# Europeiska unionens L 268/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.268.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 268 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången13 oktober 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.268.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 268

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången13 oktober 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 949/2009 av den 12 oktober 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 950/2009 av den 12 oktober 2009 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10 | 3 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/130/EG av den 12 oktober 2009 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 949/2009 av den 12 oktober 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 950/2009 av den 12 oktober 2009 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

3

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2009/130/EG av den 12 oktober 2009 om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

5

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/748/EG |
| | * | Rådets beslut av den 9 oktober 2009 om den ståndpunkt som gemenskapen ska inta i rådet för internationella studiegruppen för jute om en förlängning av avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001 | 9 |
| | | 2009/749/EG |
| | * | Rådets beslut av den 9 oktober 2009 om utnämning av en litauisk ledamot och en litauisk suppleant i Regionkommittén | 10 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/750/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 oktober 2009 om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta
  [delgivet med nr K(2009) 7547]

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/751/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 oktober 2009 om ändring av tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien
  [delgivet med nr K(2009) 7637]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2009/752/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 oktober 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av ett lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 7647] | 33 |
| | | 2009/753/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 oktober 2009 om ändring av beslut 2006/1013/EG om medgivande av ett undantag på begäran av Tyskland i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr K(2009) 7703] | 35 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2009/748/EG

*

Rådets beslut av den 9 oktober 2009 om den ståndpunkt som gemenskapen ska inta i rådet för internationella studiegruppen för jute om en förlängning av avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001

9

2009/749/EG

*

Rådets beslut av den 9 oktober 2009 om utnämning av en litauisk ledamot och en litauisk suppleant i Regionkommittén

10

Kommissionen

2009/750/EG

*

Kommissionens beslut av den 6 oktober 2009 om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta
  [delgivet med nr K(2009) 7547]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 7547]

1

11

2009/751/EG

*

Kommissionens beslut av den 12 oktober 2009 om ändring av tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien
  [delgivet med nr K(2009) 7637]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 7637]

1

30

2009/752/EG

*

Kommissionens beslut av den 12 oktober 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av ett lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 7647]

Euphausia superba

[delgivet med nr K(2009) 7647]

33

2009/753/EG

*

Kommissionens beslut av den 12 oktober 2009 om ändring av beslut 2006/1013/EG om medgivande av ett undantag på begäran av Tyskland i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr K(2009) 7703]

[delgivet med nr K(2009) 7703]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 949/2009

av den 12 oktober 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 29,1 |
| TR | 71,2 |
| ZZ | 50,2 |
| 0707 00 05 | TR | 127,8 |
| ZZ | 127,8 |
| 0709 90 70 | TR | 109,8 |
| ZZ | 109,8 |
| 0805 50 10 | AR | 85,7 |
| CL | 80,6 |
| TR | 75,3 |
| US | 79,7 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 75,8 |
| 0806 10 10 | BR | 195,6 |
| TR | 113,1 |
| US | 186,7 |
| ZZ | 165,1 |
| 0808 10 80 | BR | 63,1 |
| CL | 88,2 |
| NZ | 77,2 |
| US | 80,3 |
| ZA | 71,4 |
| ZZ | 76,0 |
| 0808 20 50 | CN | 54,7 |
| TR | 92,6 |
| ZA | 83,7 |
| ZZ | 77,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

29,1

TR

71,2

ZZ

50,2

0707 00 05

TR

127,8

ZZ

127,8

0709 90 70

TR

109,8

ZZ

109,8

0805 50 10

AR

85,7

CL

80,6

TR

75,3

US

79,7

UY

55,5

ZA

78,2

ZZ

75,8

0806 10 10

BR

195,6

TR

113,1

US

186,7

ZZ

165,1

0808 10 80

BR

63,1

CL

88,2

NZ

77,2

US

80,3

ZA

71,4

ZZ

76,0

0808 20 50

CN

54,7

TR

92,6

ZA

83,7

ZZ

77,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 950/2009

av den 12 oktober 2009

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 947/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 947/2009 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 267, 10.10.2009, s. 5.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 13 oktober 2009

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 34,12 | 1,05 |
| 1701 11 90 (1) | 34,12 | 4,67 |
| 1701 12 10 (1) | 34,12 | 0,92 |
| 1701 12 90 (1) | 34,12 | 4,37 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

34,12

1,05

1701 11 90 (1)

34,12

4,67

1701 12 10 (1)

34,12

0,92

1701 12 90 (1)

34,12

4,37

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

DIREKTIV

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/5

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/130/EG

av den 12 oktober 2009

om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter (1), särskilt artikel 8.2,

efter samråd med vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet, och

av följande skäl:

| (1) | Efter offentliggörandet av en vetenskaplig studie om sambandet mellan permanenta hårfärger och risken för blåscancer (Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk, 2001) konstaterade vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter som är avsedda för konsumenter, numera vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet (2), att det fanns risker som gav anledning till oro. Kommittén rekommenderade kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att kontrollera användningen av hårfärgningsämnen. |
| --- | --- |

(1)

Efter offentliggörandet av en vetenskaplig studie om sambandet mellan permanenta hårfärger och risken för blåscancer (Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk, 2001) konstaterade vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter som är avsedda för konsumenter, numera vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet (2), att det fanns risker som gav anledning till oro. Kommittén rekommenderade kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att kontrollera användningen av hårfärgningsämnen.

| (2) | Vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet rekommenderade vidare en övergripande strategi för säkerhetsbedömning av hårfärgningsämnen, som bl.a. omfattar krav på att testa de ämnen som används i hårfärgningsmedel med avseende på eventuell genotoxicitet eller mutagenicitet. |
| --- | --- |

(2)

Vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet rekommenderade vidare en övergripande strategi för säkerhetsbedömning av hårfärgningsämnen, som bl.a. omfattar krav på att testa de ämnen som används i hårfärgningsmedel med avseende på eventuell genotoxicitet eller mutagenicitet.

| (3) | Till följd av yttrandena från vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet enades kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter om en övergripande strategi för att reglera användningen av ämnen i hårfärgningsmedel, enligt vilken industrin måste inkomma med vetenskapliga data om ämnena till kommittén för utvärdering. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av yttrandena från vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet enades kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter om en övergripande strategi för att reglera användningen av ämnen i hårfärgningsmedel, enligt vilken industrin måste inkomma med vetenskapliga data om ämnena till kommittén för utvärdering.

| (4) | Ämnena p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin regleras för närvarande i de allmänna posterna 8 och 9 i del 1 i bilaga III till rådets direktiv 76/768/EEG. Vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet har klassificerat dessa ämnen som extremt sensibiliserande ämnen som i hög grad bidrar till omfattningen av hudallergier hos konsumenterna av hårfärgningsmedel. Kommitténs riskbedömning av den kompletterande informationen om p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin och dess slutliga beslut angående ämnenas säkerhet kan komma att dröja en längre tid. Som en försiktighetsåtgärd för att minska risken för allergier mot hårfärgningsmedel hos konsumenterna bör den maximala tillåtna koncentrationen av p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin omedelbart sänkas till de nivåer som industrin angett i den inlämnade säkerhetsdokumentationen. |
| --- | --- |

(4)

Ämnena p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin regleras för närvarande i de allmänna posterna 8 och 9 i del 1 i bilaga III till rådets direktiv 76/768/EEG. Vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet har klassificerat dessa ämnen som extremt sensibiliserande ämnen som i hög grad bidrar till omfattningen av hudallergier hos konsumenterna av hårfärgningsmedel. Kommitténs riskbedömning av den kompletterande informationen om p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin och dess slutliga beslut angående ämnenas säkerhet kan komma att dröja en längre tid. Som en försiktighetsåtgärd för att minska risken för allergier mot hårfärgningsmedel hos konsumenterna bör den maximala tillåtna koncentrationen av p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin omedelbart sänkas till de nivåer som industrin angett i den inlämnade säkerhetsdokumentationen.

| (5) | Eftersom ämnena p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin för närvarande regleras i allmänna poster i del 1 i bilaga III bör de ges separata referensnummer med lägre maximala tillåtna koncentrationer. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ämnena p-fenylendiamin och toluen-2,5-diamin för närvarande regleras i allmänna poster i del 1 i bilaga III bör de ges separata referensnummer med lägre maximala tillåtna koncentrationer.

| (6) | Genom kommissionens direktiv 2008/88/EG (3) förbjöds användning av hydrokinon i oxidationshårfärgningsmedel och användningsområdet ströks i kolumn c för referensnummer 14 i del 1 i bilaga III. Av tydlighetsskäl bör man för referensnummer 14 också stryka den tillåtna koncentrationen på 0,3 % i kolumn d samt användningsvillkoren och varningstexten på etiketten i led a i kolumn f. |
| --- | --- |

(6)

Genom kommissionens direktiv 2008/88/EG (3) förbjöds användning av hydrokinon i oxidationshårfärgningsmedel och användningsområdet ströks i kolumn c för referensnummer 14 i del 1 i bilaga III. Av tydlighetsskäl bör man för referensnummer 14 också stryka den tillåtna koncentrationen på 0,3 % i kolumn d samt användningsvillkoren och varningstexten på etiketten i led a i kolumn f.

| (7) | Direktiv 76/768/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 76/768/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för kosmetiska produkter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för kosmetiska produkter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 76/768/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 15 april 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa bestämmelserna i bilagan till detta direktiv från och med den 15 juli 2010.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

1

(2)  Kommitténs namn ändrades genom kommissionens beslut 2008/721/EG (EUT L 241, 10.9.2008, s. 21).

2

(3)  EUT L 256, 24.9.2008, s. 12.

3

---

BILAGA

Direktiv 76/768/EEG ska ändras på följande sätt:

Del 1 i bilaga III ska ändras på följande sätt:

| a) | I kolumn b för referensnummer 8 ska orden ”p-fenylendiaminer, deras N-substituerade derivat och deras salter; N-substituerade derivat av o-fenylendiaminer (5) med undantag av de derivat som förtecknas på annan plats i denna bilaga och med referensnummer 1309, 1311 och 1312 i bilaga 2” ersättas med följande:
  ”N-substituerade derivat av p-fenylendiamin och deras salter; N-substituerade derivat av o-fenylendiamin (5), med undantag av de derivat som förtecknas på annan plats i denna bilaga och med referensnummer 1309, 1311 och 1312 i bilaga II”. |
| --- | --- |

a)

I kolumn b för referensnummer 8 ska orden ”p-fenylendiaminer, deras N-substituerade derivat och deras salter; N-substituerade derivat av o-fenylendiaminer (5) med undantag av de derivat som förtecknas på annan plats i denna bilaga och med referensnummer 1309, 1311 och 1312 i bilaga 2” ersättas med följande:

”N-substituerade derivat av p-fenylendiamin och deras salter; N-substituerade derivat av o-fenylendiamin (5), med undantag av de derivat som förtecknas på annan plats i denna bilaga och med referensnummer 1309, 1311 och 1312 i bilaga II”.

| b) | Följande referensnummer 8a ska införas efter referensnummer 8:










  Referensnummer | Ämne | Begränsningar | Villkor för användning och varningstext som ska tryckas på etiketten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Användningsområde och/eller bruk | Maximal tillåten koncentration i den kosmetiska slutprodukten | Andra begränsningar och krav |
| a | b | c | d | e | f |
| ”8a | p-Fenylendiamin och dess salter (5)
  CAS-nr 106-50-3
  EINECS-nr 203-404-7
  p-Phenylenediamine HCl
  CAS-nr 624-18-0
  EINECS-nr 210-834-9
  p-Phenylenediamine sulfate
  CAS-nr 16245-77-5
  EINECS-nr 240-357-1 | Hårfärgningsämne i oxidationshårfärgningsmedel






  a) | Allmän användning |

b)

