(9)  UL L 159, 30.4.2004, str. 1.

9

(10)  UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

10

(11)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

11

---

PRILOGA

SEZNAM PRIZEMNIH SISTEMOV IZ ČLENA 3 IN ČLENA 4(2)

Naslednji tehnični parametri se uporabljajo kot bistveni sestavni del pogojev, potrebnih za zagotovitev sočasnega obstoja, ko ni dvostranskih ali večstranskih sporazumov med sosednjimi omrežji, kar pa ne izključuje manj strogih tehničnih parametrov, če se o njih dogovorijo operaterji takšnih omrežij.

| Sistemi | Tehnični parametri | Roki za izvedbo |
| --- | --- | --- |
| UMTS, skladni s standardi UMTS, kakor jih je objavil ETSI, in zlasti z EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 in EN 301 908-11 | 1. | Razmik med nosilci je 5 MHz ali več med dvema sosednjima omrežjema UMTS |

Sistemi

Tehnični parametri

Roki za izvedbo

UMTS, skladni s standardi UMTS, kakor jih je objavil ETSI, in zlasti z EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 in EN 301 908-11

1.

Razmik med nosilci je 5 MHz ali več med dvema sosednjima omrežjema UMTS

| 2. | Razmik med nosilci je 2,8 MHz ali več med sosednjima omrežjema UMTS in GSM |
| --- | --- |

2.

Razmik med nosilci je 2,8 MHz ali več med sosednjima omrežjema UMTS in GSM

9. maj 2010

---

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/36

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. oktobra 2009

o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“ po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7806)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/767/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1) in zlasti člena 8(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Obveznosti upravne poenostavitve, ki jih državam članicam nalaga poglavje II Direktive 2006/123/ES, zlasti člena 5 in 8 tega poglavja, vključujejo obveznost poenostavitve postopkov in formalnosti, ki veljajo za začetek opravljanja in opravljanje storitvene dejavnosti, in obveznost zagotovitve, da lahko te postopke in formalnosti ponudniki storitev opravijo enostavno na daljavo in po elektronski poti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“. |
| --- | --- |

(1)

Obveznosti upravne poenostavitve, ki jih državam članicam nalaga poglavje II Direktive 2006/123/ES, zlasti člena 5 in 8 tega poglavja, vključujejo obveznost poenostavitve postopkov in formalnosti, ki veljajo za začetek opravljanja in opravljanje storitvene dejavnosti, in obveznost zagotovitve, da lahko te postopke in formalnosti ponudniki storitev opravijo enostavno na daljavo in po elektronski poti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“.

| (2) | Zaključek postopkov in formalnosti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“ mora biti mogoč čezmejno med državami članicami, kot to določa člen 8 Direktive 2006/123/ES. |
| --- | --- |

(2)

Zaključek postopkov in formalnosti s pomočjo „enotnih kontaktnih točk“ mora biti mogoč čezmejno med državami članicami, kot to določa člen 8 Direktive 2006/123/ES.

| (3) | Za izpolnjevanje obveznosti poenostavitve postopkov in formalnosti ter za pospeševanje čezmejne uporabe „enotnih kontaktnih točk“ morajo postopki po elektronski poti temeljiti na enostavnih rešitvah, vključno z uporabo elektronskih podpisov. V primerih, ko se po ustrezni oceni tveganja konkretnih postopkov in formalnosti šteje, da je potrebna visoka raven varnosti ali enakovrednost z lastnoročnim podpisom, se lahko od ponudnikov storitev za določene postopke in formalnosti zahtevajo napredni elektronski podpisi, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje. |
| --- | --- |

(3)

Za izpolnjevanje obveznosti poenostavitve postopkov in formalnosti ter za pospeševanje čezmejne uporabe „enotnih kontaktnih točk“ morajo postopki po elektronski poti temeljiti na enostavnih rešitvah, vključno z uporabo elektronskih podpisov. V primerih, ko se po ustrezni oceni tveganja konkretnih postopkov in formalnosti šteje, da je potrebna visoka raven varnosti ali enakovrednost z lastnoročnim podpisom, se lahko od ponudnikov storitev za določene postopke in formalnosti zahtevajo napredni elektronski podpisi, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje.

| (4) | Okvir Skupnosti za elektronski podpis je bil vzpostavljen z Direktivo 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (2). Da se pospeši učinkovita čezmejna uporaba naprednih elektronskih podpisov, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, je treba povečati zaupanje v te elektronske podpise, ne glede na državo članico, v kateri ima podpisnik ali overitelj, ki izda kvalificirano potrdilo, sedež. To je mogoče doseči tako, da so informacije, potrebne za preverjanje elektronskih podpisov, lažje dosegljive v zanesljivi obliki, zlasti informacije v zvezi z overitelji, ki so nadzorovani/akreditirani v državi članici, in v zvezi s storitvami, ki jih nudijo. |
| --- | --- |

(4)

