# Euroopa Liidu L 278/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.278.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 278 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide23. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.278.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 278

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide23. oktoober 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 989/2009, 19. oktoober 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 990/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 991/2009, 22. oktoober 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Schwäbische Maultaschen ehk Schwäbische Suppenmaultaschen (KGT)) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 992/2009, 22. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) IV lisa | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 993/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 994/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused sealihasektoris | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 996/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete sektoris | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 998/2009, 22. oktoober 2009, mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 999/2009, 22. oktoober 2009, mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2009, 22. oktoober 2009, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1001/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1002/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 29 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 989/2009, 19. oktoober 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 990/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 991/2009, 22. oktoober 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Schwäbische Maultaschen ehk Schwäbische Suppenmaultaschen (KGT))

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 992/2009, 22. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) IV lisa

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 993/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 994/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused sealihasektoris

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 996/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2009, 22. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete sektoris

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 998/2009, 22. oktoober 2009, mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 999/2009, 22. oktoober 2009, mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2009, 22. oktoober 2009, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1001/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1002/2009, 22. oktoober 2009, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

29

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/775/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2008, riigiabi C 10/08 (ex NN 7/08) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6022 all)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2009/776/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. oktoober 2009, millega kehtestatakse erand nõukogu otsusest 2001/822/EÜ seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7813 all) | 51 |
| | | 2009/777/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2009, mis käsitleb mikrovetikast Ulkenia sp. saadud vetikaõli kasutusala laiendamist toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7932 all) | 54 |
| | | 2009/778/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, mis käsitleb mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud vetikaõli kasutusala laiendamist toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7933 all) | 56 |
| | | 2009/779/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Taani kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7951 all)

   (
  1
  ) | 58 |
| | | 2009/780/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2010, 2011 ja 2012
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8031 all) | 59 |
| | | 2009/781/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, millega muudetakse otsust 2009/379/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 378/2007, (EÜ) nr 479/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 kohaselt EAFRD-le ja EAGFi kuludeks eraldatavad summad | 60 |
| | | 2009/782/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, millega muudetakse otsust 2006/636/EÜ, millega määratakse kindlaks ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 maaelu arenguks antava ühenduse toetuse summa jaotus aastate kaupa iga liikmesriigi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8033 all) | 62 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/775/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2008, riigiabi C 10/08 (ex NN 7/08) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6022 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6022 all)

1

32

2009/776/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. oktoober 2009, millega kehtestatakse erand nõukogu otsusest 2001/822/EÜ seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7813 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7813 all)

51

2009/777/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2009, mis käsitleb mikrovetikast Ulkenia sp. saadud vetikaõli kasutusala laiendamist toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7932 all)

Ulkenia

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7932 all)

54

2009/778/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, mis käsitleb mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud vetikaõli kasutusala laiendamist toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7933 all)

Schizochytrium

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7933 all)

56

2009/779/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Taani kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7951 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7951 all)

1

58

2009/780/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2010, 2011 ja 2012
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8031 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8031 all)

59

2009/781/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, millega muudetakse otsust 2009/379/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 378/2007, (EÜ) nr 479/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 kohaselt EAFRD-le ja EAGFi kuludeks eraldatavad summad

60

2009/782/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. oktoober 2009, millega muudetakse otsust 2006/636/EÜ, millega määratakse kindlaks ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 maaelu arenguks antava ühenduse toetuse summa jaotus aastate kaupa iga liikmesriigi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8033 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8033 all)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 989/2009,

19. oktoober 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 658/2002 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit, CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Ühenduse tootmisharu taotlusel toimus tootevaliku vahepealne läbivaatamine ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (3) kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksumäärad Venemaalt pärit selliste tahkete väetiste impordi suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 658/2002 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit, CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Ühenduse tootmisharu taotlusel toimus tootevaliku vahepealne läbivaatamine ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (3) kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksumäärad Venemaalt pärit selliste tahkete väetiste impordi suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla.

| (2) | Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse saamist kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008 (4) dumpinguvastased tollimaksud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse saamist kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008 (4) dumpinguvastased tollimaksud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes.

B.   KOHTUMENETLUS ESIMESE ASTME KOHTUS

| (3) | 14. septembril 2005 esitas Venemaa seaduste alusel asutatud äriühing JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat kohtu kantseleile hagi nõukogu määruse (EÜ) nr 945/2005 tühistamiseks. |
| --- | --- |

(3)

14. septembril 2005 esitas Venemaa seaduste alusel asutatud äriühing JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat kohtu kantseleile hagi nõukogu määruse (EÜ) nr 945/2005 tühistamiseks.

| (4) | 10. septembri 2008. aasta otsusega kohtuasjas T-348/05, mida on tõlgendatud 9. juuli 2009. aasta otsusega kohtuasjas T-348/05 INTP, tunnistas Esimese Astme Kohus kehtetuks nõukogu määruse (EÜ) nr 945/2005 selle osa, mis käsitleb äriühingut JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat. |
| --- | --- |

(4)

10. septembri 2008. aasta otsusega kohtuasjas T-348/05, mida on tõlgendatud 9. juuli 2009. aasta otsusega kohtuasjas T-348/05 INTP, tunnistas Esimese Astme Kohus kehtetuks nõukogu määruse (EÜ) nr 945/2005 selle osa, mis käsitleb äriühingut JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat.

C.   MEETMETE MUUTMINE

| (5) | Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes tuleks Venemaalt pärit, äriühingu JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat toodetud ja eksporditud ammooniumnitraadi (v.a CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva) impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tühistada tagasiulatuvalt alates nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2008 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes tuleks Venemaalt pärit, äriühingu JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat toodetud ja eksporditud ammooniumnitraadi (v.a CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva) impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tühistada tagasiulatuvalt alates nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2008 jõustumise kuupäevast.

| (6) | Tagasimaksmist või vähendamist tuleks taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega, |
| --- | --- |

(6)

Tagasimaksmist või vähendamist tuleks taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2008 artikli 2 lõike 2 punkt b nummerdatakse ümber punktiks c.

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2008 artikli 2 lõikesse 2 lisatakse punkti a järele järgmine tekst:

| „b) | äriühingu JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (TARIC lisakood A959) toodetud kaupade suhtes:








  Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Kindlaksmääratud tollimaksumäär (eurodes tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes |

„b)

äriühingu JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (TARIC lisakood A959) toodetud kaupade suhtes:

Toote kirjeldus

CN-kood

TARICi kood

Kindlaksmääratud tollimaksumäär (eurodes tonni kohta)

—

Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

3102 30 90

—

47,07

| — | Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

3102 40 90

—

47,07

Artikli 2 lõikes 1 osutatud ja eespool esitatud tabelis nimetamata kaupade suhtes, mida toodab äriühing JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu.”

Artikkel 2

Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, välja arvatud CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluvate toodete tollimaksud, mida äriühing JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat on maksnud vaatlusaluse toote impordilt Euroopa Ühendusse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 661/2008, makstakse tagasi või neid vähendatakse. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse alates 13. juulist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 19. oktoober 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 160, 23.6.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 185, 12.7.2008, lk 1.

4

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 990/2009,

22. oktoober 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 42,2 |
| MK | 21,6 |
| TR | 55,3 |
| ZZ | 39,7 |
| 0707 00 05 | MK | 31,4 |
| TR | 124,3 |
| ZZ | 77,9 |
| 0709 90 70 | MA | 66,0 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 50 10 | AR | 43,3 |
| CL | 83,5 |
| TR | 71,9 |
| US | 56,3 |
| ZA | 83,5 |
| ZZ | 67,7 |
| 0806 10 10 | BR | 218,5 |
| EG | 80,3 |
| TR | 119,8 |
| US | 248,7 |
| ZZ | 166,8 |
| 0808 10 80 | CL | 114,8 |
| MK | 16,1 |
| NZ | 81,4 |
| US | 79,3 |
| ZA | 72,7 |
| ZZ | 72,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 70,1 |
| ZZ | 70,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

42,2

MK

21,6

TR

55,3

ZZ

39,7

0707 00 05

MK

31,4

TR

124,3

ZZ

77,9

0709 90 70

MA

66,0

TR

111,9

ZZ

89,0

0805 50 10

AR

43,3

CL

83,5

TR

71,9

US

56,3

ZA

83,5

ZZ

67,7

0806 10 10

BR

218,5

EG

80,3

TR

119,8

US

248,7

ZZ

166,8

0808 10 80

CL

114,8

MK

16,1

NZ

81,4

US

79,3

ZA

72,7

ZZ

72,9

0808 20 50

CN

54,9

TR

85,0

ZA

70,1

ZZ

70,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 991/2009,

22. oktoober 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Schwäbische Maultaschen” ehk „Schwäbische Suppenmaultaschen” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Schwäbische Maultaschen” ehk „Schwäbische Suppenmaultaschen” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Schwäbische Maultaschen” ehk „Schwäbische Suppenmaultaschen” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 41, 19.2.2009, lk 35.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit

Klass 2.7.   Makaronitooted

SAKSAMAA

Schwäbische Maultaschen ehk Schwäbische Suppenmaultaschen (KGT)

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 992/2009,

22. oktoober 2009,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) IV lisa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 punkte b ja d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisas on kehtestatud iga liikmesriigi jaoks ülemmäärad, mida ümbersuunamisjärgsed otsetoetuste netosummad ei tohi kõnealuses liikmesriigis ühe kalendriaasta jooksul ületada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisas on kehtestatud iga liikmesriigi jaoks ülemmäärad, mida ümbersuunamisjärgsed otsetoetuste netosummad ei tohi kõnealuses liikmesriigis ühe kalendriaasta jooksul ületada.

| (2) | Saksamaa ja Rootsi on vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 136 otsustanud alates 2011. eelarveaastast teha kõnealuse määruse artikli 69 lõike 7 kohaselt arvutatava summa kättesaadavaks ühenduse toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate maaelu arengukavade raames. Seepärast tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 punktiga d arvata kõnealuse määruse IV lisas Saksamaa ja Rootsi kohta kehtestatud ülemmääradest maha maaelu arengusse 2010., 2011. ja 2012. kalendriaastal tehtavad ülekanded. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa ja Rootsi on vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 136 otsustanud alates 2011. eelarveaastast teha kõnealuse määruse artikli 69 lõike 7 kohaselt arvutatava summa kättesaadavaks ühenduse toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate maaelu arengukavade raames. Seepärast tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 punktiga d arvata kõnealuse määruse IV lisas Saksamaa ja Rootsi kohta kehtestatud ülemmääradest maha maaelu arengusse 2010., 2011. ja 2012. kalendriaastal tehtavad ülekanded.

| (3) | Portugal teatas komisjonile, et arvestades praeguse majanduskriisi põhjustatud ettenägematuid raskusi põllumajandussektoris ja kahjulikku mõju põllumajandustootjate majanduslikule olukorrale, otsustati vabatahtlikku ümbersuunamist 2009. kalendriaastal mitte kohaldada. Sellest tulenevalt tuleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 8 lõike 2 punktiga b lisada kõnealuse määruse IV lisas Portugali kohta kehtestatud ülemmäärale 2009. aastal netosumma, mis tuleneb Portugali suhtes 2009. aastal vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest ja mis on kindlaks määratud komisjoni otsuses 2008/788/EÜ, (2) mida on muudetud otsusega 2009/505/EÜ (3). |
| --- | --- |

(3)

Portugal teatas komisjonile, et arvestades praeguse majanduskriisi põhjustatud ettenägematuid raskusi põllumajandussektoris ja kahjulikku mõju põllumajandustootjate majanduslikule olukorrale, otsustati vabatahtlikku ümbersuunamist 2009. kalendriaastal mitte kohaldada. Sellest tulenevalt tuleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 8 lõike 2 punktiga b lisada kõnealuse määruse IV lisas Portugali kohta kehtestatud ülemmäärale 2009. aastal netosumma, mis tuleneb Portugali suhtes 2009. aastal vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest ja mis on kindlaks määratud komisjoni otsuses 2008/788/EÜ, (2) mida on muudetud otsusega 2009/505/EÜ (3).

| (4) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisa tabelit muudetakse järgmiselt:

| 1. | Saksamaad käsitlev rida asendatakse järgmisega:









  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| Kalendriaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| „Saksamaa | 5 524,8 | 5 402,6 | 5 357,1 | 5 329,6” |

1.

Saksamaad käsitlev rida asendatakse järgmisega:

(miljonit eurot)

Kalendriaasta

2009

2010

2011

2012

„Saksamaa

5 524,8

5 402,6

5 357,1

5 329,6”

| 2. | Rootsit käsitlev rida asendatakse järgmisega:









  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| Kalendriaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| „Rootsi | 733,1 | 717,5 | 712,1 | 708,5” |

2.

Rootsit käsitlev rida asendatakse järgmisega:

(miljonit eurot)

Kalendriaasta

2009

2010

2011

2012

„Rootsi

733,1

717,5

712,1

708,5”

| 3. | Portugali käsitlev rida asendatakse järgmisega:









  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| Kalendriaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| „Portugal | 590,5 | 545,0 | 545,0 | 545,0” |

3.

Portugali käsitlev rida asendatakse järgmisega:

(miljonit eurot)

Kalendriaasta

2009

2010

2011

2012

„Portugal

590,5

545,0

545,0

545,0”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

1

(2)  ELT L 271, 11.10.2008, lk 44.

2

(3)  ELT L 171, 1.7.2009, lk 46.

3

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 993/2009,

22. oktoober 2009,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast lõiku ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XV loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XV loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust veise- ja vasikalihaturu olukorda tuleks kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167–170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust veise- ja vasikalihaturu olukorda tuleks kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167–170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võib toetus erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võib toetus erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. (4) |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. (4)

| (5) | Komisjoni 21. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1359/2007 (milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused) (5) artikli 7 lõike 2 kolmanda lõigu tingimuste kohaselt vähendatakse makstavat eritoetust, kui eksporditav kogus moodustab konditustamise teel toodetud jaotustükkide kogumassist vähem kui 95 %, kuid üle 85 %. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 21. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1359/2007 (milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused) (5) artikli 7 lõike 2 kolmanda lõigu tingimuste kohaselt vähendatakse makstavat eritoetust, kui eksporditav kogus moodustab konditustamise teel toodetud jaotustükkide kogumassist vähem kui 95 %, kuid üle 85 %.

| (6) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 654/2009 (6) kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 654/2009 (6) kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaksmääratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohast toetust saavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 nõuetele, eelkõige olema valmistatud heakskiidetud ettevõttes ja vastama määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükiga ettenähtud tervisemärgi nõuetele.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1359/2007 artikli 7 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse tootekoodi 0201 30 00 9100 alla kuuluvate toodete toetusemäära 7 euro võrra 100 kg kohta.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 654/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

4

(5)  ELT L 304, 22.11.2007, lk 21.

5

(6)  ELT L 192, 24.7.2009, lk 49.

6

---

LISA

Veiselihasektori eksporditoetused, mida kohaldatakse alates 23. oktoobrist 2009

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | eurot 100 kg eluskaalu kohta | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | eurot 100 kg eluskaalu kohta | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 48,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 48,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 61,0 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| CA (5) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 22,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 84,7 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 49,8 |
| EG | eurot 100 kg netokaalu kohta | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 50,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 29,9 |
| EG | eurot 100 kg netokaalu kohta | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| CA (5) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 22,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 20,7 |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine). |
| B02 | : | B04 ja sihtkoht EG. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (EÜT L 186, 17.7.2009, lk 1) artiklites 33 ja 42 ja, kui asjakohane, artiklis 41). |
| B04 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja tema sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja tema sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0102 10 10 9140

B00

eurot 100 kg eluskaalu kohta

25,9

0102 10 30 9140

B00

eurot 100 kg eluskaalu kohta

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

48,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

48,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

61,0

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

CA (5)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

22,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

eurot 100 kg netokaalu kohta

84,7

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

49,8

EG

eurot 100 kg netokaalu kohta

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

eurot 100 kg netokaalu kohta

50,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

29,9

EG

eurot 100 kg netokaalu kohta

62,0

0202 10 00 9100

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 30 9000

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 50 9900

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 90 9100

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

CA (5)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

22,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

20,7

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine).

B02

:

B04 ja sihtkoht EG.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (EÜT L 186, 17.7.2009, lk 1) artiklites 33 ja 42 ja, kui asjakohane, artiklis 41).

B04

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja tema sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja tema sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

(2)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb esitada komisjoni määruse (EÜ) nr 433/2007 (ELT L 104, 21.4.2007, lk 3) lisas kirjeldatud sertifikaat.

(3)  Toetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1359/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 21) ja vajaduse korral komisjoni määruses (EÜ) nr 1741/2006 (ELT L 329, 25.11.2006, lk 7) sätestatud tingimuste järgimine.

(4)  Komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (ELT L 308, 8.11.2006, lk 7) sätestatud tingimustel.

(5)  Komisjoni määruses (EÜ) nr 1041/2008 (ELT L 281, 24.10.2008, lk 3) sätestatud tingimustel.

(6)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (ELT L 325, 24.11.2006, lk 12) sätestatud tingimuste järgimine.

(7)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras.

Mõistega “keskmine sisaldus” osutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 994/2009,

22. oktoober 2009,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused sealihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast lõiku ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 on ette nähtud, et kõnealuse määruse I lisa XVII osas osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja samade toodete ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 on ette nähtud, et kõnealuse määruse I lisa XVII osas osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja samade toodete ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Võttes arvesse sealihaturu praegust olukorda oleks oluline kehtestada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitega 162–164, 167, 169 ja 170 ettenähtud eeskirjade ja nõuete kohaselt eksporditoetused. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse sealihaturu praegust olukorda oleks oluline kehtestada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitega 162–164, 167, 169 ja 170 ettenähtud eeskirjade ja nõuete kohaselt eksporditoetused.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võivad eksporditoetused erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võivad eksporditoetused erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile a. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (4). |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile a. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (4).

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaksmääratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohast toetust saavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 nõuetele, eelkõige olema valmistatud heakskiidetud ettevõttes ja vastama määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükiga ettenähtud tervisemärgi nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

4

---

LISA

Sealihasektori eksporditoetused alates 23. oktoobrist 2009

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 995/2009,

22. oktoober 2009,

millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast taanet ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XIX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XIX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust munaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust munaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) nõuetele ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktis A toodud märgistusnõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) nõuetele ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktis A toodud märgistusnõuetele.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuse saamise tingimustele vastavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 asjakohastele nõuetele, eelkõige seoses heakskiidetud ettevõtetes ettevalmistamise ning määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaoga ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktiga A ettenähtud märgistusnõuetele vastavusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

---

LISA

Munasektori eksporditoetused alates 23. oktoobrist 2009

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | eurot/100 tükki | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | eurot/100 tükki | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | eurot/100 kg | 0,00 |
| E10 | eurot/100 kg | 16,00 |
| E19 | eurot/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | eurot/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | eurot/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | eurot/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | eurot/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | eurot/100 kg | 9,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  E09 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi. |
| E10 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid. |
| E19 | Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja rühmad E09, E10. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0407 00 11 9000

A02

eurot/100 tükki

0,39

0407 00 19 9000

A02

eurot/100 tükki

0,20

0407 00 30 9000

E09

eurot/100 kg

0,00

E10

eurot/100 kg

16,00

E19

eurot/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

eurot/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

eurot/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

eurot/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

eurot/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

eurot/100 kg

9,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

E09

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi.

E10

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid.

E19

Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja rühmad E09, E10.

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/17

---

KOMISJONI
  MÄÄRUS (EÜ) nr 996/2009,

22. oktoober 2009,

millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast taanet ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli lisa 1 osas XX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli lisa 1 osas XX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust kodulinnulihaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust kodulinnulihaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikega 1 sätestatakse, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikega 1 sätestatakse, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad eraldusmärgist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (3) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad eraldusmärgist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (3) nõuetele.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/1234 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuse saamise tingimustele vastavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 asjakohastele nõuetele, eelkõige seoses heakskiidetud ettevõtetes ettevalmistamise ja määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaoga ettenähtud eraldusmärgistuse nõuetele vastavusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoobri 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

---

LISA

Kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 23. oktoobrist 2009

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  V03 | A24, Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

V03

A24, Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan.

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 997/2009,

22. oktoober 2009,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete sektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XVI osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XVI osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades piima- ja piimatooteturu praegust olukorda, tuleks eksporditoetused kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades piima- ja piimatooteturu praegust olukorda, tuleks eksporditoetused kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Dominikaani Vabariigile ettenähtud eksporditoetusi on eristatud, et võtta arvesse vähendatud tollimakse, mida kohaldatakse imporditariifikvoodi raames toimuva impordi suhtes kooskõlas nõukogu otsusega 98/486/EÜ (2) heakskiidetud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vahel seoses piimapulbri impordi kaitsega. (3) Muutunud turuolukorra tõttu Dominikaani Vabariigis, mida iseloomustab suurenenud konkurents piimapulbri puhul, ei kasutata kvooti enam täielikult. Selleks et saada kvoodi kasutamisest võimalikult suurt kasu, tuleks Dominikaani Vabariigile ettenähtud eksporditoetuste eristamine tühistada. |
| --- | --- |

(4)

Dominikaani Vabariigile ettenähtud eksporditoetusi on eristatud, et võtta arvesse vähendatud tollimakse, mida kohaldatakse imporditariifikvoodi raames toimuva impordi suhtes kooskõlas nõukogu otsusega 98/486/EÜ (2) heakskiidetud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vahel seoses piimapulbri impordi kaitsega. (3) Muutunud turuolukorra tõttu Dominikaani Vabariigis, mida iseloomustab suurenenud konkurents piimapulbri puhul, ei kasutata kvooti enam täielikult. Selleks et saada kvoodi kasutamisest võimalikult suurt kasu, tuleks Dominikaani Vabariigile ettenähtud eksporditoetuste eristamine tühistada.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaks määratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (4) artikli 3 lõikega 2 ette nähtud tingimusele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 45.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 46.

3

(4)  ELT L 234, 29.8.2006, lk 4.

4

---

LISA

Alates 23. oktoobrist 2009 piimale ja piimatoodetele kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 20,50 |
| 0402 10 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 21 11 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 21 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 21 91 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,69 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 17,85 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 21 99 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,69 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 17,85 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 18,70 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 20,19 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 20,85 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 18,70 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 1,74 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 2,05 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 4,47 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 39,08 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 35,86 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 45,65 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 11,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,72 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 9,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,27 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,79 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,56 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 8,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,68 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 11,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,51 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 12,34 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,42 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 13,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,24 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 5,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,61 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,11 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,46 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 4,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,77 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,20 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,39 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 12,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,59 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,41 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 14,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,58 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 20,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,39 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,45 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,20 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,25 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,31 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,77 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 16,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,66 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,84 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,53 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 17,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,51 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,78 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,06 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,63 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,90 |
| Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

6,54

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

10,70

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

11,89

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

6,54

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

10,70

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

11,89

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

13,67

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

13,67

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

20,50

0402 10 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 19 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 21 11 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 21 19 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 21 91 9200

L20

EUR/100 kg

17,69

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

17,85

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 21 99 9200

L20

EUR/100 kg

17,69

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

17,85

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

18,70

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

20,19

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

20,85

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

18,70

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

1,74

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

2,05

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

13,67

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

4,47

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

6,54

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

15,90

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

6,54

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

10,70

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

11,89

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

15,90

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

16,51

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

17,50

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

15,90

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

16,51

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

17,50

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

39,08

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

34,48

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

35,86

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

45,65

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

37,70

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

11,78

L40

EUR/100 kg

14,72

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

9,82

L40

EUR/100 kg

12,27

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,03

L40

EUR/100 kg

8,79

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,85

L40

EUR/100 kg

8,56

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

8,54

L40

EUR/100 kg

10,68

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

11,61

L40

EUR/100 kg

14,51

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

12,34

L40

EUR/100 kg

15,42

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

13,79

L40

EUR/100 kg

17,24

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

5,29

L40

EUR/100 kg

6,61

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

5,69

L40

EUR/100 kg

7,11

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,17

L40

EUR/100 kg

6,46

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

4,62

L40

EUR/100 kg

5,77

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,96

L40

EUR/100 kg

6,20

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,31

L40

EUR/100 kg

6,64

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,11

L40

EUR/100 kg

6,39

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

12,47

L40

EUR/100 kg

15,59

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,53

L40

EUR/100 kg

19,41

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

14,06

L40

EUR/100 kg

17,58

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

20,31

L40

EUR/100 kg

25,39

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,56

L40

EUR/100 kg

24,45

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,20

L40

EUR/100 kg

20,25

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,65

L40

EUR/100 kg

18,31

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,02

L40

EUR/100 kg

18,77

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

16,53

L40

EUR/100 kg

20,66

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,87

L40

EUR/100 kg

19,84

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,22

L40

EUR/100 kg

16,53

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

17,30

L40

EUR/100 kg

21,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

15,89

L40

EUR/100 kg

19,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,61

L40

EUR/100 kg

19,51

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

19,78

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,85

L40

EUR/100 kg

21,06

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,50

L40

EUR/100 kg

20,63

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,52

L40

EUR/100 kg

16,90

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (), Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohane eksport (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 998/2009,

22. oktoober 2009,

mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda eksporditoetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 20. oktoobri 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda eksporditoetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 20. oktoobri 2009.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 20. oktoobri 2009, ei anta eksporditoetusi kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodetele ning artiklis 2 osutatud sihtkohtadele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 999/2009,

22. oktoober 2009,

mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda toetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 20. oktoobri 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda toetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 20. oktoobri 2009.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 20. oktoobri 2009, ei anta toetusi kõnealuse määruse artikli 1 punktis c osutatud toodete ja artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1000/2009,

22. oktoober 2009,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini (2) ühise kaubandussüsteemi kohta, eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu akenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 8.

2

(3)  ELT L 145, 29.6.1995, lk 47.

3

---

LISA

Komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 93,7 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 119,3 | 0 | BR |
| 109,1 | 3 | AR |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 206,0 | 28 | BR |
| 196,0 | 32 | AR |
| 283,2 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Kana rinnatükid, külmutatud | 195,0 | 5 | BR |
| 146,3 | 20 | AR |
| 0207 14 60 | Kana koivad, külmutatud | 114,9 | 8 | BR |
| 116,1 | 8 | AR |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 242,9 | 16 | BR |
| 272,1 | 7 | CL |
| 0408 11 80 | Munakollased | 309,7 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 343,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 224,3 | 19 | BR |
| 3502 11 90 | Munaalbumiin, kuivatatud | 595,6 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

93,7

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

119,3

0

BR

109,1

3

AR

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

206,0

28

BR

196,0

32

AR

283,2

5

CL

0207 14 50

Kana rinnatükid, külmutatud

195,0

5

BR

146,3

20

AR

0207 14 60

Kana koivad, külmutatud

114,9

8

BR

116,1

8

AR

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

242,9

16

BR

272,1

7

CL

0408 11 80

Munakollased

309,7

0

AR

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

343,5

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

224,3

19

BR

3502 11 90

Munaalbumiin, kuivatatud

595,6

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1001/2009,

22. oktoober 2009,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis s viidatud ning I lisa XIX osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa V osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis s viidatud ning I lisa XIX osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa V osas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõike 2 punkti b kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõike 2 punkti b kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 1 lõike 1 punktis s ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes alates 23. oktoobrist 2009 kohaldatavad toetusemäärad

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Sihtkoht (1) | Toetusemäär |
| 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud: | | |
| – kodulindude munad: | | |
| 0407 00 30 | – – muud: | | |
| a) | CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Sihtkoht (1)

Toetusemäär

0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

– kodulindude munad:

0407 00 30

– – muud:

a)

CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

02

0,00

03

16,00

04

0,00

| b) | Muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

Muu kauba eksportimisel

01

0,00

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

– rebud:

0408 11

– – kuivatatud:

ex 0408 11 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

84,72

0408 19

– – muud:

– – – inimtoiduks kõlblik:

ex 0408 19 81

– – – – vedelal kujul:

magustamata

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – külmutatud:

magustamata

01

42,53

– muud:

0408 91

– – kuivatatud:

ex 0408 91 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

53,67

0408 99

– – muud:

ex 0408 99 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

9,00

---

(1)  Sihtkohad on järgmised:

| 01 | kolmandad riigid. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud kaupade suhtes; |
| --- | --- |
| 02 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa; |
| 03 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid; |
| 04 | kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad. |

01

kolmandad riigid. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud kaupade suhtes;

02

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa;

03

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid;

04

kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad.

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1002/2009,

22. oktoober 2009,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis p viidatud ning I lisa XVI osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa IV osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis p viidatud ning I lisa XVI osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa IV osas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõigu punkti a kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõigu punkti a kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 2 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 2 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ärahoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ärahoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 100 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 100 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (8) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XVI osas loetletud ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 23. oktoobrist 2009 kohaldatavad toetusemäärad
   (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3)

17,50

17,50

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

a)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

38,58

38,58

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

37,70

37,70

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata ekspordi puhul

| a) | kolmandatesse riikidesse: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein, Ameerika Ühendriigid ning Šveitsi Konföderatsiooni eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis; |
| --- | --- |

a)

kolmandatesse riikidesse: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein, Ameerika Ühendriigid ning Šveitsi Konföderatsiooni eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumidele, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumidele, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumidele, mille välissuhete eest liikmesriik on vastutav ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumidele, mille välissuhete eest liikmesriik on vastutav ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohased sihtkohad (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 33 lõike 1, artikli 41 lõike 1 ja artikli 42 lõike 1 kohased sihtkohad (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1).

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/32

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2008,

riigiabi C 10/08 (ex NN 7/08) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6022 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/775/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Menetlus algatati teabe alusel, mille Saksamaa edastas 3. augustil 2007. Pärast korduvat täiendavat teabevahetust teatas Saksamaa 15. jaanuari 2008. aasta kirjaga meetmetest ning väitis, et meetmeid on võimalik igal juhul käsitada ühisturuga kokkusobiva päästmis- või ümberkorraldusabina. |
| --- | --- |

(1)

Menetlus algatati teabe alusel, mille Saksamaa edastas 3. augustil 2007. Pärast korduvat täiendavat teabevahetust teatas Saksamaa 15. jaanuari 2008. aasta kirjaga meetmetest ning väitis, et meetmeid on võimalik igal juhul käsitada ühisturuga kokkusobiva päästmis- või ümberkorraldusabina.

| (2) | Komisjon teatas 27. veebruari 2008. aasta kirjas Saksamaale, et ta otsustas seoses kõnealuste meetmetega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 27. veebruari 2008. aasta kirjas Saksamaale, et ta otsustas seoses kõnealuste meetmetega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse.

| (3) | Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles abi kohta märkusi esitama. Kolmandatelt isikutelt komisjon märkusi ei saanud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles abi kohta märkusi esitama. Kolmandatelt isikutelt komisjon märkusi ei saanud.

| (4) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist võttis Saksamaa 27. märtsil 2008 komisjoni algatatud juhtumi suhtes seisukoha ja edastas lisaks 15. ja 25. jaanuaril, 5. ja 25. veebruaril, 3., 6., 11., 14., 20. ja 27. märtsil 2008 esitatud teabele lisateabe 3. ja 25. aprillil, 7. ja 30. mail, 9. ja 27. juunil, 25. juulil, 4., 22. ja 26. augustil, 2., 3., 4., 5., 16., 18., 19. ja 25. septembril ning 14. oktoobril 2008. Koos kõnealuse teabega edastas Saksamaa 68 lepingut ja dokumenti, mis on meetmete aluseks. Lisaks korraldati mitu kohtumist ja telefonikonverentsi Saksamaa, abisaaja ja krediidiasutusega Kreditanstalt für Wiederaufbau (edaspidi „KfW”). |
| --- | --- |

(4)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist võttis Saksamaa 27. märtsil 2008 komisjoni algatatud juhtumi suhtes seisukoha ja edastas lisaks 15. ja 25. jaanuaril, 5. ja 25. veebruaril, 3., 6., 11., 14., 20. ja 27. märtsil 2008 esitatud teabele lisateabe 3. ja 25. aprillil, 7. ja 30. mail, 9. ja 27. juunil, 25. juulil, 4., 22. ja 26. augustil, 2., 3., 4., 5., 16., 18., 19. ja 25. septembril ning 14. oktoobril 2008. Koos kõnealuse teabega edastas Saksamaa 68 lepingut ja dokumenti, mis on meetmete aluseks. Lisaks korraldati mitu kohtumist ja telefonikonverentsi Saksamaa, abisaaja ja krediidiasutusega Kreditanstalt für Wiederaufbau (edaspidi „KfW”).