Följande referensnummer 8a ska införas efter referensnummer 8:

Referensnummer

Ämne

Begränsningar

Villkor för användning och varningstext som ska tryckas på etiketten

Användningsområde och/eller bruk

Maximal tillåten koncentration i den kosmetiska slutprodukten

Andra begränsningar och krav

a

b

c

d

e

f

”8a

p-Fenylendiamin och dess salter (5)

CAS-nr 106-50-3

EINECS-nr 203-404-7

p-Phenylenediamine HCl

CAS-nr 624-18-0

EINECS-nr 210-834-9

p-Phenylenediamine sulfate

CAS-nr 16245-77-5

EINECS-nr 240-357-1

Hårfärgningsämne i oxidationshårfärgningsmedel

a)

Allmän användning

| b) | Yrkesmässig användning |
| --- | --- |

b)

Yrkesmässig användning

a) och b) Efter blandning under oxidativa förhållanden får den maximala koncentration som används i håret inte överstiga 2 % beräknat som fri bas.

| a) | Kan framkalla allergisk reaktion. Innehåller fenylendiaminer. Ej för färgning av ögonfransar eller ögonbryn. |
| --- | --- |

a)

Kan framkalla allergisk reaktion. Innehåller fenylendiaminer. Ej för färgning av ögonfransar eller ögonbryn.

| b) | Endast för yrkesmässig användning. Innehåller fenylendiaminer. Kan framkalla allergisk reaktion. Använd skyddshandskar.” |
| --- | --- |

b)

Endast för yrkesmässig användning. Innehåller fenylendiaminer. Kan framkalla allergisk reaktion. Använd skyddshandskar.”

| c) | I kolumn b för referensnummer 9 ska orden ”Metylfenylendiaminer, deras N-substituerade derivat och deras salter (1) med undantag av ämnen med referensnummer 364, 1310 och 1313 i bilaga 2” ersättas med följande:
  ”Metylfenylendiaminer, deras N-substituerade derivat och deras salter (1), med undantag av ämnet med referensnummer 9a i denna bilaga och ämnen med referensnummer 364, 1310 och 1313 i bilaga II”. |
| --- | --- |

c)

I kolumn b för referensnummer 9 ska orden ”Metylfenylendiaminer, deras N-substituerade derivat och deras salter (1) med undantag av ämnen med referensnummer 364, 1310 och 1313 i bilaga 2” ersättas med följande:

”Metylfenylendiaminer, deras N-substituerade derivat och deras salter (1), med undantag av ämnet med referensnummer 9a i denna bilaga och ämnen med referensnummer 364, 1310 och 1313 i bilaga II”.

| d) | Följande referensnummer 9a ska införas efter referensnummer 9:










  Referensnummer | Ämne | Begränsningar | Villkor för användning och varningstext som ska tryckas på etiketten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Användningsområde och/eller bruk | Maximal tillåten koncentration i den kosmetiska slutprodukten | Andra begränsningar och krav |
| a | b | c | d | e | f |
| ”9a | Toluen-2,5-diamin och dess salter (1)
  CAS-nr 95-70-5
  EINECS-nr 202-442-1
  Toluene-2,5-diamine sulfate
  CAS-nr 615-50-9
  EINECS-nr 210-431-8 | Hårfärgningsämne i oxidationshårfärgningsmedel






  a) | Allmän användning |

d)

Följande referensnummer 9a ska införas efter referensnummer 9:

Referensnummer

Ämne

Begränsningar

Villkor för användning och varningstext som ska tryckas på etiketten

Användningsområde och/eller bruk

Maximal tillåten koncentration i den kosmetiska slutprodukten

Andra begränsningar och krav

a

b

c

d

e

f

”9a

Toluen-2,5-diamin och dess salter (1)

CAS-nr 95-70-5

EINECS-nr 202-442-1

Toluene-2,5-diamine sulfate

CAS-nr 615-50-9

EINECS-nr 210-431-8

Hårfärgningsämne i oxidationshårfärgningsmedel

a)

Allmän användning

| b) | Yrkesmässig användning |
| --- | --- |

b)

Yrkesmässig användning

a) och b) Efter blandning under oxidativa förhållanden får den maximala koncentration som används i håret inte överstiga 4 % beräknat som fri bas.

Se referensnummer 9, kolumn f.”

| e) | Under referensnummer 14 ska den maximala tillåtna koncentrationen på 0,3 % i den kosmetiska slutprodukten i kolumn d och led a i kolumn f strykas. |
| --- | --- |

e)

Under referensnummer 14 ska den maximala tillåtna koncentrationen på 0,3 % i den kosmetiska slutprodukten i kolumn d och led a i kolumn f strykas.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/9

---

RÅDETS BESLUT

av den 9 oktober 2009

om den ståndpunkt som gemenskapen ska inta i rådet för internationella studiegruppen för jute om en förlängning av avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001

(2009/748/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 andra stycket,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001 undertecknades och ingicks på Europeiska gemenskapens vägnar den 15 april 2002 genom rådets beslut 2002/312/EG (1). |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001 undertecknades och ingicks på Europeiska gemenskapens vägnar den 15 april 2002 genom rådets beslut 2002/312/EG (1).

| (2) | I enlighet med regel 25 a och b löper avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001 ut den 26 april 2010 såvida det inte förlängs genom beslut av rådet för internationella studiegruppen för jute med en eller två perioder som sammanräknade inte överstiger fyra år. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med regel 25 a och b löper avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001 ut den 26 april 2010 såvida det inte förlängs genom beslut av rådet för internationella studiegruppen för jute med en eller två perioder som sammanräknade inte överstiger fyra år.

| (3) | Det ligger i Europeiska gemenskapens intresse att ovan nämnda avtal förlängs. |
| --- | --- |

(3)

Det ligger i Europeiska gemenskapens intresse att ovan nämnda avtal förlängs.

| (4) | Europeiska gemenskapens ståndpunkt i rådet för internationella studiegruppen för jute bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska gemenskapens ståndpunkt i rådet för internationella studiegruppen för jute bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Europeiska gemenskapens ståndpunkt i rådet för internationella studiegruppen för jute ska vara att rösta för en förlängning av avtalet om fastställande av instruktionen för internationella studiegruppen för jute, 2001 med en eller två perioder som sammanräknade inte överstiger fyra år och att anmäla denna förlängning till Förenta nationernas generalsekreterare.

Utfärdat i Luxemburg den 9 oktober 2009.

På rådets vägnar

Å. TORSTENSSON

Ordförande

---

(1)  EGT L 112, 27.4.2002, s. 34.

1

---

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/10

---

RÅDETS BESLUT

av den 9 oktober 2009

om utnämning av en litauisk ledamot och en litauisk suppleant i Regionkommittén

(2009/749/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den litauiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Vitas MATUZAS har löpt ut. En plats som suppleant blir ledig till följd av att mandatet för Alvydas ŠEDŽIUS har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Vitas MATUZAS har löpt ut. En plats som suppleant blir ledig till följd av att mandatet för Alvydas ŠEDŽIUS har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010:

| a) | som ledamot:






  — | Viktor TROFIMOV, Chairman of Panevėžys Regional Development Council, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot:

—

Viktor TROFIMOV, Chairman of Panevėžys Regional Development Council,

och

| b) | som suppleant:






  — | Daiva MATONIENĖ, Council Member of Šiauliai City Municipality. |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant:

—

Daiva MATONIENĖ, Council Member of Šiauliai City Municipality.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 9 oktober 2009.

På rådets vägnar

Å. TORSTENSSON

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Kommissionen

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/11

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 oktober 2009

om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta

[delgivet med nr K(2009) 7547]

(Text av betydelse för EES)

(2009/750/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2004/52/EG ska kommissionen definiera det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS, European Electronic Toll Service) enligt det förfarande som avses i artikel 5.2 i direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2004/52/EG ska kommissionen definiera det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS, European Electronic Toll Service) enligt det förfarande som avses i artikel 5.2 i direktivet.

| (2) | Ett enda kontrakt med en betalningsförmedlare i EETS bör göra det möjligt för EETS-användarna att betala sina vägtullar inom det europeiska vägnätets alla EETS-områden, i enlighet med artikel 3.1 i direktiv 2004/52/EG, bl.a. genom en enda fordonsutrustning (OBE, on-board equipment) som kan användas i alla EETS-områden. |
| --- | --- |

(2)

Ett enda kontrakt med en betalningsförmedlare i EETS bör göra det möjligt för EETS-användarna att betala sina vägtullar inom det europeiska vägnätets alla EETS-områden, i enlighet med artikel 3.1 i direktiv 2004/52/EG, bl.a. genom en enda fordonsutrustning (OBE, on-board equipment) som kan användas i alla EETS-områden.

| (3) | Detta beslut omfattar informationsutbyte mellan medlemsstaterna, avgiftsupptagare, tjänsteleverantörer och väganvändare för att säkerställa korrekt deklaration av de tullar som ska betalas inom ramen för EETS. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut omfattar informationsutbyte mellan medlemsstaterna, avgiftsupptagare, tjänsteleverantörer och väganvändare för att säkerställa korrekt deklaration av de tullar som ska betalas inom ramen för EETS.

| (4) | Införandet av EETS medför behandling av personuppgifter, vilket ska ske i strikt överensstämmelse med berörda gemenskapsbestämmelser, bl.a. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (3). |
| --- | --- |

(4)

Införandet av EETS medför behandling av personuppgifter, vilket ska ske i strikt överensstämmelse med berörda gemenskapsbestämmelser, bl.a. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (3).

| (5) | Avgiftsupptagarna måste ge EETS betalningsförmedlare tillträde till sitt EETS-område på icke-diskriminerande grund. |
| --- | --- |

(5)

Avgiftsupptagarna måste ge EETS betalningsförmedlare tillträde till sitt EETS-område på icke-diskriminerande grund.

| (6) | För att säkerställa öppenhet och icke-diskriminerande tillgång till EETS-områdena för alla EETS betalningsförmedlare ska avgiftsupptagarna publicera all nödvändig information om åtkomsträttigheter i en områdesdeklaration i EETS. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa öppenhet och icke-diskriminerande tillgång till EETS-områdena för alla EETS betalningsförmedlare ska avgiftsupptagarna publicera all nödvändig information om åtkomsträttigheter i en områdesdeklaration i EETS.

| (7) | EETS bygger på principerna om öppenhet och effektiv och rättvis prissättning. |
| --- | --- |

(7)

EETS bygger på principerna om öppenhet och effektiv och rättvis prissättning.

| (8) | Ett förlikningsförfarande måste finnas för lösning av tvister mellan avgiftsupptagare och EETS betalningsförmedlare under kontraktsförhandlingar och i kontraktsförhållandena mellan dessa. Avgiftsupptagarna och EETS betalningsförmedlare bör samråda med de nationella förlikningsorganen när de söker tvistlösning beträffande icke-diskriminerade tillgång till EETS-områden. |
| --- | --- |

(8)

Ett förlikningsförfarande måste finnas för lösning av tvister mellan avgiftsupptagare och EETS betalningsförmedlare under kontraktsförhandlingar och i kontraktsförhållandena mellan dessa. Avgiftsupptagarna och EETS betalningsförmedlare bör samråda med de nationella förlikningsorganen när de söker tvistlösning beträffande icke-diskriminerade tillgång till EETS-områden.