Okvir Skupnosti za elektronski podpis je bil vzpostavljen z Direktivo 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (2). Da se pospeši učinkovita čezmejna uporaba naprednih elektronskih podpisov, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, je treba povečati zaupanje v te elektronske podpise, ne glede na državo članico, v kateri ima podpisnik ali overitelj, ki izda kvalificirano potrdilo, sedež. To je mogoče doseči tako, da so informacije, potrebne za preverjanje elektronskih podpisov, lažje dosegljive v zanesljivi obliki, zlasti informacije v zvezi z overitelji, ki so nadzorovani/akreditirani v državi članici, in v zvezi s storitvami, ki jih nudijo.

| (5) | Treba je zagotoviti, da države članice s pomočjo skupnega modela omogočijo javni dostop do teh informacij, da se pospeši njihova uporaba in zagotovi ustrezna raven podrobnosti, ki prejemnikom omogoča potrjevanje elektronskega podpisa – |
| --- | --- |

(5)

Treba je zagotoviti, da države članice s pomočjo skupnega modela omogočijo javni dostop do teh informacij, da se pospeši njihova uporaba in zagotovi ustrezna raven podrobnosti, ki prejemnikom omogoča potrjevanje elektronskega podpisa –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Uporaba in sprejem elektronskih podpisov

1.   Če je to upravičeno na podlagi ustrezne ocene povezanega tveganja in je v skladu s členom 5(1) in (3) Direktive 2006/123/ES, lahko države članice zahtevajo, da ponudnik storitev za dokončanje določenih postopkov in formalnosti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po členu 8 Direktive 2006/123/ES uporabi napredne elektronske podpise, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje, kot je to določeno in urejeno z Direktivo 1999/93/ES.

2.   Države članice sprejmejo vsak napredni elektronski podpis, ki temelji na kvalificiranem potrdilu, z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje, za dokončanje postopkov in formalnosti iz odstavka 1, brez poseganja v možnost držav članic, da omejijo ta sprejem na napredne elektronske podpise, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu in so oblikovani z napravo za varno tvorjenje podpisa, če je to v skladu z oceno tveganja iz odstavka 1.

3.   Države članice sprejem naprednih elektronskih podpisov, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje, ne pogojujejo z zahtevami, ki ovirajo takšno uporabo postopkov s strani ponudnikov storitev po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk.

4.   Odstavek 2 državam članicam ne preprečuje sprejema elektronskih podpisov, ki niso napredni elektronski podpisi, ki temeljijo na kvalificiranem potrdilu, z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje.

Člen 2

Vzpostavitev, vzdrževanje in objava zanesljivih seznamov

1.   Vsaka država članica v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge vzpostavi, vzdržuje in objavi „zanesljiv seznam“, ki vsebuje minimalne informacije v zvezi z overitelji, ki izdajajo kvalificirana potrdila javnosti ter so nadzorovani in akreditirani s strani države.

2.   Države članice v skladu s specifikacijami, določenimi v Prilogi, vzpostavijo in objavijo vsaj zanesljiv seznam v čitljivi obliki.

3.   Države članice Komisiji sporočijo, kateri organ je odgovoren za vzpostavitev, vzdrževanje in objavo zanesljivega seznama, kje je zanesljivi seznam objavljen in vse njegove spremembe.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati 28. decembra 2009.

Člen 4

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. oktobra 2009

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

1

(2)  UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

2

---

Evropska centralna banka

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/38

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 6. oktobra 2009

o spremembi Sklepa ECB/2007/7 o pogojih za sistem TARGET2-ECB

(ECB/2009/22)

(2009/768/ES)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti prve in četrte alinee njenega člena 105(2),

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njenih člena 11.6 ter členov 17, 22 in 23,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) je udeležena v sistemu TARGET2, da v njem obdela lastna plačila in plačila svojih strank ter da preko njega zagotavlja storitve poravnave organizacijam, ki opravljajo storitve obračuna in poravnave, vključno s subjekti, ustanovljenimi zunaj Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pod pogojem, da so ti predmet pregleda s strani pristojnega organa in je njihov dostop do sistema TARGET2-ECB odobril Svet ECB. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) je udeležena v sistemu TARGET2, da v njem obdela lastna plačila in plačila svojih strank ter da preko njega zagotavlja storitve poravnave organizacijam, ki opravljajo storitve obračuna in poravnave, vključno s subjekti, ustanovljenimi zunaj Evropskega gospodarskega prostora (EGP), pod pogojem, da so ti predmet pregleda s strani pristojnega organa in je njihov dostop do sistema TARGET2-ECB odobril Svet ECB.

| (2) | Izvršilni odbor ECB je sprejel Sklep ECB/2007/7 z dne 24. julija 2007 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (1). |
| --- | --- |

(2)

Izvršilni odbor ECB je sprejel Sklep ECB/2007/7 z dne 24. julija 2007 o pogojih za sistem TARGET2-ECB (1).