2.   MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (5) | Abisaaja on ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG (edaspidi „IKB”). IKB on SDAXi nimekirjas olev keskmise suurusega Saksamaa erapank, mille alaline asukoht on Düsseldorfis. Põhiaktsionär on riigipank KfW, kellele kuulus enne kriisi 38 % aktsiatest. Lisaks kuulus 12 % sihtasutusele Stiftung Industrieforschung, kellel puudub aktiivne äritegevus; ülejäänud 50 % aktsiatest olid vabalt kaubeldavad. Pärast kapitali kavandatud suurendamist peaks KfW osalus moodustama 91 % aktsiatest. |
| --- | --- |

(5)

Abisaaja on ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG (edaspidi „IKB”). IKB on SDAXi nimekirjas olev keskmise suurusega Saksamaa erapank, mille alaline asukoht on Düsseldorfis. Põhiaktsionär on riigipank KfW, kellele kuulus enne kriisi 38 % aktsiatest. Lisaks kuulus 12 % sihtasutusele Stiftung Industrieforschung, kellel puudub aktiivne äritegevus; ülejäänud 50 % aktsiatest olid vabalt kaubeldavad. Pärast kapitali kavandatud suurendamist peaks KfW osalus moodustama 91 % aktsiatest.

| (6) | IKB põhiaktsionäri KfW puhul on tegemist föderaalse (80 %) ja liidumaade (20 %) arengupangaga. Kokku 360 miljardi euro suuruse bilansimahuga (seisuga 31. detsember 2006) kuulub ta Saksamaa kümne suurima panga hulka. Saksamaal paikneva avalik-õigusliku asutusena toetab KfW majanduse, ühiskonna ja keskkonnakaitse arengut Saksamaal, Euroopas ja kogu maailmas. KfW ülesanded hõlmavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamist, eluaseme ning hariduse ja täiendõppe rahastamist ja ajakohastamist, kohalike omavalitsuste infrastruktuuriprojektide rahastamist, ekspordi ja projektide rahastamise edendamist, arengu- ja üleminekuriikide toetamist ning keskkonna- ja kliimakaitse edendamist. KfW hangib suurema osa toetusrahasid kapitaliturult. Panga riiklik toetamiskohustus on sätestatud KfW seaduses (3). Avalike teenuste täitmisel on KfW-l võimalik kasutada riigi tagatisi. |
| --- | --- |

(6)

IKB põhiaktsionäri KfW puhul on tegemist föderaalse (80 %) ja liidumaade (20 %) arengupangaga. Kokku 360 miljardi euro suuruse bilansimahuga (seisuga 31. detsember 2006) kuulub ta Saksamaa kümne suurima panga hulka. Saksamaal paikneva avalik-õigusliku asutusena toetab KfW majanduse, ühiskonna ja keskkonnakaitse arengut Saksamaal, Euroopas ja kogu maailmas. KfW ülesanded hõlmavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamist, eluaseme ning hariduse ja täiendõppe rahastamist ja ajakohastamist, kohalike omavalitsuste infrastruktuuriprojektide rahastamist, ekspordi ja projektide rahastamise edendamist, arengu- ja üleminekuriikide toetamist ning keskkonna- ja kliimakaitse edendamist. KfW hangib suurema osa toetusrahasid kapitaliturult. Panga riiklik toetamiskohustus on sätestatud KfW seaduses (3). Avalike teenuste täitmisel on KfW-l võimalik kasutada riigi tagatisi.

| (7) | Enne ümberkorraldamist jagunes IKB äritegevus nelja järgmise valdkonna vahel.






  1. | Ärikliendid
  IKB põhitegevusala on pikaajaliste finantseeringute tagamine keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle aastakäive ületab 7,5 miljonit eurot. Äriklientidega seotud tegevuse keskmes on alati olnud krediitide, omakapitali finantseeringu ja liisingu võimaldamine keskmise suurusega ettevõtjatele, kusjuures põhitähelepanu pööratakse siseriiklikele tehingutele. Kuigi IKB turuosa äriklientide turul moodustab ainult 1 %, on keskmise suurusega ettevõtjatele antavate pikaajaliste krediitide turusegmendist tema käes 10 %. Panga tugev külg on pikaajalised kliendisuhted. Äärmiselt tugeva konkurentsi tõttu on kasumimarginaalid siiski väikesed. Laenutegevuse atraktiivsus on [...] (4) vähenenud ja seetõttu peab IKB kõnealuse kliendibaasi jaoks tingimata välja töötama teisi kasumlikke valdkondi (nt struktureeritud rahastamine või kinnisvaraprojektid) ning kasutama selleks oma pikaajalisi kliendisuhteid. |
| --- | --- | --- |

(7)

Enne ümberkorraldamist jagunes IKB äritegevus nelja järgmise valdkonna vahel.

1.

Ärikliendid

IKB põhitegevusala on pikaajaliste finantseeringute tagamine keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle aastakäive ületab 7,5 miljonit eurot. Äriklientidega seotud tegevuse keskmes on alati olnud krediitide, omakapitali finantseeringu ja liisingu võimaldamine keskmise suurusega ettevõtjatele, kusjuures põhitähelepanu pööratakse siseriiklikele tehingutele. Kuigi IKB turuosa äriklientide turul moodustab ainult 1 %, on keskmise suurusega ettevõtjatele antavate pikaajaliste krediitide turusegmendist tema käes 10 %. Panga tugev külg on pikaajalised kliendisuhted. Äärmiselt tugeva konkurentsi tõttu on kasumimarginaalid siiski väikesed. Laenutegevuse atraktiivsus on [...] (4) vähenenud ja seetõttu peab IKB kõnealuse kliendibaasi jaoks tingimata välja töötama teisi kasumlikke valdkondi (nt struktureeritud rahastamine või kinnisvaraprojektid) ning kasutama selleks oma pikaajalisi kliendisuhteid.

| 2. | Struktureeritud rahastamine
  Sellesse tegevusvaldkonda kuuluvad eelkõige järgmised toimingud: otseinvesteeringute rahastamine, projektide ja ekspordi rahastamine, vara omandamise ja infrastruktuuri rahastamine ning ettevõtjate rahastamisstruktuuride ümberkorraldamine ja keskmise suurusega klientidele antavate krediitide loovutamine (sündikaatide moodustamine). IKB filiaalide paiknemine olulistes finantskeskustes, sealhulgas Londonis, Luxembourgis, Madridis, Milanos, New Yorgis ja Pariisis, võimaldab riikliku ja rahvusvahelise tasandi omandamisi hästi teenindada. IKB abistab oma kliente nende ettevõtete üldise rahastamise optimeerimisel ja krediitide edasimüümisel. Sündikaadi vormis tehtavate krediiditehingute raames kasutab IKB ka teiste krediidiasutuste loodud laenuvõtuvõimalusi. Struktureeritud rahastamise keskmes seisab Saksamaa, kusjuures IKB teenindab ka Saksamaa ettevõtteid Lääne-Euroopas.
  Struktureeritud rahastamise valdkonnas tegutsedes teenib IKB väga suurt kasumit. Esialgses ümberkorralduskavas, mis ei sisaldanud hiljem kokkulepitud tasakaalustusmeetmeid, oli omakapitali tasuvuseks kõnealuses tegevusvaldkonnas märgitud ligikaudu [> 10] %. |
| --- | --- |

2.

Struktureeritud rahastamine

Sellesse tegevusvaldkonda kuuluvad eelkõige järgmised toimingud: otseinvesteeringute rahastamine, projektide ja ekspordi rahastamine, vara omandamise ja infrastruktuuri rahastamine ning ettevõtjate rahastamisstruktuuride ümberkorraldamine ja keskmise suurusega klientidele antavate krediitide loovutamine (sündikaatide moodustamine). IKB filiaalide paiknemine olulistes finantskeskustes, sealhulgas Londonis, Luxembourgis, Madridis, Milanos, New Yorgis ja Pariisis, võimaldab riikliku ja rahvusvahelise tasandi omandamisi hästi teenindada. IKB abistab oma kliente nende ettevõtete üldise rahastamise optimeerimisel ja krediitide edasimüümisel. Sündikaadi vormis tehtavate krediiditehingute raames kasutab IKB ka teiste krediidiasutuste loodud laenuvõtuvõimalusi. Struktureeritud rahastamise keskmes seisab Saksamaa, kusjuures IKB teenindab ka Saksamaa ettevõtteid Lääne-Euroopas.

Struktureeritud rahastamise valdkonnas tegutsedes teenib IKB väga suurt kasumit. Esialgses ümberkorralduskavas, mis ei sisaldanud hiljem kokkulepitud tasakaalustusmeetmeid, oli omakapitali tasuvuseks kõnealuses tegevusvaldkonnas märgitud ligikaudu [> 10] %.

| 3. | Kinnisvara rahastamine
  IKB keskendub turul tegutsedes ligikaudu [> 10] % ulatuses kinnisvara rahastamisele. Kõnealuses tegevusvaldkonnas keskendutakse põhiliselt büroo-, kaubandus- ja tööstus- ning logistikakinnisvara ja konkreetsetele käitajatele mõeldud kinnisvara rahastamisele ning pakettrahastamisele asukohtades, kus on oodata jätkusuutlikke rendileandmis- ja müügivõimalusi. Sellel alal tegutseb IKB keskmise suurusega ettevõtjate, suurettevõtjate, era- ja institutsionaalsete investorite, projektiarendajate, liidumaade arendusühingute ja fondihaldurite partnerina. Projektide rahastamisvajadus on vähemalt 5 miljonit eurot. Kinnisvarainvesteeringute terviklahenduste pakkujana töötab IKB välja ka laiaulatuslikke kavasid ja lahendusi uusehitiste ning saneerimis- ja ümberkorraldusmeetmete tarbeks. Kinnisvara rahastamise teenuseid pakutakse lisaks Saksamaale ka teistes Euroopa riikides, eelkõige Belgias, Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis, Madalmaades, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.
  Esialgses ümberkorralduskavas, mis ei sisaldanud hiljem kokkulepitud tasakaalustusmeetmeid, oli omakapitali tasuvuseks kõnealuses tegevusvaldkonnas märgitud ligikaudu [> 5] %. |
| --- | --- |

3.

Kinnisvara rahastamine

IKB keskendub turul tegutsedes ligikaudu [> 10] % ulatuses kinnisvara rahastamisele. Kõnealuses tegevusvaldkonnas keskendutakse põhiliselt büroo-, kaubandus- ja tööstus- ning logistikakinnisvara ja konkreetsetele käitajatele mõeldud kinnisvara rahastamisele ning pakettrahastamisele asukohtades, kus on oodata jätkusuutlikke rendileandmis- ja müügivõimalusi. Sellel alal tegutseb IKB keskmise suurusega ettevõtjate, suurettevõtjate, era- ja institutsionaalsete investorite, projektiarendajate, liidumaade arendusühingute ja fondihaldurite partnerina. Projektide rahastamisvajadus on vähemalt 5 miljonit eurot. Kinnisvarainvesteeringute terviklahenduste pakkujana töötab IKB välja ka laiaulatuslikke kavasid ja lahendusi uusehitiste ning saneerimis- ja ümberkorraldusmeetmete tarbeks. Kinnisvara rahastamise teenuseid pakutakse lisaks Saksamaale ka teistes Euroopa riikides, eelkõige Belgias, Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis, Madalmaades, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

Esialgses ümberkorralduskavas, mis ei sisaldanud hiljem kokkulepitud tasakaalustusmeetmeid, oli omakapitali tasuvuseks kõnealuses tegevusvaldkonnas märgitud ligikaudu [> 5] %.

| 4. | Portfelliinvesteeringud
  Käesoleva sajandi algusest saadik investeerib IKB intensiivsemalt rahvusvahelistesse krediidiportfellidesse väga erinevates investeerimisvaldkondades. Tegevuse laiendamise eesmärk oli riskiprofiili mitmekesistamine nii piirkondade kui ka majandusharude lõikes ning samal ajal vahendustasudelt saadava kasumi suurendamine. Krediidiriskide bilansist väljakandmine bilansiväliste eriotstarbeliste äriühingute kaudu võimaldas vabastada kapitali, mida IKB sai investeerida teistesse varaliikidesse, näiteks keskmise suurusega ettevõtete rahastamisse ja krediidiportfellidesse. Punktis 10 ja järgmistes punktides sisalduvatest selgitustest nähtub, et IKB probleemide põhjuseks olid suuremahulised portfelliinvesteeringud. Seetõttu on IKB nüüdseks kõnealusest tegevusvaldkonnast loobunud. |
| --- | --- |

4.

Portfelliinvesteeringud

Käesoleva sajandi algusest saadik investeerib IKB intensiivsemalt rahvusvahelistesse krediidiportfellidesse väga erinevates investeerimisvaldkondades. Tegevuse laiendamise eesmärk oli riskiprofiili mitmekesistamine nii piirkondade kui ka majandusharude lõikes ning samal ajal vahendustasudelt saadava kasumi suurendamine. Krediidiriskide bilansist väljakandmine bilansiväliste eriotstarbeliste äriühingute kaudu võimaldas vabastada kapitali, mida IKB sai investeerida teistesse varaliikidesse, näiteks keskmise suurusega ettevõtete rahastamisse ja krediidiportfellidesse. Punktis 10 ja järgmistes punktides sisalduvatest selgitustest nähtub, et IKB probleemide põhjuseks olid suuremahulised portfelliinvesteeringud. Seetõttu on IKB nüüdseks kõnealusest tegevusvaldkonnast loobunud.

| (8) | 2006.–2007. majandusaastal olid tulemused erinevates tegevusvaldkondades järgmised:

  Tabel 1


  Segmendid ülevaatlikult








  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Tegevuskasum | Krediidimaht |
| Ärikliendid | 92,8 | 16 065 |
| Struktureeritud rahastamine | 90,6 | 4 889 |
| Kinnisvara | 23,2 | 7 870 |
| Omakapitali finantseerimine | 11,3 | 18 260 |
| Peakontor/konsolideerimine | – 103 | 4 114 |
| Kokku | 114,5 | 51 198 |

(8)

2006.–2007. majandusaastal olid tulemused erinevates tegevusvaldkondades järgmised:

Tabel 1

Segmendid ülevaatlikult

(miljonites eurodes)

Tegevuskasum

Krediidimaht

Ärikliendid

92,8

16 065

Struktureeritud rahastamine

90,6

4 889

Kinnisvara

23,2

7 870

Omakapitali finantseerimine

11,3

18 260

Peakontor/konsolideerimine

– 103

4 114

Kokku

114,5

51 198

| (9) | Enne kriisi oli IKB bilansimaht 49,1 miljardit eurot (seisuga 31. detsember 2006), mis suurenes pärast korrigeerimist ja kõiki IKB bilansiväliseid tegevusi arvesse võttes 63,5 miljardi euroni (seisuga 31. märts 2007). |
| --- | --- |

(9)

Enne kriisi oli IKB bilansimaht 49,1 miljardit eurot (seisuga 31. detsember 2006), mis suurenes pärast korrigeerimist ja kõiki IKB bilansiväliseid tegevusi arvesse võttes 63,5 miljardi euroni (seisuga 31. märts 2007).

2.2.   IKB probleemide põhjused

| (10) | IKB probleemid on seotud jätkuva kriisiga Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul, mille tõttu IKB ja eriti ühe tema eriotstarbelise äriühingu, Rhineland Funding Capital Corporation’i (edaspidi „Rhineland”) riskid olid eriti suured (5). Kriisi tagajärjel tekkis likviidsusprobleem, mille Rhineland (kui tavaliselt kasutatavaid kommertspabereid täies ulatuses ei märgita) lahendas kommertspankade krediidiliinide abil. |
| --- | --- |

(10)

IKB probleemid on seotud jätkuva kriisiga Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul, mille tõttu IKB ja eriti ühe tema eriotstarbelise äriühingu, Rhineland Funding Capital Corporation’i (edaspidi „Rhineland”) riskid olid eriti suured (5). Kriisi tagajärjel tekkis likviidsusprobleem, mille Rhineland (kui tavaliselt kasutatavaid kommertspabereid täies ulatuses ei märgita) lahendas kommertspankade krediidiliinide abil.

| (11) | IKB võimaldas Rhinelandil kasutada mitut krediidiliini ligikaudu 8,1 miljardi euro ulatuses. Rhineland investeeris struktureeritud krediidiportfellidesse, mille hulka kuuluvad ka Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude riskid, ja refinantseeris investeeringuid varaga tagatud lühiajaliste kommertspaberite emiteerimise teel. Lisaks Rhinelandile võimaldatud otsestele likviidsetele vahenditele pakkus IKB niinimetatud Havenrocki struktuuri kaudu Rhinelandi varadele kaudset riskikaitset. Havenrocki struktuuri makserisk moodustas IKB jaoks kokku 1,2 miljardit eurot. Nii Rhinelandile võimaldatud otseste likviidsetele vahendite kui ka Havenrocki struktuuri puhul oli tegemist bilansiväliste meetmetega. Lisaks hoidis IKB allutatud võlakirjade kaudu struktureeritud investeerimisvahendis Rhinebridge (edaspidi „Rhinebridge”) ja teist liiki investeerimisportfellides (nt tagatud võlakohustused) ka otseseid bilansilisi portfelliinvesteeringuid (osaliselt kõrge riskitasemega segmendist). 2007. aasta suvel langetasid asjaomased reitinguagentuurid oluliselt Rhinelandi ja Rhinebridge’i esialgu väga kõrgelt hinnatud struktureeritud portfellide teatavate osade ja tagatud võlakohustuste reitingut. |
| --- | --- |

(11)

IKB võimaldas Rhinelandil kasutada mitut krediidiliini ligikaudu 8,1 miljardi euro ulatuses. Rhineland investeeris struktureeritud krediidiportfellidesse, mille hulka kuuluvad ka Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude riskid, ja refinantseeris investeeringuid varaga tagatud lühiajaliste kommertspaberite emiteerimise teel. Lisaks Rhinelandile võimaldatud otsestele likviidsetele vahenditele pakkus IKB niinimetatud Havenrocki struktuuri kaudu Rhinelandi varadele kaudset riskikaitset. Havenrocki struktuuri makserisk moodustas IKB jaoks kokku 1,2 miljardit eurot. Nii Rhinelandile võimaldatud otseste likviidsetele vahendite kui ka Havenrocki struktuuri puhul oli tegemist bilansiväliste meetmetega. Lisaks hoidis IKB allutatud võlakirjade kaudu struktureeritud investeerimisvahendis Rhinebridge (edaspidi „Rhinebridge”) ja teist liiki investeerimisportfellides (nt tagatud võlakohustused) ka otseseid bilansilisi portfelliinvesteeringuid (osaliselt kõrge riskitasemega segmendist). 2007. aasta suvel langetasid asjaomased reitinguagentuurid oluliselt Rhinelandi ja Rhinebridge’i esialgu väga kõrgelt hinnatud struktureeritud portfellide teatavate osade ja tagatud võlakohustuste reitingut.

| (12) | Jätkuva kriisi tõttu Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul ja finantsvaraga tagatud kõrge riskitasemega väärtpaberite reitingu alandamise tõttu vähenes kõnealuses turusegmendis kaubeldavate teatavate väärtpaberite väärtus. See kahjustas eriti eriotstarbelist äriühingut Rhineland, kelle puhul tekkis oht, et ta ei suuda oma investeerimisportfelli enam kommertspaberiturul refinantseerida. Kommertspaberituru kokkukuivamist silmas pidades oli tõenäoline, et Rhineland võtab kasutusele IKB avatud krediidiliinid summas 8,1 miljardit eurot, mille tarbeks ei olnud IKB bilansis mingit katet loodud. Lisaks mõjutas teisi bilansilisi portfelliinvesteeringuid, nagu ka Rhinebridge’i, olulisel määral õiglase väärtuse kõikumine, mida tuli rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (edaspidi „IFRS”) kohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

(12)

Jätkuva kriisi tõttu Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul ja finantsvaraga tagatud kõrge riskitasemega väärtpaberite reitingu alandamise tõttu vähenes kõnealuses turusegmendis kaubeldavate teatavate väärtpaberite väärtus. See kahjustas eriti eriotstarbelist äriühingut Rhineland, kelle puhul tekkis oht, et ta ei suuda oma investeerimisportfelli enam kommertspaberiturul refinantseerida. Kommertspaberituru kokkukuivamist silmas pidades oli tõenäoline, et Rhineland võtab kasutusele IKB avatud krediidiliinid summas 8,1 miljardit eurot, mille tarbeks ei olnud IKB bilansis mingit katet loodud. Lisaks mõjutas teisi bilansilisi portfelliinvesteeringuid, nagu ka Rhinebridge’i, olulisel määral õiglase väärtuse kõikumine, mida tuli rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (edaspidi „IFRS”) kohaselt arvesse võtta.

| (13) | IKB probleemide põhjuseks on 18,3 miljardi euro suurused portfelliinvesteeringud. 2006.–2007. aasta korrigeeritud bilansis märgitud portfelliinvesteeringuid (18,3 miljardit eurot) hoiti esialgu suures osas bilansiväliselt Rhinelandis ja IKB bilanssi oli kantud nendest ainult väike osa. Rhinelandi bilansiväliste aktivate puhul oli tegemist varadega väärtuses 11,5 miljardit eurot (seisuga 31. märts 2007 ja ka kriisi ajal). Müügi ja valuutakursi korrigeerimise tagajärjel nende väärtus järk-järgult vähenes ja moodustas 2008. aasta augustis 6,3 miljardit eurot. 2006.–2007. aasta korrigeeritud bilansis moodustasid bilansis kajastatud portfelliinvesteeringud 6,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(13)

IKB probleemide põhjuseks on 18,3 miljardi euro suurused portfelliinvesteeringud. 2006.–2007. aasta korrigeeritud bilansis märgitud portfelliinvesteeringuid (18,3 miljardit eurot) hoiti esialgu suures osas bilansiväliselt Rhinelandis ja IKB bilanssi oli kantud nendest ainult väike osa. Rhinelandi bilansiväliste aktivate puhul oli tegemist varadega väärtuses 11,5 miljardit eurot (seisuga 31. märts 2007 ja ka kriisi ajal). Müügi ja valuutakursi korrigeerimise tagajärjel nende väärtus järk-järgult vähenes ja moodustas 2008. aasta augustis 6,3 miljardit eurot. 2006.–2007. aasta korrigeeritud bilansis moodustasid bilansis kajastatud portfelliinvesteeringud 6,8 miljardit eurot.

2.3.   Meetmed

a)   Esimene meede: riskikaitse

| (14) | 27. juulil 2007 teatas üks Saksamaa pank, kes oli avanud IKB jaoks krediidiliini, Saksamaa Finantsteenuste Järelevalveametile (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, edaspidi „BaFin”), et ta kavatseb nimetatud liini sulgeda. BaFin teatas seejärel KfW-le, Saksamaa Rahandusministeeriumile ja teistele osalejatele, et ta sulgeb IKB, (6) kui nimetatud osapooled ei võta üle IKB Rhinelandis osalemisest tulenevaid riske. Lisaks selgus, et IKB kõrge riskitasemega hüpoteeklaenud ei piirdunud ainult Rhinelandiga, vaid hõlmasid ka Rhinebridge’i ja teisi kõrge riskitasemega portfelliinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(14)

27. juulil 2007 teatas üks Saksamaa pank, kes oli avanud IKB jaoks krediidiliini, Saksamaa Finantsteenuste Järelevalveametile (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, edaspidi „BaFin”), et ta kavatseb nimetatud liini sulgeda. BaFin teatas seejärel KfW-le, Saksamaa Rahandusministeeriumile ja teistele osalejatele, et ta sulgeb IKB, (6) kui nimetatud osapooled ei võta üle IKB Rhinelandis osalemisest tulenevaid riske. Lisaks selgus, et IKB kõrge riskitasemega hüpoteeklaenud ei piirdunud ainult Rhinelandiga, vaid hõlmasid ka Rhinebridge’i ja teisi kõrge riskitasemega portfelliinvesteeringuid.

| (15) | 29. juulil 2007 jõudsid BaFin, Saksamaa Rahandusministeerium, KfW ja Saksamaa kolm suurt pangaliitu (7) üksmeelsele seisukohale, et KfW sekkub kokkuleppel BaFiniga ja võtab üle IKB riskikaitse. Pangaliidud teatasid valmisolekust võtta üle 30 % riskikaitse alla kuuluvatest riskidest. 16. augustil 2007 kinnitati valmisolekut kirjalikult KfW ja kolme pangaliidu vahelise kokkuleppega. |
| --- | --- |

(15)

29. juulil 2007 jõudsid BaFin, Saksamaa Rahandusministeerium, KfW ja Saksamaa kolm suurt pangaliitu (7) üksmeelsele seisukohale, et KfW sekkub kokkuleppel BaFiniga ja võtab üle IKB riskikaitse. Pangaliidud teatasid valmisolekust võtta üle 30 % riskikaitse alla kuuluvatest riskidest. 16. augustil 2007 kinnitati valmisolekut kirjalikult KfW ja kolme pangaliidu vahelise kokkuleppega.

| (16) | KfW tegi teatavaks järgmised meetmed IKB maksejõulisuse tagamiseks:






  — | alates esmaspäevast, 30. juulist 2007, on IKB kõikide õiguste (teenustasud) ja kohustuste riskikaitse Rhinelandi käsutusse antud likviidsete vahendite raames 8,1 miljardit eurot (nimetatud summa on nüüdseks eelkõige vahetuskursi muutuste tõttu vähenenud 6,3 miljardi euroni). Rhinelandi käsutusse antud likviidsetest vahenditest tulenevate kohustuste vormiline ülevõtmine 29. juulil 2007 kehtib kuni struktureeritud krediidiportfellide maksetähtpäeva saabumise või portfellide müümiseni (8). Kõnealuste portfellide kehtivusaeg on üldjuhul vähemalt viis aastat; |
| --- | --- | --- |

(16)

KfW tegi teatavaks järgmised meetmed IKB maksejõulisuse tagamiseks:

—

alates esmaspäevast, 30. juulist 2007, on IKB kõikide õiguste (teenustasud) ja kohustuste riskikaitse Rhinelandi käsutusse antud likviidsete vahendite raames 8,1 miljardit eurot (nimetatud summa on nüüdseks eelkõige vahetuskursi muutuste tõttu vähenenud 6,3 miljardi euroni). Rhinelandi käsutusse antud likviidsetest vahenditest tulenevate kohustuste vormiline ülevõtmine 29. juulil 2007 kehtib kuni struktureeritud krediidiportfellide maksetähtpäeva saabumise või portfellide müümiseni (8). Kõnealuste portfellide kehtivusaeg on üldjuhul vähemalt viis aastat;

| — | IKB kaitsmine 1 miljardi euro suuruse kahjumi eest osaluse tõttu Rhinebridge’is ja teistes bilansilistes kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude portfelliinvesteeringutes kogusummas 6,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

IKB kaitsmine 1 miljardi euro suuruse kahjumi eest osaluse tõttu Rhinebridge’is ja teistes bilansilistes kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude portfelliinvesteeringutes kogusummas 6,8 miljardit eurot.

| (17) | Esialgu hindas Saksamaa KfW ja pangaliitude poolt IKB-le antava riskikaitse raames oodatava kahjumi suuruseks kokku 3,5 miljardit eurot (Rhineland ja Havenrock: 2,5 miljardit eurot, Rhinebridge ja teised kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude portfelliinvesteeringud: 1 miljard eurot) (9). |
| --- | --- |

(17)

Esialgu hindas Saksamaa KfW ja pangaliitude poolt IKB-le antava riskikaitse raames oodatava kahjumi suuruseks kokku 3,5 miljardit eurot (Rhineland ja Havenrock: 2,5 miljardit eurot, Rhinebridge ja teised kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude portfelliinvesteeringud: 1 miljard eurot) (9).

| (18) | 29. juuli 2007. aasta esialgses kokkuleppes leppisid KfW ja pangaliidud kokku, et nad jagavad riskikaitse raames oodatava kahjumi järgmiselt:






  — | KfW kannab põhimõtteliselt 70 % oodatavast kahjumist, aga ei kehtesta riskipiirangut Rhinelandi suhtes; see tähendab, et KfW kannab 100 % kahjumi, mis ületab pangaliitude 30 % osaluse (vt allpool); |
| --- | --- | --- |

(18)

29. juuli 2007. aasta esialgses kokkuleppes leppisid KfW ja pangaliidud kokku, et nad jagavad riskikaitse raames oodatava kahjumi järgmiselt:

—

KfW kannab põhimõtteliselt 70 % oodatavast kahjumist, aga ei kehtesta riskipiirangut Rhinelandi suhtes; see tähendab, et KfW kannab 100 % kahjumi, mis ületab pangaliitude 30 % osaluse (vt allpool);

| — | pangaliidud võtavad üle 30 % oodatavast kahjumist, maksimaalselt 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

—

pangaliidud võtavad üle 30 % oodatavast kahjumist, maksimaalselt 1 miljard eurot.

| (19) | Riskide jaotus KfW ja pangaliitude vahel kehtib pangaliitude puhul kokkulepitud 1 miljardi euro suuruse vastutuse piirmäära raames (vt põhjendus 18) sõltumata sellest, millises riskikaitsega kaetud valdkonnas (Rhineland, Rhinebridge või otseinvesteeringud) kahjum realiseerub, kusjuures osapoolte vahendid võetakse kasutusele võrdsel määral vastavalt riskide jaotamise kokkuleppele. |
| --- | --- |

(19)

Riskide jaotus KfW ja pangaliitude vahel kehtib pangaliitude puhul kokkulepitud 1 miljardi euro suuruse vastutuse piirmäära raames (vt põhjendus 18) sõltumata sellest, millises riskikaitsega kaetud valdkonnas (Rhineland, Rhinebridge või otseinvesteeringud) kahjum realiseerub, kusjuures osapoolte vahendid võetakse kasutusele võrdsel määral vastavalt riskide jaotamise kokkuleppele.

| (20) | Lisaks riskikaitses osalemisele teatasid kolm pangaliitu valmisolekust veenda oma liikmeid taasavama IKB jaoks kriisi puhkemisel suletud krediidiliinid. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks riskikaitses osalemisele teatasid kolm pangaliitu valmisolekust veenda oma liikmeid taasavama IKB jaoks kriisi puhkemisel suletud krediidiliinid.