| (9) | Effektiv hantering av rättvis och icke-diskriminerande tillgång till EETS, vilket även innebär att den administrativa bördan undviks, kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaternas förlikningsorgan (4) när det gäller tillämpningen av dessa gemenskapsbestämmelser, och när det gäller behandlingen av eventuella överklaganden, trots möjligheten till rättslig prövning. |
| --- | --- |

(9)

Effektiv hantering av rättvis och icke-diskriminerande tillgång till EETS, vilket även innebär att den administrativa bördan undviks, kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaternas förlikningsorgan (4) när det gäller tillämpningen av dessa gemenskapsbestämmelser, och när det gäller behandlingen av eventuella överklaganden, trots möjligheten till rättslig prövning.

| (10) | Avgiftsupptagare får ha olika avgiftssystem för olika användar- eller fordonskategorier men ska inte göra skillnad mellan olika EETS-användare, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (5) (det allmänna tjänstedirektivet). |
| --- | --- |

(10)

Avgiftsupptagare får ha olika avgiftssystem för olika användar- eller fordonskategorier men ska inte göra skillnad mellan olika EETS-användare, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (5) (det allmänna tjänstedirektivet).

| (11) | EETS-användarna betalar inte mer vägtull än de skulle göra för motsvarande nationella/lokala vägtull. |
| --- | --- |

(11)

EETS-användarna betalar inte mer vägtull än de skulle göra för motsvarande nationella/lokala vägtull.

| (12) | Avgiftsupptagarna kan för nationella eller lokala ändamål ha eller inrätta egna särskilda nationella eller lokala tjänster, med manuella, automatiska eller elektroniska system. EETS är en tjänst som kompletterar de nationella eller lokala systemen för elektroniska vägtullar i medlemsstaterna för betalning av vägtullar, men om medlemsstaterna har vägtullsystem ska de vidta nödvändiga åtgärder för att öka användningen av elektroniska vägtullsystem och sträva efter att säkerställa att minst 50 % av trafikflödet vid varje vägtullstation kan använda elektroniska vägtullsystem. |
| --- | --- |

(12)

Avgiftsupptagarna kan för nationella eller lokala ändamål ha eller inrätta egna särskilda nationella eller lokala tjänster, med manuella, automatiska eller elektroniska system. EETS är en tjänst som kompletterar de nationella eller lokala systemen för elektroniska vägtullar i medlemsstaterna för betalning av vägtullar, men om medlemsstaterna har vägtullsystem ska de vidta nödvändiga åtgärder för att öka användningen av elektroniska vägtullsystem och sträva efter att säkerställa att minst 50 % av trafikflödet vid varje vägtullstation kan använda elektroniska vägtullsystem.

| (13) | Vägtullspolitiken bygger på EU:s lagstiftning eller nationell eller lokal lagstiftning, men tillämpningen av denna är avgiftsupptagarnas ansvar. Varje medlemsstat beslutar på ett icke-diskriminerande sätt om övervakning av färdvägsdeklarationer, i förekommande fall i enlighet med EU:s lagstiftning. EETS bör ge driftskompatibla möjligheter till övervakning av att en vägtull deklareras korrekt för fordon som uppges använda EETS. |
| --- | --- |

(13)

Vägtullspolitiken bygger på EU:s lagstiftning eller nationell eller lokal lagstiftning, men tillämpningen av denna är avgiftsupptagarnas ansvar. Varje medlemsstat beslutar på ett icke-diskriminerande sätt om övervakning av färdvägsdeklarationer, i förekommande fall i enlighet med EU:s lagstiftning. EETS bör ge driftskompatibla möjligheter till övervakning av att en vägtull deklareras korrekt för fordon som uppges använda EETS.

| (14) | Tekniken för uttag av vägtullar möjliggör inkassering av vägtullar utan användning av fysiska barriärer för att garantera inkassering, vilket gagnar trafiksäkerheten och minskar trafikstockningarna. |
| --- | --- |

(14)

Tekniken för uttag av vägtullar möjliggör inkassering av vägtullar utan användning av fysiska barriärer för att garantera inkassering, vilket gagnar trafiksäkerheten och minskar trafikstockningarna.

| (15) | Inkomsterna av vägtullarna bidrar generellt till att finansiera kostnaderna för anläggning och underhåll av transportinfrastruktur. Åkerier som inte betalar vägtullarna skulle beröva medlemsstaterna och gemenskapen finansiella resurser för detta ändamål och vinna orättvisa konkurrensfördelar jämfört med åkerier som betalar. Undandragande från vägtullar skulle kunna underminera de transportpolitiska målen när det gäller trafik, trafikstockningar och utsläppshantering. |
| --- | --- |

(15)

Inkomsterna av vägtullarna bidrar generellt till att finansiera kostnaderna för anläggning och underhåll av transportinfrastruktur. Åkerier som inte betalar vägtullarna skulle beröva medlemsstaterna och gemenskapen finansiella resurser för detta ändamål och vinna orättvisa konkurrensfördelar jämfört med åkerier som betalar. Undandragande från vägtullar skulle kunna underminera de transportpolitiska målen när det gäller trafik, trafikstockningar och utsläppshantering.

| (16) | Det är lämpligt att definiera grundläggande krav som ska gälla för EETS-systemet i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

Det är lämpligt att definiera grundläggande krav som ska gälla för EETS-systemet i hela gemenskapen.

| (17) | EETS har tekniska och organisatoriska aspekter. Grundläggande krav måste anges för båda aspekterna för att EETS driftskompatibilitet ska kunna fungera i alla avseenden. Tekniska specifikationer behövs för hela gemenskapen för att uppfylla dessa krav, särskilt när det gäller komponenter och gränssnitt. |
| --- | --- |

(17)

EETS har tekniska och organisatoriska aspekter. Grundläggande krav måste anges för båda aspekterna för att EETS driftskompatibilitet ska kunna fungera i alla avseenden. Tekniska specifikationer behövs för hela gemenskapen för att uppfylla dessa krav, särskilt när det gäller komponenter och gränssnitt.

| (18) | För att iaktta tillämpliga bestämmelser om upphandlingsförfaranden inom vägtrafiksektorn och särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (6), bör de upphandlande myndigheterna inkludera de tekniska specifikationerna i meddelandena om upphandling eller i andra dokument, t.ex. de allmänna dokumenten eller i de kontraktsbestämmelser som hänför sig till varje kontrakt. Tekniska specifikationer kan fastställas genom hänvisning till vissa dokument. Det är därför nödvändigt att utarbeta en uppsättning tekniska specifikationer som kan tjäna som referenser. |
| --- | --- |

(18)

För att iaktta tillämpliga bestämmelser om upphandlingsförfaranden inom vägtrafiksektorn och särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (6), bör de upphandlande myndigheterna inkludera de tekniska specifikationerna i meddelandena om upphandling eller i andra dokument, t.ex. de allmänna dokumenten eller i de kontraktsbestämmelser som hänför sig till varje kontrakt. Tekniska specifikationer kan fastställas genom hänvisning till vissa dokument. Det är därför nödvändigt att utarbeta en uppsättning tekniska specifikationer som kan tjäna som referenser.

| (19) | Enligt direktiv 2004/18/EG kan en teknisk specifikation fastställas bl.a. genom hänvisning till en europeisk eller harmoniserad standard, ett europeiskt tekniskt godkännande eller en gemensam teknisk specifikation. En harmoniserad europeisk standard utarbetas på uppdrag av kommissionen av ett europeiskt standardiseringsorgan, Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) eller Europeiska standardiseringsinstitutet för telekommunikation (Etsi). En hänvisning till den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning
   (7). |
| --- | --- |

(19)

Enligt direktiv 2004/18/EG kan en teknisk specifikation fastställas bl.a. genom hänvisning till en europeisk eller harmoniserad standard, ett europeiskt tekniskt godkännande eller en gemensam teknisk specifikation. En harmoniserad europeisk standard utarbetas på uppdrag av kommissionen av ett europeiskt standardiseringsorgan, Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) eller Europeiska standardiseringsinstitutet för telekommunikation (Etsi). En hänvisning till den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning
   (7).

| (20) | Det ligger i gemenskapens intresse att det finns ett internationellt standardiseringssystem, inom vilket standarder utformas som verkligen används av internationella handelsparter och som uppfyller de gemenskapspolitiska kraven. De europeiska standardiseringsorganen måste följaktligen fortsätta sitt samarbete med de internationella standardiseringsorganen. |
| --- | --- |

(20)

Det ligger i gemenskapens intresse att det finns ett internationellt standardiseringssystem, inom vilket standarder utformas som verkligen används av internationella handelsparter och som uppfyller de gemenskapspolitiska kraven. De europeiska standardiseringsorganen måste följaktligen fortsätta sitt samarbete med de internationella standardiseringsorganen.

| (21) | Kompletterande tekniska specifikationer eller andra standarder kan behöva fastställas vid ett senare tillfälle. Dessa specifikationer bör bidra till att komplettera de EETS-krav som har harmoniserats på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(21)

Kompletterande tekniska specifikationer eller andra standarder kan behöva fastställas vid ett senare tillfälle. Dessa specifikationer bör bidra till att komplettera de EETS-krav som har harmoniserats på gemenskapsnivå.

| (22) | Förfarandena för bedömning av EETS-driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning bör grunda sig på utnyttjandet av de moduler som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG (8). För att främja industrins utveckling är det lämpligt att i största möjliga utsträckning utarbeta förfaranden för kvalitetssäkring. Dessa förfaranden måste ge anmälda organ som har till uppgift att bedöma EETS-driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning möjlighet att försäkra sig om att resultatet i projekterings-, uppbyggnads- och ibruktagandestadierna och under drift överensstämmer med gällande regler och tekniska och driftsmässiga föreskrifter. Kontrollförfarandet bör även göra det möjligt för tillverkarna att kunna räkna med likabehandling oavsett vilket land det rör sig om. |
| --- | --- |

(22)

Förfarandena för bedömning av EETS-driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning bör grunda sig på utnyttjandet av de moduler som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG (8). För att främja industrins utveckling är det lämpligt att i största möjliga utsträckning utarbeta förfaranden för kvalitetssäkring. Dessa förfaranden måste ge anmälda organ som har till uppgift att bedöma EETS-driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning möjlighet att försäkra sig om att resultatet i projekterings-, uppbyggnads- och ibruktagandestadierna och under drift överensstämmer med gällande regler och tekniska och driftsmässiga föreskrifter. Kontrollförfarandet bör även göra det möjligt för tillverkarna att kunna räkna med likabehandling oavsett vilket land det rör sig om.

| (23) | Dessa anmälda organ måste samordna sina beslut så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

(23)

Dessa anmälda organ måste samordna sina beslut så mycket som möjligt.

| (24) | Överensstämmelsen med specifikationerna kan visa sig otillräcklig för bedömning av driftskompatibiliteten på fältet; en CE-märkning avseende lämpligheten för användning är därför nödvändig. |
| --- | --- |

(24)

Överensstämmelsen med specifikationerna kan visa sig otillräcklig för bedömning av driftskompatibiliteten på fältet; en CE-märkning avseende lämpligheten för användning är därför nödvändig.

| (25) | Enligt artikel 4.4 i direktiv 2004/52/EG ska kommissionen fatta beslut om definitionen av EETS i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). I lämpliga fall kan bilagan till direktiv 2004/52/EG av tekniska skäl ändras i enlighet med förfarandet i artikel 5.2 i det direktivet. |
| --- | --- |

(25)

Enligt artikel 4.4 i direktiv 2004/52/EG ska kommissionen fatta beslut om definitionen av EETS i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). I lämpliga fall kan bilagan till direktiv 2004/52/EG av tekniska skäl ändras i enlighet med förfarandet i artikel 5.2 i det direktivet.