| (3) | Smernico ECB/2007/7 je treba spremeniti: (a) zaradi nove verzije enotne skupne platforme; (b) da se razjasnijo posebna načela pregleda glede lokacije, ki jih morajo spoštovati subjekti, ki ponujajo storitve v eurih; (c) da se odrazijo nekatere druge tehnične in redakcijske izboljšave in pojasnila; in (d) da se črtajo določbe v zvezi z migracijo na sistem TARGET2, ki se ne uporabljajo več – |
| --- | --- |

(3)

Smernico ECB/2007/7 je treba spremeniti: (a) zaradi nove verzije enotne skupne platforme; (b) da se razjasnijo posebna načela pregleda glede lokacije, ki jih morajo spoštovati subjekti, ki ponujajo storitve v eurih; (c) da se odrazijo nekatere druge tehnične in redakcijske izboljšave in pojasnila; in (d) da se črtajo določbe v zvezi z migracijo na sistem TARGET2, ki se ne uporabljajo več –

SKLENIL:

Člen 1

Člen 1(1)(c) Sklepa ECB/2007/7 se nadomesti z naslednjim:

| „(c) | zagotavlja storitve poravnave subjektom, ki upravljajo s podsistemi, vključno s subjekti, ustanovljenimi zunaj EGP, pod pogojem, da so ti predmet pregleda s strani pristojnega organa, da izpolnjujejo zahteve pregleda glede lokacije infrastruktur, ki ponujajo storitve v eurih, kot so občasno spremenjene in objavljene na spletni stani ECB (2), in je njihov dostop do sistema TARGET2-ECB odobril Svet ECB. |
| --- | --- |

„(c)

zagotavlja storitve poravnave subjektom, ki upravljajo s podsistemi, vključno s subjekti, ustanovljenimi zunaj EGP, pod pogojem, da so ti predmet pregleda s strani pristojnega organa, da izpolnjujejo zahteve pregleda glede lokacije infrastruktur, ki ponujajo storitve v eurih, kot so občasno spremenjene in objavljene na spletni stani ECB (2), in je njihov dostop do sistema TARGET2-ECB odobril Svet ECB.

Člen 2

Priloga k Sklepu ECB/2007/7 se spremeni v skladu s prilogo k temu sklepu.

Člen 3

Začetek veljavnosti

1.   Člen 1 tega sklepa in odstavki 1(a) in 2 Priloge k temu sklepu začnejo veljati 23. oktobra 2009.

2.   Druge določbe tega sklepa začnejo veljati 23. novembra 2009.

V Frankfurtu na Majni, 6. oktobra 2009

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 237, 8.9.2007, str. 71.

1

(2)  Trenutna politika Eurosistema glede lokacije infrastrukture je navedena v naslednjih izjavah, ki so dostopne na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu: (a) Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area z dne 3. novembra 1998; (b) The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing z dne 27. septembra 2001; (c) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions z dne 19. julija 2007; in (d) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ‚legally and operationally located in the euro area‘ z dne 20. novembra 2008.“

2

Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area

The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing

The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions

The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ‚legally and operationally located in the euro area‘

---

PRILOGA

Priloga k Sklepu ECB/2007/7 se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 1 se spremeni, kot sledi:






  (a) | Opredelitev „ancillary system“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚ancillary system (AS)‘ means a system managed by an entity that is subject to supervision and/or oversight by a competent authority and complies with the oversight requirements for the location of infrastructures offering services in euro, as amended from time to time and published on the ECB website (1), in which payments and/or financial instruments are exchanged and/or cleared while the resulting monetary obligations are settled in TARGET2 in accordance with Guideline ECB/2007/2 and a bilateral arrangement between the ancillary system and the relevant CB, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se spremeni, kot sledi:

(a)

Opredelitev „ancillary system“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚ancillary system (AS)‘ means a system managed by an entity that is subject to supervision and/or oversight by a competent authority and complies with the oversight requirements for the location of infrastructures offering services in euro, as amended from time to time and published on the ECB website (1), in which payments and/or financial instruments are exchanged and/or cleared while the resulting monetary obligations are settled in TARGET2 in accordance with Guideline ECB/2007/2 and a bilateral arrangement between the ancillary system and the relevant CB,

| (b) | Opredelitev „Banking Directive“ se črta. |
| --- | --- |

(b)

Opredelitev „Banking Directive“ se črta.

| (c) | Opredelitev „technical malfunction of TARGET2“ se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚technical malfunction of TARGET2‘ means any difficulty, defect or failure in the technical infrastructure and/or the computer systems used by TARGET2-ECB, or any other event that makes it impossible to execute and complete the same-day processing of payments in TARGET2-ECB.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

Opredelitev „technical malfunction of TARGET2“ se nadomesti z naslednjim:

„—

‚technical malfunction of TARGET2‘ means any difficulty, defect or failure in the technical infrastructure and/or the computer systems used by TARGET2-ECB, or any other event that makes it impossible to execute and complete the same-day processing of payments in TARGET2-ECB.“

| 2. | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Article 4
  Access criteria
  Entities managing ancillary systems (including entities established outside the EEA) and acting in that capacity, whose access to TARGET2-ECB has been approved by the Governing Council, shall be the only entities that are eligible for participation in TARGET2-ECB.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Article 4

Access criteria

Entities managing ancillary systems (including entities established outside the EEA) and acting in that capacity, whose access to TARGET2-ECB has been approved by the Governing Council, shall be the only entities that are eligible for participation in TARGET2-ECB.“

| 3. | Člen 7 se spremeni, kot sledi:
  Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Unless otherwise requested by the participant, its BIC(s) shall be published in the TARGET2 directory.“
  Doda se naslednji odstavek 5:
  „5.   Participants acknowledge that the ECB and other CBs may publish participants’ names and BICs.“ |
| --- | --- |

3.