| (21) | Lisaks juhitakse 16. augusti 2007. aasta kokkuleppes tähelepanu sellele, et KfW lepib puuli juhina läbirääkimiste käigus kokku sobiva hüvitise riskikaitsemeetmete eest ning võtab kasutusele ennetavad abinõud pangaliitude ja KfW kõikide kulude tagasimaksmiseks. Kui tagasimakse suhtes jõuti kokkuleppele ja selles osas võeti vastavad meetmed, jäeti hüvitise küsimus kõrvale, sest seda oleks olnud võimalik tõlgendada kui [...], mis oleks eeldanud [...] heakskiitu. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks juhitakse 16. augusti 2007. aasta kokkuleppes tähelepanu sellele, et KfW lepib puuli juhina läbirääkimiste käigus kokku sobiva hüvitise riskikaitsemeetmete eest ning võtab kasutusele ennetavad abinõud pangaliitude ja KfW kõikide kulude tagasimaksmiseks. Kui tagasimakse suhtes jõuti kokkuleppele ja selles osas võeti vastavad meetmed, jäeti hüvitise küsimus kõrvale, sest seda oleks olnud võimalik tõlgendada kui [...], mis oleks eeldanud [...] heakskiitu.

| (22) | Pangaliitude 30 % riskiosalus jaotati järgmiselt:






  — | 50 % Bundesverband deutscher Banken (edaspidi „BdB”); |
| --- | --- | --- |

(22)

Pangaliitude 30 % riskiosalus jaotati järgmiselt:

—

50 % Bundesverband deutscher Banken (edaspidi „BdB”);

| — | 16,7 % Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (edaspidi „BVR”); |
| --- | --- |

—

16,7 % Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (edaspidi „BVR”);

| — | 33,3 % Deutscher Sparkassen- und Giroverband (edaspidi „DSGV”). |
| --- | --- |

—

33,3 % Deutscher Sparkassen- und Giroverband (edaspidi „DSGV”).

| (23) | BdB võttis enda kanda 50 %, sest IKB maksevõimetuse korral oleksid kõikide era- ja äriklientide hoiused olnud erapankade hoiuste tagamise fondi abil tagatud kuni 30 % ulatuses põhiliselt IKB vastutavast omakapitalist (umbes 662 miljonit eurot kliendi kohta 26. septembril 2007) (10). |
| --- | --- |

(23)

BdB võttis enda kanda 50 %, sest IKB maksevõimetuse korral oleksid kõikide era- ja äriklientide hoiused olnud erapankade hoiuste tagamise fondi abil tagatud kuni 30 % ulatuses põhiliselt IKB vastutavast omakapitalist (umbes 662 miljonit eurot kliendi kohta 26. septembril 2007) (10).

b)   Teine meede: riskiennetuse tõhustamine

| (24) | Finantsturgudel valitseva olukorra halvenemise tõttu võeti IKB poolt kahjumile antud riskikaitse täies ulatuses kasutusele Havenrocki struktuuri raames ja see osutus ebapiisavaks. IKB tegevuse jätkamise tagamine nõudis täiendavaid kahjumi katmise meetmeid. 30. novembril 2007 maandasid KfW ja pangaliidud seoses IKB krediidiliinidega Havenrocki struktuuris täiendavaid riske hinnanguliselt 350 miljoni euro (440 miljoni USA dollari) väärtuses. KfW tagas 150 miljonit eurot, sellest 54,3 miljonit eurot vahetusvõlakirja kujul, mille KfW vahetas 14. veebruaril 2008 (vahetus jõustus alates 28. veebruarist 2008) aktsiateks, et suurendada oma osalust IKBs 43 protsendini. BdB võttis enda kanda 150 miljonit eurot ning BVR ja DSGV ülejäänud 50 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(24)

Finantsturgudel valitseva olukorra halvenemise tõttu võeti IKB poolt kahjumile antud riskikaitse täies ulatuses kasutusele Havenrocki struktuuri raames ja see osutus ebapiisavaks. IKB tegevuse jätkamise tagamine nõudis täiendavaid kahjumi katmise meetmeid. 30. novembril 2007 maandasid KfW ja pangaliidud seoses IKB krediidiliinidega Havenrocki struktuuris täiendavaid riske hinnanguliselt 350 miljoni euro (440 miljoni USA dollari) väärtuses. KfW tagas 150 miljonit eurot, sellest 54,3 miljonit eurot vahetusvõlakirja kujul, mille KfW vahetas 14. veebruaril 2008 (vahetus jõustus alates 28. veebruarist 2008) aktsiateks, et suurendada oma osalust IKBs 43 protsendini. BdB võttis enda kanda 150 miljonit eurot ning BVR ja DSGV ülejäänud 50 miljonit eurot.

c)   Kolmas meede: kapitalisüst ja KfW laenud

| (25) | 2008. aasta veebruaris andis Saksamaa valitsus KfW-le korralduse eraldada IKB-le täiendavalt 2,3 miljard eurot. |
| --- | --- |

(25)

2008. aasta veebruaris andis Saksamaa valitsus KfW-le korralduse eraldada IKB-le täiendavalt 2,3 miljard eurot.

| (26) | 1,05 miljardit eurot eraldati laenudena, mille suhtes teatati kohe nõuetest loobumisest ja kehtestati olukorra paranemise klausel, mille kohaselt IKB hakkab tegema tagasimakseid niipea, kui ta hakkab järgmistel aastatel uuesti kasumit teenima. Meetmed olid vajalikud selleks, et süstida panka täiendavat kapitali ja selle abil ära hoida IKB põhikapitali osakaalu vähenemine allapoole seaduses sätestatud alammäära. |
| --- | --- |

(26)

1,05 miljardit eurot eraldati laenudena, mille suhtes teatati kohe nõuetest loobumisest ja kehtestati olukorra paranemise klausel, mille kohaselt IKB hakkab tegema tagasimakseid niipea, kui ta hakkab järgmistel aastatel uuesti kasumit teenima. Meetmed olid vajalikud selleks, et süstida panka täiendavat kapitali ja selle abil ära hoida IKB põhikapitali osakaalu vähenemine allapoole seaduses sätestatud alammäära.

| (27) | Lisaks nõudis BaFin KfW-lt kapitali suurendamise garantiid lausa piiramatus ulatuses. KfW teatas, et ta on valmis tagama täiendava rahastamise 1,25 miljardi euro suuruse kapitalisüstina. Kapitali suurendamist ettevalmistavad meetmed võeti põhimõtteliselt 2008. aasta augustis; kapitali tegelik suurendamine saab aga toimuda alles pärast komisjoni positiivse otsuse vastuvõtmist. Kapitali ei ole seega veel suurendatud. Pärast kapitali suurendamist moodustaks KfW osalus IKBs ligikaudu 90,8 %. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks nõudis BaFin KfW-lt kapitali suurendamise garantiid lausa piiramatus ulatuses. KfW teatas, et ta on valmis tagama täiendava rahastamise 1,25 miljardi euro suuruse kapitalisüstina. Kapitali suurendamist ettevalmistavad meetmed võeti põhimõtteliselt 2008. aasta augustis; kapitali tegelik suurendamine saab aga toimuda alles pärast komisjoni positiivse otsuse vastuvõtmist. Kapitali ei ole seega veel suurendatud. Pärast kapitali suurendamist moodustaks KfW osalus IKBs ligikaudu 90,8 %.

| (28) | KfW kolmandat meedet toetas Saksamaa valitsus KfW-le eraldatud 1,2 miljardi euroga ja pangaliidud 300 miljoni euroga. |
| --- | --- |

(28)

KfW kolmandat meedet toetas Saksamaa valitsus KfW-le eraldatud 1,2 miljardi euroga ja pangaliidud 300 miljoni euroga.

d)   Likviidsuse tagamine

| (29) | Lisaks eespool toodule eraldas KfW IKB-le 2008. aasta jaanuarist alates likviidsuskrediiti kokku [> 2,5] miljardi euro väärtuses. Vahendid jagunevad kahe raamkrediidiliini vahel, mõlema suurus on [...] miljardit eurot, kusjuures esimene raamkrediidiliin avati 24. jaanuaril 2008 Euribori alusel pluss [< 50] kuni [> 50] baaspunkti [> 100] % tagatisega. Teine raamkrediidiliin avati 18. juulil 2008 Euribori alusel pluss [> 100] baaspunkti [> 100] % tagatisega. Krediidiliinide suured tagatised peaksid garanteerima, et tagatistest piisab krediidi katmiseks isegi kõige halvema stsenaariumi realiseerumise korral. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks eespool toodule eraldas KfW IKB-le 2008. aasta jaanuarist alates likviidsuskrediiti kokku [> 2,5] miljardi euro väärtuses. Vahendid jagunevad kahe raamkrediidiliini vahel, mõlema suurus on [...] miljardit eurot, kusjuures esimene raamkrediidiliin avati 24. jaanuaril 2008 Euribori alusel pluss [< 50] kuni [> 50] baaspunkti [> 100] % tagatisega. Teine raamkrediidiliin avati 18. juulil 2008 Euribori alusel pluss [> 100] baaspunkti [> 100] % tagatisega. Krediidiliinide suured tagatised peaksid garanteerima, et tagatistest piisab krediidi katmiseks isegi kõige halvema stsenaariumi realiseerumise korral.

| (30) | IKB-le andsid likviidsuskrediiti ka teised pangad. [Ameerika Ühendriikide suurpank] ja [Ameerika Ühendriikide suurpank] andsid IKB käsutusse likviidseid vahendeid [> 0,75] miljardi euro suuruses summas kuupõhiselt ja Euribori alusel pluss [< 100] kuni [< 100] baaspunkti tagatisega [> 100] % kuni [> 100] %. Lisaks oli IKB-l võimalik kasutada likviidsusliini kuni [> 250] miljoni euro suuruses summas, mille andis üheks aastaks [Saksa liidumaa pank] Euribori alusel, pluss [> 90] kuni [> 100] baaspunkti tagatisega [> 100] % kuni [> 100] %. Täiendava likviidsusliini [> 500] miljoni euro suuruses summas andis üheks aastaks veel [Saksa liidumaa pank] Euribori alusel pluss [> 50] baaspunkti koos vastava tagatisega. |
| --- | --- |

(30)

IKB-le andsid likviidsuskrediiti ka teised pangad. [Ameerika Ühendriikide suurpank] ja [Ameerika Ühendriikide suurpank] andsid IKB käsutusse likviidseid vahendeid [> 0,75] miljardi euro suuruses summas kuupõhiselt ja Euribori alusel pluss [< 100] kuni [< 100] baaspunkti tagatisega [> 100] % kuni [> 100] %. Lisaks oli IKB-l võimalik kasutada likviidsusliini kuni [> 250] miljoni euro suuruses summas, mille andis üheks aastaks [Saksa liidumaa pank] Euribori alusel, pluss [> 90] kuni [> 100] baaspunkti tagatisega [> 100] % kuni [> 100] %. Täiendava likviidsusliini [> 500] miljoni euro suuruses summas andis üheks aastaks veel [Saksa liidumaa pank] Euribori alusel pluss [> 50] baaspunkti koos vastava tagatisega.

2.4.   Kahjumi suurenemine ümberkorraldamise ajal

| (31) | Oodatav kahjum, mille pidi katma Rhinelandi bilansiväliste aktivate riskikaitse, suurenes esialgu arvestatud 2,5 miljardist eurost (kõige halvem stsenaarium) 7,0 miljardi euroni (11). 2007. aasta juulis Rhinelandi jaoks riskikaitse loomise käigus võttis KfW Rhinelandi likviidsete vahendite raames üle kõik bilansiväliste aktivate riskid, st kandis need riskid enda bilanssi. See ei mõjuta pangaliitude võetud 1 miljardi euro suurust vastutuslimiiti teiste positsioonidega seotud kahjumite katmiseks. |
| --- | --- |

(31)

Oodatav kahjum, mille pidi katma Rhinelandi bilansiväliste aktivate riskikaitse, suurenes esialgu arvestatud 2,5 miljardist eurost (kõige halvem stsenaarium) 7,0 miljardi euroni (11). 2007. aasta juulis Rhinelandi jaoks riskikaitse loomise käigus võttis KfW Rhinelandi likviidsete vahendite raames üle kõik bilansiväliste aktivate riskid, st kandis need riskid enda bilanssi. See ei mõjuta pangaliitude võetud 1 miljardi euro suurust vastutuslimiiti teiste positsioonidega seotud kahjumite katmiseks.

| (32) | Esimene meede kattis 6,8 miljardi euro suuruse bilansiliste portfelliinvesteeringute kahjumi kuni 1 miljardi euro ulatuses. 2008. aasta kevadel vähenesid bilansilised investeeringud valuutakursi korrigeerimiste tõttu 6,31 miljardi euroni. 2008. aasta kevadel üritas IKB mõlemad portfellid avalikul oksjonil ka maha müüa. Kapitalituru jätkuva kriisi tõttu müüki ei toimunud, sest pakkumised jäid kaugele allapoole oodatavat müügihinda. Seetõttu oli IKB sunnitud kõnealuste portfellide arvestuslikku väärtust veelgi madalamaks korrigeerima. 2008. aasta augustiks kandis IKB [< 750] miljoni euro suurust varalist kahju. Lisaks õnnestus turul maha müüa varad nominaalväärtusega 990 miljonit eurot. Seega oli allesjäänud portfelli nominaalväärtus 2008. aasta augustis [< 5] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(32)

Esimene meede kattis 6,8 miljardi euro suuruse bilansiliste portfelliinvesteeringute kahjumi kuni 1 miljardi euro ulatuses. 2008. aasta kevadel vähenesid bilansilised investeeringud valuutakursi korrigeerimiste tõttu 6,31 miljardi euroni. 2008. aasta kevadel üritas IKB mõlemad portfellid avalikul oksjonil ka maha müüa. Kapitalituru jätkuva kriisi tõttu müüki ei toimunud, sest pakkumised jäid kaugele allapoole oodatavat müügihinda. Seetõttu oli IKB sunnitud kõnealuste portfellide arvestuslikku väärtust veelgi madalamaks korrigeerima. 2008. aasta augustiks kandis IKB [< 750] miljoni euro suurust varalist kahju. Lisaks õnnestus turul maha müüa varad nominaalväärtusega 990 miljonit eurot. Seega oli allesjäänud portfelli nominaalväärtus 2008. aasta augustis [< 5] miljardit eurot.

| (33) | Selgeks vahetegemiseks eraldas KfW IKB võimaliku müügi ettevalmistamise käigus augustis IKB bilansis olevate portfellide riskikaitse ülejäänud osa katteks ennetähtaegselt veel vajalikud 360 miljonit eurot. Kahjum ei olnud ametlikult veel realiseeritud, aga aluseks olevad varad juba puudusid. 1 miljardi euro suurune garantii võeti seega täies ulatuses kasutusele ja selle võib täidetuks lugeda. |
| --- | --- |

(33)

Selgeks vahetegemiseks eraldas KfW IKB võimaliku müügi ettevalmistamise käigus augustis IKB bilansis olevate portfellide riskikaitse ülejäänud osa katteks ennetähtaegselt veel vajalikud 360 miljonit eurot. Kahjum ei olnud ametlikult veel realiseeritud, aga aluseks olevad varad juba puudusid. 1 miljardi euro suurune garantii võeti seega täies ulatuses kasutusele ja selle võib täidetuks lugeda.

| (34) | Pakkujatega peetud läbirääkimiste käigus jagati allesjäänud portfelliinvesteeringud kahe struktureeritud investeerimisportfelli vahel (SIP 1 ja SIP 2). SIP 1 sisaldab peamiselt [teatavaid väärtpabereid] nominaalväärtusega [...] miljardit eurot ja arvestusliku väärtusega [> 1] miljardit eurot (12). SIP 2 sisaldab IKB ülejäänud [väärtpabereid] nominaalväärtusega [...] miljardit eurot ja arvestusliku väärtusega [> 1] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(34)

Pakkujatega peetud läbirääkimiste käigus jagati allesjäänud portfelliinvesteeringud kahe struktureeritud investeerimisportfelli vahel (SIP 1 ja SIP 2). SIP 1 sisaldab peamiselt [teatavaid väärtpabereid] nominaalväärtusega [...] miljardit eurot ja arvestusliku väärtusega [> 1] miljardit eurot (12). SIP 2 sisaldab IKB ülejäänud [väärtpabereid] nominaalväärtusega [...] miljardit eurot ja arvestusliku väärtusega [> 1] miljardit eurot.

| (35) | Tabelis 2 antakse ülevaade portfelliinvesteeringute arengust 2008. aasta augusti lõpuni. Realiseeritud ja oodatava kahjumi suurus on hinnanguliselt ligikaudu 10,28 miljardit eurot.

  Tabel 2


  Portfelliinvesteeringud 2007. aasta märtsist kuni 2008. aasta augustini















  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| | Nominaalväärtus korrigeeritud märtsis 2007 | Valuutakursi korrigeerimised | Müük
  (varade nominaalväärtus) | Müügikahjum
  (müügihinna nominaalväärtus) | Realiseeritud kahjum
  (varade nominaalväärtus) | Nominaalväärtus augustis 2008
  (IKB või KfW) | Kulum | Arvestuslik väärtus augustis 2008
  (IFRS) | Kahjum kokku
  (Realiseeritud + eeldatav kahjum) |
| Rhineland | 11,5 | 3,7 | [< 1] | — | [< 0,5] | [> 5] (KfW) | [> 3] | [< 2,0] | [> 3,5] |
| Havenrock | (1,2) | — | — | — | 1,2 | 0 | 0 | 0 | 1,2 |
| Arvestuslikult kokku | 6,81 | 0,5 | [< 2] | [< 0,5] | [< 0,75] | [< 5] (IKB) | [> 1,5] | [> 2] | [> 2,0] |
| — | SIP 1 |

(35)

Tabelis 2 antakse ülevaade portfelliinvesteeringute arengust 2008. aasta augusti lõpuni. Realiseeritud ja oodatava kahjumi suurus on hinnanguliselt ligikaudu 10,28 miljardit eurot.

Tabel 2

Portfelliinvesteeringud 2007. aasta märtsist kuni 2008. aasta augustini

(miljardites eurodes)

Nominaalväärtus korrigeeritud märtsis 2007

Valuutakursi korrigeerimised

Müük

(varade nominaalväärtus)

Müügikahjum

(müügihinna nominaalväärtus)

Realiseeritud kahjum

(varade nominaalväärtus)

Nominaalväärtus augustis 2008

(IKB või KfW)

Kulum

Arvestuslik väärtus augustis 2008

(IFRS)

Kahjum kokku

(Realiseeritud + eeldatav kahjum)

Rhineland

11,5

3,7

[< 1]

—

[< 0,5]

[> 5] (KfW)

[> 3]

[< 2,0]

[> 3,5]

Havenrock

(1,2)

—

—

—

1,2

0

0

0

1,2

Arvestuslikult kokku

6,81

0,5

[< 2]

[< 0,5]

[< 0,75]

[< 5] (IKB)

[> 1,5]

[> 2]

[> 2,0]

—

SIP 1

ei eksisteeri

[...] (IKB)

[...]

[> 1]

[...]

| — | SIP 2 |
| --- | --- |

—

SIP 2

ei eksisteeri

[...] (IKB)

[...]

[> 1]

[...]

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

6,81

0,5

[< 2]

[< 0,5]

[> 0,5]

0

0

0

[> 0,5]

Kokku (1-3)

18,3

4,5

[< 2]

[< 0,5]

[> 1,7]

[> 7,5]

[> 4,5]

[> 3,0]

[> 6,0]

2.5.   Müük

| (36) | KfW-le kuuluvate IKB aktsiate müüki alustati 2008. aasta jaanuaris ja lõpetati 21. augustil 2008 otsusega müüa IKB ettevõtjale Lone Star Funds VI Financial Holdings, L.P. Dallas, USA (edaspidi „Lone Star”). |
| --- | --- |

(36)

KfW-le kuuluvate IKB aktsiate müüki alustati 2008. aasta jaanuaris ja lõpetati 21. augustil 2008 otsusega müüa IKB ettevõtjale Lone Star Funds VI Financial Holdings, L.P. Dallas, USA (edaspidi „Lone Star”).

| (37) | Müük toimus avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva pakkumismenetluse raames. Pärast avalikku väljakuulutamist 2008. aasta jaanuari alguses teatasid oma huvist esimeses voorus [> 40] pakkujat (sealhulgas Saksamaa ja rahvusvahelised pangad ning finantsinvestorid). [> 20] pakkujat sai pärast konfidentsiaalsusklausli allkirjastamist teabekirja (jaanuari lõpus). [> 5] pakkujat esitas esimese pakkumise (veebruari lõpus). [> 5] pakkujale võimaldati juurdepääs andmeruumile. Konkreetse pakkumise esitas kokku [< 5] pakkujat (mai keskpaigas). |
| --- | --- |

(37)

Müük toimus avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva pakkumismenetluse raames. Pärast avalikku väljakuulutamist 2008. aasta jaanuari alguses teatasid oma huvist esimeses voorus [> 40] pakkujat (sealhulgas Saksamaa ja rahvusvahelised pangad ning finantsinvestorid). [> 20] pakkujat sai pärast konfidentsiaalsusklausli allkirjastamist teabekirja (jaanuari lõpus). [> 5] pakkujat esitas esimese pakkumise (veebruari lõpus). [> 5] pakkujale võimaldati juurdepääs andmeruumile. Konkreetse pakkumise esitas kokku [< 5] pakkujat (mai keskpaigas).

| (38) | 2008. aasta mai lõpus palus KfW esitada kolmel nimetatud [< 5] pakkujast ([eri riikide finants- ja strateegilised investorid]) siduv pakkumine. Siduva pakkumise esitanud [< 5] pakkuja seast valiti [< 5] pakkumise majandusliku võrdluse alusel välja Lone Star, sest Lone Star pakkus kõige kõrgemat netohinda. |
| --- | --- |

(38)

2008. aasta mai lõpus palus KfW esitada kolmel nimetatud [< 5] pakkujast ([eri riikide finants- ja strateegilised investorid]) siduv pakkumine. Siduva pakkumise esitanud [< 5] pakkuja seast valiti [< 5] pakkumise majandusliku võrdluse alusel välja Lone Star, sest Lone Star pakkus kõige kõrgemat netohinda.

| (39) | IKB müük hõlmab põhiliselt ligikaudu [...] miljoni euro suurust müügihinda (90,8 % aktsiate eest) ning finantsinvestori Lone Star lubadust investeerida IKBsse [> 400] miljonit eurot. Lone Star lähtus pakkumise koostamisel sellest, et olukorra paranemise klauslist loobutakse. Lone Star kohustus vastutasuks rahastama eespool nimetatud [> 400] miljoni euroga struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2. Praegu kaalub IKB aga struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 varade müümist sihtotstarbelisele äriühingule. KfW teatas valmisolekust osaleda struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 refinantseerimises 775 miljoni euro suuruse krediidiga, mis hüvitatakse Euribori alusel pluss [> 80] baaspunkti ja millel on eelisseisund võrreldes Lone Stari ja IKB väärtpaberitega Capital Notes summas [> 200] miljonit eurot ja väärtpaberitega Mezzanine Notes summas [> 150] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(39)

IKB müük hõlmab põhiliselt ligikaudu [...] miljoni euro suurust müügihinda (90,8 % aktsiate eest) ning finantsinvestori Lone Star lubadust investeerida IKBsse [> 400] miljonit eurot. Lone Star lähtus pakkumise koostamisel sellest, et olukorra paranemise klauslist loobutakse. Lone Star kohustus vastutasuks rahastama eespool nimetatud [> 400] miljoni euroga struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2. Praegu kaalub IKB aga struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 varade müümist sihtotstarbelisele äriühingule. KfW teatas valmisolekust osaleda struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 refinantseerimises 775 miljoni euro suuruse krediidiga, mis hüvitatakse Euribori alusel pluss [> 80] baaspunkti ja millel on eelisseisund võrreldes Lone Stari ja IKB väärtpaberitega Capital Notes summas [> 200] miljonit eurot ja väärtpaberitega Mezzanine Notes summas [> 150] miljonit eurot.

| (40) | KfW ostis 1 miljardi euro eest struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 (13). KfW kannab esmase kahjumi riski 150 miljoni euro suuruses summas, Saksamaa kannab käenduse alusel riski 600 miljoni euro suuruses summas (tegemist on ootamatu kahjumiga), (14) ülejäänud 250 miljoni euro ulatuses kannab riski KfW. KfW usub kindlalt, et portfelli oodatav kogukahjum kajastub juba hinnas, nii et KfW arvamuse kohaselt ei ole täiendavad meetmed vajalikud. |
| --- | --- |

(40)

KfW ostis 1 miljardi euro eest struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 (13). KfW kannab esmase kahjumi riski 150 miljoni euro suuruses summas, Saksamaa kannab käenduse alusel riski 600 miljoni euro suuruses summas (tegemist on ootamatu kahjumiga), (14) ülejäänud 250 miljoni euro ulatuses kannab riski KfW. KfW usub kindlalt, et portfelli oodatav kogukahjum kajastub juba hinnas, nii et KfW arvamuse kohaselt ei ole täiendavad meetmed vajalikud.

| (41) | Lisaks pikendatakse KfW poolt IKB-le antud kokku [> 2,5] miljardi euro suuruse mõlema raamkrediidi perioodi maksimaalselt kuni [...] (esialgu pidid need lõppema 2009. aasta aprillis või juulis). Tingimusi muudeti vähesel määral. Esimese raamkrediidi tagatist vähendati [> 100] protsendist [> 100] protsendini ja teise raamkrediidi intressimäära langetati Euriborilt pluss [> 100] baaspunkti Euriborini pluss [> 100] baaspunkti. KfW arvates on need muudatused põhjendatud, sest IKB suurendas omakapitali. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks pikendatakse KfW poolt IKB-le antud kokku [> 2,5] miljardi euro suuruse mõlema raamkrediidi perioodi maksimaalselt kuni [...] (esialgu pidid need lõppema 2009. aasta aprillis või juulis). Tingimusi muudeti vähesel määral. Esimese raamkrediidi tagatist vähendati [> 100] protsendist [> 100] protsendini ja teise raamkrediidi intressimäära langetati Euriborilt pluss [> 100] baaspunkti Euriborini pluss [> 100] baaspunkti. KfW arvates on need muudatused põhjendatud, sest IKB suurendas omakapitali.

| (42) | Peale selle müügileping eritingimusi ei sisalda, välja arvatud vastutusest vabastamise klausel, mille kohaselt on välistatud [teatavad asjaolud] finantsmõjuga kuni [...] eurot. See puudutab esmajoones [...]. Kuigi siin on tegemist [...], mis võiks ulatuda kuni [...] euroni, on risk Saksamaa arvates väga väike, [...], sest IKB oli kuu aega enne finantskriisi algust oma väga heade majandustulemustega Saksamaa pankade reitingus teisel kohal ja [...] hindamisel ei kaldunud pank olemasoleva teabe alusel tavapärastest äritavadest kõrvale. Kuna ühelt poolt on [...] saabumise tõenäosus väga väike, teiselt poolt võivad aga [...] mõjud [...] väga tõsiseks osutuda, on väga raske nimetatud [...] hinnata. Saksamaa väidab, et vara omandamise korral jäävad sellised [...] riskid tavaliselt endise omaniku kanda. Seetõttu välistas KfW müügi käigus selle riski algusest peale. Kuna nimetatud riski tegelik teostumine on äärmiselt ebatõenäoline, ei ole IKB raamatupidamises võimalike nõuete jaoks reserve ette nähtud. |
| --- | --- |

(42)

Peale selle müügileping eritingimusi ei sisalda, välja arvatud vastutusest vabastamise klausel, mille kohaselt on välistatud [teatavad asjaolud] finantsmõjuga kuni [...] eurot. See puudutab esmajoones [...]. Kuigi siin on tegemist [...], mis võiks ulatuda kuni [...] euroni, on risk Saksamaa arvates väga väike, [...], sest IKB oli kuu aega enne finantskriisi algust oma väga heade majandustulemustega Saksamaa pankade reitingus teisel kohal ja [...] hindamisel ei kaldunud pank olemasoleva teabe alusel tavapärastest äritavadest kõrvale. Kuna ühelt poolt on [...] saabumise tõenäosus väga väike, teiselt poolt võivad aga [...] mõjud [...] väga tõsiseks osutuda, on väga raske nimetatud [...] hinnata. Saksamaa väidab, et vara omandamise korral jäävad sellised [...] riskid tavaliselt endise omaniku kanda. Seetõttu välistas KfW müügi käigus selle riski algusest peale. Kuna nimetatud riski tegelik teostumine on äärmiselt ebatõenäoline, ei ole IKB raamatupidamises võimalike nõuete jaoks reserve ette nähtud.

2.6.   Toetusmeetmed

Tabel 3

IKB toetamise meetmed ümberkorraldamise ajal

| Nr | Meede | Nominaalväärtus
  (miljardites eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Riskikaitse (Rhineland: 5,8 miljardit eurot; Havenrock: 0,85 miljardit eurot; bilansilised varad: 1 miljard eurot | ca 7,65
  (sellest 1,00 pangaliitudelt) |
| 2. | Täiendav riskikaitse (350 miljonit eurot lisakahjumite katmiseks – Havenrock) | 0,35
  (sellest 0,20 pangaliitudelt) |
| 3. | Kapitali suurendamine ja tagastamatu laen (bilansis kajastatud varade mahakandmise katmine) | 2,30
  (sellest 0,30 pangaliitudelt) |
| 4. | Likviidsed vahendid | [> 2,5] |
| 5. | IKB aktsiate müük | [...] |
| 5.1. | Esmatähtis krediit SIP 2 refinantseerimiseks | 0,78 |
| 5.2. | SIP 1 üleandmine KfW-le | 1,00 |
| 5.3. | Vastutusest vabastamise klausel | [...] |
| Kokku | [> 15] |

Nr

Meede

Nominaalväärtus

(miljardites eurodes)

1.

Riskikaitse (Rhineland: 5,8 miljardit eurot; Havenrock: 0,85 miljardit eurot; bilansilised varad: 1 miljard eurot

ca 7,65

(sellest 1,00 pangaliitudelt)

2.

Täiendav riskikaitse (350 miljonit eurot lisakahjumite katmiseks – Havenrock)

0,35

(sellest 0,20 pangaliitudelt)

3.

Kapitali suurendamine ja tagastamatu laen (bilansis kajastatud varade mahakandmise katmine)

2,30

(sellest 0,30 pangaliitudelt)

4.

Likviidsed vahendid

[> 2,5]

5.

IKB aktsiate müük

[...]

5.1.

Esmatähtis krediit SIP 2 refinantseerimiseks

0,78

5.2.

SIP 1 üleandmine KfW-le

1,00

5.3.

Vastutusest vabastamise klausel

[...]