| (26) | Det här beslutet bygger på det arbete som utförts inom alleuropeiska forskningsprojekt (10) som stötts av kommissionen och involverat viktiga intressenter, och inom de expertgrupper som inrättats av Europeiska kommissionen, i syfte att exakt definiera innehållet i EETS och den organisatoriska uppbyggnaden. |
| --- | --- |

(26)

Det här beslutet bygger på det arbete som utförts inom alleuropeiska forskningsprojekt (10) som stötts av kommissionen och involverat viktiga intressenter, och inom de expertgrupper som inrättats av Europeiska kommissionen, i syfte att exakt definiera innehållet i EETS och den organisatoriska uppbyggnaden.

| (27) | Med tanke på hur viktigt det är att införa EETS är det lämpligt att kommissionen gör en översyn 18 månader efter det att detta beslut har trätt i kraft. Med hänsyn till slutsatserna från halvtidsutvärderingen av de framsteg som gjorts med införandet av EETS ska kommissionen, med stöd av kommittén för elektroniska vägtullar, föreslå alla nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

(27)

Med tanke på hur viktigt det är att införa EETS är det lämpligt att kommissionen gör en översyn 18 månader efter det att detta beslut har trätt i kraft. Med hänsyn till slutsatserna från halvtidsutvärderingen av de framsteg som gjorts med införandet av EETS ska kommissionen, med stöd av kommittén för elektroniska vägtullar, föreslå alla nödvändiga åtgärder.

| (28) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för elektroniska vägtullar, som inrättats genom artikel 5.1 i direktiv 2004/52/EG. |
| --- | --- |

(28)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för elektroniska vägtullar, som inrättats genom artikel 5.1 i direktiv 2004/52/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta beslut definieras det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (nedan kallat EETS).

I beslutet fastställs nödvändiga tekniska specifikationer och krav för det ändamålet samt kontraktsregler för tillhandahållande av EETS.

2.   Genom detta beslut fastställs vissa rättigheter och skyldigheter för EETS betalningsförmedlare, avgiftsupptagare och EETS-användare.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   EETS-område: ett vägtullsområde som omfattas av direktiv 2004/52/EG,

b)   EETS betalningsförmedlare: en juridisk person som uppfyller kraven i artikel 3 och är registrerad i en medlemsstat där den är etablerad, och som ger EETS-användarna tillgång till EETS,

c)   EETS-användare: en (fysisk eller juridisk) person som tecknar ett kontrakt med en betalningsförmedlare i EETS för att få tillgång till EETS,

d)   driftskompatibilitetskomponenter: alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i EETS och som driftskompatibiliteten hos systemet är direkt eller indirekt beroende av, inbegripet såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex. programvara,

e)   fordonsutrustning: komplett uppsättning maskinvaru- och programvarukomponenter som krävs för tillhandahållande av EETS och som är installerad i ett fordon för insamling, lagring, bearbetning och fjärrmottagning/-överföring av data,

f)   lämplighet för användning: en driftskompatibilitetskomponents förmåga att uppnå och bibehålla specificerade prestanda under drift, typiskt integrerat i EETS i förbindelse med en avgiftsupptagares system,

g)   taxeklass: den uppsättning fordon som behandlas lika av avgiftsupptagaren,

h)   taxesystem: tilldelning av taxeklasser för den vägtull som ska betalas och som avgiftsupptagaren fastställt,

I)   teknisk specifikation: en specifikation enligt definitionen i artikel 23 och bilaga VI till direktiv 2004/18/EG,

j)   vägtull: en avgift, skatt eller tull som tas ut i samband med fordonstrafik i ett vägtullsområde,

k)   avgiftsupptagare: en offentlig eller privat organisation som tar ut vägtullar för fordonstrafik i ett EETS-område,

l)   tullkontextdata: den information som fastställs av ansvarig avgiftsuttagare och som krävs för att fastställa de vägtullar som ska betalas för fordonstrafik i ett visst vägtullsområde och slutföra vägtullstransaktionerna,

m)   färdvägsdeklaration: en uppgift till en avgiftsupptagare som bekräftar att ett fordon framförts inom ett vägtullsområde, i ett format som betalningsförmedlaren och avgiftsupptagaren har kommit överens om,

n)   vägtullsområde: ett område inom EU:s territorium, en del av det europeiska vägnätet eller t.ex. en tunnel, bro eller färja där vägtull tas ut,

o)   vägtullsystem: en uppsättning regler, inbegripet bestämmelser om indrivning, som gäller för uttaget av vägtullar inom ett vägtullsområde,

p)   vägtullstransaktion: en åtgärd eller en sekvens av åtgärder där en färdvägsdeklaration skickas vidare till avgiftsupptagaren,

q)   parametrar för klassificering av fordon: fordonsrelaterade uppgifter enligt vilka vägtullar beräknas på grundval av tullkontextdata.

KAPITEL II

ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 3

Krav som ska uppfyllas av EETS betalningsförmedlare

EETS betalningsförmedlare ska ansöka om registrering i den medlemsstat där de är etablerade, vilket ska beviljas om de uppfyller följande krav:

| a) | Inneha certifiering enligt EN ISO 9001 eller motsvarande. |
| --- | --- |

a)

Inneha certifiering enligt EN ISO 9001 eller motsvarande.

| b) | Visa att de har den tekniska utrustning och den EG-försäkran eller det intyg som styrker driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse enligt punkt 1.1 i bilaga IV till detta beslut. |
| --- | --- |

b)

Visa att de har den tekniska utrustning och den EG-försäkran eller det intyg som styrker driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse enligt punkt 1.1 i bilaga IV till detta beslut.

| c) | Påvisa kompetens när det gäller tillhandahållandet av system för elektroniska vägtullar eller inom berörda områden. |
| --- | --- |

c)

Påvisa kompetens när det gäller tillhandahållandet av system för elektroniska vägtullar eller inom berörda områden.

| d) | Ha lämplig finansiell ställning. |
| --- | --- |

d)

Ha lämplig finansiell ställning.

| e) | Upprätthålla en global riskhanteringsplan, som granskas minst vartannat år. |
| --- | --- |

e)

Upprätthålla en global riskhanteringsplan, som granskas minst vartannat år.

| f) | Ha gott anseende. |
| --- | --- |

f)

Ha gott anseende.

Artikel 4

EETS betalningsförmedlares rättigheter och skyldigheter

1.   EETS betalningsförmedlare ska ingå EETS-kontrakt som omfattar alla EETS-områden inom 24 månader efter det att de har registrerats enligt artikel 19.

EETS betalningsförmedlare ska alltid upprätthålla sin täckning av alla EETS-områden. Om EETS-områdena förändras eller den fullständiga täckningen påverkas av andra anledningar ska fullständig täckning återupprättas inom sex månader.

2.   EETS betalningsförmedlare ska informera EETS-användarna om täckningen av sina EETS-områden och eventuella förändringar i dessa.

EETS betalningsförmedlare ska lämna en årlig deklaration till registreringsmedlemsstaten beträffande täckningen av deras EETS-områden.

3.   Vid behov ska EETS betalningsförmedlare förse EETS-användarna med fordonsutrustning som uppfyller de berörda tekniska kraven i detta beslut. De ska uppvisa bevis på att de kraven är uppfyllda.

4.   EETS betalningsförmedlare ska övervaka servicenivåns prestanda. De ska ha granskade driftsprocesser som gör det möjligt att vidta lämpliga åtgärder då prestandaproblem eller integritetsöverträdelser upptäcks.

5.   EETS betalningsförmedlare ska tillhandahålla lämpliga tjänster och tekniskt stöd för att säkerställa rätt personlig anpassning av fordonsutrustningen. EETS betalningsförmedlare ska ansvara för fasta parametrar för klassificering av fordon som är lagrade i fordonsutrustning eller i deras informationssystem. Variabla parametrar för klassificering av fordon, som kan variera från den ena resan till den andra eller inom en resa och som är avsedda att införas genom ingrepp på fordonet, ska kunna konfigureras via ett lämpligt gränssnitt mellan människa och maskin.

6.   EETS betalningsförmedlare ska föra en förteckning över fordonsutrustning som inte längre är godkänd och som hänför sig till deras EETS-kontrakt med EETS-användarna. Sådana förteckningar ska föras i strikt överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna om skydd av personuppgifter enligt bl.a. direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG.

7.   EETS betalningsförmedlare ska offentliggöra sin kontrakteringspolitik med avseende på EETS-användare.

8.   I fakturor som EETS betalningsförmedlare har utfärdat till enskilda EETS-användare ska EETS betalningsförmedlares avgifter klart skiljas från vägtullarna, och om användaren inte beslutar om annat, ska åtminstone tidpunkten då och platsen där vägtullarna uppstod och den användarrelaterade sammansättningen av särskilda vägtullar specificeras.

9.   EETS betalningsförmedlare ska snarast möjligt informera en EETS-användare om alla situationer då en färdvägsdeklaration saknas för dennes konto och om möjligt erbjuda tillfälle att reglera kontot innan indrivning sker.

10.   EETS betalningsförmedlare ska samarbeta med avgiftsupptagarna när de genomför indrivning.

Artikel 5

Avgiftsupptagares rättigheter och skyldigheter

1.   Om ett EETS-område inte uppfyller EETS tekniska och processuella driftskompatibilitetsvillkor enligt direktiv 2004/52/EG och detta beslut ska den ansvarige avgiftsupptagaren bedöma problemet tillsammans med berörda intressenter och, om det ligger inom dennes ansvarsområde, vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa EETS driftskompatibilitet med vägtullsystemet. I förekommande fall ska avgiftsupptagaren informera medlemsstaten för uppdatering av registret enligt artikel 19.1 a.

2.   Varje avgiftsupptagare ska ta fram och upprätthålla en områdesdeklaration för EETS i vilken de allmänna villkoren för EETS betalningsförmedlare för att få tillgång till deras vägtullsområden fastställs i enlighet med bilaga I.

3.   Avgiftsupptagarna ska på icke-diskriminerande grund godta alla betalningsförmedlare inom EETS som begär att få tillhandahålla EETS i det eller de EETS-områden som avgiftsupptagaren ansvarar för.

Godkännandet av en betalningsförmedlare inom EETS i ett vägtullsområde beror på om denne uppfyller de allmänna villkoren i områdesdeklarationen för EETS i syfte att slutföra förhandlingarna inom de tidsgränser som anges i artikel 4.1 och kan också omfattas av särskilda kontraktsvillkor.

Om en avgiftsupptagare och en betalningsförmedlare inom EETS inte kan nå en överenskommelse kan ärendet hänvisas till det förlikningsorgan som ansvarar för det berörda vägtullsområdet.

4.   Den vägtull som avgiftsupptagarna debiterar EETS-användarna ska inte överstiga den motsvarande nationella/lokala vägtullen.

5.   Avgiftsupptagarna ska inom sina EETS-områden godta all fordonsutrustning som är i drift från betalningsförmedlare inom EETS med vilka de har kontraktsförhållanden, och för vilken intyg har utfärdats enligt bilaga IV och som inte förekommer i en förteckning över fordonsutrustning som inte längre är godkänd enligt artikel 7.3.

Avgiftsupptagarna ska på sin webbplats ha en lätt åtkomlig offentlig förteckning över alla EETS betalningsförmedlare med vilka de har kontrakt.