Člen 7 se spremeni, kot sledi:

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Unless otherwise requested by the participant, its BIC(s) shall be published in the TARGET2 directory.“

Doda se naslednji odstavek 5:

„5.   Participants acknowledge that the ECB and other CBs may publish participants’ names and BICs.“

| 4. | Člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   The ECB shall open and operate at least one PM account for each participant. Upon request by a participant acting as a settlement bank, the ECB shall open one or more sub-accounts in TARGET2-ECB to be used for dedicating liquidity.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   The ECB shall open and operate at least one PM account for each participant. Upon request by a participant acting as a settlement bank, the ECB shall open one or more sub-accounts in TARGET2-ECB to be used for dedicating liquidity.“

| 5. | Vstavi se naslednji člen 12(3):
  „3.   The SSP determines the timestamp for the processing of payment orders on the basis of the time when it receives and accepts the payment order.“ |
| --- | --- |

5.

Vstavi se naslednji člen 12(3):

„3.   The SSP determines the timestamp for the processing of payment orders on the basis of the time when it receives and accepts the payment order.“

| 6. | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Article 13
  Priority rules
  1.   Instructing participants shall designate every payment order as one of the following:






  (a) | normal payment order (priority class 2); |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Article 13

Priority rules

1.   Instructing participants shall designate every payment order as one of the following:

(a)

normal payment order (priority class 2);

| (b) | urgent payment order (priority class 1); or |
| --- | --- |

(b)

urgent payment order (priority class 1); or

| (c) | highly urgent payment order (priority class 0). |
| --- | --- |

(c)

highly urgent payment order (priority class 0).

If a payment order does not indicate the priority, it shall be treated as a normal payment order.

2.   Highly urgent payment orders may only be designated by:

| (a) | CBs; and |
| --- | --- |

(a)

CBs; and

| (b) | participants, in cases of payments to and from CLS International Bank and liquidity transfers in relation to ancillary system settlement using the Ancillary System Interface. |
| --- | --- |

(b)

participants, in cases of payments to and from CLS International Bank and liquidity transfers in relation to ancillary system settlement using the Ancillary System Interface.

All payment instructions submitted by an ancillary system through the Ancillary System Interface to debit or credit the participants’ PM accounts shall be deemed to be highly urgent payment orders.

3.   Liquidity transfer orders initiated via the ICM are urgent payment orders.

4.   In the case of urgent and normal payment orders, the payer may change the priority via the ICM with immediate effect. It shall not be possible to change the priority of a highly urgent payment order.“

| 7. | Člen 15(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   After receipt of the reservation request the ECB shall check whether the amount of liquidity on the participant’s PM account is sufficient for the reservation. If this is not the case, only the liquidity available on the PM account shall be reserved. The rest of the requested liquidity shall be reserved if additional liquidity becomes available.“ |
| --- | --- |

7.

Člen 15(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   After receipt of the reservation request the ECB shall check whether the amount of liquidity on the participant’s PM account is sufficient for the reservation. If this is not the case, only the liquidity available on the PM account shall be reserved. The rest of the requested liquidity shall be reserved if additional liquidity becomes available.“

| 8. | Vstavi se naslednji člen 15a:
  „Article 15a
  Standing instructions for liquidity reservation and dedication of liquidity
  1.   Participants may predefine the default amount of liquidity reserved for highly urgent or urgent payment orders via the ICM. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day.
  2.   Participants may predefine via the ICM the default amount of liquidity set aside for ancillary system settlement. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day. Participants shall be deemed to have instructed the ECB to dedicate liquidity on their behalf if the relevant ancillary system so requests.“ |
| --- | --- |

8.

Vstavi se naslednji člen 15a:

„Article 15a

Standing instructions for liquidity reservation and dedication of liquidity

1.   Participants may predefine the default amount of liquidity reserved for highly urgent or urgent payment orders via the ICM. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day.