Kokku

[> 15]

2.7.   Ümberkorralduskava

| (43) | Saksamaa on esitanud IKB ümberkorralduskava mitu muudetud versiooni. 2007. aasta augusti dokumentides kirjeldati panganduskriisist väljumise ja tulevaste probleemide ärahoidmise meetmeid. Vahetult pärast esimese meetme lubamist tellis IKB ettevõtjalt PriceWaterhouseCoopers (PWC) tollase olukorra analüüsi. Analüüsi tulemuste alusel teatas IKB 3. septembril 2007, et ta tõmbub rahvusvaheliste struktureeritud investeeringute valdkonnast tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa on esitanud IKB ümberkorralduskava mitu muudetud versiooni. 2007. aasta augusti dokumentides kirjeldati panganduskriisist väljumise ja tulevaste probleemide ärahoidmise meetmeid. Vahetult pärast esimese meetme lubamist tellis IKB ettevõtjalt PriceWaterhouseCoopers (PWC) tollase olukorra analüüsi. Analüüsi tulemuste alusel teatas IKB 3. septembril 2007, et ta tõmbub rahvusvaheliste struktureeritud investeeringute valdkonnast tagasi.

| (44) | Vahepeal oli IKB kava ajakohastanud ja IKB ise müüdud ettevõtjale Lone Star. Viimane esitas IKB tervendamiskava, mida audiitorfirma KPMG kontrollis 25. juulist 2008 kuni 25. septembrini 2008. Tervendamiskavas antakse ülevaade IKB põhiturgudest, selgitatakse kriisi põhjusi, analüüsitakse probleeme ja esitatakse probleemide kõrvaldamise meetmed. Kava eesmärk on ühelt poolt panga finantsolukorra lühiajaline stabiliseerimine vajaliku likviidsuse tagamise abil ja teiselt poolt pikaajalise elujõulisuse taastamine riskipositsioonide likvideerimise ja põhitegevusele keskendumise abil. Pikas perspektiivis on tervendamiskavas ette nähtud, et IKB keskendub eelkõige keskmise suurusega ettevõtjaid hõlmavale ärikliendisektorile ja säilitab struktureeritud finantseeringud ainult ärikliendisektori jaoks vajalikus mahus. |
| --- | --- |

(44)

Vahepeal oli IKB kava ajakohastanud ja IKB ise müüdud ettevõtjale Lone Star. Viimane esitas IKB tervendamiskava, mida audiitorfirma KPMG kontrollis 25. juulist 2008 kuni 25. septembrini 2008. Tervendamiskavas antakse ülevaade IKB põhiturgudest, selgitatakse kriisi põhjusi, analüüsitakse probleeme ja esitatakse probleemide kõrvaldamise meetmed. Kava eesmärk on ühelt poolt panga finantsolukorra lühiajaline stabiliseerimine vajaliku likviidsuse tagamise abil ja teiselt poolt pikaajalise elujõulisuse taastamine riskipositsioonide likvideerimise ja põhitegevusele keskendumise abil. Pikas perspektiivis on tervendamiskavas ette nähtud, et IKB keskendub eelkõige keskmise suurusega ettevõtjaid hõlmavale ärikliendisektorile ja säilitab struktureeritud finantseeringud ainult ärikliendisektori jaoks vajalikus mahus.

| (45) | Tervendamiskavas kinnitatakse lahkumist portfelliinvesteeringute sektorist, mille kasuks oli IKB otsustanud vahetult pärast kriisi. |
| --- | --- |

(45)

Tervendamiskavas kinnitatakse lahkumist portfelliinvesteeringute sektorist, mille kasuks oli IKB otsustanud vahetult pärast kriisi.

| (46) | Komisjoniga peetud kõneluste käigus nõustus IKB tasakaalustusmeetmena lahkuma ka kinnisvara rahastamise sektorist. See tähendab, et alates 2008. aasta lõpust ei tee IKB ühtegi uut kinnisvara rahastamise tehingut ja realiseerib olemasolevad varad võimalikult kiiresti (krediidiliine ei ole võimalik tähtajatult sulgeda), kusjuures ümberkorraldusperioodi lõpuks, st 30. septembriks 2011, peab olema realiseeritud vähemalt 60 % varadest ja IKB peab olema ära müünud tütarettevõtted IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG ja IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (15). Alles jääv [< 3] miljardi euro suurune portfell likvideeritakse allesjäänud varade maksutähtpäeva saabumisel. Täiemahuline võõrandamine võimaldab vähendada krediidimahtu kinnisvara rahastamise valdkonnas 4,9 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

(46)

Komisjoniga peetud kõneluste käigus nõustus IKB tasakaalustusmeetmena lahkuma ka kinnisvara rahastamise sektorist. See tähendab, et alates 2008. aasta lõpust ei tee IKB ühtegi uut kinnisvara rahastamise tehingut ja realiseerib olemasolevad varad võimalikult kiiresti (krediidiliine ei ole võimalik tähtajatult sulgeda), kusjuures ümberkorraldusperioodi lõpuks, st 30. septembriks 2011, peab olema realiseeritud vähemalt 60 % varadest ja IKB peab olema ära müünud tütarettevõtted IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG ja IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (15). Alles jääv [< 3] miljardi euro suurune portfell likvideeritakse allesjäänud varade maksutähtpäeva saabumisel. Täiemahuline võõrandamine võimaldab vähendada krediidimahtu kinnisvara rahastamise valdkonnas 4,9 miljardi euro võrra.

| (47) | Lisaks pakkus Saksamaa tasakaalustusmeetmena, et IKB lööb lahku mõnest tütarettevõttest:






  — | IKB International S.A., Luxembourg likvideeritakse 30. septembriks 2011: (16) see äriühing oli ligikaudu [< 10] miljardi euro suuruse bilansimahuga oluline kapitalituru platvorm. Alates 31. märtsist 2009 uusi tehinguid ei tehta. Kõik esimese ja teise samba jaoks olulised tehingud tehakse IKB peakontoris Düsseldorfis (17); |
| --- | --- | --- |

(47)

Lisaks pakkus Saksamaa tasakaalustusmeetmena, et IKB lööb lahku mõnest tütarettevõttest:

—

IKB International S.A., Luxembourg likvideeritakse 30. septembriks 2011: (16) see äriühing oli ligikaudu [< 10] miljardi euro suuruse bilansimahuga oluline kapitalituru platvorm. Alates 31. märtsist 2009 uusi tehinguid ei tehta. Kõik esimese ja teise samba jaoks olulised tehingud tehakse IKB peakontoris Düsseldorfis (17);

| — | IKB Capital Corporaton New York bilansimahuga [< 2] miljardit eurot tegutses Ameerika Ühendriikides struktureeritud rahastamise valdkonnas. See likvideeritakse 30. septembriks 2011. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta; |
| --- | --- |

—

IKB Capital Corporaton New York bilansimahuga [< 2] miljardit eurot tegutses Ameerika Ühendriikides struktureeritud rahastamise valdkonnas. See likvideeritakse 30. septembriks 2011. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta;

| — | lisaks loobub IKB AG oma Amsterdami filiaalist; sealne filiaal krediidimahuga [< 500] miljonit eurot oli spetsialiseerunud VKEde ja kinnisvaratehingute rahastamisele. See likvideeritakse 30. märtsiks 2010. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta; |
| --- | --- |

—

lisaks loobub IKB AG oma Amsterdami filiaalist; sealne filiaal krediidimahuga [< 500] miljonit eurot oli spetsialiseerunud VKEde ja kinnisvaratehingute rahastamisele. See likvideeritakse 30. märtsiks 2010. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta;

| — | 50 % suurune osalus ettevõttes Movesta Lease and Finance GmbH, mille praegune bilansimaht on [< 500] miljonit eurot, müüakse 30. septembriks 2011; |
| --- | --- |

—

50 % suurune osalus ettevõttes Movesta Lease and Finance GmbH, mille praegune bilansimaht on [< 500] miljonit eurot, müüakse 30. septembriks 2011;

| — | lisaks loobub IKB teatavatest mittestrateegilistest varadest, mille väärtus on 1,7 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. märtsi 2007. aasta seisuga). Need likvideeritakse 30. septembriks 2011. |
| --- | --- |

—

lisaks loobub IKB teatavatest mittestrateegilistest varadest, mille väärtus on 1,7 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. märtsi 2007. aasta seisuga). Need likvideeritakse 30. septembriks 2011.

| (48) | Pingelist turuolukorda silmas pidades leppis Saksamaa läbirääkimiste käigus siiski kokku majandusklauslis, mis annab IKB-le võimaluse ettenägematute asjaolude tekkimisel, eelkõige kapitalituru kriisi jätkumise või teatavate varade müügi võimatuks osutumise korral meedet muuta või asendada või meetme tähtaega pikendada, kui see on piisavalt põhjendatud ja komisjon ei esita vastuväiteid. |
| --- | --- |

(48)

Pingelist turuolukorda silmas pidades leppis Saksamaa läbirääkimiste käigus siiski kokku majandusklauslis, mis annab IKB-le võimaluse ettenägematute asjaolude tekkimisel, eelkõige kapitalituru kriisi jätkumise või teatavate varade müügi võimatuks osutumise korral meedet muuta või asendada või meetme tähtaega pikendada, kui see on piisavalt põhjendatud ja komisjon ei esita vastuväiteid.

| (49) | Lisaks kohustus Saksamaa tagama, et 30. septembriks 2011 on IKB bilansimaht kokku maksimaalselt 33,5 miljardit eurot; (18) see vastaks bilansi kärpimisele 47,2 % võrra võrreldes 2007. aasta märtsi korrigeeritud bilansis kajastatud 63,5 miljardi euroga. Tasakaalustusmeetmete rakendamise ja portfelliinvesteeringute sektorist lahkumise kulutusi hindas Saksamaa järgmiselt.

  Tabel 4


  Vähendamismeetmed









  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Nr | Meede | Laekumised 31. märts 2007 | Laekumised 30. september 2011 |
| | Allesjäänud varad põhitegevusalal | [< 35,0] | [< 35,0] |
| Elujõulisuse taastamise meetmed |
| | Portfelliinvesteeringutest loobumine | 18,30 | 0,00 |
| Tasakaalustusmeetmed |
| 1. | Kinnisvara rahastamine | 4,90 | [< 3,0] |
| 2. | IKB International S.A., Luxembourg | [< 10,0] | 0,00 |
| 3. | IKB Capital Corporation, New York | [< 2,0] | 0,00 |
| 4. | Amsterdam AG | [< 0,5] | 0,00 |
| 5. | Mittestrateegiliste varade võõrandamine | 1,70 | 0,00 |
| 6. | Movestas omandatud 50 % osaluse võõrandamine | [< 0,5] | 0,00 |
| | Vahesumma: lõpetamata tasakaalustusmeetmed (vahesumma: lõpetatud tasakaalustusmeetmed) | [> 15,0]
  (0) | [< 3,0]
  ([> 12,0]) |
| | Varem Luksemburgis sõlmitud teatavate tehingute ennistamine | — | [> 2,0] |
| | Kogubilanss ilma kasvuta | 63,50 | [...] |
| | Maksimaalne bilansimaht | 33,50 | 33,50 |
| | Allesjäänud marginaal uute tehingute jaoks | — | [...] |

(49)

Lisaks kohustus Saksamaa tagama, et 30. septembriks 2011 on IKB bilansimaht kokku maksimaalselt 33,5 miljardit eurot; (18) see vastaks bilansi kärpimisele 47,2 % võrra võrreldes 2007. aasta märtsi korrigeeritud bilansis kajastatud 63,5 miljardi euroga. Tasakaalustusmeetmete rakendamise ja portfelliinvesteeringute sektorist lahkumise kulutusi hindas Saksamaa järgmiselt.

Tabel 4

Vähendamismeetmed

(miljardites eurodes)

Nr

Meede

Laekumised 31. märts 2007

Laekumised 30. september 2011

Allesjäänud varad põhitegevusalal

[< 35,0]

[< 35,0]

Elujõulisuse taastamise meetmed

Portfelliinvesteeringutest loobumine

18,30

0,00

Tasakaalustusmeetmed

1.

Kinnisvara rahastamine

4,90

[< 3,0]

2.

IKB International S.A., Luxembourg

[< 10,0]

0,00

3.

IKB Capital Corporation, New York

[< 2,0]

0,00

4.

Amsterdam AG

[< 0,5]

0,00

5.

Mittestrateegiliste varade võõrandamine

1,70

0,00

6.

Movestas omandatud 50 % osaluse võõrandamine

[< 0,5]

0,00

Vahesumma: lõpetamata tasakaalustusmeetmed (vahesumma: lõpetatud tasakaalustusmeetmed)

[> 15,0]

(0)

[< 3,0]

([> 12,0])

Varem Luksemburgis sõlmitud teatavate tehingute ennistamine

—

[> 2,0]

Kogubilanss ilma kasvuta

63,50

[...]

Maksimaalne bilansimaht

33,50

33,50

Allesjäänud marginaal uute tehingute jaoks

—

[...]

| (50) | Tervendamiskavas juhitakse tähelepanu sellele, et IKB-l, mille Fitchi reiting on langenud tasemelt A + tasemele BBB –, on praegustes turutingimustes rahastamisraskused. Maksimaalne likviidsusvajadus kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni on hinnanguliselt [< 10 miljardit] eurot. Puudujääki on kavas tasakaalustada kapitali suurendamise, KfW likviidsusliinide pikendamise ning varaga tagatud refinantseerimisega. Likviidsuse puudujääk kaetakse osaliselt uute tehingute arvu vähendamisega. |
| --- | --- |

(50)

Tervendamiskavas juhitakse tähelepanu sellele, et IKB-l, mille Fitchi reiting on langenud tasemelt A + tasemele BBB –, on praegustes turutingimustes rahastamisraskused. Maksimaalne likviidsusvajadus kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni on hinnanguliselt [< 10 miljardit] eurot. Puudujääki on kavas tasakaalustada kapitali suurendamise, KfW likviidsusliinide pikendamise ning varaga tagatud refinantseerimisega. Likviidsuse puudujääk kaetakse osaliselt uute tehingute arvu vähendamisega.

| (51) | Tervendamiskava sisaldab planeerimise lähtetingimusi panga tulevase arengu tarbeks, kusjuures lähtutakse heast stsenaariumist, põhistsenaariumist ja halvast stsenaariumist. Lähtetingimuste kohaselt saavutaks IKB põhistsenaariumi korral ümberkorraldusetapi lõpul 2011. aasta septembris omakapitali tasuvuse [...] %. Maksueelne kasum oleks [...] miljonit eurot [...] täistööajaga töötaja puhul. 1. taseme kapitali suhtarv tõuseks [...] protsendini ning kulude-tulude suhe (cost income ratio) langeks [...] protsendini. |
| --- | --- |

(51)

Tervendamiskava sisaldab planeerimise lähtetingimusi panga tulevase arengu tarbeks, kusjuures lähtutakse heast stsenaariumist, põhistsenaariumist ja halvast stsenaariumist. Lähtetingimuste kohaselt saavutaks IKB põhistsenaariumi korral ümberkorraldusetapi lõpul 2011. aasta septembris omakapitali tasuvuse [...] %. Maksueelne kasum oleks [...] miljonit eurot [...] täistööajaga töötaja puhul. 1. taseme kapitali suhtarv tõuseks [...] protsendini ning kulude-tulude suhe (cost income ratio) langeks [...] protsendini.

| (52) | Saksamaa esitas ka andmed ümberkorralduskulude kohta, mida võib liigitada järgmiselt: kulud seoses portfelliinvesteeringute kahjumiga [< 6] miljardit eurot (Rhineland: 5,8 miljardit eurot, Havenrock: 1,2 miljardit eurot) ja seoses bilansiliste portfelliinvesteeringutega ([...] miljardit eurot), (19) tegelikud ümberkorralduskulud (sealhulgas riskikaitse, portfellist loobumise kulud ja halduskulud ligikaudu [> 0,25] miljardit eurot), kapitali väärtuse vähenemine ligikaudu [> 1] miljard eurot, kulud seoses tegevusvaldkondade vähendamisega, mis on osaliselt juba ellu viidud ja osaliselt, võttes arvesse [> 1] miljardi euro suuruses summas kehtivate lepingute pikendamist, seisab veel ees, ning [...] [...] miljardi euro suuruses summas (20). Seetõttu arvestab Saksamaa IKB ümberkorraldamise kuludeks kokku ümmarguselt [> 15] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa esitas ka andmed ümberkorralduskulude kohta, mida võib liigitada järgmiselt: kulud seoses portfelliinvesteeringute kahjumiga [< 6] miljardit eurot (Rhineland: 5,8 miljardit eurot, Havenrock: 1,2 miljardit eurot) ja seoses bilansiliste portfelliinvesteeringutega ([...] miljardit eurot), (19) tegelikud ümberkorralduskulud (sealhulgas riskikaitse, portfellist loobumise kulud ja halduskulud ligikaudu [> 0,25] miljardit eurot), kapitali väärtuse vähenemine ligikaudu [> 1] miljard eurot, kulud seoses tegevusvaldkondade vähendamisega, mis on osaliselt juba ellu viidud ja osaliselt, võttes arvesse [> 1] miljardi euro suuruses summas kehtivate lepingute pikendamist, seisab veel ees, ning [...] [...] miljardi euro suuruses summas (20). Seetõttu arvestab Saksamaa IKB ümberkorraldamise kuludeks kokku ümmarguselt [> 15] miljardit eurot.

3.   AMETLIK UURIMISMENETLUS

| (53) | Menetluse algatamise otsuses seadis komisjon kahtluse alla, kas KfW meetmed IKB toetamiseks on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, sest meetmetega seotud risk ei olnud KfW jaoks piiratud, samal ajal kui pangaliidud piirasid oma osalust riskikaitses ja IKB teised aktsionärid ei osalenud selles üldse. |
| --- | --- |

(53)

Menetluse algatamise otsuses seadis komisjon kahtluse alla, kas KfW meetmed IKB toetamiseks on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, sest meetmetega seotud risk ei olnud KfW jaoks piiratud, samal ajal kui pangaliidud piirasid oma osalust riskikaitses ja IKB teised aktsionärid ei osalenud selles üldse.

| (54) | Komisjon kahtles sellel ajal samuti, kas meetmeid on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaselt võimalik käsitada ühisturuga kokkusobivana. Komisjoni arvates ei olnud meetmeid võimalik pidada ühisturuga kokkusobivaks abiks liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärgil EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Komisjoni arvates ei olnud mingit alust vaadelda meetmeid päästmisabina, sest tegemist ei olnud ajutiste meetmetega. Kõnealusel ajal ei olnud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes (edaspidi „suunised”) (21) nimetatud tingimused täiel määral täidetud. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon kahtles sellel ajal samuti, kas meetmeid on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaselt võimalik käsitada ühisturuga kokkusobivana. Komisjoni arvates ei olnud meetmeid võimalik pidada ühisturuga kokkusobivaks abiks liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärgil EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Komisjoni arvates ei olnud mingit alust vaadelda meetmeid päästmisabina, sest tegemist ei olnud ajutiste meetmetega. Kõnealusel ajal ei olnud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes (edaspidi „suunised”) (21) nimetatud tingimused täiel määral täidetud.

4.   SAKSAMAA MÄRKUSED PÄRAST MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE SAAMIST

| (55) | Saksamaa jääb esialgse arvamuse juurde, et meetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest need vastavad turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Sekkumine tulenes turumajandusliku investeerimisega seotud kaalutlustest, sest IKB maksejõuetus oleks olnud KfW jaoks seotud suuremate kuludega kui toetusmeetmed IKB ümberkorraldamiseks. Sellega seoses rõhutab Saksamaa, et kapitali piisava tasuvuse küsimus on tähtsusetu. Turumajandusliku investeerimise põhimõttest kinnipidamist tuleks kontrollida eelnevalt. |
| --- | --- |

(55)

Saksamaa jääb esialgse arvamuse juurde, et meetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest need vastavad turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Sekkumine tulenes turumajandusliku investeerimisega seotud kaalutlustest, sest IKB maksejõuetus oleks olnud KfW jaoks seotud suuremate kuludega kui toetusmeetmed IKB ümberkorraldamiseks. Sellega seoses rõhutab Saksamaa, et kapitali piisava tasuvuse küsimus on tähtsusetu. Turumajandusliku investeerimise põhimõttest kinnipidamist tuleks kontrollida eelnevalt.

| (56) | Esimese meetme hindamisel tuleks Saksamaa arvamuse kohaselt võtta arvesse ainult esialgselt arvestatud kahjumit, st 3,5 miljardi euro suurust kahjumit kõige halvema stsenaariumi korral ja [< 2,5] miljardi euro suurust kahjumit keskmise stsenaariumi korral. Saksamaa väidab, et turumajanduslikult mõtlev investor võtaks aluseks IKB maksejõuetuse otsesed kulud, st antud juhul 1,5 miljardit eurot, mis tuleneksid IKB arvestusliku väärtuse omandamisest ligikaudu 620 miljoni euro suuruses summas (22) (Saksamaa raamatupidamiseeskirjade kohaselt) ja nende krediitide mahakandmisest ligikaudu 850 miljoni euro suuruses summas, mille IKB andis KfW äritegevuse toetamise käigus kolmandatele isikutele (23). IKB maksejõuetus oleks viinud selleni, et maha kanda oleks tulnud äritegevuse toetamisest tulenevad lisakrediidid vähemalt 1,1 miljardi euro ulatuses, nii et refinantseerimiskulud oleksid suurenenud. Lõpuks oleks kannatanud ka KfW maine. |
| --- | --- |

(56)

Esimese meetme hindamisel tuleks Saksamaa arvamuse kohaselt võtta arvesse ainult esialgselt arvestatud kahjumit, st 3,5 miljardi euro suurust kahjumit kõige halvema stsenaariumi korral ja [< 2,5] miljardi euro suurust kahjumit keskmise stsenaariumi korral. Saksamaa väidab, et turumajanduslikult mõtlev investor võtaks aluseks IKB maksejõuetuse otsesed kulud, st antud juhul 1,5 miljardit eurot, mis tuleneksid IKB arvestusliku väärtuse omandamisest ligikaudu 620 miljoni euro suuruses summas (22) (Saksamaa raamatupidamiseeskirjade kohaselt) ja nende krediitide mahakandmisest ligikaudu 850 miljoni euro suuruses summas, mille IKB andis KfW äritegevuse toetamise käigus kolmandatele isikutele (23). IKB maksejõuetus oleks viinud selleni, et maha kanda oleks tulnud äritegevuse toetamisest tulenevad lisakrediidid vähemalt 1,1 miljardi euro ulatuses, nii et refinantseerimiskulud oleksid suurenenud. Lõpuks oleks kannatanud ka KfW maine.

| (57) | Saksamaa selgitab, et isegi kui toetusmeetmeid vaadeldakse riigiabina, tuleks abist maha arvata kahjum, mida KfW oleks maksejõuetuse korral kandnud. |
| --- | --- |

(57)

Saksamaa selgitab, et isegi kui toetusmeetmeid vaadeldakse riigiabina, tuleks abist maha arvata kahjum, mida KfW oleks maksejõuetuse korral kandnud.

| (58) | Teise meetmega seoses juhib Saksamaa tähelepanu asjaolule, et tegemist on ainult esimese meetme täiendusega ja et seda rahastasid suures osas pangaliidud. Kohtuotsust Alitalia v. komisjon silmas pidades tuleb lähtuda sellest, et riiklikest vahenditest tehtav kapitalisüst on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja ei ole riigiabi, kui sellega kaasneb erainvestori oluline investeering, mis toimub võrreldavatel tingimustel (24). |
| --- | --- |

(58)

Teise meetmega seoses juhib Saksamaa tähelepanu asjaolule, et tegemist on ainult esimese meetme täiendusega ja et seda rahastasid suures osas pangaliidud. Kohtuotsust Alitalia v. komisjon silmas pidades tuleb lähtuda sellest, et riiklikest vahenditest tehtav kapitalisüst on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja ei ole riigiabi, kui sellega kaasneb erainvestori oluline investeering, mis toimub võrreldavatel tingimustel (24).

| (59) | Saksamaa ei vaidlusta kolmanda meetme riigiabi iseloomu. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa ei vaidlusta kolmanda meetme riigiabi iseloomu.

| (60) | IKB müügi puhul ei ole Saksamaa arvates samuti tegemist riigiabiga, sest KfW tegutseb turumajanduslikult mõtleva müüjana. Ostuhind on erinevate võimalike ostjatega peetavate läbirääkimiste tulemus ja vastab seega turutingimustele. Panga müümiseks on vajalikud lisameetmed ja need võetakse turutingimustel. |
| --- | --- |

(60)

IKB müügi puhul ei ole Saksamaa arvates samuti tegemist riigiabiga, sest KfW tegutseb turumajanduslikult mõtleva müüjana. Ostuhind on erinevate võimalike ostjatega peetavate läbirääkimiste tulemus ja vastab seega turutingimustele. Panga müümiseks on vajalikud lisameetmed ja need võetakse turutingimustel.

| (61) | See hõlmab esiteks struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1, mis müüdi KfW-le IFRSi arvestuslikust väärtusest [< 10] % võrra madalama hinnaga. See hind parem kui Lone Stari poolt struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 jaoks välja kaubeldud müügihind ([allahindlus < 10] %), ent sealjuures tuleb siiski arvestada, et erinevalt struktureeritud investeerimisportfellist SIP 1 koosnes SIP 2 eelkõige [...]. Saksamaa väidab seetõttu, et KfW võib portfelli müüa või maksetähtpäeva saabumiseni kahjumita säilitada. KfW vajas struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 müümiseks toetust oma omanikult, Saksamaa Liitvabariigilt, sest ta [...]; sellest saadi üle riigi garantiiga, et ära hoida KfW omakapitali sidumise vajadus ligikaudu [...] miljoni euro suuruses summas ([...]). Teiseks on KfW osalus struktureeritud investeerimisportfellis SIP 2 samuti turumajanduslikult põhjendatud, sest krediidi esmajärgulisust silmas pidades oli sellega seotud risk väike ja tasu (Euribor pluss [> 80] baaspunkti), mille kohta Saksamaa edastas turu võrdlushinnad, oli kõrge. Tõsiasi, et KfW-l tuli [...] eest üle võtta vastutusrisk (reserv) [...] euro suuruses summas, ei ole väikese tõenäosuse, aga suure nõudesummaga juhtumite korral ebatavaline, ja läbirääkimiste viimases voorus seadsid selle tingimuseks kõik osalejad. |
| --- | --- |

(61)

See hõlmab esiteks struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1, mis müüdi KfW-le IFRSi arvestuslikust väärtusest [< 10] % võrra madalama hinnaga. See hind parem kui Lone Stari poolt struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 jaoks välja kaubeldud müügihind ([allahindlus < 10] %), ent sealjuures tuleb siiski arvestada, et erinevalt struktureeritud investeerimisportfellist SIP 1 koosnes SIP 2 eelkõige [...]. Saksamaa väidab seetõttu, et KfW võib portfelli müüa või maksetähtpäeva saabumiseni kahjumita säilitada. KfW vajas struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 müümiseks toetust oma omanikult, Saksamaa Liitvabariigilt, sest ta [...]; sellest saadi üle riigi garantiiga, et ära hoida KfW omakapitali sidumise vajadus ligikaudu [...] miljoni euro suuruses summas ([...]). Teiseks on KfW osalus struktureeritud investeerimisportfellis SIP 2 samuti turumajanduslikult põhjendatud, sest krediidi esmajärgulisust silmas pidades oli sellega seotud risk väike ja tasu (Euribor pluss [> 80] baaspunkti), mille kohta Saksamaa edastas turu võrdlushinnad, oli kõrge. Tõsiasi, et KfW-l tuli [...] eest üle võtta vastutusrisk (reserv) [...] euro suuruses summas, ei ole väikese tõenäosuse, aga suure nõudesummaga juhtumite korral ebatavaline, ja läbirääkimiste viimases voorus seadsid selle tingimuseks kõik osalejad.

| (62) | Juhul kui komisjon peaks jääma arvamusele, et meetmed sisaldavad abi elemente, selgitab Saksamaa, et kõnealust abi tuleb igal juhul vaadelda ühisturuga kokkusobiva ümberkorraldusabina. Panga raskustesse viinud tegevusvaldkonnast on loobutud ja edaspidi keskendub pank põhitegevusvaldkonnale. |
| --- | --- |

(62)

Juhul kui komisjon peaks jääma arvamusele, et meetmed sisaldavad abi elemente, selgitab Saksamaa, et kõnealust abi tuleb igal juhul vaadelda ühisturuga kokkusobiva ümberkorraldusabina. Panga raskustesse viinud tegevusvaldkonnast on loobutud ja edaspidi keskendub pank põhitegevusvaldkonnale.

| (63) | Saksamaa kohustus ka võtma kõik põhjenduses 46 nimetatud meetmed. |
| --- | --- |

(63)

Saksamaa kohustus ka võtma kõik põhjenduses 46 nimetatud meetmed.

| (64) | Saksamaa väidab, et pank aitab ümberkorraldamisele kaasa omavahenditest antava märkimisväärse panusega (vähemalt [> 10] miljardit eurot). Saksamaa muutis selles punktis korduvalt andmeid ja arvestas omavahenditest antava panuse suuruseks lõpuks kokku kõik ümberkorraldamisega seotud maksed, millele abi ei eraldatud, uute tehingute arvu vähendamise ja võõrandamistulu, millest arvatakse maha kahjum. Võõrandamise netotulu suuruseks hinnati [> 5] miljardit eurot; aluseks võeti ümberkorraldusperioodil müüdavad varad, millest arvatakse maha [...], Luksemburgis allesjäänud tegevus ja mõned portfelliinvesteeringud Luksemburgis. Saksamaa arvestas [...] miljardit eurot kinnisvaraga seotud tegevuse, [...] miljardit eurot Luksemburgi tütarettevõtte, [...] miljardit eurot New Yorgi tütarettevõtte, [...] miljonit eurot Amsterdami, [...] miljardit eurot Movesta ja [...] miljardit eurot teiste mittestrateegiliste varade eest. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa väidab, et pank aitab ümberkorraldamisele kaasa omavahenditest antava märkimisväärse panusega (vähemalt [> 10] miljardit eurot). Saksamaa muutis selles punktis korduvalt andmeid ja arvestas omavahenditest antava panuse suuruseks lõpuks kokku kõik ümberkorraldamisega seotud maksed, millele abi ei eraldatud, uute tehingute arvu vähendamise ja võõrandamistulu, millest arvatakse maha kahjum. Võõrandamise netotulu suuruseks hinnati [> 5] miljardit eurot; aluseks võeti ümberkorraldusperioodil müüdavad varad, millest arvatakse maha [...], Luksemburgis allesjäänud tegevus ja mõned portfelliinvesteeringud Luksemburgis. Saksamaa arvestas [...] miljardit eurot kinnisvaraga seotud tegevuse, [...] miljardit eurot Luksemburgi tütarettevõtte, [...] miljardit eurot New Yorgi tütarettevõtte, [...] miljonit eurot Amsterdami, [...] miljardit eurot Movesta ja [...] miljardit eurot teiste mittestrateegiliste varade eest.