6.   En avgiftsupptagare kan behöva samarbeta med en av EETS betalningsförmedlare för att utföra oanmälda och detaljerade test av vägtullsystem som inbegriper fordon som framförs eller nyligen har framförts inom avgiftsupptagarens EETS-område/-områden. Antalet fordon som omfattats av sådana test inom loppet av ett år för en viss betalningsförmedlare inom EETS ska motsvara dennes årliga genomsnittliga eller prognostiserade trafik inom avgiftsupptagarens EETS-område/-områden.

7.   I händelse av bristfällig funktion hos EETS som kan tillskrivas avgiftsupptagaren, ska denne tillhandahålla ett degraderat driftläge som gör det möjligt att framföra fordon med den utrustning som avses i punkt 5 säkert med minsta möjliga fördröjning och utan att det anses som avgiftssmitning.

8.   Avgiftsupptagarna ska på ett icke-diskriminerande sätt samarbeta med EETS betalningsförmedlare eller tillverkare eller ett anmält organ för att bedöma driftskompatibilitetskomponenternas lämplighet för användning inom deras vägtullsområden.

Artikel 6

Tullkontextdata

Avgiftsupptagarna ska meddela alla förändringar i sina tullkontextdata till den eller de medlemsstater där deras vägtullsområden ligger, bl.a. beträffande följande:

| a) | Definitionen av EETS-området, och särskilt dess geografiska utbredning och infrastruktur som omfattas av vägtull. |
| --- | --- |

a)

Definitionen av EETS-området, och särskilt dess geografiska utbredning och infrastruktur som omfattas av vägtull.

| b) | Vägtullens art och avgiftsprinciper. |
| --- | --- |

b)

Vägtullens art och avgiftsprinciper.

| c) | Fordon som omfattas av vägtull. |
| --- | --- |

c)

Fordon som omfattas av vägtull.

| d) | Parametrar för klassificering av fordon (t.ex. antalet axlar, släpvagnens högsta tillåtna vikt, typ av upphängning m.m.) och deras placering i avgiftsupptagarens taxesystem. |
| --- | --- |

d)

Parametrar för klassificering av fordon (t.ex. antalet axlar, släpvagnens högsta tillåtna vikt, typ av upphängning m.m.) och deras placering i avgiftsupptagarens taxesystem.

| e) | Erforderliga färdvägsdeklarationer. |
| --- | --- |

e)

Erforderliga färdvägsdeklarationer.

Artikel 7

Vägtullar

1.   Avgiftsupptagaren ska fastställa vägtullen bl.a. beroende på fordonets klassificering. Ett fordons klassificering ska fastställas på grundval av parametrarna för klassificering av fordon i bilaga VI. Vid skiljaktighet mellan den fordonsklassificering som används av EETS betalningsförmedlare och avgiftsupptagaren gäller avgiftsupptagarens klassificering såvida inte ett fel kan påvisas.

2.   Förutom att kräva betalning från en betalningsförmedlare inom EETS för en bestyrkt färdvägsdeklaration, kan en avgiftsupptagare kräva betalning från en betalningsförmedlare inom EETS för en bestyrkt färdvägsdeklaration som saknas för ett användarkonto som handhas av den betalningsförmedlaren inom EETS.

3.   Om en betalningsförmedlare inom EETS har sänt den förteckning som avses i artikel 4.6 över fordonsutrustning som inte längre är godkänd till en avgiftsupptagare, ska betalningsförmedlaren inom EETS inte hållas ansvarig för någon ytterligare vägtull som uppkommit genom användning av sådan fordonsutrustning. Avgiftsupptagarna och EETS betalningsförmedlare ska komma överens om antalet poster i förteckningen över fordonsutrustning som inte längre är godkänd samt förteckningens format och uppdateringsfrekvens.

4.   I mikrovågsbaserade vägtullsystem ska avgiftsupptagarna meddela EETS betalningsförmedlare om bestyrkta färdvägsdeklarationer för deras respektive EETS-användares vägtullar.

Artikel 8

Redovisning

Då en organisation tillhandahåller tjänster från både avgiftsupptagare och betalningsförmedlare inom EETS ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att separata resultat- och balansräkningar bevaras och offentliggörs separat för varje typ av verksamhet och att korssubventionering mellan de båda verksamheterna utesluts.

Redovisningssystemen för avgiftsupptagares och EETS betalningsförmedlares verksamheter ska hållas åtskilda och skilda från redovisningen för alla andra typer av verksamheter, så att en tydlig utvärdering kan göras av kostnaderna och vinsterna vid tillhandahållandet av EETS.

Artikel 9

EETS-användares rättigheter och skyldigheter

1.   EETS-användarna kan abonnera på EETS via alla EETS betalningsförmedlare, oavsett nationalitet, bosättningsstat eller i vilken stat fordonet är registrerat. Vid ingåendet av ett kontrakt ska EETS-användarna vederbörligen informeras om behandlingen av deras personuppgifter och rättigheterna enligt tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter.

2.   EETS-användarna ska se till att alla användar- och fordonsdata som de lämnar till EETS betalningsförmedlare är korrekta.

3.   EETS-användarna ska vidta alla tänkbara åtgärder för att se till att fordonsutrustningen är i drift medan fordonet framförs inom ett EETS-område.

4.   EETS-användarna ska använda fordonsutrustningen enligt EETS betalningsförmedlares anvisningar, särskilt då dessa gäller för deklaration av variabla fordonsparametrar.

5.   När en EETS-användare betalar en vägtull till sin betalningsförmedlare inom EETS ska EETS-användarens betalningsskyldighet gentemot den berörde avgiftsupptagaren anses som uppfylld.

KAPITEL III

FÖRLIKNINGSORGAN

Artikel 10

Inrättande och funktioner

1.   Varje medlemsstat med minst ett EETS-område ska utse eller inrätta ett förlikningsorgan för att underlätta medling mellan avgiftsupptagare med ett vägtullsområde inom medlemsstatens territorium och betalningsförmedlare inom EETS som har eller förhandlar om kontrakt med dessa avgiftsupptagare. Förlikningsorganet ska särskilt ha behörighet att undersöka om de kontraktsvillkor som en avgiftsupptagare ålägger olika betalningsförmedlare inom EETS är fria från diskriminering och på ett rättvist sätt avspeglar kontraktsparternas kostnader och risker.

2.   Den medlemsstaten ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att dess förlikningsorgan till sin organisation och juridiska form är oberoende av avgiftsuttagarnas och EETS betalningsförmedlares kommersiella intressen.

Artikel 11

Medlingsförfarande

1.   En avgiftsupptagare eller betalningsförmedlare inom EETS bör begära att det berörda förlikningsorganet ingriper i tvister gällande deras kontraktsförhållanden eller -förhandlingar.

2.   Inom en månad efter det att förlikningsorganet har tagit emot en begäran om ingripande ska den uppge om den har alla dokument som behövs för förlikningen.

3.   Förlikningsorganet ska avge sitt yttrande om en tvist senast sex månader efter mottagandet av en begäran om att den ska ingripa.

4.   För att underlätta för förlikningsorganet ska medlemsstaterna ge denna befogenhet att begära relevant information från avgiftsupptagare, EETS betalningsförmedlare och eventuella tredje parter som tillhandahåller EETS i den berörda medlemsstaten.

5.   De nationella förlikningsorganen ska utbyta information om sitt arbete och sina riktlinjer och metoder.

KAPITEL IV

TEKNISKA FÖRESKRIFTER

Artikel 12

En enda kontinuerlig tjänst

Medlemsstaterna ska se till att EETS tillhandahålls EETS-användarna som en enda kontinuerlig tjänst. Detta innebär följande:

| a) | När parametrarna för klassificering av fordon, inbegripet de variabla parametrarna, har lagrats eller deklarerats krävs inget ytterligare mänskligt ingrepp på fordonet under en resa om inte fordonsegenskaperna har förändrats. |
| --- | --- |

a)

När parametrarna för klassificering av fordon, inbegripet de variabla parametrarna, har lagrats eller deklarerats krävs inget ytterligare mänskligt ingrepp på fordonet under en resa om inte fordonsegenskaperna har förändrats.

| b) | Mänsklig påverkan av en särskild del av fordonsutrustningen ska vara likadan oavsett EETS-område. |
| --- | --- |

b)

Mänsklig påverkan av en särskild del av fordonsutrustningen ska vara likadan oavsett EETS-område.

Artikel 13

Krav som ska uppfyllas av EETS

1.   EETS ska uppfylla de grundläggande kraven i bilaga III.

2.   Förutom uttag av vägtullar bör EETS fordonsutrustning möjliggöra ett införande av andra platsbaserade tjänster i framtiden. Användningen av EETS fordonsutrustning för andra tjänster ska inte hindra uttag av vägtullar i något vägtullsområde.

Artikel 14

Driftskompatibilitetskomponenter

1.   Driftskompatibilitetskomponenterna, inbegripet gränssnitt, ska uppfylla kraven i bilaga II.

Medlemsstaterna ska anse att de driftskompatibiltetskomponenter som bär CE-märkning uppfyller de berörda grundläggande kraven.

2.   Bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning ska ske enligt bilaga IV.

EETS driftskompatibilitetskomponenter får bära CE-märkning om de omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse med specifikationerna eller lämplighet för användning.

3.   EG-försäkran om överensstämmelse med specifikationerna eller lämplighet för användning ska upprättas av driftskompatibilitetskomponenternas tillverkare, EETS betalningsförmedlare eller ett behörigt ombud enligt bilaga IV.

Försäkrans innehåll anges i del 3 i bilaga IV.

4.   Medlemsstaterna får inte, av skäl som hänför sig till detta beslut, förbjuda, begränsa eller förhindra att driftskompatibilitetskomponenter släpps ut på marknaden för användning i EETS om de bär CE-märkning eller EG-försäkran om överensstämmelse med specifikationerna eller om lämplighet för användning. De får i synnerhet inte kräva sådana kontroller som redan har utförts inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse med specifikationer eller lämplighet för användning.

5.   När tekniska specifikationer av betydelse för EETS offentliggörs efter antagandet av detta beslut ska kommissionen beakta deras tillämplighet enligt förfarandet i artikel 5.2 i direktiv 2004/52/EG.

KAPITEL V

SKYDDSÅTGÄRDER

Artikel 15

1.   Om en medlemsstat har anledning att tro att driftskompatibilitetskomponenter som bär CE-märkning och som släppts ut på marknaden och används på avsett sätt inte uppfyller de grundläggande kraven, ska medlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att begränsa komponenternas användningsområde, förbjuda deras användning eller dra tillbaka dem från marknaden. Medlemsstaten ska genast underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits och ange skälen till beslutet, samt särskilt ange om avvikelsen beror på

| a) | att de tekniska specifikationerna tillämpats på ett felaktigt sätt, |
| --- | --- |

a)

att de tekniska specifikationerna tillämpats på ett felaktigt sätt,

| b) | att de tekniska specifikationerna är otillräckliga. |
| --- | --- |

b)

att de tekniska specifikationerna är otillräckliga.

2.   Kommissionen ska så snart som möjligt samråda med de berörda parterna.

| a) | Om kommissionen efter samrådet konstaterar att åtgärden är motiverad ska den genast underrätta den berörda medlemsstaten och övriga medlemsstater om detta. |
| --- | --- |

a)

Om kommissionen efter samrådet konstaterar att åtgärden är motiverad ska den genast underrätta den berörda medlemsstaten och övriga medlemsstater om detta.

| b) | Om kommissionen efter samrådet med de berörda parterna konstaterar att åtgärden inte är motiverad ska den genast underrätta den berörda medlemsstaten och tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombud och övriga medlemsstater om detta. |
| --- | --- |

b)

Om kommissionen efter samrådet med de berörda parterna konstaterar att åtgärden inte är motiverad ska den genast underrätta den berörda medlemsstaten och tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombud och övriga medlemsstater om detta.