2.   Participants may predefine via the ICM the default amount of liquidity set aside for ancillary system settlement. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day. Participants shall be deemed to have instructed the ECB to dedicate liquidity on their behalf if the relevant ancillary system so requests.“

| 9. | Člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Article 19
  Settlement and return of queued payment orders
  1.   Payment orders that are not settled immediately in the entry disposition shall be placed in the queues in accordance with the priority to which they were designated by the relevant participant, as referred to in Article 13.
  2.   To optimise the settlement of queued payment orders, the ECB may use the optimisation procedures described in Appendix I.
  3.   Except for highly urgent payment orders, the payer may change the queue position of payment orders in a queue (i.e. reorder them) via the ICM. Payment orders may be moved either to the front or to the end of the respective queue with immediate effect at any time during daytime processing, as referred to in Appendix V.
  4.   At the request of a payer, the ECB may decide to change the queue position of a highly urgent payment order (except for highly urgent payment orders in the context of settlement procedures 5 and 6) provided that this change would not affect the smooth settlement by ancillary systems in TARGET2 or would not otherwise give rise to systemic risk.
  5.   Liquidity transfer orders initiated in the ICM shall be immediately returned as non-settled if there is insufficient liquidity. Other payment orders shall be returned as non-settled if they cannot be settled by the cut-off times for the relevant message type, as specified in Appendix V.“ |
| --- | --- |

9.

Člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Article 19

Settlement and return of queued payment orders

1.   Payment orders that are not settled immediately in the entry disposition shall be placed in the queues in accordance with the priority to which they were designated by the relevant participant, as referred to in Article 13.

2.   To optimise the settlement of queued payment orders, the ECB may use the optimisation procedures described in Appendix I.

3.   Except for highly urgent payment orders, the payer may change the queue position of payment orders in a queue (i.e. reorder them) via the ICM. Payment orders may be moved either to the front or to the end of the respective queue with immediate effect at any time during daytime processing, as referred to in Appendix V.

4.   At the request of a payer, the ECB may decide to change the queue position of a highly urgent payment order (except for highly urgent payment orders in the context of settlement procedures 5 and 6) provided that this change would not affect the smooth settlement by ancillary systems in TARGET2 or would not otherwise give rise to systemic risk.

5.   Liquidity transfer orders initiated in the ICM shall be immediately returned as non-settled if there is insufficient liquidity. Other payment orders shall be returned as non-settled if they cannot be settled by the cut-off times for the relevant message type, as specified in Appendix V.“

| 10. | V členu 31 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   The ECB shall freeze the balance on the sub-account of the participant upon communication by the ancillary system (via a ‘start-of-cycle’ message). Where applicable, the ECB shall thereafter increase or reduce the frozen balance by crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account. Such freezing shall expire upon communication by the ancillary system (via an ‘end-of-cycle’ message).
  3.   By confirming the freezing of the balance on the participant’s sub-account, the ECB guarantees to the ancillary system payment up to the amount of this particular balance. By confirming, where applicable, the increase or reduction of the frozen balance upon crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account, the guarantee is automatically increased or reduced in the amount of the payment. Without prejudice to the abovementioned increase or reduction of the guarantee, the guarantee shall be irrevocable, unconditional and payable on first demand. If the ECB is not the ancillary system’s CB, the ECB shall be deemed instructed to issue the abovementioned guarantee to the ancillary system’s CB.“ |
| --- | --- |

10.

V členu 31 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   The ECB shall freeze the balance on the sub-account of the participant upon communication by the ancillary system (via a ‘start-of-cycle’ message). Where applicable, the ECB shall thereafter increase or reduce the frozen balance by crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account. Such freezing shall expire upon communication by the ancillary system (via an ‘end-of-cycle’ message).

3.   By confirming the freezing of the balance on the participant’s sub-account, the ECB guarantees to the ancillary system payment up to the amount of this particular balance. By confirming, where applicable, the increase or reduction of the frozen balance upon crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account, the guarantee is automatically increased or reduced in the amount of the payment. Without prejudice to the abovementioned increase or reduction of the guarantee, the guarantee shall be irrevocable, unconditional and payable on first demand. If the ECB is not the ancillary system’s CB, the ECB shall be deemed instructed to issue the abovementioned guarantee to the ancillary system’s CB.“

Dodatek I se spremeni, kot sledi:

| 1. | Odstavek 2 se spremeni, kot sledi:






  (a) | Tabela v pododstavku 1 se nadomesti z naslednjim:







  „Message Type | Type of use | Description |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MT 103 | Mandatory | Customer payment |
| MT 103+ | Mandatory | Customer payment (Straight Through Processing) |
| MT 202 | Mandatory | Bank-to-bank payment |
| MT 202COV | Mandatory | Cover payments |
| MT 204 | Optional | Direct debit payment |
| MT 011 | Optional | Delivery notification |
| MT 012 | Optional | Sender notification |
| MT 019 | Mandatory | Abort notification |
| MT 900 | Optional | Confirmation of debit |
| MT 910 | Optional | Confirmation of credit |
| MT 940/950 | Optional | (Customer) statement message“ |

1.