5.   ABIMEETMETE HINDAMINE

5.1.   Abi olemasolu

| (65) | Komisjon kontrollib kõigepealt, kas meetmete kujul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Selle lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon kontrollib kõigepealt, kas meetmete kujul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Selle lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

a)   Riskikaitse ja kapitali suurendamine (meetmed 1–3)

| (66) | Komisjon jääb menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukoha juurde, et turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks võtnud ühtegi kolmest kõnealusest finantsmeetmest ja järelikult kujutavad need kõik endast riigiabi. Kuna IKB tegutseb piiriüleselt ja rahvusvaheliselt, kahjustaks soodustuse andmine riiklike vahendite eraldamise teel vaieldamatult konkurentsi pangandussektoris ja mõjutaks ühendusesisest kaubandust (25). |
| --- | --- |

(66)

Komisjon jääb menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukoha juurde, et turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks võtnud ühtegi kolmest kõnealusest finantsmeetmest ja järelikult kujutavad need kõik endast riigiabi. Kuna IKB tegutseb piiriüleselt ja rahvusvaheliselt, kahjustaks soodustuse andmine riiklike vahendite eraldamise teel vaieldamatult konkurentsi pangandussektoris ja mõjutaks ühendusesisest kaubandust (25).

| (67) | Komisjon võtab teadmiseks Saksamaa argumendi, et kõnealused meetmed ei oleks andnud IKB-le eelist, sest KfW tegutses eranditult omaniku ja järelikult erainvestorina; Saksamaa ei vaidlusta aga seda, et KfW puhul on tegemist avalikke teenuseid osutava riikliku krediidiasutusega ja et KfW käitumine kantakse üle riigile. Tunnistades, et Saksamaa Rahandusministeerium mitte ainult ei võtnud osa juhatuse koosolekutest (2007. aasta 27.–29. juuli nädalavahetusel osales juhatus kõikide otsuste tegemisel), vaid oli otsuste vastuvõtmisel koguni eesistujaks, kinnitab Saksamaa põhimõtteliselt, et KfW otsused on ühtlasi riigi otsused (26). |
| --- | --- |

(67)

Komisjon võtab teadmiseks Saksamaa argumendi, et kõnealused meetmed ei oleks andnud IKB-le eelist, sest KfW tegutses eranditult omaniku ja järelikult erainvestorina; Saksamaa ei vaidlusta aga seda, et KfW puhul on tegemist avalikke teenuseid osutava riikliku krediidiasutusega ja et KfW käitumine kantakse üle riigile. Tunnistades, et Saksamaa Rahandusministeerium mitte ainult ei võtnud osa juhatuse koosolekutest (2007. aasta 27.–29. juuli nädalavahetusel osales juhatus kõikide otsuste tegemisel), vaid oli otsuste vastuvõtmisel koguni eesistujaks, kinnitab Saksamaa põhimõtteliselt, et KfW otsused on ühtlasi riigi otsused (26).

| (68) | Seetõttu keskendus komisjon kontrollimisel küsimusele, kas IKB sai tänu KfW sekkumisele eelise, mille oleks talle samadel asjaoludel andnud ka turumajanduslikult tegutsev investor. Komisjon nõustub, et vastavalt eelnevalt läbiviidud hindamistele oleks IKB riskikaitse katnud kõige ebasoodsamal juhul kahjumi kokku 2,5 miljardi euro suuruses summas. Nii nagu võrreldavate juhtumite (27) korralgi, lähtub komisjon ka siin sellest, et kõnealuses mitteülevaatlikus olukorras oleks erainvestor lähtunud seoses oodatava kahjumiga kõige halvemast ja mitte keskmisest stsenaariumist. Samuti tuleb rõhutada, et KfW ei välistanud, et tema vastutus oleks võinud suureneda kuni 8,1 miljardi euroni. |
| --- | --- |

(68)

Seetõttu keskendus komisjon kontrollimisel küsimusele, kas IKB sai tänu KfW sekkumisele eelise, mille oleks talle samadel asjaoludel andnud ka turumajanduslikult tegutsev investor. Komisjon nõustub, et vastavalt eelnevalt läbiviidud hindamistele oleks IKB riskikaitse katnud kõige ebasoodsamal juhul kahjumi kokku 2,5 miljardi euro suuruses summas. Nii nagu võrreldavate juhtumite (27) korralgi, lähtub komisjon ka siin sellest, et kõnealuses mitteülevaatlikus olukorras oleks erainvestor lähtunud seoses oodatava kahjumiga kõige halvemast ja mitte keskmisest stsenaariumist. Samuti tuleb rõhutada, et KfW ei välistanud, et tema vastutus oleks võinud suureneda kuni 8,1 miljardi euroni.

| (69) | Ei ole õige, et meetmega seotud kulud oleksid KfW ja Saksamaa jaoks soodsamad kui IKB likvideerimine, (28) isegi siis mitte, kui aluseks võetakse investeerimisotsuse vastuvõtmise aegse olukorra eelhinnang (29). Komisjonil ei ole võimalik aktsepteerida kõiki Saksamaa esitatud likvideerimiskulusid. Isegi kui IKB arvestuslik väärtus oli tõepoolest 620 miljonit eurot, viitas komisjon juba menetluse algatamise otsuses asjaolule, et IKB aktsia kurss oli juba enne KfW sekkumist oluliselt langenud, nii et sekkumise ajal ei vastanud KfW osaluse väärtus IKBs suure tõenäosusega nimetatud arvestuslikule väärtusele. Komisjon avaldas menetluse algatamise otsuses ka kahtlust, kas aluseks võetud ligikaudu [> 15] % suurune makserisk oli äritegevuse toetamise raames antud krediitide puhul realistlik. Saksamaa ei esitanud piisavalt veenvaid tõendeid KfW korraldatud hindamise usutavuse toetamiseks. |
| --- | --- |

(69)

Ei ole õige, et meetmega seotud kulud oleksid KfW ja Saksamaa jaoks soodsamad kui IKB likvideerimine, (28) isegi siis mitte, kui aluseks võetakse investeerimisotsuse vastuvõtmise aegse olukorra eelhinnang (29). Komisjonil ei ole võimalik aktsepteerida kõiki Saksamaa esitatud likvideerimiskulusid. Isegi kui IKB arvestuslik väärtus oli tõepoolest 620 miljonit eurot, viitas komisjon juba menetluse algatamise otsuses asjaolule, et IKB aktsia kurss oli juba enne KfW sekkumist oluliselt langenud, nii et sekkumise ajal ei vastanud KfW osaluse väärtus IKBs suure tõenäosusega nimetatud arvestuslikule väärtusele. Komisjon avaldas menetluse algatamise otsuses ka kahtlust, kas aluseks võetud ligikaudu [> 15] % suurune makserisk oli äritegevuse toetamise raames antud krediitide puhul realistlik. Saksamaa ei esitanud piisavalt veenvaid tõendeid KfW korraldatud hindamise usutavuse toetamiseks.

| (70) | Komisjoni arvates puudub piisav põhjendus ka üldise panganduskriisi tagajärjel väidetavalt ähvardada võivale kaudsele kahjumile, mis näib oma olemuselt pelgalt hüpoteetiline, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuses. Komisjon jääb samuti arvamusele, et struktureeritud rahastamine äritegevuse toetamise raames kuulub KfW avalike teenuste hulka ja ei ole osa KfW ülesannetest tavapärase krediidiasutusena. Järelikult ei ole nimetatud tegevuse käigus tekkinud kahjumit võimalik vaadelda kuluna, millega oleks arvestanud ka turumajanduslikult tegutsev investor (30). |
| --- | --- |

(70)

Komisjoni arvates puudub piisav põhjendus ka üldise panganduskriisi tagajärjel väidetavalt ähvardada võivale kaudsele kahjumile, mis näib oma olemuselt pelgalt hüpoteetiline, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuses. Komisjon jääb samuti arvamusele, et struktureeritud rahastamine äritegevuse toetamise raames kuulub KfW avalike teenuste hulka ja ei ole osa KfW ülesannetest tavapärase krediidiasutusena. Järelikult ei ole nimetatud tegevuse käigus tekkinud kahjumit võimalik vaadelda kuluna, millega oleks arvestanud ka turumajanduslikult tegutsev investor (30).

| (71) | Komisjoni jaoks on endiselt otsustav asjaolu see, et hinnanguline kahjum ei olnud riskikaitse raames de facto piiratud 2,5 miljardi euroga, vaid sellel puudus ülempiir. Isegi kui oleks võimalik väita, et BaFin nõudis piiramatut vastutust moratooriumist loobumise vältimatu eeltingimusena, ei ole siiski kahtlust, et turumajanduslikult tegutsev investor oleks seda asjaolu oma kaalutlustes samuti arvesse võtnud. See selgub, kui vaadelda eraettevõtjate osalemist riskikaitses. |
| --- | --- |

(71)

Komisjoni jaoks on endiselt otsustav asjaolu see, et hinnanguline kahjum ei olnud riskikaitse raames de facto piiratud 2,5 miljardi euroga, vaid sellel puudus ülempiir. Isegi kui oleks võimalik väita, et BaFin nõudis piiramatut vastutust moratooriumist loobumise vältimatu eeltingimusena, ei ole siiski kahtlust, et turumajanduslikult tegutsev investor oleks seda asjaolu oma kaalutlustes samuti arvesse võtnud. See selgub, kui vaadelda eraettevõtjate osalemist riskikaitses.

| (72) | KfW ja pangaliitude käitumisega seoses tuletab komisjon meelde, et kui on tegemist paralleelselt erainvestoriga tegutseva avalik-õigusliku osanikuga, peab vahendite eraldamine olema proportsionaalne ning toimuma samadel tingimustel (31) ja samadel ärikaalutlustel (32). Kõnealused kaalutlused on ka aluseks Saksamaa poolt nimetatud Alitalia juhtumi suhtes tehtud otsuses, milles nõutakse võrreldavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(72)

KfW ja pangaliitude käitumisega seoses tuletab komisjon meelde, et kui on tegemist paralleelselt erainvestoriga tegutseva avalik-õigusliku osanikuga, peab vahendite eraldamine olema proportsionaalne ning toimuma samadel tingimustel (31) ja samadel ärikaalutlustel (32). Kõnealused kaalutlused on ka aluseks Saksamaa poolt nimetatud Alitalia juhtumi suhtes tehtud otsuses, milles nõutakse võrreldavaid asjaolusid.

| (73) | Komisjon märgib sellega seoses, et pangaliitude osalus kahjumi katmisel esimese meetme raames piirdus 1 miljardi euroga (ligikaudu 30 %), samal ajal kui KfW loobus ülempiirist ja võttis seega pangaliitudest palju suurema riski. Isegi kui maha arvata võimalik otsene kahjum, mille põhjuseks on KfW omanikuseisund ja krediidid, mis moodustavad kokku väidetavalt [...] miljardit eurot (vt põhjendus 56), ja võtta aluseks kõige ebasoodsamad hinnangud, on KfW osalus riskikaitses ikkagi sama suur kui osalevate pangaliitude osalus kokku. Seega on komisjon seisukohal, et KfW ei tegutsenud pankade puuliga sarnasel viisil. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon märgib sellega seoses, et pangaliitude osalus kahjumi katmisel esimese meetme raames piirdus 1 miljardi euroga (ligikaudu 30 %), samal ajal kui KfW loobus ülempiirist ja võttis seega pangaliitudest palju suurema riski. Isegi kui maha arvata võimalik otsene kahjum, mille põhjuseks on KfW omanikuseisund ja krediidid, mis moodustavad kokku väidetavalt [...] miljardit eurot (vt põhjendus 56), ja võtta aluseks kõige ebasoodsamad hinnangud, on KfW osalus riskikaitses ikkagi sama suur kui osalevate pangaliitude osalus kokku. Seega on komisjon seisukohal, et KfW ei tegutsenud pankade puuliga sarnasel viisil.

| (74) | Väide, mille kohaselt Saksamaa pangandussektoris oleks vallandunud üldine kriis, millel oleksid olnud KfW jaoks katastroofilised tagajärjed, ei ole veenev. Kriis oleks kõiki teisi pankasid samamoodi mõjutanud. Pangaliitude 1 miljardi euroga (ligikaudu 30 %) piiratud osalus riskikaitses ei ole mingil juhul proportsionaalne nende liikmespankade 95 % turuosaga Saksamaal (33). Komisjoni arvates puuduvad KfW ebaproportsionaalselt suurel osalusel ärilised põhjused. KfW võis küll tegutseda teatud määral oma tütarettevõtjate huvides, kuid läks kahtlemata kaugemale kui seda oleks teinud erainvestor. Eraomanik oleks sekkunud palju väiksemal määral ja nõudnud pangaliitudelt või riigilt täiendavat toetust. Seetõttu ei tegutsenud KfW vähemalt teatud ulatuses turumajanduslikult mõtleva investorina. |
| --- | --- |

(74)

Väide, mille kohaselt Saksamaa pangandussektoris oleks vallandunud üldine kriis, millel oleksid olnud KfW jaoks katastroofilised tagajärjed, ei ole veenev. Kriis oleks kõiki teisi pankasid samamoodi mõjutanud. Pangaliitude 1 miljardi euroga (ligikaudu 30 %) piiratud osalus riskikaitses ei ole mingil juhul proportsionaalne nende liikmespankade 95 % turuosaga Saksamaal (33). Komisjoni arvates puuduvad KfW ebaproportsionaalselt suurel osalusel ärilised põhjused. KfW võis küll tegutseda teatud määral oma tütarettevõtjate huvides, kuid läks kahtlemata kaugemale kui seda oleks teinud erainvestor. Eraomanik oleks sekkunud palju väiksemal määral ja nõudnud pangaliitudelt või riigilt täiendavat toetust. Seetõttu ei tegutsenud KfW vähemalt teatud ulatuses turumajanduslikult mõtleva investorina.

| (75) | Sama kehtib teise meetme kohta, mille puhul oli Saksamaa andmetel tegemist ainult esimest riskikaitset toetava meetmega. Isegi kui KfW ja pangaliitude osalus võib tunduda absoluutarvudes tasakaalustatum (pangaliitude osalus peaks igal juhul olema oluliselt suurem), tuleb seda meedet ja esimest meedet vaadelda ümberkorraldamist tervikuna silmas pidades, nii et KfW-l, kes ei tegutsenud turumajandusliku investorina, ei ole väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võimalik enam esitada turumajanduslikult tegutseva investori argumenti (34). |
| --- | --- |

(75)

Sama kehtib teise meetme kohta, mille puhul oli Saksamaa andmetel tegemist ainult esimest riskikaitset toetava meetmega. Isegi kui KfW ja pangaliitude osalus võib tunduda absoluutarvudes tasakaalustatum (pangaliitude osalus peaks igal juhul olema oluliselt suurem), tuleb seda meedet ja esimest meedet vaadelda ümberkorraldamist tervikuna silmas pidades, nii et KfW-l, kes ei tegutsenud turumajandusliku investorina, ei ole väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võimalik enam esitada turumajanduslikult tegutseva investori argumenti (34).

| (76) | Veelgi enam kehtib see kolmanda meetme kohta, mille puhul andis riik KfW-le selge tegutsemiskorralduse ja toetas 2,3 miljardi euro suurust meedet 1,2 miljardi euroga. KfW on seetõttu pangaliitudest palju rohkem ohustatud, isegi kui IKB maksejõuetuse korral hakkaks toimima tagatismehhanism, mille kaudu jagatakse koormus kogu pangandussektori vahel ära. |
| --- | --- |

(76)

Veelgi enam kehtib see kolmanda meetme kohta, mille puhul andis riik KfW-le selge tegutsemiskorralduse ja toetas 2,3 miljardi euro suurust meedet 1,2 miljardi euroga. KfW on seetõttu pangaliitudest palju rohkem ohustatud, isegi kui IKB maksejõuetuse korral hakkaks toimima tagatismehhanism, mille kaudu jagatakse koormus kogu pangandussektori vahel ära.

| (77) | Teistel juhtudel oli komisjon seisukohal, et abi summat on keeruline arvestada, kui abi antakse riskikaitse kaudu (35). Vastavalt suunistele ja kohtupraktikale võib raskustesse sattunud ettevõtja garantii abielement olla sama suur kui garantiiga potentsiaalselt kaetav summa, aga see võib olenevalt juhtumist olla ka väiksem (36). Aga isegi kui abi osakaaluks arvestati eelnevalt vähem kui 8,1 miljardit eurot (Rhineland, Havenrock ja 1 miljard eurot bilansilisi varasid), ületab kahjumi realistlik hindamine 6,8 miljardile eurole nüüdseks kaugelt hinnanguid kõige ebasoodsama juhtumi korral (vt tabel 3, v.a kolmas meede). Komisjon jõuab seetõttu järeldusele, et riskikaitse ja kapitalisüsti raames antud abi suurus on 8,8 miljardit eurot (vt tabel 3, punktid 1–3). |
| --- | --- |

(77)

Teistel juhtudel oli komisjon seisukohal, et abi summat on keeruline arvestada, kui abi antakse riskikaitse kaudu (35). Vastavalt suunistele ja kohtupraktikale võib raskustesse sattunud ettevõtja garantii abielement olla sama suur kui garantiiga potentsiaalselt kaetav summa, aga see võib olenevalt juhtumist olla ka väiksem (36). Aga isegi kui abi osakaaluks arvestati eelnevalt vähem kui 8,1 miljardit eurot (Rhineland, Havenrock ja 1 miljard eurot bilansilisi varasid), ületab kahjumi realistlik hindamine 6,8 miljardile eurole nüüdseks kaugelt hinnanguid kõige ebasoodsama juhtumi korral (vt tabel 3, v.a kolmas meede). Komisjon jõuab seetõttu järeldusele, et riskikaitse ja kapitalisüsti raames antud abi suurus on 8,8 miljardit eurot (vt tabel 3, punktid 1–3).

b)   Likviidsed vahendid

| (78) | Lisaks kapitalisüstidele ja kahjumi tasakaalustamise meetmetele toetas KfW IKB äritegevuse jätkamist kahe raamkrediidiga, mille suurus oli mõlemal juhul [> 1] miljard eurot. Need meetmed võeti ümberkorraldamise käigus ja neid ei ole võimalik lahutada esimesest ja teisest meetmest, nii et KfW-l ei ole ka siin võimalik enam esitada turumajanduslikult tegutseva investori argumenti (37). Komisjoni jaoks ei ole usutav, et erainvestor võtab nii suure riski – eriti juhul, kui riskikaitse ei ole garanteeritud. Kui KfW siiski võttis aluseks teatavad turu võrdlushinnad, peaks see kajastuma abi osakaalu kindlakstegemises. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks kapitalisüstidele ja kahjumi tasakaalustamise meetmetele toetas KfW IKB äritegevuse jätkamist kahe raamkrediidiga, mille suurus oli mõlemal juhul [> 1] miljard eurot. Need meetmed võeti ümberkorraldamise käigus ja neid ei ole võimalik lahutada esimesest ja teisest meetmest, nii et KfW-l ei ole ka siin võimalik enam esitada turumajanduslikult tegutseva investori argumenti (37). Komisjoni jaoks ei ole usutav, et erainvestor võtab nii suure riski – eriti juhul, kui riskikaitse ei ole garanteeritud. Kui KfW siiski võttis aluseks teatavad turu võrdlushinnad, peaks see kajastuma abi osakaalu kindlakstegemises.

| (79) | Komisjon märgib, et esimese raamkrediidi jaoks, mis oli juba võetud, oli kehtestatud fikseeritud intressimäär Euribori alusel pluss [< 50] kuni [> 50] baaspunkti ja teise likviidsusliini jaoks intressimäär Euribori alusel pluss [> 100] baaspunkti ning et mõlemad raamkrediidid [...] olid tagatud üle 100 % ([...] %). Tagatiseks olid IKB täisväärtuslikud varad, mis ei pärine portfelliinvesteeringutest ja millega seoses ei tohiks tavaliselt makseraskusi tekkida. Tagatis on struktureeritud sellisel viisil, et tagatis ei saa de facto langeda kunagi allapoole 100 %. Likviidsuse lisamisel on tõepoolest tegemist suure tagatise ja suhteliselt väikese makseriskiga. KfW ei tuginenud seega mitte ainult IKB finantstugevusele, vaid omas ka täisväärtuslikke tagatisi. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon märgib, et esimese raamkrediidi jaoks, mis oli juba võetud, oli kehtestatud fikseeritud intressimäär Euribori alusel pluss [< 50] kuni [> 50] baaspunkti ja teise likviidsusliini jaoks intressimäär Euribori alusel pluss [> 100] baaspunkti ning et mõlemad raamkrediidid [...] olid tagatud üle 100 % ([...] %). Tagatiseks olid IKB täisväärtuslikud varad, mis ei pärine portfelliinvesteeringutest ja millega seoses ei tohiks tavaliselt makseraskusi tekkida. Tagatis on struktureeritud sellisel viisil, et tagatis ei saa de facto langeda kunagi allapoole 100 %. Likviidsuse lisamisel on tõepoolest tegemist suure tagatise ja suhteliselt väikese makseriskiga. KfW ei tuginenud seega mitte ainult IKB finantstugevusele, vaid omas ka täisväärtuslikke tagatisi.

| (80) | Aluseks võetud riskimarginaalid peaksid olema siiski kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (38) (edaspidi „viite- ja diskontomäärade teatis”). Kuna ettevõtjale anti reiting riskikaitse alusel ja ollakse ühel meelel, et tegemist on raskustes oleva ettevõttega (vt põhjendus 96), peab komisjon aluseks võtma raskustes olevate ettevõtjate puhul kohaldatavad marginaalid. Suure tagatise korral on selline marginaal 400 baaspunkti (39). Komisjon lähtub sellest, et esimese, [> 1] miljardi euro suuruse likviidsuskrediidi eelis vastab kümnekuulise perioodi (2008. aasta jaanuarist oktoobrini) korral keskmiselt [> 300] baaspunktile. Teine, seni kasutamata likviidsusliin (mis võimaldati 2008. aasta juulis) annab vastavalt üheksakuulise perioodi (2008. aasta veebruarist oktoobrini) korral [> 200] baaspunkti suuruse eelise. Raamkrediitidega seotud abi suurus oleks järelikult esimese puhul [...] miljonit eurot ja teise puhul [...] miljonit eurot, mille tulemusena oleks abi kogusumma [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(80)

Aluseks võetud riskimarginaalid peaksid olema siiski kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (38) (edaspidi „viite- ja diskontomäärade teatis”). Kuna ettevõtjale anti reiting riskikaitse alusel ja ollakse ühel meelel, et tegemist on raskustes oleva ettevõttega (vt põhjendus 96), peab komisjon aluseks võtma raskustes olevate ettevõtjate puhul kohaldatavad marginaalid. Suure tagatise korral on selline marginaal 400 baaspunkti (39). Komisjon lähtub sellest, et esimese, [> 1] miljardi euro suuruse likviidsuskrediidi eelis vastab kümnekuulise perioodi (2008. aasta jaanuarist oktoobrini) korral keskmiselt [> 300] baaspunktile. Teine, seni kasutamata likviidsusliin (mis võimaldati 2008. aasta juulis) annab vastavalt üheksakuulise perioodi (2008. aasta veebruarist oktoobrini) korral [> 200] baaspunkti suuruse eelise. Raamkrediitidega seotud abi suurus oleks järelikult esimese puhul [...] miljonit eurot ja teise puhul [...] miljonit eurot, mille tulemusena oleks abi kogusumma [...] miljonit eurot.

| (81) | Seoses [üks liidumaa pank] ja [teine liidumaa pank] likviidsuskrediitidega ei näe komisjon põhjust eeldada, et need oleks antud turumajanduslikke kaalutlusi arvesse võtmata ja oleksid võinud anda IKB-le eelise. Asjaolud, millega arvestades need likviidsuskrediidid anti, eelkõige fakt, et pankadevahelised tehingud on osa panga igapäevasest tavategevusest, eraettevõtjate samaaegne ulatuslik osalemine ning asjaolu, et [üks liidumaa pank] ja [teine liidumaa pank] ei avanud krediidiliine riigi korraldusel, lubavad komisjonil järeldada, et puuduvad tõendid selle kohta, et eespool nimetatud tehinguid tuleb seostada riigiga (40). Komisjoni arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealused vahendid seega riigiabi. |
| --- | --- |

(81)

Seoses [üks liidumaa pank] ja [teine liidumaa pank] likviidsuskrediitidega ei näe komisjon põhjust eeldada, et need oleks antud turumajanduslikke kaalutlusi arvesse võtmata ja oleksid võinud anda IKB-le eelise. Asjaolud, millega arvestades need likviidsuskrediidid anti, eelkõige fakt, et pankadevahelised tehingud on osa panga igapäevasest tavategevusest, eraettevõtjate samaaegne ulatuslik osalemine ning asjaolu, et [üks liidumaa pank] ja [teine liidumaa pank] ei avanud krediidiliine riigi korraldusel, lubavad komisjonil järeldada, et puuduvad tõendid selle kohta, et eespool nimetatud tehinguid tuleb seostada riigiga (40). Komisjoni arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealused vahendid seega riigiabi.

c)   IKB müük

| (82) | Komisjon uuris, kas IKB võõrandamine Lone Starile sisaldas riigiabi elementi. See oleks nii, kui IKB oleks müüdud Lone Starile turuhinnast madalama hinnaga. Sellega seoses edastas Saksamaa komisjonile hulgaliselt teavet (vt peatükk 2.5), mis ei sisalda siiski tõendeid selle kohta, et Lone Stari makstud hind ei oleks vastanud kõige kõrgemale pakkumisele, mis oleks saadud avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta müügiprotsessi käigus. Kuna see on komisjoni erastamispõhimõtete (41) kohaselt otsustav kriteerium, võib järeldada, et müük ei hõlmanud Lone Starile antavat abi. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon uuris, kas IKB võõrandamine Lone Starile sisaldas riigiabi elementi. See oleks nii, kui IKB oleks müüdud Lone Starile turuhinnast madalama hinnaga. Sellega seoses edastas Saksamaa komisjonile hulgaliselt teavet (vt peatükk 2.5), mis ei sisalda siiski tõendeid selle kohta, et Lone Stari makstud hind ei oleks vastanud kõige kõrgemale pakkumisele, mis oleks saadud avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta müügiprotsessi käigus. Kuna see on komisjoni erastamispõhimõtete (41) kohaselt otsustav kriteerium, võib järeldada, et müük ei hõlmanud Lone Starile antavat abi.

| (83) | Komisjon uuris ka seda, kas müük sisaldas IKB-le antavat täiendavat abi, mis toimunuks juhul, kui likvideerimine oleks olnud KfW jaoks hinnalt soodsam kui IKB müük, seega uuriti, kas tegemist oli turumajanduslikult tegutseva müüja käitumisega. Komisjon märgib sellega seoses, et müügi tagajärjel ei saada ainult müügihinda, vaid sellega on seotud ka KfW täiendavad kapitalisüstid, mida tuleb vaadelda osana müügist. Siia kuuluvad mõlema likviidsuskrediidi avatuna hoidmine [> 2,5] miljardi euro suuruses summas, KfW esmatähtis krediit struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 refinantseerimiseks, mis toimus enne IKB müüki, struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 ülevõtmine KfW poolt ja vastutusriski [...] ettenägemine eelarves. KfW võttis need meetmed ainsa eesmärgiga võimaldada IKB müümine ja võõrandada võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult palju varasid. Kuigi KfW saavutas esmapilgul positiivse müügihinna, kaasnesid müügiga meetmed, mis muutsid müügihinna kokkuvõttes negatiivseks. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon uuris ka seda, kas müük sisaldas IKB-le antavat täiendavat abi, mis toimunuks juhul, kui likvideerimine oleks olnud KfW jaoks hinnalt soodsam kui IKB müük, seega uuriti, kas tegemist oli turumajanduslikult tegutseva müüja käitumisega. Komisjon märgib sellega seoses, et müügi tagajärjel ei saada ainult müügihinda, vaid sellega on seotud ka KfW täiendavad kapitalisüstid, mida tuleb vaadelda osana müügist. Siia kuuluvad mõlema likviidsuskrediidi avatuna hoidmine [> 2,5] miljardi euro suuruses summas, KfW esmatähtis krediit struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 refinantseerimiseks, mis toimus enne IKB müüki, struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 ülevõtmine KfW poolt ja vastutusriski [...] ettenägemine eelarves. KfW võttis need meetmed ainsa eesmärgiga võimaldada IKB müümine ja võõrandada võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult palju varasid. Kuigi KfW saavutas esmapilgul positiivse müügihinna, kaasnesid müügiga meetmed, mis muutsid müügihinna kokkuvõttes negatiivseks.

| (84) | Tähelepanuta ei tohi aga jätta asjaolu, et need meetmed võeti IKB ümberkorraldamise raames ja seega seoses esimese kolme toetusmeetmega. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik vaadelda neid kolmest esimesest meetmest eraldi ja komisjon ei pea siinkohal ka veenvaks KfW esitatud turumajanduslikult tegutseva investori argumenti (42). |
| --- | --- |

(84)

Tähelepanuta ei tohi aga jätta asjaolu, et need meetmed võeti IKB ümberkorraldamise raames ja seega seoses esimese kolme toetusmeetmega. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik vaadelda neid kolmest esimesest meetmest eraldi ja komisjon ei pea siinkohal ka veenvaks KfW esitatud turumajanduslikult tegutseva investori argumenti (42).

| (85) | Sellele vaatamata tundub, et turumajanduslikult tegutseva müüja kriteerium ei ole käesoleval juhul niikuinii täidetud. Otsustav on see, kas negatiivne hind kujunes selle tõttu, et Saksamaa ei suutnud nõuda usutavaid täiendavaid tehingukulusid, nagu oleks teinud turumajanduslikult toimiv müüja. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik arvesse võtta eelkõige makseriskiga seotud hinnangulist kahjumit äritegevuse toetamise käigus antud krediitide raames. Komisjoni arvamuse kohaselt kuulub struktureeritud rahastamine äritegevuse toetamise raames KfW avalike teenuste hulka ja ei ole osa KfW ülesannetest tavapärase pangana. Seda ei tuleks seetõttu vaadelda sellise kuluartiklina, mis oleks oluline ka turumajanduslikult tegutseva investori jaoks, sest viimane ei oleks selliseid riiklikest toetusmeetmetest tulenevaid kohustusi üldse võtnud (43). |
| --- | --- |

(85)

Sellele vaatamata tundub, et turumajanduslikult tegutseva müüja kriteerium ei ole käesoleval juhul niikuinii täidetud. Otsustav on see, kas negatiivne hind kujunes selle tõttu, et Saksamaa ei suutnud nõuda usutavaid täiendavaid tehingukulusid, nagu oleks teinud turumajanduslikult toimiv müüja. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik arvesse võtta eelkõige makseriskiga seotud hinnangulist kahjumit äritegevuse toetamise käigus antud krediitide raames. Komisjoni arvamuse kohaselt kuulub struktureeritud rahastamine äritegevuse toetamise raames KfW avalike teenuste hulka ja ei ole osa KfW ülesannetest tavapärase pangana. Seda ei tuleks seetõttu vaadelda sellise kuluartiklina, mis oleks oluline ka turumajanduslikult tegutseva investori jaoks, sest viimane ei oleks selliseid riiklikest toetusmeetmetest tulenevaid kohustusi üldse võtnud (43).

| (86) | Komisjon uuris seetõttu, kas toetusmeetmed tõid de facto kaasa negatiivse hinna. Kuna toetusmeetmete puhul ei ole tegemist hüvitiste, vaid peamiselt krediitide ja garantiidega, tuleb, nagu ka tavapärase riigiabi õigusliku hindamise käigus, kindlaks määrata nende abil IKB-le antud majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon uuris seetõttu, kas toetusmeetmed tõid de facto kaasa negatiivse hinna. Kuna toetusmeetmete puhul ei ole tegemist hüvitiste, vaid peamiselt krediitide ja garantiidega, tuleb, nagu ka tavapärase riigiabi õigusliku hindamise käigus, kindlaks määrata nende abil IKB-le antud majanduslik eelis.