3.   Om det visar sig att driftskompatibilitetskomponenter försedda med CE-märkning inte uppfyller driftskompatibilitetskraven, ska den behöriga medlemsstaten kräva att tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombud återställer driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse eller lämplighet för användning enligt de villkor som den medlemsstaten fastställt samt underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta.

Artikel 16

Beslut som avser bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning samt beslut som fattas i enlighet med artikel 15 ska motiveras noggrant. Besluten ska snarast delges den berörda parten med angivande av vilka möjligheter till överklagande som finns enligt den berörda medlemsstatens gällande lagstiftning och vilka tidsfrister som gäller för dessa överklaganden.

KAPITEL VI

ADMINISTRATIVA ÅTGÄRDER

Artikel 17

Anmälda organ

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen och till övriga medlemsstater anmäla alla organ som är behöriga att utföra eller övervaka förfarandet för bedömning av överensstämmelse med specifikationerna eller lämpligheten för användning enligt bilaga IV, med uppgift om varje organs behörighetsområde och de identifikationsnummer som i förväg har erhållits från kommissionen. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra förteckningen över organ, deras identifikationsnummer och behörighetsområden, och hålla förteckningen uppdaterad.

2.   Medlemsstaterna ska tillämpa kriterierna i bilaga V vid bedömningen av vilka organ som ska anmälas. De organ som uppfyller bedömningskriterierna enligt relevanta europeiska standarder ska anses uppfylla dessa kriterier.

3.   En medlemsstat ska dra tillbaka tillståndet för ett organ som inte längre uppfyller de kriterier som anges i bilaga V. Den ska genast informera kommissionen och övriga medlemsstater om detta.

4.   Om en medlemsstat eller kommissionen anser att ett organ som har anmälts av en annan medlemsstat inte uppfyller de berörda kriterierna, ska ärendet överlämnas till kommittén för elektroniska vägtullar, som inom tre månader ska lämna sitt yttrande. Mot bakgrund av yttrandet från kommittén ska kommissionen informera medlemsstaten ifråga om eventuella ändringar som krävs för att det anmälda organet ska få behålla den status som det har tilldelats.

Artikel 18

Samordningsgrupp

En samordningsgrupp (nedan kallad samordningsgruppen) för de organ som anmäls enligt artikel 17.1 i detta beslut ska inrättas som en arbetsgrupp inom kommittén för elektroniska vägtullar, i enlighet med kommitténs arbetsordning.

Samordningsgruppen ska sammanställa och underhålla en uttömmande förteckning över standarder, tekniska specifikationer och standarddokument mot vilka EETS driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning kan bedömas. Samordningsgruppen ska fungera som ett forum som ska diskutera alla problem som kan uppstå i samband med förfaranden för bedömning av överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning, och föreslå lösningar på dessa problem.

Artikel 19

Register

1.   Vid genomförandet av detta beslut ska varje medlemsstat föra ett nationellt elektroniskt register över följande:

| a) | EETS-områden inom deras territorium, däribland information om






  — | motsvarande avgiftsupptagare, |
| --- | --- | --- |

a)

EETS-områden inom deras territorium, däribland information om

—

motsvarande avgiftsupptagare,

| — | den vägtullsteknik som används, |
| --- | --- |

—

den vägtullsteknik som används,

| — | tullkontextdata, |
| --- | --- |

—

tullkontextdata,

| — | EETS områdesdeklaration, |
| --- | --- |

—

EETS områdesdeklaration,

| — | de betalningsförmedlare som har EETS-kontrakt med den avgiftsupptagare som verkar inom deras behörighetsområde. |
| --- | --- |

—

de betalningsförmedlare som har EETS-kontrakt med den avgiftsupptagare som verkar inom deras behörighetsområde.

En medlemsstat ska föra in ändringar i registret över avgiftsupptagare, och i förekommande fall datum för ikraftträdande, omedelbart efter det att ändringarna har antagits, med hänsyn till bilaga VI.3 och VI.4.

| b) | EETS betalningsförmedlare som har beviljats registrering i enlighet med artikel 3.
  Om inget annat anges ska medlemsstaterna minst en gång om året kontrollera att a, d, e och f i artikel 3 och artikel 4.2 fortfarande uppfylls, och uppdatera registret i enlighet därmed. Registret ska också innehålla slutsatser från den granskning som föreskrivs i artikel 3 e. En medlemsstat kan inte hållas ansvarig för handlingar som utförs av en betalningsförmedlare i EETS som anges i dess register. |
| --- | --- |

b)

EETS betalningsförmedlare som har beviljats registrering i enlighet med artikel 3.

Om inget annat anges ska medlemsstaterna minst en gång om året kontrollera att a, d, e och f i artikel 3 och artikel 4.2 fortfarande uppfylls, och uppdatera registret i enlighet därmed. Registret ska också innehålla slutsatser från den granskning som föreskrivs i artikel 3 e. En medlemsstat kan inte hållas ansvarig för handlingar som utförs av en betalningsförmedlare i EETS som anges i dess register.

2.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att alla uppgifter i det nationella elektroniska registret är aktuella och exakta.

3.   Registren ska vara elektroniskt tillgängliga för allmänheten.

4.   De här registren ska vara tillgängliga senast nio månader efter det att detta beslut har trätt i kraft.

5.   De myndigheter som ansvarar för registren i respektive medlemsstat ska på elektronisk väg, i slutet av varje kalenderår, sända sina motparter i övriga medlemsstater och kommissionen register över EETS-områden och EETS betalningsförmedlare. Registreringsmedlemsstaten och kommissionen ska uppmärksammas på all bristande överensstämmelse med situationen i en medlemsstat.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Pilotsystem för vägtullar

För att möjliggöra EETS tekniska utveckling kan medlemsstaterna temporärt, på begränsade delar av sitt tullområde och parallellt med det med EETS förenliga systemet, tillåta pilotsystem för vägtullar som innefattar ny teknik eller nya koncept som inte överensstämmer med en eller flera av bestämmelserna i direktiv 2004/52/EG och detta beslut.

Ett sådant tillstånd förutsätter att Europeiska kommissionen lämnat sitt förhandsgodkännande. Ett sådant tillstånd ska ha en inledande period på högst tre år.

EETS betalningsförmedlare ska inte vara tvungna att medverka i pilotsystem för vägtullar.

Artikel 21

Rapport

Senast 18 månader efter det att detta beslut har trätt i kraft ska kommissionen utarbeta en rapport om hur införandet av EETS framskrider.

Artikel 22

Adressat

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

3

(4)  Det är medlemsstaternas sak att själva besluta om det praktiska införandet av ett förlikningsorgan med ansvar för medlingsfunktionen, förutsatt att kraven i kapitel IV, som garanterar alla EETS betalningsförmedlare rättvis åtkomst till de nationella EETS-områdena, är uppfyllda.

4

(5)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

6

(7)  Huvuddragen i den nya metoden har fastställts i rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (EGT C 136, 4.6.1985, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av rådets beslut 93/465/EEG (EUT L 218, 13.8.2008, s. 82).

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  Projekten CESARE och RCI.

10

---

BILAGA I

INNEHÅLL I EN OMRÅDESFÖRKLARING FÖR EETS

En områdesförklaring för EETS ska innehålla följande information:

| 1. | Ett avsnitt om de krav som ställs på EETS betalningsförmedlare i vilket minst ska ingå de fasta avgifter som betalningsförmedlarna debiteras baserat på de kostnader som avgiftsupptagaren har för att tillhandahålla, driva och underhålla ett EETS-kompatibelt system på sitt tullområde, i de fall då sådana kostnader inte ingår i tullen.
  I detta kan också ingå bestämmelser om bankgaranti eller likvärdiga finansiella instrument, som dock inte får överskrida det genomsnittliga månatliga transaktionsbelopp som EETS betalningsförmedlare betalar för detta tullområde. Detta belopp ska fastställas utifrån det sammanlagda beloppet för vägtullstransaktioner som betalningsförmedlaren betalade för detta område föregående år. För nya företag ska beloppet grundas på det förväntade genomsnittliga beloppet per månad för vägtullstransaktioner som EETS betalningsförmedlare ska betala för detta tullområde i enlighet med antalet kontrakt och genomsnittstullen per kontrakt som har uppskattats i betalningsförmedlarens affärsplan. |
| --- | --- |

1.

Ett avsnitt om de krav som ställs på EETS betalningsförmedlare i vilket minst ska ingå de fasta avgifter som betalningsförmedlarna debiteras baserat på de kostnader som avgiftsupptagaren har för att tillhandahålla, driva och underhålla ett EETS-kompatibelt system på sitt tullområde, i de fall då sådana kostnader inte ingår i tullen.

I detta kan också ingå bestämmelser om bankgaranti eller likvärdiga finansiella instrument, som dock inte får överskrida det genomsnittliga månatliga transaktionsbelopp som EETS betalningsförmedlare betalar för detta tullområde. Detta belopp ska fastställas utifrån det sammanlagda beloppet för vägtullstransaktioner som betalningsförmedlaren betalade för detta område föregående år. För nya företag ska beloppet grundas på det förväntade genomsnittliga beloppet per månad för vägtullstransaktioner som EETS betalningsförmedlare ska betala för detta tullområde i enlighet med antalet kontrakt och genomsnittstullen per kontrakt som har uppskattats i betalningsförmedlarens affärsplan.

| 2. | Ett avsnitt om förfarandemässiga villkor som ska vara icke-diskriminerande och innehålla minst följande:






  a) | Principer for vägtullstransaktioner (tillståndsparametrar, tullkontextdata, svarta listor m.m.). |
| --- | --- | --- |

2.

Ett avsnitt om förfarandemässiga villkor som ska vara icke-diskriminerande och innehålla minst följande:

a)

Principer for vägtullstransaktioner (tillståndsparametrar, tullkontextdata, svarta listor m.m.).

| b) | Förfaranden och servicenivåavtal (exempelvis formatet för information om färdvägsdeklaration, tider och frekvens för överföring av färdvägsdeklaration, godkänd procentsats för saknade/felaktiga vägtullar, exakthet i färdvägsdeklarationen, driftstillgänglighet m.m.) |
| --- | --- |

b)

Förfaranden och servicenivåavtal (exempelvis formatet för information om färdvägsdeklaration, tider och frekvens för överföring av färdvägsdeklaration, godkänd procentsats för saknade/felaktiga vägtullar, exakthet i färdvägsdeklarationen, driftstillgänglighet m.m.)

| c) | Faktureringsprinciper. |
| --- | --- |

c)

Faktureringsprinciper.

| d) | Betalningsprinciper. |
| --- | --- |

d)

Betalningsprinciper.

| e) | Affärsmässiga villkor, som ska avtalas genom ömsesidiga förhandlingar mellan avgiftsupptagare och EETS betalningsförmedlare, inbegripet krav på servicenivå. |
| --- | --- |

e)

Affärsmässiga villkor, som ska avtalas genom ömsesidiga förhandlingar mellan avgiftsupptagare och EETS betalningsförmedlare, inbegripet krav på servicenivå.

---

BILAGA II

PARTERNAS ROLLER OCH GRÄNSSNITT I EETS

| 1. | EETS-användarna ska inte ha direktkontakt med avgiftsupptagarna som en del i EETS. Kontakter mellan EETS-användare och EETS betalningsförmedlare (eller deras fordonsutrustning) kan vara specifika för varje betalningsförmedlare utan att det äventyrar EETS driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

1.