Odstavek 2 se spremeni, kot sledi:

(a)

Tabela v pododstavku 1 se nadomesti z naslednjim:

„Message Type

Type of use

Description

MT 103

Mandatory

Customer payment

MT 103+

Mandatory

Customer payment (Straight Through Processing)

MT 202

Mandatory

Bank-to-bank payment

MT 202COV

Mandatory

Cover payments

MT 204

Optional

Direct debit payment

MT 011

Optional

Delivery notification

MT 012

Optional

Sender notification

MT 019

Mandatory

Abort notification

MT 900

Optional

Confirmation of debit

MT 910

Optional

Confirmation of credit

MT 940/950

Optional

(Customer) statement message“

| (b) | Doda se naslednji pododstavek 5:






  „(5) | MT 202COV messages shall be used for making cover payments, i.e. payments made by correspondent banks to settle (cover) credit transfer messages which are submitted to a customer’s bank by other, more direct means. Customer details contained in MT 202COV shall not be displayed in the ICM.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Doda se naslednji pododstavek 5:

„(5)

MT 202COV messages shall be used for making cover payments, i.e. payments made by correspondent banks to settle (cover) credit transfer messages which are submitted to a customer’s bank by other, more direct means. Customer details contained in MT 202COV shall not be displayed in the ICM.“

| 2. | Odstavek 8 se spremeni, kot sledi:
  Pododstavek 4(b) se nadomesti z naslednjim:
  „(b)   User-to-application mode (U2A)

  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies and JavaScript. Further details are described in the ICM User Handbook.“
  Pododstavek 5 se nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Each participant shall have at least one SWIFT Alliance WebStation, or another interface, as may be required by SWIFT, to have access to the ICM via U2A.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Odstavek 8 se spremeni, kot sledi:

Pododstavek 4(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)   User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies and JavaScript. Further details are described in the ICM User Handbook.“

Pododstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„(5)

Each participant shall have at least one SWIFT Alliance WebStation, or another interface, as may be required by SWIFT, to have access to the ICM via U2A.“

Dodatek II se spremeni, kot sledi:

Odstavek 2(a) se nadomesti z naslednjim:

| „(a) | A payer may submit a claim for an administration fee and interest compensation if, due to a technical malfunction of TARGET2, a payment order was not settled on the business day on which it was accepted.“ |
| --- | --- |

„(a)

A payer may submit a claim for an administration fee and interest compensation if, due to a technical malfunction of TARGET2, a payment order was not settled on the business day on which it was accepted.“

Dodatek III se spremeni, kot sledi:

V referenčnem okviru za mnenja o državi za udeležence zunaj EGP v sistemu TARGET2 se odstavek 3.6.a nadomesti z naslednjim:

„3.6.a   Assignment of rights or deposit of assets for collateral purposes, pledge and/or repo

Assignments for collateral purposes will be valid and enforceable under the laws of [jurisdiction]. Specifically, the creation and enforcement of a pledge or repo under the Rules will be valid and enforceable under the laws of [jurisdiction].“

Dodatek IV se spremeni, kot sledi:

Odstavek 1(b) se nadomesti z naslednjim:

| „(b) | All references to specific times in this Appendix are to the local time at the seat of the ECB, i.e. Central European Time (CET) (2). |
| --- | --- |

„(b)

All references to specific times in this Appendix are to the local time at the seat of the ECB, i.e. Central European Time (CET) (2).

Dodatek V se nadomesti z naslednjim:

„Appendix V

OPERATING SCHEDULE

| 1. | TARGET2 is open on all days, except Saturdays, Sundays, New Year’s Day, Good Friday and Easter Monday (according to the calendar applicable at the seat of the ECB), 1 May, Christmas Day and 26 December. |
| --- | --- |

1.

TARGET2 is open on all days, except Saturdays, Sundays, New Year’s Day, Good Friday and Easter Monday (according to the calendar applicable at the seat of the ECB), 1 May, Christmas Day and 26 December.

| 2. | The reference time for the system is the local time at the seat of the ECB, i.e. CET. |
| --- | --- |

2.

The reference time for the system is the local time at the seat of the ECB, i.e. CET.

| 3. | The current business day is opened during the evening of the previous business day and operates to the following schedule:






  Time | Description |
| --- | --- | --- |
| 6.45 - 7.00 | Business window to prepare daytime operations (3) |
| 7.00 - 18.00 | Daytime processing |
| 17.00 | Cut-off time for customer payments (i.e. payments where the originator and/or the beneficiary of a payment is not a direct or indirect participant as identified in the system by the use of an MT 103 or MT 103+ message) |
| 18.00 | Cut-off time for interbank payments (i.e. payments other than customer payments) |
| 18.00 – 18.45 (4) | End-of-day processing |
| 18.15 (4) | General cut-off time for the use of standing facilities |
| (Shortly after) 18.30 (5) | Data for the update of accounting systems are available to CBs |
| 18.45 - 19.30 (5) | Start-of-day processing (new business day) |
| 19.00 (5) - 19.30 (4) | Provision of liquidity on the PM account |
| 19.30 (5) | ‘Start-of-procedure’ message and settlement of the standing orders to transfer liquidity from the PM accounts to the sub-account(s)/mirror account (ancillary system-related settlement) |
| 19.30 (5) - 22.00 | Execution of additional liquidity transfers via the ICM before the ancillary system sends the ‘start-of-cycle’ message; settlement period of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6) |
| 22.00 - 1.00 | Technical maintenance period |
| 1.00 - 6.45 | Settlement procedure of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6) |

3.