| (87) | Esiteks annab KfW IKB-le jätkuvalt likviidsuskrediiti. Nagu põhjenduses 77 selgitatud, on saadud eelise arvudes väljendamine keeruline, sest erainvestorid oleksid võinud olla samuti valmis teatavatel tingimustel likviidsuskrediiti andma, kuni oli tagatud riskikaitse. Pärast IKB müümist Lone Starile riskikaitse lõpetati. IKB ülevõtmine Lone Stari poolt ning ümberkorraldusabi ja saneerimiskava heakskiitmine komisjoni poolt näitavad, et elujõulisuse taastamist peeti võimalikuks. Kuna ümberkorraldusetapis vaadeldakse IKBd ametlikult raskustes oleva ettevõtjana, on õigustatud, et abi osakaalu arvutamisel käsitletakse ettevõtjat viite- ja diskontomäärade teatise tähenduses nõrga ettevõtjana (reitingukategooria B) (44). Teatise kohaselt oleks laenumarginaal 220 baaspunkti, mis tähendab, et teine likviidsuskrediit jääks [> 100] baaspunkti ja esimene [> 125] baaspunkti võrra allapoole viitemäära. Võttes arvestuse aluseks [...] aastat (2008. aasta oktoobrist [...]. aasta aprillini), oleks tulemuseks täiendav abi [ligikaudu 90] miljoni euro suuruses summas. |
| --- | --- |

(87)

Esiteks annab KfW IKB-le jätkuvalt likviidsuskrediiti. Nagu põhjenduses 77 selgitatud, on saadud eelise arvudes väljendamine keeruline, sest erainvestorid oleksid võinud olla samuti valmis teatavatel tingimustel likviidsuskrediiti andma, kuni oli tagatud riskikaitse. Pärast IKB müümist Lone Starile riskikaitse lõpetati. IKB ülevõtmine Lone Stari poolt ning ümberkorraldusabi ja saneerimiskava heakskiitmine komisjoni poolt näitavad, et elujõulisuse taastamist peeti võimalikuks. Kuna ümberkorraldusetapis vaadeldakse IKBd ametlikult raskustes oleva ettevõtjana, on õigustatud, et abi osakaalu arvutamisel käsitletakse ettevõtjat viite- ja diskontomäärade teatise tähenduses nõrga ettevõtjana (reitingukategooria B) (44). Teatise kohaselt oleks laenumarginaal 220 baaspunkti, mis tähendab, et teine likviidsuskrediit jääks [> 100] baaspunkti ja esimene [> 125] baaspunkti võrra allapoole viitemäära. Võttes arvestuse aluseks [...] aastat (2008. aasta oktoobrist [...]. aasta aprillini), oleks tulemuseks täiendav abi [ligikaudu 90] miljoni euro suuruses summas.

| (88) | Teiseks omandas KfW 1 miljardi euro eest struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1. Komisjon märgib, et KfW väljakaubeldud hind on IFRSi arvestuslikust väärtusest [< 10] % võrra madalam ja et IKB-l õnnestus eelnevalt müüa portfelli mõned osad IFRSi arvestuslikust väärtusest kõrgema hinnaga. Praeguses turuolukorras ei leidu ilmselt erainvestorit, kes oleks suuteline või sooviks sellist portfelli (vähemalt mitte tervikuna) osta. Asjaolu, et Lone Star ei olnud ostust huvitatud ja KfW ei olnud võimeline teostama müüki ilma riigi abita, räägib iseenda eest. Portfelliosade edasise mahakandmise vajadust ei saa välistada. Kõige halvemal juhul ohustaks see [< 200] miljoni euro suurust teist osamakset. Kuna teised võrdlushinnad puuduvad, lähtub komisjon sellest, et KfW kannab struktureeritud investeerimisportfelliga SIP 1 lisariski kuni [< 200] miljoni euro suuruses summas. |
| --- | --- |

(88)

Teiseks omandas KfW 1 miljardi euro eest struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1. Komisjon märgib, et KfW väljakaubeldud hind on IFRSi arvestuslikust väärtusest [< 10] % võrra madalam ja et IKB-l õnnestus eelnevalt müüa portfelli mõned osad IFRSi arvestuslikust väärtusest kõrgema hinnaga. Praeguses turuolukorras ei leidu ilmselt erainvestorit, kes oleks suuteline või sooviks sellist portfelli (vähemalt mitte tervikuna) osta. Asjaolu, et Lone Star ei olnud ostust huvitatud ja KfW ei olnud võimeline teostama müüki ilma riigi abita, räägib iseenda eest. Portfelliosade edasise mahakandmise vajadust ei saa välistada. Kõige halvemal juhul ohustaks see [< 200] miljoni euro suurust teist osamakset. Kuna teised võrdlushinnad puuduvad, lähtub komisjon sellest, et KfW kannab struktureeritud investeerimisportfelliga SIP 1 lisariski kuni [< 200] miljoni euro suuruses summas.

| (89) | Kolmandaks andis KfW struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 jaoks võimaluse võtta esmatähtsat krediiti 775 miljonit eurot, mis hüvitatakse Euribori alusel pluss [> 90] baaspunkti selle esmatähtsuse tõttu (st krediiti teenindatakse laekumistest esmajärjekorras). Krediit antakse aga eriotstarbelisele äriühingule, mis ei ole krediidivõtjana veel tuntud. Sellisele eriotstarbelisele äriühingule kehtestatud intressimäär peaks viite- ja diskontomäärade teatise kohaselt olema vähemalt Euribor pluss 400 baaspunkti (45). Kuna tegemist on siiski esmatähtsa krediidiga, mis on allutatud IKB osalusele ja toob seetõttu kasu IKB-le, on komisjon käesoleval juhul nõus ka 220 baaspunkti suuruse laenumarginaaliga. Abi osakaaluks seoses 775 miljoni euro suuruse esmatähtsa osamakse eraldamisega on seega võimalik arvestada ligikaudu [< 30] miljonit eurot ([> 100] baaspunkti [...] aasta jooksul, st 2008. aasta oktoobrist kuni [...]). |
| --- | --- |

(89)

Kolmandaks andis KfW struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 jaoks võimaluse võtta esmatähtsat krediiti 775 miljonit eurot, mis hüvitatakse Euribori alusel pluss [> 90] baaspunkti selle esmatähtsuse tõttu (st krediiti teenindatakse laekumistest esmajärjekorras). Krediit antakse aga eriotstarbelisele äriühingule, mis ei ole krediidivõtjana veel tuntud. Sellisele eriotstarbelisele äriühingule kehtestatud intressimäär peaks viite- ja diskontomäärade teatise kohaselt olema vähemalt Euribor pluss 400 baaspunkti (45). Kuna tegemist on siiski esmatähtsa krediidiga, mis on allutatud IKB osalusele ja toob seetõttu kasu IKB-le, on komisjon käesoleval juhul nõus ka 220 baaspunkti suuruse laenumarginaaliga. Abi osakaaluks seoses 775 miljoni euro suuruse esmatähtsa osamakse eraldamisega on seega võimalik arvestada ligikaudu [< 30] miljonit eurot ([> 100] baaspunkti [...] aasta jooksul, st 2008. aasta oktoobrist kuni [...]).

| (90) | Neljandaks, [...] riski ülevõtmise põhjuseks oli asjaolu, et riski ülevõtmisel koos IKB-ga ei olnud nimetatud riski võimalik asjakohaselt arvudes väljendada. Kuna vastutusrisk on väike ja andmetest võib välja lugeda, et riski teke on pigem ebatõenäoline, ei oleks riski käsitlemine müügi osana olnud põhjendatud. Väikest riski kinnitab tõsiasi, et audiitorid ei nõudnud IKB-lt reserve. Võimalikke [...] tekkivaid kahjuhüvitisi silmas pidades jääb teatav risk loomulikult alles. Kuna kvantitatiivset riskihinnangut ei edastatud, lähtub komisjon sellest, et praeguste meetmete kuluks tuleb arvestada [...] eurot, mis vastab [...] % suurusele riskile. |
| --- | --- |

(90)

Neljandaks, [...] riski ülevõtmise põhjuseks oli asjaolu, et riski ülevõtmisel koos IKB-ga ei olnud nimetatud riski võimalik asjakohaselt arvudes väljendada. Kuna vastutusrisk on väike ja andmetest võib välja lugeda, et riski teke on pigem ebatõenäoline, ei oleks riski käsitlemine müügi osana olnud põhjendatud. Väikest riski kinnitab tõsiasi, et audiitorid ei nõudnud IKB-lt reserve. Võimalikke [...] tekkivaid kahjuhüvitisi silmas pidades jääb teatav risk loomulikult alles. Kuna kvantitatiivset riskihinnangut ei edastatud, lähtub komisjon sellest, et praeguste meetmete kuluks tuleb arvestada [...] eurot, mis vastab [...] % suurusele riskile.

| (91) | KfW poolt IKB müügi raames võetud meetmed sisaldavad kokku 390 miljoni euro suurust abi; nimetatud summa ületab [> 100] miljoni eurost müügihinda [> 250] miljoni euro võrra, mistõttu on tulemuseks negatiivne müügihind. Seetõttu tuleb märkida, et IKB müük sisaldas IKB-le antavat abi. |
| --- | --- |

(91)

KfW poolt IKB müügi raames võetud meetmed sisaldavad kokku 390 miljoni euro suurust abi; nimetatud summa ületab [> 100] miljoni eurost müügihinda [> 250] miljoni euro võrra, mistõttu on tulemuseks negatiivne müügihind. Seetõttu tuleb märkida, et IKB müük sisaldas IKB-le antavat abi.

d)   Riigiabi ülevaatlikult

| (92) | Tabelist 5 on näha, et kõikide meetmete raames antud abi moodustab kokku 9,155 miljardit eurot.

  Tabel 5


  IKB-le ümberkorraldamise käigus antud abi









  Nr | Meede | Miljonites eurodes | Abisumma
  (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Esimene riskikaitse (Rhineland: 5,8 miljardit eurot, Havenrock: 0,85 miljardit eurot; bilansilised varad: 1 miljard eurot) | | 6 650 |
| 2. | Teine riskikaitse (350 miljonit eurot kahjumi täiendavaks katmiseks – Havenrock) | | 200 |
| 3. | Kapitali suurendamine ja tagastamatu krediit (bilansiliste varade mahakandmise katmiseks) | | 2 000 |
| 4. | Likviidsed vahendid IKB-le (enne müüki) | | [...] |
| 5. | IKB müük | | |
| 5a. | IKB aktsiate hind | [...] | |
| 5b. | Likviidsed vahendid IKB-le (pärast müüki) | [...] | |
| 5c. | Esmatähtis krediit SIP 2 refinantseerimiseks | [...] | |
| 5d. | SIP 1 üleandmine KfW-le | [...] | |
| 5e. | Vastutusest vabastamine | [...] | |
| | IKB müük (neto) | | [> 250] |
| Kokku | [< 10 000] |

(92)

Tabelist 5 on näha, et kõikide meetmete raames antud abi moodustab kokku 9,155 miljardit eurot.

Tabel 5

IKB-le ümberkorraldamise käigus antud abi

Nr

Meede

Miljonites eurodes

Abisumma

(miljonites eurodes)

1.

Esimene riskikaitse (Rhineland: 5,8 miljardit eurot, Havenrock: 0,85 miljardit eurot; bilansilised varad: 1 miljard eurot)

6 650

2.

Teine riskikaitse (350 miljonit eurot kahjumi täiendavaks katmiseks – Havenrock)

200

3.

Kapitali suurendamine ja tagastamatu krediit (bilansiliste varade mahakandmise katmiseks)

2 000

4.

Likviidsed vahendid IKB-le (enne müüki)

[...]

5.

IKB müük

5a.

IKB aktsiate hind

[...]

5b.

Likviidsed vahendid IKB-le (pärast müüki)

[...]

5c.

Esmatähtis krediit SIP 2 refinantseerimiseks

[...]

5d.

SIP 1 üleandmine KfW-le

[...]

5e.

Vastutusest vabastamine

[...]

IKB müük (neto)

[> 250]

Kokku

[< 10 000]

5.2.   Meetmete kokkusobivus ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b: abi liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks

| (93) | Komisjon jääb kindlaks menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukohale, et käesoleval juhul ei kohaldata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt võib abi anda liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu sõnul tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldada piirangutega. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon jääb kindlaks menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukohale, et käesoleval juhul ei kohaldata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt võib abi anda liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu sõnul tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldada piirangutega.

| (94) | Uurimine kinnitas komisjoni tähelepanekut, et IKB probleemide põhjuseks olid konkreetsed sündmused ettevõttes. Lisaks ei veennud Saksamaa esitatud teave komisjoni selles, et IKB maksejõuetusest põhjustatud süsteemsed mõjud saavutaksid ulatuse, mis kujutaks endast Saksamaa majanduses tõsist häiret artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses (46). Käesolev juhtum põhineb IKB konkreetsetel probleemidel ning probleemide kõrvaldamiseks on vaja sihipäraseid abimeetmeid, mida on võimalik võtta vastavalt raskustesse sattunud ettevõtteid käsitlevatele eeskirjadele. Kõnealuseid meetmeid ei ole seega võimalik käsitleda ühisturuga kokkusobivana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Uurimine kinnitas komisjoni tähelepanekut, et IKB probleemide põhjuseks olid konkreetsed sündmused ettevõttes. Lisaks ei veennud Saksamaa esitatud teave komisjoni selles, et IKB maksejõuetusest põhjustatud süsteemsed mõjud saavutaksid ulatuse, mis kujutaks endast Saksamaa majanduses tõsist häiret artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses (46). Käesolev juhtum põhineb IKB konkreetsetel probleemidel ning probleemide kõrvaldamiseks on vaja sihipäraseid abimeetmeid, mida on võimalik võtta vastavalt raskustesse sattunud ettevõtteid käsitlevatele eeskirjadele. Kõnealuseid meetmeid ei ole seega võimalik käsitleda ühisturuga kokkusobivana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses.

5.3.   Kokkusobivus ühisturuga vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile c – ümberkorraldusabi

| (95) | Uurimistulemused lubavad järeldada, et meetmeid on võimalik käsitleda ühisturuga kokkusobiva ümberkorraldusabina, sest need vastasid kõikidele suuniste tingimustele. Seetõttu on võimalik ära jätta uurimine, mille eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete puhul võis olla tegemist ka päästmisabiga. Komisjon oli selle riskikaitse pöördumatu olemuse tõttu välistanud juba menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(95)

Uurimistulemused lubavad järeldada, et meetmeid on võimalik käsitleda ühisturuga kokkusobiva ümberkorraldusabina, sest need vastasid kõikidele suuniste tingimustele. Seetõttu on võimalik ära jätta uurimine, mille eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete puhul võis olla tegemist ka päästmisabiga. Komisjon oli selle riskikaitse pöördumatu olemuse tõttu välistanud juba menetluse algatamise otsuses.

a)   Raskustes äriühing

| (96) | Komisjoni arvamuse kohaselt oli IKB raskustes olev äriühing suuniste punkti 9 tähenduses ja ei oleks ilma KfW sekkumiseta olnud suure tõenäosusega suuteline likviidsuskriisile kauem vastu pidada. Ähvardav kahjum oleks kaasa toonud panga sulgemise, ning sellega on täidetud suuniste punkti 10 alapunkti c tingimused. Selle seisukoha suhtes, mida väljendati juba menetluse algatamise otsuses, ei esitanud Saksamaa vastuväiteid. |
| --- | --- |

(96)

Komisjoni arvamuse kohaselt oli IKB raskustes olev äriühing suuniste punkti 9 tähenduses ja ei oleks ilma KfW sekkumiseta olnud suure tõenäosusega suuteline likviidsuskriisile kauem vastu pidada. Ähvardav kahjum oleks kaasa toonud panga sulgemise, ning sellega on täidetud suuniste punkti 10 alapunkti c tingimused. Selle seisukoha suhtes, mida väljendati juba menetluse algatamise otsuses, ei esitanud Saksamaa vastuväiteid.

b)   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (97) | Käesolev uurimine kinnitas, et ümberkorraldamise abil taastatakse IKB pikaajaline elujõulisus. Komisjoni arvamuse kohaselt on IKB müümine Lone Starile raskuste lahendamise ja panga positiivse majandusliku arengu seisukohast otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(97)

Käesolev uurimine kinnitas, et ümberkorraldamise abil taastatakse IKB pikaajaline elujõulisus. Komisjoni arvamuse kohaselt on IKB müümine Lone Starile raskuste lahendamise ja panga positiivse majandusliku arengu seisukohast otsustava tähtsusega.

| (98) | Uurimine kinnitas samuti, et IKB on oma tegevuse ümber korraldanud. Ta loobus kahjumit tootvatest tegevusvaldkondadest ja ei investeeri enam portfellitehingutesse. Pank keskendub edaspidi oma põhitegevusalale, keskmise suurusega ettevõtjatest klientidele. Ülejäänud tegevus struktureeritud rahastamise segmendis säilitatakse, et vastata äriklientide nõudmistele, ent seejuures loobutakse siiski [> 20] % segmendist ning kogu kinnisvara rahastamise valdkonnast. Lisaks on IKB võtnud riskijuhtimise parandamise meetmeid ja vähendanud oluliselt riskantseid varasid. IKB on võtnud seega kursi muutmiseks vajalikud ettevõttesisesed meetmed. |
| --- | --- |

(98)

Uurimine kinnitas samuti, et IKB on oma tegevuse ümber korraldanud. Ta loobus kahjumit tootvatest tegevusvaldkondadest ja ei investeeri enam portfellitehingutesse. Pank keskendub edaspidi oma põhitegevusalale, keskmise suurusega ettevõtjatest klientidele. Ülejäänud tegevus struktureeritud rahastamise segmendis säilitatakse, et vastata äriklientide nõudmistele, ent seejuures loobutakse siiski [> 20] % segmendist ning kogu kinnisvara rahastamise valdkonnast. Lisaks on IKB võtnud riskijuhtimise parandamise meetmeid ja vähendanud oluliselt riskantseid varasid. IKB on võtnud seega kursi muutmiseks vajalikud ettevõttesisesed meetmed.

| (99) | Lisaks võtab komisjon teadmiseks, et IKB ümberkorralduskavas on seatud eesmärgiks IKB pikaajalise elujõulisuse jätkusuutlik taastamine. Tõsiseltvõetavatel turuarengute prognoosidel põhineva kava põhjal võib järeldada, et valitud ärimudel toimib. [...] % suurune 1. taseme kapitali suhtarv ja [...] % suurune tulude-kulude suhe, mis peavad olema saavutatud 2011. aastaks, lubavad järeldada tõsiseltvõetava äriplaani olemasolu. Omakapitali suhteliselt madalat tasuvust [...] % (2012) tuleb vaadelda koos IKB suhteliselt suure ja vältimatult vajaliku 1. taseme kapitali suhtarvuga. Komisjon võtab teadmiseks märkimisväärsed kulude kokkuhoiumeetmed, mille rakendamine peab olema lõpule viidud 2011. aastaks. Komisjon uuris ka ümberkorralduskava aluseks võetud eeldusi ja ei kahtle selles, et need on realistlikud. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks võtab komisjon teadmiseks, et IKB ümberkorralduskavas on seatud eesmärgiks IKB pikaajalise elujõulisuse jätkusuutlik taastamine. Tõsiseltvõetavatel turuarengute prognoosidel põhineva kava põhjal võib järeldada, et valitud ärimudel toimib. [...] % suurune 1. taseme kapitali suhtarv ja [...] % suurune tulude-kulude suhe, mis peavad olema saavutatud 2011. aastaks, lubavad järeldada tõsiseltvõetava äriplaani olemasolu. Omakapitali suhteliselt madalat tasuvust [...] % (2012) tuleb vaadelda koos IKB suhteliselt suure ja vältimatult vajaliku 1. taseme kapitali suhtarvuga. Komisjon võtab teadmiseks märkimisväärsed kulude kokkuhoiumeetmed, mille rakendamine peab olema lõpule viidud 2011. aastaks. Komisjon uuris ka ümberkorralduskava aluseks võetud eeldusi ja ei kahtle selles, et need on realistlikud.

| (100) | Ümberkorralduskavast ilmneb, et isegi kõige ebasoodsamal juhul on võimalik IKB positiivne majanduslik areng ja positiivne omakapitali tasuvus. Ka sellisel juhul suudab pank saavutada 1. taseme kapitali suhtarvuks [...] % ja seisaks seega kindlal alusel. |
| --- | --- |

(100)

Ümberkorralduskavast ilmneb, et isegi kõige ebasoodsamal juhul on võimalik IKB positiivne majanduslik areng ja positiivne omakapitali tasuvus. Ka sellisel juhul suudab pank saavutada 1. taseme kapitali suhtarvuks [...] % ja seisaks seega kindlal alusel.

c)   Abi piiramine vajaliku miinimumiga – omafinantseering

| (101) | Komisjoni kahtluse, kas abi andmisel piirduti vajaliku miinimumiga, võib kõrvale jätta. Komisjon leiab, et abi andmisel piirduti vajaliku miinimumiga ning et vastavalt suuniste nõuetele antakse ümberkorraldamisse oma vahenditest märkimisväärne panus, st üle 50 % ümberkorraldamiskuludest rahastatakse ise. |
| --- | --- |

(101)

Komisjoni kahtluse, kas abi andmisel piirduti vajaliku miinimumiga, võib kõrvale jätta. Komisjon leiab, et abi andmisel piirduti vajaliku miinimumiga ning et vastavalt suuniste nõuetele antakse ümberkorraldamisse oma vahenditest märkimisväärne panus, st üle 50 % ümberkorraldamiskuludest rahastatakse ise.

| (102) | Ümberkorraldamiskulud hõlmavad mitmeid kahjumikirjeid (portfellide kahjumid, suurematest rahastamiskuludest põhjustatud kahjumid, tegevusvaldkondade vähendamisest põhjustatud kahjumid ja varade võõrandamise käigus tekkinud kahjumid) ning riskikaitse loomise kulusid, personali ümberkorraldamise kulusid, halduskulusid ning nõustajate ja advokaatide tasusid. Komisjon ei kahtle selles, et kulud moodustavad [> 15] miljardit eurot, nagu Saksamaa on selgitanud põhjenduses 52. Komisjon nõustub sellega, et struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 refinantseerimise ja SIP 2 jaoks antud esmatähtsa krediidi puhul on tegemist ümberkorralduskuludega, sest need vahendid on vajalikud pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Kulud kokku moodustavad seega ligikaudu [> 17] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(102)

Ümberkorraldamiskulud hõlmavad mitmeid kahjumikirjeid (portfellide kahjumid, suurematest rahastamiskuludest põhjustatud kahjumid, tegevusvaldkondade vähendamisest põhjustatud kahjumid ja varade võõrandamise käigus tekkinud kahjumid) ning riskikaitse loomise kulusid, personali ümberkorraldamise kulusid, halduskulusid ning nõustajate ja advokaatide tasusid. Komisjon ei kahtle selles, et kulud moodustavad [> 15] miljardit eurot, nagu Saksamaa on selgitanud põhjenduses 52. Komisjon nõustub sellega, et struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 refinantseerimise ja SIP 2 jaoks antud esmatähtsa krediidi puhul on tegemist ümberkorralduskuludega, sest need vahendid on vajalikud pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Kulud kokku moodustavad seega ligikaudu [> 17] miljardit eurot.

| (103) | IKB ümberkorraldamist on võimalik vastavalt suuniste punktile 43 rahastada abist, abisaaja omavahenditest, varade müügist, osanike vahenditest ja turutingimustel tehtavatest välisfinantseeringutest. |
| --- | --- |

(103)

IKB ümberkorraldamist on võimalik vastavalt suuniste punktile 43 rahastada abist, abisaaja omavahenditest, varade müügist, osanike vahenditest ja turutingimustel tehtavatest välisfinantseeringutest.

| (104) | Olulise panuse portfelli ümberkorraldamisse annab ettevõtja ise ning samuti endised ja uued eraosanikud; siia kuuluvad eelkõige pangaliitude osalus, IKB omavahendid (47) ja Lone Stari investeering. Tehingute vähenemist ja kriisist tulenevat tegevusvaldkondade vähenemist ei ole siiski võimalik käsitleda omafinantseeringuna, sest vastavalt suuniste punktile 43 peab olema tegemist konkreetse, st tegeliku panusega. Selle kategooria raames moodustab omafinantseering seega ligikaudu [...] miljardit eurot ([> 20] %). |
| --- | --- |

(104)

Olulise panuse portfelli ümberkorraldamisse annab ettevõtja ise ning samuti endised ja uued eraosanikud; siia kuuluvad eelkõige pangaliitude osalus, IKB omavahendid (47) ja Lone Stari investeering. Tehingute vähenemist ja kriisist tulenevat tegevusvaldkondade vähenemist ei ole siiski võimalik käsitleda omafinantseeringuna, sest vastavalt suuniste punktile 43 peab olema tegemist konkreetse, st tegeliku panusega. Selle kategooria raames moodustab omafinantseering seega ligikaudu [...] miljardit eurot ([> 20] %).

| (105) | Kui võtta arvesse tasakaalustusmeetmetena teostatud müükidest saadud tulu, suureneb kõnealune summa oluliselt ja moodustab vähemalt 50 %. See hõlmab varasid nominaalväärtusega [> 15] miljardit eurot (vt tabel 4). Komisjon ei saa nimetatud summat siiski tervikuna omafinantseeringuna aktsepteerida. Esiteks taastatakse Düsseldorfis osaliselt IKB Luxembourgi tegevus ([...] miljardit eurot) ning seega on tegemist ainult osalise võõrandamisega. Teiseks ei teenita osa rahalistest vahenditest mitte aktiivse müügi, vaid vastavate varade maksetähtpäeva saabumise kaudu. Kolmandaks ei ole selge, millise hinnaga on võimalik varasid müüa. [...]. Saksamaa on esitanud siiski piisavalt argumente, mis veenvad komisjoni selles, et varade aktiivse müügi abil on võimalik teenida lähitulevikus vähemalt [< 5] miljardit eurot (48). Komisjon asub seda jälgima, et tagada piisavalt suure omafinantseeringu tegelik eraldamine ja abi andmisel vajaliku miinimumiga piirdumine. |
| --- | --- |

(105)

Kui võtta arvesse tasakaalustusmeetmetena teostatud müükidest saadud tulu, suureneb kõnealune summa oluliselt ja moodustab vähemalt 50 %. See hõlmab varasid nominaalväärtusega [> 15] miljardit eurot (vt tabel 4). Komisjon ei saa nimetatud summat siiski tervikuna omafinantseeringuna aktsepteerida. Esiteks taastatakse Düsseldorfis osaliselt IKB Luxembourgi tegevus ([...] miljardit eurot) ning seega on tegemist ainult osalise võõrandamisega. Teiseks ei teenita osa rahalistest vahenditest mitte aktiivse müügi, vaid vastavate varade maksetähtpäeva saabumise kaudu. Kolmandaks ei ole selge, millise hinnaga on võimalik varasid müüa. [...]. Saksamaa on esitanud siiski piisavalt argumente, mis veenvad komisjoni selles, et varade aktiivse müügi abil on võimalik teenida lähitulevikus vähemalt [< 5] miljardit eurot (48). Komisjon asub seda jälgima, et tagada piisavalt suure omafinantseeringu tegelik eraldamine ja abi andmisel vajaliku miinimumiga piirdumine.

| (106) | Varade võõrandamisel on topeltmõju. Ühelt poolt vähendatakse kaalutud riskiga varade mahtu, nii et vabaneb kapital ja kapitaliseerituse tase suureneb. Teiselt poolt kogutakse võõrandamise abil likviidsust, mida on võimalik kasutada ümberkorraldamise rahastamiseks või likviidsusbaasi tugevdamiseks (49). Nagu juba eelmises punktis selgitatud, on kõnealuste vahendite puhul osaliselt tegemist oodatava kapitali sissevooluga, osa on juba realiseeritud ja osa laekub lähitulevikus. Isegi kapitali oodatavat sissevoolu (võimalik saavutada alles 2011. aastal) kõrvale jättes ja lähtudes ettevaatlikust eeldusest, et kogu oodatavat tulu ei ole võimalik täies mahus saavutada, jõuab komisjon järeldusele, et täidetud on konkurentsiõiguse seisukohast ohutu ümberkorraldamise eeldus, milleks on vähemalt 50 % omafinantseering. |
| --- | --- |

(106)

Varade võõrandamisel on topeltmõju. Ühelt poolt vähendatakse kaalutud riskiga varade mahtu, nii et vabaneb kapital ja kapitaliseerituse tase suureneb. Teiselt poolt kogutakse võõrandamise abil likviidsust, mida on võimalik kasutada ümberkorraldamise rahastamiseks või likviidsusbaasi tugevdamiseks (49). Nagu juba eelmises punktis selgitatud, on kõnealuste vahendite puhul osaliselt tegemist oodatava kapitali sissevooluga, osa on juba realiseeritud ja osa laekub lähitulevikus. Isegi kapitali oodatavat sissevoolu (võimalik saavutada alles 2011. aastal) kõrvale jättes ja lähtudes ettevaatlikust eeldusest, et kogu oodatavat tulu ei ole võimalik täies mahus saavutada, jõuab komisjon järeldusele, et täidetud on konkurentsiõiguse seisukohast ohutu ümberkorraldamise eeldus, milleks on vähemalt 50 % omafinantseering.

| (107) | Sellisele järeldusele jõudis komisjon järgmisi aspekte arvesse võttes.

  Tabel 6


  Omafinantseering








  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Meede | Vahendite päritolu | Väärtus |
| Riskikaitse | Pangaliidud | 1,50 |
| Ettevõtja reservid ja hübriidkapital | IKB | [> 1,5] |
| Kapitalisüst struktureeritud investeerimisportfelli SIP II | Lone Star | [> 0,25] |
| Vahesumma | [> 3,25] |
| Portfelliinvesteeringute võõrandamine | turg | [...] |
| Kinnisvaratehingute lõpetamine | turg | [...] |
| IKB Int. Luxembourg tegevuse lõpetamine | turg | [...] |
| IKB CC New York tegevuse lõpetamine | turg | [...] |
| IKB Amsterdam tegevuse lõpetamine | turg | [...] |
| Movestas omandatud osakute võõrandamine | turg | [...] |
| Mittestrateegiliste varade võõrandamine | turg | [...] |
| Vahesumma: võõrandamised tasakaalustusmeetmetena | [> 5,0] (vähemalt [...]) |

(107)

Sellisele järeldusele jõudis komisjon järgmisi aspekte arvesse võttes.

Tabel 6

Omafinantseering

(miljardites eurodes)

Meede

Vahendite päritolu

Väärtus

Riskikaitse

Pangaliidud

1,50

Ettevõtja reservid ja hübriidkapital

IKB

[> 1,5]

Kapitalisüst struktureeritud investeerimisportfelli SIP II

Lone Star

[> 0,25]

Vahesumma

[> 3,25]

Portfelliinvesteeringute võõrandamine

turg

[...]

Kinnisvaratehingute lõpetamine

turg

[...]

IKB Int. Luxembourg tegevuse lõpetamine

turg

[...]

IKB CC New York tegevuse lõpetamine

turg

[...]

IKB Amsterdam tegevuse lõpetamine

turg

[...]

Movestas omandatud osakute võõrandamine

turg

[...]

Mittestrateegiliste varade võõrandamine

turg

[...]