EETS-användarna ska inte ha direktkontakt med avgiftsupptagarna som en del i EETS. Kontakter mellan EETS-användare och EETS betalningsförmedlare (eller deras fordonsutrustning) kan vara specifika för varje betalningsförmedlare utan att det äventyrar EETS driftskompatibilitet.

| 2. | Elektroniska gränssnitt mellan betalningsförmedlare och avgiftsupptagare ligger inom två kategorier: elektroniska gränssnitt vid vägen mellan EETS betalningsförmedlares fordonsutrustning och avgiftsupptagarens fasta eller mobila utrustning, och elektroniska gränssnitt mellan respektive back office-system. |
| --- | --- |

2.

Elektroniska gränssnitt mellan betalningsförmedlare och avgiftsupptagare ligger inom två kategorier: elektroniska gränssnitt vid vägen mellan EETS betalningsförmedlares fordonsutrustning och avgiftsupptagarens fasta eller mobila utrustning, och elektroniska gränssnitt mellan respektive back office-system.

| 3. | De standardiserade gränssnitten vid vägen mellan fordonsutrustningen och avgiftsupptagarens fasta eller mobila utrustning ska minst möjliggöra följande:






  a) | DSRC (Dedicated Short-Range Communication) för avgiftsbetalning. |
| --- | --- | --- |

3.

De standardiserade gränssnitten vid vägen mellan fordonsutrustningen och avgiftsupptagarens fasta eller mobila utrustning ska minst möjliggöra följande:

a)

DSRC (Dedicated Short-Range Communication) för avgiftsbetalning.

| b) | Kompatibilitet i realtid för kontroll av transaktioner. |
| --- | --- |

b)

Kompatibilitet i realtid för kontroll av transaktioner.

| c) | Positioneringsförstärkning (i förekommande fall). |
| --- | --- |

c)

Positioneringsförstärkning (i förekommande fall).

EETS betalningsförmedlare måste lägga in alla tre gränssnitten i sin fordonsutrustning. Avgiftsupptagare kan införa något av eller alla dessa gränssnitt i sin fasta eller mobila utrustning vid vägen beroende på sina krav.

| 4. | Minst följande standardiserade back office-gränssnitt ska införas av alla EETS betalningsförmedlare. Avgiftsupptagare måste införa alla gränssnitten, men kan välja att använda antingen GNSS eller DSRC för betalningsprocessen.






  a) | Utbyte av färdvägsdeklarationsdata mellan EETS betalningsförmedlare och avgiftsupptagare, särskilt följande:






  — | Inlämnande och validering av krav på vägtullsbetalning baserat på betaltransaktioner via DSRC. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Minst följande standardiserade back office-gränssnitt ska införas av alla EETS betalningsförmedlare. Avgiftsupptagare måste införa alla gränssnitten, men kan välja att använda antingen GNSS eller DSRC för betalningsprocessen.

a)

Utbyte av färdvägsdeklarationsdata mellan EETS betalningsförmedlare och avgiftsupptagare, särskilt följande:

—

Inlämnande och validering av krav på vägtullsbetalning baserat på betaltransaktioner via DSRC.

| — | Inlämnande och validering av färdvägsdeklarationer via GNSS. |
| --- | --- |

—

Inlämnande och validering av färdvägsdeklarationer via GNSS.

| b) | Fakturering/betalning. |
| --- | --- |

b)

Fakturering/betalning.

| c) | Utbyte av information för att stödja hantering av undantag






  — | i betalningsprocessen via DSRC, |
| --- | --- | --- |

c)

Utbyte av information för att stödja hantering av undantag

—

i betalningsprocessen via DSRC,

| — | i betalningsprocessen via GNSS. |
| --- | --- |

—

i betalningsprocessen via GNSS.

| d) | Utbyte av svarta listor i EETS. |
| --- | --- |

d)

Utbyte av svarta listor i EETS.

| e) | Utbyte av tillförlitliga objekt. |
| --- | --- |

e)

Utbyte av tillförlitliga objekt.

| f) | Sändning av tullkontextdata från avgiftsupptagare till EETS betalningsförmedlare. |
| --- | --- |

f)

Sändning av tullkontextdata från avgiftsupptagare till EETS betalningsförmedlare.

---

BILAGA III

GRUNDLÄGGANDE KRAV

1.   Allmänna krav

1.1   Säkerhet/hälsa

Alla apparater som är avsedda att hanteras av användare måste vara utformande så att de inte hindrar säker drift av apparaterna eller skadar användarnas hälsa och säkerhet så länge som de används på ett förutsebart sätt som inte stämmer med fastställda instruktioner.

1.2   Driftsäkerhet och tillgänglighet

Övervakning och underhåll av fasta eller flyttbara komponenter som ingår i driften av EETS måste organiseras, genomföras och kvantifieras på ett sådant sätt att driften upprätthålls under avsedda villkor.

Utformningen av EETS måste vara sådan att systemet kan fortsätta fungera om det uppstår fel på komponenter, möjligen i degraderat driftläge, med minimal fördröjning för EETS-användarna.

1.3   Miljöskydd

Fordonsutrustningen och markinfrastrukturen måste vara utformade och tillverkade på ett sådant sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med installationer, utrustning och offentliga eller privata nätverk som de kan komma att störa.

1.4   Teknisk kompatibilitet

De tekniska egenskaperna för EETS betalningsförmedlares och avgiftsupptagares utrustning måste vara kompatibla när de kommer i kontakt inom ramen för EETS.

1.5   Säkerhet/sekretess

| 1. | EETS ska erbjuda sätt att skydda avgiftsupptagare, EETS betalningsförmedlare och EETS-användare mot bedrägeri/missbruk. |
| --- | --- |

1.

EETS ska erbjuda sätt att skydda avgiftsupptagare, EETS betalningsförmedlare och EETS-användare mot bedrägeri/missbruk.

| 2. | EETS ska erbjuda säkerhetsfunktioner till skydd för data som lagras, hanteras och överförs mellan parter i EETS-miljön. Säkerhetsfunktionerna ska skydda EETS-parternas intressen från skada och kostnader som orsakas av bristande tillgänglighet, sekretess, integritet, autentisering, oavvislighet och åtkomstskydd för känsliga användaruppgifter i en europeisk fleranvändarmiljö. |
| --- | --- |

2.

EETS ska erbjuda säkerhetsfunktioner till skydd för data som lagras, hanteras och överförs mellan parter i EETS-miljön. Säkerhetsfunktionerna ska skydda EETS-parternas intressen från skada och kostnader som orsakas av bristande tillgänglighet, sekretess, integritet, autentisering, oavvislighet och åtkomstskydd för känsliga användaruppgifter i en europeisk fleranvändarmiljö.

2.   Särskilda krav

2.1   Krav på infrastrukturen

2.1.1   Allmänt

2.1.1.1   I syfte att för användare i hela gemenskapen garantera kompatibiliteten hos de elektroniska vägtullsystem som redan har införts i medlemsstaterna och hos dem som ska införas i framtiden inom ramen för det europeiska systemet för elektroniska vägtullar, ska EETS delsystem för infrastruktur överensstämma med artiklarna 2.1 och 4.3 i direktiv 2004/52/EG.

2.1.1.2   EETS infrastruktur ska säkerställa att exaktheten i färdvägsdeklarationsdata motsvarar kraven i vägtullsystemet så att likabehandling kan garanteras för EETS-användarna vad gäller tullar och avgifter (rättvisa).

2.1.1.3   I överensstämmelse med EETS gränssnittskrav enligt bilaga II, ska gemensamma kommunikationsprotokoll mellan avgiftsupptagare och EETS betalningsförmedlare införas. EETS betalningsförmedlare ska till avgiftsupptagarna, via kompatibla kommunikationskanaler, tillhandahålla säker information om uttag av vägtullar och om kontroll/indrivning i enlighet med tillämpliga tekniska specifikationer.

2.1.1.4   EETS ska erbjuda möjligheter för avgiftsupptagarna att lätt och entydigt avläsa om ett fordon som framförs inom deras tullområde och som har uppgetts använda EETS faktiskt har en godkänd och fungerande EETS-fordonsutrustning som ger sanningsenlig information.

2.1.1.5   Denna fordonsutrustning ska ge avgiftsupptagarna möjlighet att identifiera ansvarig betalningsförmedlare inom EETS. Fordonsutrustningen ska regelbundet övervaka denna funktion, avaktivera sig själv om en avvikelse upptäcks och om det är möjligt informera EETS betalningsförmedlare om avvikelsen.

2.1.1.6   I förekommande fall ska EETS-utrustning vara utformad så att dess driftskompatibilitetskomponenter använder öppna standarder.

2.1.1.7   EETS fordonsutrustning ska ha ett gränssnitt mellan människa-maskin som visar användaren att fordonsutrustningen fungerar korrekt, och ett gränssnitt för deklaration av variabla vägtullsparametrar och för att visa dessa parametrars inställningar.

2.1.1.8   Fordonsutrustningen ska integreras på ett säkert sätt. Dess montering ska överensstämma med föreskrifterna för siktfältet (1) i motorfordon och för inredningsdetaljer (2) i motorfordon.

2.1.1.9   I förekommande fall ska avgiftsupptagarna med vägskyltar eller på annat sätt informera förarna om att de måste betala vägtull eller avgift för att få framföra ett fordon i ett vägtullsområde, framför allt när de kör in i eller lämnar ett vägtullsområde.

2.1.2   Vägtullsystem baserade på mikrovågsteknik

EETS-system baserade på mikrovågsteknik ska uppfylla kraven i följande:

| — | För EETS betalningsförmedlares fordonsutrustning: både EN 15509 och ETSI ES 200674-1 och tillhörande tekniska rapporter för protokolltillämpning. |
| --- | --- |

—

För EETS betalningsförmedlares fordonsutrustning: både EN 15509 och ETSI ES 200674-1 och tillhörande tekniska rapporter för protokolltillämpning.

| — | För avgiftsupptagares fasta och mobila utrustning vid vägen: EN 15509. I Italien kan avgiftsupptagarens fasta och mobila utrustning vid vägen i stället uppfylla kraven i ETSI ES 200674-1 och tillhörande tekniska rapporter för protokolltillämpning. |
| --- | --- |

—

För avgiftsupptagares fasta och mobila utrustning vid vägen: EN 15509. I Italien kan avgiftsupptagarens fasta och mobila utrustning vid vägen i stället uppfylla kraven i ETSI ES 200674-1 och tillhörande tekniska rapporter för protokolltillämpning.

2.1.3   Tullsystem baserade på satellitbaserad positionsbestämning (GNSS)

Betalningsförmedlare i EETS ska övervaka tillgången till satellitbaserade positionsdata.

EETS betalningsförmedlare ska informera avgiftsupptagarna om svårigheter som de kan få med att upprätta färdvägsdeklarationsdata utifrån mottagning av satellitsignaler. Avgiftsupptagarna ska använda den mottagna informationen för att identifiera problemområden och, vid behov, ge förstärkta positioneringssignaler i överenskommelse med betalningsförmedlarna.

2.2   Krav för drift och trafikledning

| 1. | EETS ska uppfylla kraven i enlighet med europeisk lagstiftning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. I synnerhet ska överensstämmelse med direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG garanteras. |
| --- | --- |

1.

EETS ska uppfylla kraven i enlighet med europeisk lagstiftning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. I synnerhet ska överensstämmelse med direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG garanteras.

| 2. | Avgiftsupptagare och betalningsförmedlare ska fastställa beredskapsplaner för att undvika större störningar i trafikflödet om EETS inte skulle vara tillgängligt. |
| --- | --- |

2.