The current business day is opened during the evening of the previous business day and operates to the following schedule:

Time

Description

6.45 - 7.00

Business window to prepare daytime operations (3)

7.00 - 18.00

Daytime processing

17.00

Cut-off time for customer payments (i.e. payments where the originator and/or the beneficiary of a payment is not a direct or indirect participant as identified in the system by the use of an MT 103 or MT 103+ message)

18.00

Cut-off time for interbank payments (i.e. payments other than customer payments)

18.00 – 18.45 (4)

End-of-day processing

18.15 (4)

General cut-off time for the use of standing facilities

(Shortly after) 18.30 (5)

Data for the update of accounting systems are available to CBs

18.45 - 19.30 (5)

Start-of-day processing (new business day)

19.00 (5) - 19.30 (4)

Provision of liquidity on the PM account

19.30 (5)

‘Start-of-procedure’ message and settlement of the standing orders to transfer liquidity from the PM accounts to the sub-account(s)/mirror account (ancillary system-related settlement)

19.30 (5) - 22.00

Execution of additional liquidity transfers via the ICM before the ancillary system sends the ‘start-of-cycle’ message; settlement period of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6)

22.00 - 1.00

Technical maintenance period

1.00 - 6.45

Settlement procedure of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6)

| 4. | The ICM is available for liquidity transfers from 19.30 (6) until 18.00 the next day, except during the technical maintenance period from 22.00 until 1.00. |
| --- | --- |

4.

The ICM is available for liquidity transfers from 19.30 (6) until 18.00 the next day, except during the technical maintenance period from 22.00 until 1.00.

| 5. | The operating hours may be changed in the event that business continuity measures are adopted in accordance with paragraph 5 of Appendix IV. |
| --- | --- |

5.

The operating hours may be changed in the event that business continuity measures are adopted in accordance with paragraph 5 of Appendix IV.

---

(1)  The Eurosystem’s current policy for the location of infrastructure is set out in the following statements, which are all available on the ECB website at www.ecb.europa.eu: (a) the ‚Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area‘ of 3 November 1998; (b) ‚The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing‘ of 27 September 2001; (c) ‚The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions‘ of 19 July 2007; and (d) ‚The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ‚legally and operationally located in the euro area‘‘ of 20 November 2008.“

1

(2)  CET takes into account the change to Central European Summer Time.“

2

(3)  Daytime operations means daytime processing and end-of-day processing.

3

(4)  Ends 15 minutes later on the last day of the Eurosystem reserve maintenance period.

4

(5)  Starts 15 minutes later on the last day of the Eurosystem reserve maintenance period.

5

(6)  Starts 15 minutes later on the last day of the Eurosystem reserve maintenance period.“

6

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 20.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 274/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 274/45

---

SKUPNI UKREP SVETA 2009/769/SZVP

z dne 19. oktobra 2009

o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. junija 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. junija 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) (1).

| (2) | Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/485/SZVP (2) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2009. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/485/SZVP (2) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2009.

| (3) | Svet je 15. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/466/SZVP (3) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2010. Skupni ukrep 2009/466/SZVP določa, da Svet določi nov finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. novembra 2009 do 30. junija 2010. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 15. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/466/SZVP (3) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2010. Skupni ukrep 2009/466/SZVP določa, da Svet določi nov finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. novembra 2009 do 30. junija 2010.

| (4) | Potrebno je prenovljeno in okrepljeno prizadevanje za boj proti spolnemu nasilju in nekaznovanju v Demokratični republiki Kongo, zlasti v njeni vzhodni regiji. V ta namen je treba sprejeti določbe, na podlagi katerih misija napoti specializirano osebje za okrepitev boja proti spolnemu nasilju in nekaznovanju. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je prenovljeno in okrepljeno prizadevanje za boj proti spolnemu nasilju in nekaznovanju v Demokratični republiki Kongo, zlasti v njeni vzhodni regiji. V ta namen je treba sprejeti določbe, na podlagi katerih misija napoti specializirano osebje za okrepitev boja proti spolnemu nasilju in nekaznovanju.

| (5) | Mandat te misije se izvaja v varnostnih razmerah, ki se lahko poslabšajo in ki lahko škodijo ciljem skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), kot so opredeljeni v členu 11 Pogodbe. |
| --- | --- |

(5)

Mandat te misije se izvaja v varnostnih razmerah, ki se lahko poslabšajo in ki lahko škodijo ciljem skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), kot so opredeljeni v členu 11 Pogodbe.

| (6) | Skupni ukrep 2007/405/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Skupni ukrep 2007/405/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2007/405/SZVP se spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Misija bo podpirala RVS na področju policije in njene povezave s pravosodjem. EUPOL RD Congo s spremljanjem, usmerjanjem in svetovanjem ter s poudarjanjem strateške razsežnosti:






  — | prispeva k reformi in preoblikovanju kongovske nacionalne policije (KNP) s podpiranjem vzpostavitve obstojne, profesionalne in večetnične/vključujoče policije ter ob upoštevanju pomena bližinske policije v celotni državi, ob polnem sodelovanju kongovskih organov v tem procesu; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Misija bo podpirala RVS na področju policije in njene povezave s pravosodjem. EUPOL RD Congo s spremljanjem, usmerjanjem in svetovanjem ter s poudarjanjem strateške razsežnosti:

—

prispeva k reformi in preoblikovanju kongovske nacionalne policije (KNP) s podpiranjem vzpostavitve obstojne, profesionalne in večetnične/vključujoče policije ter ob upoštevanju pomena bližinske policije v celotni državi, ob polnem sodelovanju kongovskih organov v tem procesu;

| — | prispeva k izboljšanju sodelovanja med policijo in sistemom kazenskega pravosodja v širšem smislu; |
| --- | --- |

—

prispeva k izboljšanju sodelovanja med policijo in sistemom kazenskega pravosodja v širšem smislu;

| — | na celovit način prispeva k zagotovitvi skladnosti vseh prizadevanj na področju RVS, tudi s podporo boja proti spolnemu nasilju in nekaznovanju; |
| --- | --- |

—

na celovit način prispeva k zagotovitvi skladnosti vseh prizadevanj na področju RVS, tudi s podporo boja proti spolnemu nasilju in nekaznovanju;

| — | deluje v tesni povezavi z EUSEC RD Congo in projekti Komisije ter usklajuje svoje delovanje z drugimi mednarodnimi prizadevanji na področju reforme policije in kazenskega pravosodja; |
| --- | --- |

—

deluje v tesni povezavi z EUSEC RD Congo in projekti Komisije ter usklajuje svoje delovanje z drugimi mednarodnimi prizadevanji na področju reforme policije in kazenskega pravosodja;

| — | prispeva k policijskem vidiku, vidikom enakopravnosti spolov, človekovih pravic in otrok v oboroženih spopadih mirovnega procesa na vzhodu DRK ter predvsem k njegovi povezanosti z reformnim procesom KNP.“; |
| --- | --- |

—

prispeva k policijskem vidiku, vidikom enakopravnosti spolov, človekovih pravic in otrok v oboroženih spopadih mirovnega procesa na vzhodu DRK ter predvsem k njegovi povezanosti z reformnim procesom KNP.“;

| 2. | v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Misija ima za ugotavljanje in izvajanje projektov projektno celico. Misija svetuje državam članicam in tretjim državam ter pod nadzorom držav članic in tretjih držav usklajuje in olajšuje izvajanje projektov na interesnih in podpornih področjih misije.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„2.   Misija ima za ugotavljanje in izvajanje projektov projektno celico. Misija svetuje državam članicam in tretjim državam ter pod nadzorom držav članic in tretjih držav usklajuje in olajšuje izvajanje projektov na interesnih in podpornih področjih misije.“;

| 3. | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Misija bo stalno prisotna v Gomi in Bukavu na vzhodu DRK, tako da bo lahko nudila pomoč in strokovno znanje stabilizacijskemu procesu na vzhodu DRK. V Gomo in Bukavu se napoti dodatno specializirano osebje na področju kazenskih preiskav, vključno z bojem proti spolnemu nasilju in nekaznovanju, vendar njihova pristojnost zajema celotno ozemlje DRK, njihovo mesto opravljanja delovnih nalog pa se lahko spreminja v skladu s spremembami lokalnih razmer in varnostnih pogojev. Osebje je neposredno podrejeno namestniku vodje misije, ki vodi operacije.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Misija bo stalno prisotna v Gomi in Bukavu na vzhodu DRK, tako da bo lahko nudila pomoč in strokovno znanje stabilizacijskemu procesu na vzhodu DRK. V Gomo in Bukavu se napoti dodatno specializirano osebje na področju kazenskih preiskav, vključno z bojem proti spolnemu nasilju in nekaznovanju, vendar njihova pristojnost zajema celotno ozemlje DRK, njihovo mesto opravljanja delovnih nalog pa se lahko spreminja v skladu s spremembami lokalnih razmer in varnostnih pogojev. Osebje je neposredno podrejeno namestniku vodje misije, ki vodi operacije.“;

| 4. | v členu 3(3) se doda naslednja alinea:






  „(g) | strokovnjake, dodeljene za kazenske preiskave, vključno z bojem proti spolnemu nasilju.“; |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 3(3) se doda naslednja alinea:

„(g)

strokovnjake, dodeljene za kazenske preiskave, vključno z bojem proti spolnemu nasilju.“;

| 5. | v členu 9(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. novembra 2009 do 30. junija 2010, je 5 150 000 EUR.“. |
| --- | --- |

5.

v členu 9(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. novembra 2009 do 30. junija 2010, je 5 150 000 EUR.“.

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 19. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 151, 13.6.2007, str. 46.

1

(2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 44.

2

(3)  UL L 151, 16.6.2009, str. 40.

3

---