Vahesumma: võõrandamised tasakaalustusmeetmetena

[> 5,0] (vähemalt [...])

d)   Lubamatute konkurentsimoonutuste vältimine – tasakaalustusmeetmed

| (108) | Komisjon on pärast uurimise lõpetamist veendunud, et abi andmise tagajärjel konkurentidele avalduda võiva kahjuliku mõju leevendamiseks võetakse piisavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon on pärast uurimise lõpetamist veendunud, et abi andmise tagajärjel konkurentidele avalduda võiva kahjuliku mõju leevendamiseks võetakse piisavaid meetmeid.

| (109) | Komisjon märgib, et IKB loobub ühest tegevusvaldkonnast tervikuna ja kärbib kõige tasuvamat tegevusvaldkonda, struktureeritud rahastamist, [20–30] % võrra. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon märgib, et IKB loobub ühest tegevusvaldkonnast tervikuna ja kärbib kõige tasuvamat tegevusvaldkonda, struktureeritud rahastamist, [20–30] % võrra.

| (110) | Komisjon ei saa nõustuda vähendamise suurima osa (st portfelliinvesteeringute lõpetamine 18,3 miljardi euro suuruses summas) esitamisega tasakaalustusmeetmetena, sest vähendamismeetmed on vajalikud pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Seda liiki meetmeid ei ole vastavalt suuniste punktile 40 võimalik käsitleda tasakaalustusmeetmetena. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon ei saa nõustuda vähendamise suurima osa (st portfelliinvesteeringute lõpetamine 18,3 miljardi euro suuruses summas) esitamisega tasakaalustusmeetmetena, sest vähendamismeetmed on vajalikud pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Seda liiki meetmeid ei ole vastavalt suuniste punktile 40 võimalik käsitleda tasakaalustusmeetmetena.

| (111) | Sellele vaatamata vastavad täiendavad vähendamised [> 10] miljardi euro ulatuses ligikaudu [25] % bilansimahust pärast portfelliinvesteeringute mahaarvamist (st [> 10] miljardit eurot 45,2 miljardist eurost) (50). Ehkki portfelliinvesteeringutest loobumist ei ole võimalik käsitleda tasakaalustusmeetmena, mõjutab see siiski panga suurust ja äritegevust. Saksamaa esitatud meetmetega vähendataks IKB bilansimahtu 47,2 % võrra (st portfelliinvesteeringud 18,3 miljardi euro ulatuses ja tasakaalustusmeetmed [> 10] miljardi euro ulatuses, miinus kasvumarginaal [...] miljardi euro ulatuses, võrreldes 63,5 miljardi euro suuruse bilansi kogumahuga). |
| --- | --- |

(111)

Sellele vaatamata vastavad täiendavad vähendamised [> 10] miljardi euro ulatuses ligikaudu [25] % bilansimahust pärast portfelliinvesteeringute mahaarvamist (st [> 10] miljardit eurot 45,2 miljardist eurost) (50). Ehkki portfelliinvesteeringutest loobumist ei ole võimalik käsitleda tasakaalustusmeetmena, mõjutab see siiski panga suurust ja äritegevust. Saksamaa esitatud meetmetega vähendataks IKB bilansimahtu 47,2 % võrra (st portfelliinvesteeringud 18,3 miljardi euro ulatuses ja tasakaalustusmeetmed [> 10] miljardi euro ulatuses, miinus kasvumarginaal [...] miljardi euro ulatuses, võrreldes 63,5 miljardi euro suuruse bilansi kogumahuga).

| (112) | Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ümberkorraldusperioodi lõpuks (30. september 2011) eesmärgiks seatud bilansi kogumahu vähendamine 33,5 miljardi euroni tagab, et lõpetamisi ja võõrandamisi ei kaalutaks üles äritegevuse taastamisega panga teistes osades või äritegevuse lihtviisilise ümberpaigutamisega. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ümberkorraldusperioodi lõpuks (30. september 2011) eesmärgiks seatud bilansi kogumahu vähendamine 33,5 miljardi euroni tagab, et lõpetamisi ja võõrandamisi ei kaalutaks üles äritegevuse taastamisega panga teistes osades või äritegevuse lihtviisilise ümberpaigutamisega.

| (113) | Panga endised omanikud ja juhtivtöötajad ei osale enam IKB äritegevuses ning see on hea märk moraalse ohu kõrvaldamisest. Lisaks müüdi pank avatud ja mittediskrimineeriva menetluse käigus, andes konkurentidele pangandussektoris võimaluse panga ostmiseks. See kujutab juba iseenesest teatavat liiki kompensatsiooni abi andmise tõttu tekkinud konkurentsimoonutuse eest. |
| --- | --- |

(113)

Panga endised omanikud ja juhtivtöötajad ei osale enam IKB äritegevuses ning see on hea märk moraalse ohu kõrvaldamisest. Lisaks müüdi pank avatud ja mittediskrimineeriva menetluse käigus, andes konkurentidele pangandussektoris võimaluse panga ostmiseks. See kujutab juba iseenesest teatavat liiki kompensatsiooni abi andmise tõttu tekkinud konkurentsimoonutuse eest.

| (114) | Tasakaalustusmeetmed on kokkuvõttes proportsionaalsed IKB-le antud abist tulenevate moonutustega ja tagavad kaubandustingimustele avalduva negatiivse mõju leevendamise võimalikult suures ulatuses. |
| --- | --- |

(114)

Tasakaalustusmeetmed on kokkuvõttes proportsionaalsed IKB-le antud abist tulenevate moonutustega ja tagavad kaubandustingimustele avalduva negatiivse mõju leevendamise võimalikult suures ulatuses.

| (115) | Komisjoni tuleb kõnealuste tasakaalustusmeetmete rakendamisel saavutatud edusammudega kursis hoida. |
| --- | --- |

(115)

Komisjoni tuleb kõnealuste tasakaalustusmeetmete rakendamisel saavutatud edusammudega kursis hoida.

6.   JÄRELDUS

| (116) | Komisjon on seisukohal, et kõnealused abimeetmed võeti vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Komisjon leiab siiski, et kõnealuste meetmete puhul on tegemist ümberkorraldusabiga, mida võib vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c käsitleda ühisturuga kokkusobivana, kui vastavad tingimused on täidetud, |
| --- | --- |

(116)

Komisjon on seisukohal, et kõnealused abimeetmed võeti vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Komisjon leiab siiski, et kõnealuste meetmete puhul on tegemist ümberkorraldusabiga, mida võib vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c käsitleda ühisturuga kokkusobivana, kui vastavad tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mille Saksamaa andis tema poolt esitatud kokkulepete ja dokumentide alusel ettevõtjale IKB Deutsche Industriebank AG (edaspidi „IKB”), on ühisturuga kokkusobiv, kui artiklis 2 nimetatud tingimused ja kohustused on täidetud.

Artikkel 2

1.   Saksamaa tagab, et IKB ümberkorralduskava, mille Saksamaa esitas komisjonile 25. septembril 2008, rakendatakse täielikult 30. septembriks 2011.

2.   Saksamaa tagab, et kolmandale, IKBst ja KfWst sõltumatule osapoolele võõrandatakse või siis likvideeritakse IKB järgmised varad:

| a) | kogu kinnisvara rahastamise valdkond, mis hõlmab nii siseriiklikku kui ka rahvusvahelist kinnisvara rahastamist, peatatakse ja likvideeritakse (51)31. detsembriks 2008, kusjuures [...] % varadest võõrandatakse 30. septembriks 2011, järgmised [...] % 30. septembriks 2011 ja ülejäänud varad vastavate maksetähtpäevade saabumisel. Likvideeritakse ka äriühingud IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG ja IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (52); |
| --- | --- |

a)

kogu kinnisvara rahastamise valdkond, mis hõlmab nii siseriiklikku kui ka rahvusvahelist kinnisvara rahastamist, peatatakse ja likvideeritakse (51)31. detsembriks 2008, kusjuures [...] % varadest võõrandatakse 30. septembriks 2011, järgmised [...] % 30. septembriks 2011 ja ülejäänud varad vastavate maksetähtpäevade saabumisel. Likvideeritakse ka äriühingud IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG ja IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (52);

| b) | tütarettevõtja IKB International S.A. Luxembourg likvideeritakse 30. septembriks 2011. Alates 31. märtsist 2009 uusi tehinguid ei tehta. IKB võtab nimetatud tütarettevõtja tegevusvaldkondadest üle äriklientide ja struktureeritud rahastamise jaoks olulised tehingud; |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja IKB International S.A. Luxembourg likvideeritakse 30. septembriks 2011. Alates 31. märtsist 2009 uusi tehinguid ei tehta. IKB võtab nimetatud tütarettevõtja tegevusvaldkondadest üle äriklientide ja struktureeritud rahastamise jaoks olulised tehingud;

| c) | IKB Capital Corporation New York likvideeritakse 30. septembriks 2011, kusjuures [...] % krediidiportfellist võõrandatakse 30. septembriks 2010. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta; |
| --- | --- |

c)

IKB Capital Corporation New York likvideeritakse 30. septembriks 2011, kusjuures [...] % krediidiportfellist võõrandatakse 30. septembriks 2010. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta;

| d) | IKB AG äritegevus Amsterdamis likvideeritakse [...]. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta; |
| --- | --- |

d)

IKB AG äritegevus Amsterdamis likvideeritakse [...]. Alates 31. detsembrist 2008 uusi tehinguid ei tehta;

| e) | 50 % osalus ettevõttes Movesta Lease and Finance GmbH võõrandatakse 30. septembriks 2011; |
| --- | --- |

e)

50 % osalus ettevõttes Movesta Lease and Finance GmbH võõrandatakse 30. septembriks 2011;

| f) | teised bilansis algselt kirjendatud mittestrateegilised varad nominaalväärtusega 1,7 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. märtsi 2007. aasta seisuga) likvideeritakse 30. septembriks 2011. |
| --- | --- |

f)

teised bilansis algselt kirjendatud mittestrateegilised varad nominaalväärtusega 1,7 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. märtsi 2007. aasta seisuga) likvideeritakse 30. septembriks 2011.

3.   Saksamaa tagab, et IKB bilansi kogumaht on 30. septembriks 2011 maksimaalselt 33,5 miljardit eurot (53).

4.   Ettenägematute asjaolude korral, eelkõige kapitalituru kriisi jätkumise korral või juhul kui teatavate varade võõrandamine osutub võimatuks, võib lõigetes 2 ja 3 nimetatud meetmeid muuta või asendada või nende tähtaega pikendada, kui seda on vähemalt kaks kuud enne vastavat tähtaega piisavalt põhjendatud ja komisjon ei esita kahe kuu jooksul vastuväiteid.

5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 kehtestatud tingimuste ja kohustuste täitmise jälgimiseks edastab Saksamaa kuni 2012. aastani igal aastal hiljemalt 31. aprilliks aruanded ümberkorralduskava ning käesolevate tingimuste ja kohustuste täitmise kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 21. oktoober 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 76, 27.3.2008, lk 5.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Majandusnõukogu võttis KfW seaduse vastu 1948. aasta oktoobris ja see jõustus 18. novembril 1948. Selles tehti olulisi muudatusi 15. augusti 2003. aasta arengupankade ümberkorraldamise seadusega ja viimati muudeti KfW seadust 31. oktoobri 2006. aasta seaduse (pädevuste kohandamise 9. seadus) artikliga 173.

3

(4)  Konfidentsiaalsed andmed.

4

(5)  Eriotstarbeline investeerimisfond, ka eriotstarbeline ühing ehk investeerimisühing, on äriühing (tavaliselt piiratud vastutusega osaühing või mõnel juhul usaldusühing), mis asutatakse konkreetsetel, kitsapiirilistel ja ajaliselt piiratud eesmärkidel, tavaliselt finantsriskide (harilikult pankrotirisk, kuid vahetevahel ka konkreetne maksu- või järelevalverisk) hajutamiseks. Investeerimisühinguid kasutatakse sellepärast, et need on bilansivälised ja pangad ei pea neid konsolideerima. Nii saavad pangad finantseerida laene madalamate intressimääradega, kui on nende enda omad (pankade suhtes kehtivad pangandusjärelevalve likviidsusmäärad). Eriotstarbeline ühing refinantseerib investeeringuid varaga tagatud väärtpaberitesse, mille käigus võetakse turult raha varaga tagatud lühiajaliste kommertspaberite jaoks; kommertspaberid on suurpankade ja -ettevõtjate emiteeritavad rahaturu väärtpaberid.

5

(6)  BaFin teatas, et ta kuulutab välja niinimetatud moratooriumi; tegemist on pankrotiohu korral võetavate meetmetega (vrd 9. septembri 1998. aasta krediidiasutuste seaduse § 46a (BGBl. I, lk 2776), viimati muudetud 16. juuli 2007. aasta seaduse artikliga 3 (BGBl I, lk 1330)).

6

(7)  Bundesverband deutscher Banken (BdB), Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR) ja Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV).

7

Bundesverband deutscher Banken

Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken

Deutscher Sparkassen- und Giroverband

(8)  Nõudlus kõnealuste portfellide järele on praegu niivõrd väike, et nende turuväärtus on oluliselt langenud. Portfelli müük tooks seega kaasa märkimisväärse kahjumi.

8

(9)  KfW eesmärk on veel sõlmimata kokkuleppe abil piirata Rhinebridge’i ja teiste kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude makseriski tervikuna 1 miljardi euroni.

9

(10)  Hoiuste tagamise fond tagab kõigi pangandusasutustest erinevate isikute hoiused.

10

(11)  Tegemist on Rhinelandi 5,8 miljardi euro suuruse ja Havenrockiga seotud 1,2 miljardi euro suuruse otsese kahjumiga. Korrigeerimise käigus võeti bilansivälised portfellid 2006.–2007. aasta bilanssi.

11

(12)  IFRSi kohaselt kajastab arvestuslik väärtus portfelli varade turuväärtust.

12

(13)  Lone Star ei olnud valmis nimetatud varasid üle võtma, sest väidetavalt ei olnud tal piisavalt aega asjaomaste varapositsioonide ja nendega seotud riskide põhjalikuks kontrollimiseks.

13

(14)  Saksamaa palus eksperdilt kinnitust, et nimetatud 600 miljoni euro suurune riiklik garantii on ette nähtud eranditult ootamatu kahjumi katmiseks.

14

(15)  Kui teatavate (eriotstarbeliste) äriühingute või selliste äriühingute osaluste võõrandamine kinnisvara rahastamise sektoris tooks maaostumaksu seaduse ja äripartneritega sõlmitud selliste kokkulepete tõttu, mille kohaselt säilitatakse ca 5,2 % osakutest kuni projekti lõpuni, IKB ja kaasosanike jaoks kaasa lisakoormuse, võib pärast 30. septembrit 2011 jätkata asjaomaste äriühingute osaluste säilitamist kuni 5,2 % ulatuses ning nendega otseselt seotud võõrfinantseeringute säilitamist.

15

(16)  Likvideerimine tähendab a) müüki või muud erakorralist lõpetamist, millega tekitatakse likviidsus; b) äritegevuse lõpetamist, sealhulgas olemasolevate lepingute (välja arvatud juba võetud lepinguliste kohustuste) pikendamata jätmist.

16

(17)  Osaliselt on praegune äritegevus Luksemburgis (eelkõige [...]) vajalik selleks, et rahuldada äriklientide nõudmisi.

17

(18)  Saksamaa kinnitas, et vastavalt IKB kasutatavatele rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele tuleb IKB bilansis kirjendada kõik tegevused, mis kuuluvad majanduslikult IKB alla.

18

(19)  Vastab bilansiliste investeeringute kogusummale (pärast valuutakursi korrigeerimisi) 6,0 miljardit eurot miinus 0,545 miljardit eurot müügi ning 1 miljard eurot struktureeritud investeerimisportfelli SIP 1 üleandmise eest ja 1,2 miljardit eurot struktureeritud investeerimisportfelli SIP 2 üleandmise eest.

19

(20)  See on [...] summas [...] miljardit eurot pluss [...] likvideeritud ärivaldkondadest summas [...] miljardit eurot.

20

(21)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

21

(22)  Kõnealune väärtus on Saksamaa sõnul IKB börsiväärtusest madalam ja isegi madalam kui börsiväärtus 27. juuli 2007. aasta seisuga.

22

(23)  See vastab makseriskile [> 15] % kõikidest krediitidest, mida IKB andis KfW nimel. Lähtutakse sellest, et IKB maksejõuetuse korral ei ole neid krediite osaliselt võimalik teenindada ning see avaldaks KfW-le otsest negatiivset mõju.

23

(24)  Vrd kohtuasi T-296/97, EKL 2000, lk II-3871, punkt 81.

24

(25)  Komisjoni otsus 2008/563/EÜ juhtumi C 50/06 (BAWAG) kohta, põhjendus 127 (ELT L 83, 26.3.2008, lk 7).

25

(26)  Kõnealune käsitlus tuleneb mitmest tegurist, mis on tingitud rakendatud meetme konkreetsetest asjaoludest ja kontekstist, milles kõnealune meede võeti. Nii on näiteks juhul, kui järelevalvenõukogu ja riigi vahel on tihedad isiklikud kontaktid. Vrd komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 (Sachsen LB, seni avaldamata) kohta. Ka komisjoni otsuses 2001/695/EÜ juhtumi C 1/00 (Holzmann) kohta, põhjendus 20 (EÜT L 248, 18.9.2001, lk 46) ja komisjoni 17. jaanuari 2003. aasta otsuses juhtumi NN 115/02 (MobilCom) kohta (ELT C 80, 3.4.2003, lk 5) ei seatud vastutuse küsimust kahtluse alla.

26

(27)  Vrd komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 (Sachsen LB) kohta, seni avaldamata, põhjendus 72. Järeldus on kooskõlas ka riigiabi juhtumi Bankgesellschaft Berlin puhul esitatud seisukohaga; vt komisjoni otsus 2005/345/EÜ juhtumi 28/2002 (Bankgesellschaft Berlin) kohta, põhjendus 140 (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1).

27

(28)  Nimetatud kriteerium on kooskõlas komisjoni väljakujunenud praktikaga; vrd seotud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, EKL 1999, lk II-17, punkt 124. Maksejõuetuse kulusid on üldjuhul raske arvestada ja hinnangutes on tunda ebakindlust, vt näiteks komisjoni otsus 2005/345/EÜ juhtumi C 28/02 (Bankgesellschaft Berlin) kohta, põhjendus 163 jj, ja komisjoni otsus 2008/263/EÜ juhtumi C 50/06 (BAWAG) kohta, põhjendus 166.

28

(29)  Vt seotud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, EKL 1999, lk II-17, punkt 121.

29

(30)  Vt seotud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, EKL 1999, lk II-17, punkt 119.

30

(31)  Komisjoni teatis riigi osalusega äriühingute kohta tootmissektoris (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).

31

(32)  Komisjoni otsus 2005/137/EÜ juhtumi C 25/02 (Carsid) kohta, punktid 67–70 (ELT L 47, 18.2.2005, lk 28).

32

(33)  Komisjon märgib, et IKB teised omanikud toetamises ei osalenud.

33

(34)  Kohtuasja T-11/95, BP Chemicals, EKL 1998, lk II-3235, puhul leiti, et ainuüksi asjaolu, et riigiettevõte on juba teinud tütarettevõttesse abiks liigitatavaid investeeringuid, tähendab, et ei ole võimalik lähtuda sellest, et hilisem investeering vastab turumajanduslikult tegutseva investori kriteeriumile; see kehtib eriti juhul, kui investeeringut ei ole võimalik vaadelda esimestest investeeringutest põhjendatult eraldi ega iseseisva investeeringuna. Kohus on arvamusel, et määravateks aspektideks on muu hulgas investeeringute ajaline järgnevus, nende eesmärk ja tütarettevõtte seisund sellel ajal, kui võeti vastu asjaomaste investeeringute tegemise otsus.

34

(35)  Vrd komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus juhtumi NN 25/08 (WestLB-le päästmisabi andmine, seni avaldamata) kohta.

35

(36)  Vrd komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 (Sachsen LB) kohta, seni avaldamata, põhjendus 71.

36

(37)  Vt joonealune märkus 33.

37

(38)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

38

(39)  Vrd ka komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus juhtumi C 14/08 (ex NN 1/08) (ümberkorraldusabi ettevõtjale Northern Rock) kohta, punkt 96 (ELT C 135, 3.6.2008, lk 21).

39

(40)  „Kriteeriumid riigiosalusega ettevõtja võetud abimeetme riigiga seostatavuse kohta [on võimalik] kindlaks määrata mitmete näitajate alusel ..., mis tulenevad konkreetse juhtumi tingimustest ja meetme võtmise kontekstist.”„Selleks et oleks võimalik teha järeldus riigiosalusega ettevõtja võetud abimeetme riigiga seostatavuse kohta, on olulised ka täiendavad näitajad, eelkõige ettevõtja lõimumine riigihaldusstruktuuridega, ettevõtja tegevusvaldkonnad, tema tegevus turul, kus ta konkureerib tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, tema õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ettevõtte juhtkonna üle ja sellise järelevalve ulatus või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi puhul näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, kusjuures arvesse võetakse ka meetme piire, sisu ja tingimusi.” Vrd kohtuasi C-482/99, Stardust Marine, EKL 2002, lk I-4397, punktid 55–56.

40

(41)  Euroopa Komisjon, Konkurentsipoliitika XXIII aruanne, 1993, lk 270.

41

(42)  Vt joonealune märkus 33.

42

(43)  Vt seotud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, EKL 1999, lk II-17, punkt 119, ja kohtuasi C-334/99, Gröditzer Stahlwerke, EKL 2003, lk I-1139, punkt 134 jj, ning komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus juhtumi C 56/06 (Bank Burgenland) kohta (ELT L 239, 6.9.2008, lk 32) ja komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 (Sachsen LB, seni avaldamata) kohta, põhjendus 73.

43

(44)  Vrd komisjoni 20. aprilli 2008. aasta otsus juhtumi C 16/04 (Hellenic Shipyards, seni avaldamata) kohta.

44

(45)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

45

(46)  Vrd komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus juhtumi NN 25/08 (WestLB-le päästmisabi andmine, seni avaldamata) kohta.

46

(47)  IKB omavahenditena käsitletakse sellega seoses kogu 2. taseme kapitali (eelkõige reserve ja hübriidkapitali), mida kasutati eelkõige portfelliinvesteeringutest tulenevate kahjumite katmiseks.

47

(48)  Osa nendest laekumistest realiseeriti juba 2008. aasta märtsis. Mittestrateegilisi varasid vähendati näiteks 1,7 miljardilt eurolt 1,0 miljardile eurole. Lisaks väidab Saksamaa, et ajalist põhjust kiirmüügi korraldamiseks ei olnud.

48

(49)  See sõltub varade arvestuslikust väärtusest ja võlakirjade maksetähtpäevast. Samasuguseid argumente on esitatud juba komisjoni varasemates otsustes; vrd komisjoni otsus 2007/257/EÜ juhtumi C 44/05 (Huta Stalowa Wola) kohta (ELT L 112, 30.4.2007, lk 67), punkt 71; komisjoni otsus 2008/90/EÜ juhtumi 20/06 (Novoles Straža) kohta (ELT L 29, 2.2.2008, lk 7); komisjoni otsus 2008/145/EÜ juhtumi C 54/06 (Bison Bial) kohta (ELT L 46, 21.2.2008, lk 41); komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 (Sachsen LB, seni avaldamata) kohta.

49

(50)  Arvesse võeti seda, et 30. märtsil 2011. aastal tehtav bilanss sisaldab veel [< 2] miljardi euro ulatuses kinnisvaratehinguid ja et [...] miljardi euro ulatuses taastatakse Düsseldorfis IKB Luxembourgi äritegevus.

50

(51)  Likvideerimine tähendab a) müüki või muud erakorralist lõpetamist, millega tekitatakse likviidsus; b) äritegevuse lõpetamist, sealhulgas olemasolevate lepingute (välja arvatud juba võetud lepinguliste kohustuste) pikendamata jätmist.

51

(52)  Kui teatavate (eriotstarbeliste) äriühingute või selliste äriühingute osaluste võõrandamine kinnisvara rahastamise sektoris tooks maaostumaksu seaduse ja äripartneritega sõlmitud selliste kokkulepete tõttu, mille kohaselt säilitatakse ca 5,2 % osakutest kuni projekti lõpuni, IKB ja kaasosanike jaoks kaasa lisakoormuse, võib pärast 30. septembrit 2011 jätkata asjaomaste äriühingute osaluste säilitamist kuni 5,2 % ulatuses ning nendega otseselt seotud võõrfinantseeringute säilitamist.

52

(53)  Saksamaa kinnitas, et vastavalt IKB kasutatavatele rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele tuleb IKB bilansis kirjendada kõik tegevused, mis kuuluvad majanduslikult IKB alla.

53

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/51

---

KOMISJONI OTSUS,

16. oktoober 2009,

millega kehtestatakse erand nõukogu otsusest 2001/822/EÜ seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7813 all)

(2009/776/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega, (1) eriti selle III lisa artiklit 37,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 28. detsembril 2001 võttis komisjon vastu otsuse 2001/936/EÜ, millega kehtestatakse erand mõiste „päritolustaatusega toode” määratlusest, et võtta arvesse Gröönimaa eriolukorda seoses harilike süvameregarneelide (Pandalus borealis) ja krevettidega (2). Erandi kehtivus lõppes 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(1)

28. detsembril 2001 võttis komisjon vastu otsuse 2001/936/EÜ, millega kehtestatakse erand mõiste „päritolustaatusega toode” määratlusest, et võtta arvesse Gröönimaa eriolukorda seoses harilike süvameregarneelide (Pandalus borealis) ja krevettidega (2). Erandi kehtivus lõppes 31. detsembril 2006.

| (2) | 6. juulil 2009 saadud 26. juuni 2009. aasta kirjas taotles Gröönimaa uue erandi tegemist otsuse 2001/822/EÜ III lisa artiklis 37 sätestatud päritolureeglitest töödeldud ja konserveeritud harilike süvameregarneelide (Pandalus borealis) ja krevettide 2 500-tonnise aastakoguse suhtes, mida eksporditakse Gröönimaalt. |
| --- | --- |

(2)

6. juulil 2009 saadud 26. juuni 2009. aasta kirjas taotles Gröönimaa uue erandi tegemist otsuse 2001/822/EÜ III lisa artiklis 37 sätestatud päritolureeglitest töödeldud ja konserveeritud harilike süvameregarneelide (Pandalus borealis) ja krevettide 2 500-tonnise aastakoguse suhtes, mida eksporditakse Gröönimaalt.

| (3) | Gröönimaa taotluse aluseks on asjaolu, et teatavatel perioodidel aastas ei ole võimalik tarnida piisavalt päritolustaatusega krevetilisi. |
| --- | --- |

(3)

Gröönimaa taotluse aluseks on asjaolu, et teatavatel perioodidel aastas ei ole võimalik tarnida piisavalt päritolustaatusega krevetilisi.

| (4) | Mõiste „päritolustaatusega toote” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevas otsuse 2001/822/EMÜ III lisa artiklis 37 sätestatakse, et päritolureeglitest võib teha erandeid siis, kui seda õigustab riigis või territooriumil olemasolevate tööstusharude areng või uute tööstusharude loomine. |
| --- | --- |

(4)

Mõiste „päritolustaatusega toote” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevas otsuse 2001/822/EMÜ III lisa artiklis 37 sätestatakse, et päritolureeglitest võib teha erandeid siis, kui seda õigustab riigis või territooriumil olemasolevate tööstusharude areng või uute tööstusharude loomine.

| (5) | Taotletav erand on põhjendatud vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõigetele 1 ja 7 seoses olemasoleva tööstusharu arenguga Gröönimaal. Kuna erand kehtestatakse tegelikku töötlemist nõudvatele toodetele ning päritolustaatuseta töötlemata koorikloomadele lisatud kohalik väärtus on vähemalt 45 % valmistoote väärtusest, aitab see kaasa olemasoleva tööstusharu arengule. Erand on oluline ühe tehase püsimajäämiseks. 2001. aastal kehtestatud erandit kasutati väga vähe (2002. aastal 402 tonni ja 2003. aasta jaanuarist kuni 2006. aasta detsembrini null tonni). Seega tuleks erand kehtestada sama suurele aastasele kogusele kui 2001. aastal kehtestatud erand, st 2 100 tonnile. |
| --- | --- |

(5)

Taotletav erand on põhjendatud vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõigetele 1 ja 7 seoses olemasoleva tööstusharu arenguga Gröönimaal. Kuna erand kehtestatakse tegelikku töötlemist nõudvatele toodetele ning päritolustaatuseta töötlemata koorikloomadele lisatud kohalik väärtus on vähemalt 45 % valmistoote väärtusest, aitab see kaasa olemasoleva tööstusharu arengule. Erand on oluline ühe tehase püsimajäämiseks. 2001. aastal kehtestatud erandit kasutati väga vähe (2002. aastal 402 tonni ja 2003. aasta jaanuarist kuni 2006. aasta detsembrini null tonni). Seega tuleks erand kehtestada sama suurele aastasele kogusele kui 2001. aastal kehtestatud erand, st 2 100 tonnile.

| (6) | Kui täidetud on teatavad koguste, järelevalve ja kestusega seotud tingimused, ei kahjustaks erand oluliselt ühenduse ega ühe või mitme liikmesriigi majandussektorit või väljakujunenud tööstusharu. |
| --- | --- |

(6)

Kui täidetud on teatavad koguste, järelevalve ja kestusega seotud tingimused, ei kahjustaks erand oluliselt ühenduse ega ühe või mitme liikmesriigi majandussektorit või väljakujunenud tööstusharu.

| (7) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Neid eeskirju tuleks koguse suhtes, millele käesoleva otsusega tehakse erand, kohaldada mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Neid eeskirju tuleks koguse suhtes, millele käesoleva otsusega tehakse erand, kohaldada mutatis mutandis.

| (8) | Kuna erandit taotletakse ajavahemikuks, mis algab 1. augustil 2009, peaks erand jõustuma kõnealusel kuupäeval. Gröönimaa ametiasutused on teinud oma 26. juuni 2009. aasta kirjas ettepaneku, mille kohaselt erandi kehtimise ajavahemik lõppeks 31. detsembril 2013, millal otsust 2001/822/EÜ enam ei kohaldata. |
| --- | --- |

(8)

Kuna erandit taotletakse ajavahemikuks, mis algab 1. augustil 2009, peaks erand jõustuma kõnealusel kuupäeval. Gröönimaa ametiasutused on teinud oma 26. juuni 2009. aasta kirjas ettepaneku, mille kohaselt erandi kehtimise ajavahemik lõppeks 31. detsembril 2013, millal otsust 2001/822/EÜ enam ei kohaldata.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina otsuse 2001/822/EÜ III lisast käsitatakse käesoleva otsuse tingimuste kohaselt Gröönimaalt pärinevana CN-koodi ex 1605 20 alla kuuluvaid tooteid ja konserve harilikest süvameregarneelidest (Pandalus borealis) ja krevettidest, mis on toodetud Gröönimaal päritolustaatuseta krevetilistest.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse lisas sätestatud koguste suhtes, mida imporditakse ühendusse Gröönimaalt ajavahemikul 1. augustist 2009 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 3

Tariifikvootide haldamise korda käsitleva määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 308a, 308b ja 308c kehtivad käesoleva otsuse lisas osutatud koguste haldamise suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 4

Gröönimaa tolliasutused võtavad tarvitusele artiklis 1 nimetatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks vajalikud abinõud.

Kõik nende asutuste poolt kõnealustele toodetele välja antud EUR.1 liikumissertifikaadid peavad sisaldama viidet käesolevale otsusele.

Gröönimaa pädevad asutused edastavad komisjonile kvartaliaruande kogustest, millele on vastavalt käesolevale otsusele välja antud EUR.1 liikumissertifikaadid, ja nende sertifikaatide seerianumbrid.

Artikkel 5

Käesoleva otsuse kohaselt väljastatud liikumissertifikaadi EUR.1 lahter 7 peab sisaldama ühte järgmistest märgetest:

| — | „Derogation — Decision 2009/776/EC”; |
| --- | --- |

—

„Derogation — Decision 2009/776/EC”;

| — | „Dérogation — Décision 2009/776/CE”. |
| --- | --- |

—

„Dérogation — Décision 2009/776/CE”.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. augustist 2009 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 345, 29.12.2001, lk 91.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

---

LISA

| Järjekorranumber | CN-kood | Kauba kirjeldus | Ajavahemik | Kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0691 | ex 1605 20 | Tooted või konservid harilikest süvameregarneelidest (Pandalus borealis) ja krevettidest | alates 1.8.2009 kuni 31.7.2010 | 2 100 |
| alates 1.8.2010 kuni 31.7.2011 | 2 100 |
| alates 1.8.2011 kuni 31.7.2012 | 2 100 |
| alates 1.8.2012 kuni 31.7.2013 | 2 100 |
| alates 1.8.2013 kuni 31.12.2013 | 875 |

Järjekorranumber

CN-kood

Kauba kirjeldus

Ajavahemik

Kogus

(tonnides)

09.0691

ex 1605 20

Tooted või konservid harilikest süvameregarneelidest (Pandalus borealis) ja krevettidest

alates 1.8.2009 kuni 31.7.2010

2 100

alates 1.8.2010 kuni 31.7.2011

2 100

alates 1.8.2011 kuni 31.7.2012

2 100

alates 1.8.2012 kuni 31.7.2013

2 100

alates 1.8.2013 kuni 31.12.2013

875

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/54

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2009,

mis käsitleb mikrovetikast Ulkenia sp. saadud vetikaõli kasutusala laiendamist toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7932 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2009/777/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 4. novembril 2004 esitas äriühing Lonza Ltd. (endise nimega Nutrinova) Saksamaa pädevatele asutustele taotluse laiendada mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli kasutusala toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

4. novembril 2004 esitas äriühing Lonza Ltd. (endise nimega Nutrinova) Saksamaa pädevatele asutustele taotluse laiendada mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli kasutusala toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Saksamaa pädev toiduhindamisasutus esitas 9. veebruaril 2005 esmase ohutushindamise aruande. Aruandes jõuti järeldusele, et mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli kasutusala laiendamine võib kaasa tuua ohu, et dokosaheksaeenhappe tarbimine suureneb lubamatult palju. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa pädev toiduhindamisasutus esitas 9. veebruaril 2005 esmase ohutushindamise aruande. Aruandes jõuti järeldusele, et mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli kasutusala laiendamine võib kaasa tuua ohu, et dokosaheksaeenhappe tarbimine suureneb lubamatult palju.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 21. aprillil 2005. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 21. aprillil 2005.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta.

| (5) | Vastuväidetes väljendasid liikmesriigid muret oomega-3-rasvhapete ja eelkõige dokosaheksaeenhappe tarbimise suurenemise pärast. |
| --- | --- |

(5)

Vastuväidetes väljendasid liikmesriigid muret oomega-3-rasvhapete ja eelkõige dokosaheksaeenhappe tarbimise suurenemise pärast.

| (6) | Siiski on oomega-3-rasvhapete peamine allikas kalaõli. Nende toidugruppide puhul, mille jaoks mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli lisamist taotleti, võib praegu oomega-3-rasvhappeid saada kas kalaõlist või alternatiivina mikrovetikast Ulkenia sp. |
| --- | --- |

(6)

Siiski on oomega-3-rasvhapete peamine allikas kalaõli. Nende toidugruppide puhul, mille jaoks mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli lisamist taotleti, võib praegu oomega-3-rasvhappeid saada kas kalaõlist või alternatiivina mikrovetikast Ulkenia sp.

| (7) | Seega ei saa eeldada, et mikrovetikast saadud õli kasutamine lisas osutatud toidugruppide puhul suurendaks vastuvõetamatul määral oomega-3-rasvhapete kogutarbimist. |
| --- | --- |

(7)

Seega ei saa eeldada, et mikrovetikast saadud õli kasutamine lisas osutatud toidugruppide puhul suurendaks vastuvõetamatul määral oomega-3-rasvhapete kogutarbimist.

| (8) | Mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli, mida on kirjeldatud I lisas, tohib viia ühenduse turule toidu uuendkoostisosana kasutamiseks II lisas loetletud kasutusviisidel ja maksimumkoguste piires.

Artikkel 2

Nimetus „mikrovetikast Ulkenia sp. saadud õli” märgitakse seda toodet sisaldava toidu koostisosade loetellu.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Lonza Ltd., Muenchensteinerstrasse 38, CH – 4002 Basel.

Brüssel, 21. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

---

I LISA

MIKROVETIKAST ULKENIA SP. SAADUD ÕLI TEHNILISED NÕUDED

| Happearv | Mitte üle 0,5 mg KOH/g |
| --- | --- |
| Peroksiidarv | Mitte üle 5,0 meq/kg õlis |
| Niiskus ja lenduvad komponendid | Mitte üle 0,05 % |
| Mitteseebistuvad komponendid | Mitte üle 4,5 % |
| Transrasvhapped | Mitte üle 1 % |
| Dokosaheksaeenhappe sisaldus | Vähemalt 32,0 % |

Happearv

Mitte üle 0,5 mg KOH/g

Peroksiidarv

Mitte üle 5,0 meq/kg õlis

Niiskus ja lenduvad komponendid

Mitte üle 0,05 %

Mitteseebistuvad komponendid

Mitte üle 4,5 %

Transrasvhapped

Mitte üle 1 %

Dokosaheksaeenhappe sisaldus

Vähemalt 32,0 %

---

II LISA

MIKROVETIKAST ULKENIA SP. SAADUD ÕLI KASUTAMINE

| Kasutusrühm | Dokosaheksaeenhappe maksimaalne sisaldus |
| --- | --- |
| Pagaritooted (leib, sai ja kuklid) | 200 mg/100 g |
| Teraviljabatoonid | 500 mg/100 g |
| Mittealkohoolsed joogid (sealhulgas piimapõhised joogid) | 60 mg/100 ml |

Kasutusrühm

Dokosaheksaeenhappe maksimaalne sisaldus

Pagaritooted (leib, sai ja kuklid)

200 mg/100 g

Teraviljabatoonid

500 mg/100 g

Mittealkohoolsed joogid (sealhulgas piimapõhised joogid)

60 mg/100 ml

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/56

---

KOMISJONI OTSUS,

22. oktoober 2009,

mis käsitleb mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud vetikaõli kasutusala laiendamist toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7933 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2009/778/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 14. jaanuaril 2008 esitas äriühing Martek Biosciences Corporation Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse laiendada mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli kasutusala toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

14. jaanuaril 2008 esitas äriühing Martek Biosciences Corporation Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse laiendada mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli kasutusala toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 4. septembril 2008 esmase hindamisaruande. Aruandes jõuti järeldusele, et mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli kasutusala laiendamine toidu uuendkoostisosana on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 4. septembril 2008 esmase hindamisaruande. Aruandes jõuti järeldusele, et mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli kasutusala laiendamine toidu uuendkoostisosana on vastuvõetav.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 25. septembril 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 25. septembril 2008.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta.

| (5) | Vastuväidetes väljendasid liikmesriigid muret oomega-3-rasvhapete ja eelkõige dokosaheksaeenhappe suurenenud tarbimise pärast. |
| --- | --- |

(5)

Vastuväidetes väljendasid liikmesriigid muret oomega-3-rasvhapete ja eelkõige dokosaheksaeenhappe suurenenud tarbimise pärast.

| (6) | Siiski on oomega-3-rasvhapete peamine allikas kalaõli. Nende toidugruppide puhul, mille jaoks mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli lisamist taotleti, võib oomega-3-rasvhappeid saada kas kalaõlist või alternatiivina mikrovetikast Schizochytrium sp. |
| --- | --- |

(6)

Siiski on oomega-3-rasvhapete peamine allikas kalaõli. Nende toidugruppide puhul, mille jaoks mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli lisamist taotleti, võib oomega-3-rasvhappeid saada kas kalaõlist või alternatiivina mikrovetikast Schizochytrium sp.

| (7) | Seega ei saa eeldada, et mikrovetikast saadud õli kasutamine lisas osutatud toidugruppide puhul suurendaks vastuvõetamatul määral oomega-3-rasvhapete kogutarbimist. |
| --- | --- |

(7)

Seega ei saa eeldada, et mikrovetikast saadud õli kasutamine lisas osutatud toidugruppide puhul suurendaks vastuvõetamatul määral oomega-3-rasvhapete kogutarbimist.

| (8) | Mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli vastab määruse (EÜ) nr 258/94 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli vastab määruse (EÜ) nr 258/94 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli, mida on kirjeldatud komisjoni otsuses 2003/427/EÜ, (2) tohib viia ühenduse turule toidu uuendkoostisosana kasutamiseks lisas loetletud kasutusviisidel ja maksimumkoguste piires.

Artikkel 2

Nimetus „mikrovetikast Schizochytrium sp. saadud õli” märgitakse seda toodet sisaldava toidu koostisosade loetellu.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Martek Biosciences Corporation, 6480 Dobbin Road, Columbia, MD 21045, USA.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 144, 12.6.2003, lk 13.

2

---

LISA

MIKROVETIKAST SCHIZOCHYTRIUM SP. SAADUD ÕLI KASUTAMINE

| Kasutusrühm | Dokosaheksaeenhappe maksimaalne sisaldus |
| --- | --- |
| Pagaritooted (leib, sai ja kuklid) | 200 mg/100 g |
| Teraviljabatoonid | 500 mg/100 g |
| Mittealkohoolsed joogid (sealhulgas piimapõhised joogid) | 60 mg/100 ml |

Kasutusrühm

Dokosaheksaeenhappe maksimaalne sisaldus

Pagaritooted (leib, sai ja kuklid)

200 mg/100 g

Teraviljabatoonid

500 mg/100 g

Mittealkohoolsed joogid (sealhulgas piimapõhised joogid)

60 mg/100 ml

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/58

---

KOMISJONI OTSUS,

22. oktoober 2009,

millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Taani kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7951 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/779/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsust 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal asuv labor Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA labor Nancys) määratud marutaudivaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal asuv labor Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA labor Nancys) määratud marutaudivaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks.

| (2) | Otsusega 2000/258/EÜ on ette nähtud, et AFSSA labor Nancys peab komisjonile saatma loetelu ühenduse laboritest, millel on õigus teha kõnealuseid seroloogilisi teste. AFSSA labor Nancys rakendab kehtestatud tasemekatsete tegemise korda, et hinnata laboreid enne neile nimetatud seroloogiliste testide tegemise õiguse andmist. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2000/258/EÜ on ette nähtud, et AFSSA labor Nancys peab komisjonile saatma loetelu ühenduse laboritest, millel on õigus teha kõnealuseid seroloogilisi teste. AFSSA labor Nancys rakendab kehtestatud tasemekatsete tegemise korda, et hinnata laboreid enne neile nimetatud seroloogiliste testide tegemise õiguse andmist.

| (3) | Komisjoni 4. märtsi 2004. aasta otsuses 2004/233/EÜ, millega laboritele antakse luba kontrollida teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhusust, (2) on loetletud liikmesriikides heaks kiidetud laborid AFSSA laboris Nancys tehtud tasemekatsete tulemuste põhjal. Taanis asuv Danish Institute for Food and Veterinary Research on praegu loetletud kõnealuse otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 4. märtsi 2004. aasta otsuses 2004/233/EÜ, millega laboritele antakse luba kontrollida teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhusust, (2) on loetletud liikmesriikides heaks kiidetud laborid AFSSA laboris Nancys tehtud tasemekatsete tulemuste põhjal. Taanis asuv Danish Institute for Food and Veterinary Research on praegu loetletud kõnealuse otsuse I lisas.

| (4) | Pärast kõnealuse labori halduses toimunud muudatusi, mis ei mõjuta kõnealuse labori tegevust ega sellele antud heakskiitu, on Taani esitanud taotluse selle labori nime ja kontaktandmete muutmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kõnealuse labori halduses toimunud muudatusi, mis ei mõjuta kõnealuse labori tegevust ega sellele antud heakskiitu, on Taani esitanud taotluse selle labori nime ja kontaktandmete muutmiseks.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2004/233/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2004/233/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/233/EÜ I lisas asendatakse Taanit käsitlev kirje järgmisega:

„(DK) Taani

| Technical University of Denmark |
| --- |
| National Veterinary Institute |
| Lindholm |
| 4771 Kalvehave |
| Telefon: +45 35886000 |
| Faks: +45 35887901 |
| E-post: vet@vet.dtu.dk” |

Technical University of Denmark

National Veterinary Institute

Lindholm

4771 Kalvehave

Telefon: +45 35886000

Faks: +45 35887901

E-post: vet@vet.dtu.dk”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

1

(2)  ELT L 71, 10.3.2004, lk 30.

2

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/59

---

KOMISJONI OTSUS,

22. oktoober 2009,

milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2010, 2011 ja 2012

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8031 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(2009/780/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 378/2007, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2008/788/EÜ (2) on sätestatud Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2008/788/EÜ (2) on sätestatud Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2009–2012.

| (2) | Portugal on komisjonile teatanud, et ta on otsustanud 2009. aastal vabatahtlikku ümbersuunamist mitte kohaldada, kuna kestev majanduskriis ja sellest tingitud negatiivsed mõjud põllumajandustootjate majandusolukorrale on põhjustanud ettenägematuid raskusi riigi põllumajandussektorile. Portugal on otsustanud aastateks 2010, 2011 ja 2012 säilitada ühtse riikliku 10-protsendilise vabatahtliku määra. |
| --- | --- |

(2)

Portugal on komisjonile teatanud, et ta on otsustanud 2009. aastal vabatahtlikku ümbersuunamist mitte kohaldada, kuna kestev majanduskriis ja sellest tingitud negatiivsed mõjud põllumajandustootjate majandusolukorrale on põhjustanud ettenägematuid raskusi riigi põllumajandussektorile. Portugal on otsustanud aastateks 2010, 2011 ja 2012 säilitada ühtse riikliku 10-protsendilise vabatahtliku määra.

| (3) | Selguse huvides on seetõttu asjakohane tunnistada otsus 2008/788/EÜ kehtetuks ning see asendada, |
| --- | --- |

(3)

Selguse huvides on seetõttu asjakohane tunnistada otsus 2008/788/EÜ kehtetuks ning see asendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2010, 2011 ja 2012 on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| 2010 | 2011 | 2012 |
| 29,0 | 25,0 | 21,0 |

(miljonites eurodes)

2010

2011

2012

29,0

25,0

21,0

Artikkel 2

Otsus 2008/788/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates eelarveaastast 2011.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 95, 5.4.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 271, 11.10.2008, lk 44.

2

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/60

---

KOMISJONI OTSUS,

22. oktoober 2009,

millega muudetakse otsust 2009/379/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 378/2007, (EÜ) nr 479/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 kohaselt EAFRD-le ja EAGFi kuludeks eraldatavad summad

(2009/781/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2009/379/EÜ (2) on sätestatud summad, mis eraldatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (3) artikli 10 lõikele 2 ja artiklile 143d, nõukogu määruse (EÜ) nr 378/2007 (4) artikli 4 lõikele 1, nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (5) artiklile 190a ja nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (6) artikli 9 lõikele 1, artikli 10 lõikele 3 ning artiklitele 134 ja 135 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kuludeks, ja summad, mis eraldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kuludeks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2009/379/EÜ (2) on sätestatud summad, mis eraldatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (3) artikli 10 lõikele 2 ja artiklile 143d, nõukogu määruse (EÜ) nr 378/2007 (4) artikli 4 lõikele 1, nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (5) artiklile 190a ja nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (6) artikli 9 lõikele 1, artikli 10 lõikele 3 ning artiklitele 134 ja 135 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kuludeks, ja summad, mis eraldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kuludeks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136 kohaselt võivad liikmesriigid alates 2011. eelarveaastast EAFRDsse üle kanda määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 7 kohaselt arvutatud summa, tuginemata kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punktile a. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136 kohaselt võivad liikmesriigid alates 2011. eelarveaastast EAFRDsse üle kanda määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 7 kohaselt arvutatud summa, tuginemata kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punktile a.

| (3) | Ülekandmiseks ette nähtud summad on välja arvutatud ja kindlaks määratud komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 639/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eritoetuste suhtes) (7) III lisas. |
| --- | --- |

(3)

Ülekandmiseks ette nähtud summad on välja arvutatud ja kindlaks määratud komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 639/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eritoetuste suhtes) (7) III lisas.

| (4) | Saksamaa ja Rootsi on otsustanud kasutada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 136. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa ja Rootsi on otsustanud kasutada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 136.

| (5) | Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/788/EÜ, milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2009–2012, (8) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud komisjoni otsusega 2009/780/EÜ, (9) et arvestada Portugali otsust mitte kohaldada vabatahtlikku ümbersuunamist 2009. kalendriaastal. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/788/EÜ, milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2009–2012, (8) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud komisjoni otsusega 2009/780/EÜ, (9) et arvestada Portugali otsust mitte kohaldada vabatahtlikku ümbersuunamist 2009. kalendriaastal.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2009/379/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2009/379/EÜ vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel 1

Otsuse 2009/379/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 117, 12.5.2009, lk 10.

2

(3)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 95, 5.4.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

6

(7)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 17.

7

(8)  ELT L 271, 11.10.2008, lk 44.

8

(9)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 59.

9

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

„LISA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta | EAFRD-le eraldatavad summad | EAGFi kuludeks eraldatav summa |
| Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõige 2 | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 143d | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 9 lõige 1 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 134 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 135 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136 | Määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 4 lõige 1 | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 190a lõige 2 |
| 2007 | 984 | 22 | | | | | | | 44 753 |
| 2008 | 1 241 | 22 | | | | | 362 | | 44 592 |
| 2009 | 1 305,7 | 22 | | | | | 424 | 40,66 | 44 886,64 |
| 2010 | | | 1 867,1 | 22 | | | 397 | 82,11 | 44 777,79 |
| 2011 | | | 2 095,3 | 22 | 484 | 51,6 | 403,9 | 122,61 | 44 437,59 |
| 2012 | | | 2 355,3 | 22 | 484 | 51,6 | 372,3 | 122,61 | 44 685,19 |
| 2013 | | | 2 640,9 | 22 | 484 | 51,6 | 334,9 | 122,61 | 44 917,99” |

(miljonites eurodes)

Eelarveaasta

EAFRD-le eraldatavad summad

EAGFi kuludeks eraldatav summa

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõige 2

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 143d

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 9 lõige 1

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 134

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 135

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136

Määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 4 lõige 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 190a lõige 2

2007

984

22

44 753

2008

1 241

22

362

44 592

2009

1 305,7

22

424

40,66

44 886,64

2010

1 867,1

22

397

82,11

44 777,79

2011

2 095,3

22

484

51,6

403,9

122,61

44 437,59

2012

2 355,3

22

484

51,6

372,3

122,61

44 685,19

2013

2 640,9

22

484

51,6

334,9

122,61

44 917,99”

---

| 23.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 278/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 278/62

---

KOMISJONI OTSUS,

22. oktoober 2009,

millega muudetakse otsust 2006/636/EÜ, millega määratakse kindlaks ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 maaelu arenguks antava ühenduse toetuse summa jaotus aastate kaupa iga liikmesriigi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8033 all)

(2009/782/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (1) eriti selle artikli 69 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaa ja Rootsi on otsustanud vastavalt nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (2) artiklile 136 teha sama määruse artikli 69 lõike 7 alusel arvutatud ja komisjoni määruse (EÜ) nr 639/2009 (3) III lisas sätestatud summa alates 2011. eelarveaastast Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate maaelu arengukavade raames kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa ja Rootsi on otsustanud vastavalt nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (2) artiklile 136 teha sama määruse artikli 69 lõike 7 alusel arvutatud ja komisjoni määruse (EÜ) nr 639/2009 (3) III lisas sätestatud summa alates 2011. eelarveaastast Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate maaelu arengukavade raames kättesaadavaks.

| (2) | Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/788/EÜ, milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2009–2012, (4) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud komisjoni otsusega 2009/780/EÜ, (5) et võtta arvesse Portugali otsust mitte kohaldada 2009. kalendriaastal vabatahtlikku ümbersuunamist. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/788/EÜ, milles sätestatakse Portugali suhtes vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad netosummad aastateks 2009–2012, (4) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud komisjoni otsusega 2009/780/EÜ, (5) et võtta arvesse Portugali otsust mitte kohaldada 2009. kalendriaastal vabatahtlikku ümbersuunamist.

| (3) | Seepärast on komisjoni 11. mai 2009. aasta otsust 2009/379/EÜ (millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 378/2007, (EÜ) nr 479/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 kohaselt EAFRD-le ja EAGFi kuludeks eraldatavad summad) (6) muudetud komisjoni otsusega 2009/781/EÜ, (7) et võtta arvesse kõnealuseid uusi summasid, mis EAFRD-sse üle kantakse ja EAFRD-st tagasi kantakse. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on komisjoni 11. mai 2009. aasta otsust 2009/379/EÜ (millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 378/2007, (EÜ) nr 479/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 kohaselt EAFRD-le ja EAGFi kuludeks eraldatavad summad) (6) muudetud komisjoni otsusega 2009/781/EÜ, (7) et võtta arvesse kõnealuseid uusi summasid, mis EAFRD-sse üle kantakse ja EAFRD-st tagasi kantakse.

| (4) | Pärast otsuse 2009/780/EÜ ja otsuse 2009/781/EÜ vastuvõtmist tuleks kohandada EAFRD-le eraldatavaid summasid ja lisada need summad maaelu arenguks antava ühenduse toetuse iga-aastasesse jaotusse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast otsuse 2009/780/EÜ ja otsuse 2009/781/EÜ vastuvõtmist tuleks kohandada EAFRD-le eraldatavaid summasid ja lisada need summad maaelu arenguks antava ühenduse toetuse iga-aastasesse jaotusse.

| (5) | Komisjoni otsust 2006/636/EÜ (8) tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsust 2006/636/EÜ (8) tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/636/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

2

(3)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 17.

3

(4)  ELT L 271, 11.10.2008, lk 44.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 59.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  ELT L 117, 12.5.2009, lk 10.

6

(7)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 60.

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  ELT L 261, 22.9.2006, lk 32.

8

---

LISA

„LISA

Maaelu arenguks antav ühenduse toetus liikmesriikide kaupa (2007–2013)

| (eurodes, jooksevhindades) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku 2007–2013 | millest miinimum lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikele piirkondadele (kokku) |
| Belgia | 63 991 299 | 63 957 784 | 62 458 083 | 70 637 509 | 73 167 519 | 75 495 480 | 77 776 632 | 487 484 306 | 40 744 223 |
| Bulgaaria (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 456 843 751 | 412 748 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 642 248 596 | 692 192 783 |
| Tšehhi Vabariik | 396 623 321 | 392 638 892 | 409 036 387 | 415 632 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 424 262 250 | 2 857 506 354 | 1 635 417 906 |
| Taani | 62 592 573 | 66 344 571 | 67 411 254 | 85 052 762 | 91 231 467 | 98 797 618 | 106 488 551 | 577 918 796 | 0 |
| Saksamaa | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 202 865 574 | 1 311 256 553 | 1 365 559 200 | 1 398 361 509 | 1 429 714 950 | 9 079 695 055 | 3 174 037 771 |
| Eesti | 95 608 462 | 95 569 377 | 101 036 594 | 104 667 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 723 736 855 | 387 221 654 |
| Iirimaa | 373 683 516 | 355 014 220 | 346 851 422 | 363 518 252 | 351 698 528 | 352 271 063 | 351 503 589 | 2 494 540 590 | 0 |
| Kreeka | 461 376 206 | 463 470 078 | 482 113 090 | 492 922 509 | 665 568 186 | 669 030 398 | 671 747 957 | 3 906 228 424 | 1 905 697 195 |
| Hispaania | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 320 830 901 | 1 400 090 047 | 1 227 613 000 | 1 255 978 191 | 1 284 264 263 | 8 053 077 799 | 3 178 127 204 |
| Prantsusmaa | 931 041 833 | 942 359 146 | 947 341 939 | 1 091 752 155 | 1 169 090 147 | 1 223 917 557 | 1 278 994 332 | 7 584 497 109 | 568 263 981 |
| Itaalia | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 183 870 921 | 1 256 577 236 | 1 403 606 589 | 1 422 949 382 | 1 441 205 996 | 8 985 781 883 | 3 341 091 825 |
| Küpros | 26 704 860 | 24 772 842 | 23 949 762 | 23 911 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 164 563 574 | 0 |
| Läti | 152 867 493 | 147 768 241 | 150 342 483 | 153 226 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 054 373 504 | 327 682 815 |
| Leedu | 260 974 835 | 248 836 020 | 249 948 998 | 253 855 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 898 173 | 1 765 794 093 | 679 189 192 |
| Luksemburg | 14 421 997 | 13 661 411 | 13 255 487 | 13 838 190 | 13 287 289 | 13 281 368 | 13 212 084 | 94 957 826 | 0 |
| Ungari | 570 811 818 | 537 525 661 | 527 075 432 | 529 160 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 584 609 743 | 3 860 091 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 11 256 597 | 10 964 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 77 653 355 | 18 077 067 |
| Madalmaad | 70 536 869 | 72 638 338 | 73 671 337 | 87 111 293 | 90 406 648 | 96 082 449 | 102 750 233 | 593 197 167 | 0 |
| Austria | 628 154 610 | 594 709 669 | 580 732 057 | 586 983 505 | 556 070 574 | 545 968 629 | 532 956 948 | 4 025 575 992 | 31 938 190 |
| Poola | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 971 439 817 | 1 935 872 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 851 146 247 | 13 398 928 156 | 6 997 976 121 |
| Portugal | 560 524 173 | 562 491 944 | 584 180 154 | 592 619 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 134 023 028 | 2 180 735 857 |
| Rumeenia (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 502 691 530 | 1 401 644 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 124 198 745 | 1 995 991 720 |
| Sloveenia | 149 549 387 | 139 868 094 | 136 508 049 | 134 100 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 915 992 729 | 287 815 759 |
| Slovakkia | 303 163 265 | 286 531 906 | 282 749 256 | 266 600 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 319 809 578 | 1 996 908 078 | 1 106 011 592 |
| Soome | 335 121 543 | 316 143 440 | 308 265 407 | 313 973 134 | 298 490 092 | 294 408 238 | 288 617 053 | 2 155 018 907 | 0 |
| Rootsi | 292 133 703 | 277 225 207 | 270 816 031 | 280 491 463 | 278 775 513 | 277 860 755 | 275 759 282 | 1 953 061 954 | 0 |
| Ühendkuningriik | 263 996 373 | 645 001 582 | 706 122 271 | 746 326 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 612 120 420 | 188 337 515 |
| Kokku | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 973 664 584 | 14 335 536 182 | 14 437 211 311 | 14 614 123 242 | 14 809 920 797 | 96 319 174 687 | 31 232 644 963 |

(eurodes, jooksevhindades)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku 2007–2013

millest miinimum lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikele piirkondadele (kokku)

Belgia

63 991 299

63 957 784

62 458 083

70 637 509

73 167 519

75 495 480

77 776 632

487 484 306

40 744 223

Bulgaaria (1)

244 055 793

337 144 772

456 843 751

412 748 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 642 248 596

692 192 783

Tšehhi Vabariik

396 623 321

392 638 892

409 036 387

415 632 774

406 640 636

412 672 094

424 262 250

2 857 506 354

1 635 417 906

Taani

62 592 573

66 344 571

67 411 254

85 052 762

91 231 467

98 797 618

106 488 551

577 918 796

0

Saksamaa

1 184 995 564

1 186 941 705

1 202 865 574

1 311 256 553

1 365 559 200

1 398 361 509

1 429 714 950

9 079 695 055

3 174 037 771

Eesti

95 608 462

95 569 377

101 036 594

104 667 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

723 736 855

387 221 654

Iirimaa

373 683 516

355 014 220

346 851 422

363 518 252

351 698 528

352 271 063

351 503 589

2 494 540 590

0

Kreeka

461 376 206

463 470 078

482 113 090

492 922 509

665 568 186

669 030 398

671 747 957

3 906 228 424

1 905 697 195

Hispaania

286 654 092

1 277 647 305

1 320 830 901

1 400 090 047

1 227 613 000

1 255 978 191

1 284 264 263

8 053 077 799

3 178 127 204

Prantsusmaa

931 041 833

942 359 146

947 341 939

1 091 752 155

1 169 090 147

1 223 917 557

1 278 994 332

7 584 497 109

568 263 981

Itaalia

1 142 143 461

1 135 428 298

1 183 870 921

1 256 577 236

1 403 606 589

1 422 949 382

1 441 205 996

8 985 781 883

3 341 091 825

Küpros

26 704 860

24 772 842

23 949 762

23 911 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

164 563 574

0

Läti

152 867 493

147 768 241

150 342 483

153 226 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 054 373 504

327 682 815

Leedu

260 974 835

248 836 020

249 948 998

253 855 536

248 002 433

250 278 098

253 898 173

1 765 794 093

679 189 192

Luksemburg

14 421 997

13 661 411

13 255 487

13 838 190

13 287 289

13 281 368

13 212 084

94 957 826

0

Ungari

570 811 818

537 525 661

527 075 432

529 160 494

547 603 625

563 304 619

584 609 743

3 860 091 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

11 256 597

10 964 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

77 653 355

18 077 067

Madalmaad

70 536 869

72 638 338

73 671 337

87 111 293

90 406 648

96 082 449

102 750 233

593 197 167

0

Austria

628 154 610

594 709 669

580 732 057

586 983 505

556 070 574

545 968 629

532 956 948

4 025 575 992

31 938 190

Poola

1 989 717 841

1 932 933 351

1 971 439 817

1 935 872 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 851 146 247

13 398 928 156

6 997 976 121

Portugal

560 524 173

562 491 944

584 180 154

592 619 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 134 023 028

2 180 735 857

Rumeenia (2)

0

1 146 687 683

1 502 691 530

1 401 644 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 124 198 745

1 995 991 720

Sloveenia

149 549 387

139 868 094

136 508 049

134 100 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

915 992 729

287 815 759

Slovakkia

303 163 265

286 531 906

282 749 256

266 600 239

263 028 387

275 025 447

319 809 578

1 996 908 078

1 106 011 592

Soome

335 121 543

316 143 440

308 265 407

313 973 134

298 490 092

294 408 238

288 617 053

2 155 018 907

0

Rootsi

292 133 703

277 225 207

270 816 031

280 491 463

278 775 513

277 860 755

275 759 282

1 953 061 954

0

Ühendkuningriik

263 996 373

645 001 582

706 122 271

746 326 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 612 120 420

188 337 515

Kokku

10 873 879 246

13 274 839 325

13 973 664 584

14 335 536 182

14 437 211 311

14 614 123 242

14 809 920 797

96 319 174 687

31 232 644 963

---

(1)  Aastateks 2007, 2008 ja 2009 moodustab eraldise EAGGFi tagatisrahastu osa vastavalt 193 715 561 eurot, 263 453 163 eurot ja 337 004 104 eurot.

1

(2)  Aastateks 2007, 2008 ja 2009 moodustab eraldise EAGGFi tagatisrahastu osa vastavalt 610 786 223 eurot, 831 389 081 eurot ja 1 058 369 098 eurot.”

2

---