Avgiftsupptagare och betalningsförmedlare ska fastställa beredskapsplaner för att undvika större störningar i trafikflödet om EETS inte skulle vara tillgängligt.

---

(1)  Kommissionens direktiv 90/630/EEG av den 30 oktober 1990 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 77/649/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om siktfältet i motorfordon (EGT L 341, 6.12.1990, s. 20).

(2)  Rådets direktiv 2000/4/EG av den 28 februari 2000 om ändring av rådets direktiv 74/60/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer i motorfordon (passagerarutrymmets inre delar frånsett inre backspeglar, manöverorganens utformning, taket eller det öppningsbara taket, ryggstödet och sätenas baksida) (EGT L 87, 8.4.2000, s. 22).

---

BILAGA IV

ÖVERENSSTÄMMELSE MED SPECIFIKATIONERNA OCH DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERS LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING

EG-FÖRSÄKRAN

1.   Överensstämmelse med specifikationer

Tillverkaren av de driftskompatibilitetskomponenter som ska användas i EETS eller dennes behöriga ombud ska, för bedömning av driftskompatibilitetskomponenternas (inklusive vägutrustning och gränssnitt) överensstämmelse med de krav som anges i detta beslut och i alla relevanta tekniska specifikationer, välja förfaranden bland de moduler som förtecknas i beslut nr 768/2008/EG. Tillverkaren ska sedan utarbeta en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse med specifikationerna, vilket kan vara ett krav för att erhålla ett typintyg från ett anmält organ.

Beroende på vilken eller vilka moduler för bedömning av överensstämmelse i beslut nr 768/2008/EG som tillverkaren har valt, täcker en EG-försäkran om överensstämmelse med specifikationerna tillverkarens självbedömning eller ett eller flera anmälda organs bedömning av om driftskompatibilitetskomponenterna i sig överensstämmer med de tekniska specifikationerna.

2.   Lämplighet för användning (tjänstens kompatibilitet)

Driftskompatibilitetskomponenternas lämplighet för användning bedöms genom att komponenterna används i drift, typiskt integrerade i EETS vägtullsystem hos avgiftsupptagare på vars område fordonsutrustningen ska användas under en angiven driftstid.

För att utföra en sådan typundersökning med erfarenhet av utrustning i drift i syfte att påvisa driftskompatibilitetskomponenternas driftskompatibilitet under drift, ska tillverkaren, EETS betalningsförmedlare eller ett behörigt ombud genomföra följande:

| a) | Antingen samarbeta direkt med avgiftsupptagare på vars område fordonsutrustningen ska vara i drift. I detta fall ska
  tillverkaren, EETS betalningsförmedlare eller ett behörigt ombud






  1. | installera ett (eller flera) provexemplar som är representativa för produkten i fråga, |
| --- | --- | --- |

a)

Antingen samarbeta direkt med avgiftsupptagare på vars område fordonsutrustningen ska vara i drift. I detta fall ska

tillverkaren, EETS betalningsförmedlare eller ett behörigt ombud

1.

installera ett (eller flera) provexemplar som är representativa för produkten i fråga,

| 2. | med hjälp av ett förfarande som har godkänts och inspekteras av avgiftsupptagaren övervaka hur driftskompatibilitetskomponenterna beter sig i drift, |
| --- | --- |

2.

med hjälp av ett förfarande som har godkänts och inspekteras av avgiftsupptagaren övervaka hur driftskompatibilitetskomponenterna beter sig i drift,

| 3. | ge avgiftsuttagaren bevis på att driftskompatibilitetskomponenterna uppfyller dennas krav på kompatibilitet, |
| --- | --- |

3.

ge avgiftsuttagaren bevis på att driftskompatibilitetskomponenterna uppfyller dennas krav på kompatibilitet,

| 4. | utarbeta en försäkran om lämplighet för användning, vilken krävs för att erhålla ett intyg om lämplighet för användning som utfärdas av avgiftsuttagaren; denna försäkran om lämplighet för användning täcker avgiftsuttagarens bedömning av driftskompatibilitetskomponenternas lämplighet för användning inom dennes EETS-miljö. |
| --- | --- |

4.

utarbeta en försäkran om lämplighet för användning, vilken krävs för att erhålla ett intyg om lämplighet för användning som utfärdas av avgiftsuttagaren; denna försäkran om lämplighet för användning täcker avgiftsuttagarens bedömning av driftskompatibilitetskomponenternas lämplighet för användning inom dennes EETS-miljö.

Avgiftsuttagaren ska

| 1. | godkänna programmet för validering genom erfarenhet av utrustning i drift, |
| --- | --- |

1.

godkänna programmet för validering genom erfarenhet av utrustning i drift,

| 2. | godkänna övervakningsförfarandet för hur utrustningen beter sig i drift på dennes vägtullsområde och utföra specifika kontroller, |
| --- | --- |

2.

godkänna övervakningsförfarandet för hur utrustningen beter sig i drift på dennes vägtullsområde och utföra specifika kontroller,

| 3. | bedöma driftskompatibiliteten tillsammans med sitt system, |
| --- | --- |

3.

bedöma driftskompatibiliteten tillsammans med sitt system,

| 4. | intyga lämplighet för användning inom sitt vägtullsområde om driftskompatibilitetskomponenterna fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

4.

intyga lämplighet för användning inom sitt vägtullsområde om driftskompatibilitetskomponenterna fungerar tillfredsställande.

| b) | Eller ansöka hos ett anmält organ. I detta fall ska
  tillverkaren, EETS betalningsförmedlare eller ett behörigt ombud






  1. | installera ett (eller flera) provexemplar som är representativa för produkten i fråga, |
| --- | --- | --- |

b)

Eller ansöka hos ett anmält organ. I detta fall ska

tillverkaren, EETS betalningsförmedlare eller ett behörigt ombud

1.

installera ett (eller flera) provexemplar som är representativa för produkten i fråga,

| 2. | med hjälp av ett förfarande som har godkänts och inspekteras av det anmälda organet (harmoniserat med relaterade moduler i beslut nr 768/2008/EG) övervaka hur driftskompatibilitetskomponenterna beter sig i drift, |
| --- | --- |

2.

med hjälp av ett förfarande som har godkänts och inspekteras av det anmälda organet (harmoniserat med relaterade moduler i beslut nr 768/2008/EG) övervaka hur driftskompatibilitetskomponenterna beter sig i drift,

| 3. | ge det anmälda organet bevis på att driftskompatibilitetskomponenterna uppfyller alla krav i detta beslut, inklusive resultaten från erfarenhet av utrustning i drift, |
| --- | --- |

3.

ge det anmälda organet bevis på att driftskompatibilitetskomponenterna uppfyller alla krav i detta beslut, inklusive resultaten från erfarenhet av utrustning i drift,

| 4. | utarbeta en EG-försäkran om lämplighet för användning, vilken krävs för att erhålla ett intyg om lämplighet för användning som utfärdas av det anmälda organet; EG-försäkran om lämplighet för användning täcker utvärdering/bedömning från det anmälda organet om EETS driftskompatibilitetskomponenters lämplighet för användning, vilken har gjorts i den valda avgiftsuttagarens EETS-miljö och, framför allt i de fall då det finns gränssnitt, i förhållande till de tekniska specifikationerna, särskilt dem som gäller funktion, som måste kontrolleras. |
| --- | --- |

4.

utarbeta en EG-försäkran om lämplighet för användning, vilken krävs för att erhålla ett intyg om lämplighet för användning som utfärdas av det anmälda organet; EG-försäkran om lämplighet för användning täcker utvärdering/bedömning från det anmälda organet om EETS driftskompatibilitetskomponenters lämplighet för användning, vilken har gjorts i den valda avgiftsuttagarens EETS-miljö och, framför allt i de fall då det finns gränssnitt, i förhållande till de tekniska specifikationerna, särskilt dem som gäller funktion, som måste kontrolleras.

Det anmälda organet ska

| 1. | ta hänsyn till försäkran om överensstämmelse med specifikationerna; därför ska man vid undersökningen i drift inte göra om bedömningen av typspecifikationer som redan täcks av en försäkran om överensstämmelse, såvida det inte finns bevis för att påträffade problem med icke-kompatibilitet hör samman med sådana specifikationer, |
| --- | --- |

1.

ta hänsyn till försäkran om överensstämmelse med specifikationerna; därför ska man vid undersökningen i drift inte göra om bedömningen av typspecifikationer som redan täcks av en försäkran om överensstämmelse, såvida det inte finns bevis för att påträffade problem med icke-kompatibilitet hör samman med sådana specifikationer,

| 2. | organisera samarbetet med den eller de avgiftsuttagare som tillverkaren har valt ut, |
| --- | --- |

2.

organisera samarbetet med den eller de avgiftsuttagare som tillverkaren har valt ut,

| 3. | kontrollera den tekniska dokumentationen och programmet för validering genom erfarenhet av utrustning i drift, |
| --- | --- |

3.

kontrollera den tekniska dokumentationen och programmet för validering genom erfarenhet av utrustning i drift,

| 4. | godkänna övervakningsförfarandet för beteendet i drift och utföra en specifik inspektion, |
| --- | --- |

4.

godkänna övervakningsförfarandet för beteendet i drift och utföra en specifik inspektion,

| 5. | bedöma kompatibiliteten i drift tillsammans med avgiftsuttagarens system och driftsprocesser, |
| --- | --- |

5.

bedöma kompatibiliteten i drift tillsammans med avgiftsuttagarens system och driftsprocesser,

| 6. | utfärda ett intyg om lämplighet för användning om driftskompatibilitetskomponenterna fungerar tillfredsställande, |
| --- | --- |

6.

utfärda ett intyg om lämplighet för användning om driftskompatibilitetskomponenterna fungerar tillfredsställande,

| 7. | utfärda en förklarande rapport om driftskompatibilitetskomponenterna inte fungerar tillfredsställande; rapporten ska också behandla de problem som kan uppstå till följd av bristande kompatibilitet i en avgiftsupptagares system och processer med relevanta standarder och tekniska specifikationer. I förekommande fall ska rapporten ge rekommendationer för lösning av problemen. |
| --- | --- |

7.

utfärda en förklarande rapport om driftskompatibilitetskomponenterna inte fungerar tillfredsställande; rapporten ska också behandla de problem som kan uppstå till följd av bristande kompatibilitet i en avgiftsupptagares system och processer med relevanta standarder och tekniska specifikationer. I förekommande fall ska rapporten ge rekommendationer för lösning av problemen.

3.   Innehåll i EG-försäkran

En EG-försäkran om överensstämmelse med specifikationerna och lämplighet för användning och åtföljande dokument måste vara daterade och undertecknade.

Försäkringarna ska vara avfattade på samma språk som instruktionerna och innehålla följande uppgifter:

| a) | Hänvisningar till direktivet. |
| --- | --- |

a)

Hänvisningar till direktivet.

| b) | Tillverkarens, EETS betalningsförmedlares eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombuds namn och adress (firmanamn och fullständig adress ska uppges; om det är fråga om ett behörigt ombud ska tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges). |
| --- | --- |

b)

Tillverkarens, EETS betalningsförmedlares eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombuds namn och adress (firmanamn och fullständig adress ska uppges; om det är fråga om ett behörigt ombud ska tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges).

| c) | Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenterna (märke, typ, version, osv.). |
| --- | --- |

c)

Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenterna (märke, typ, version, osv.).

| d) | Uppgift om vilket förfarande som tillämpats för försäkran om överensstämmelse med specifikationerna eller lämplighet för användning. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om vilket förfarande som tillämpats för försäkran om överensstämmelse med specifikationerna eller lämplighet för användning.

| e) | Alla relevanta krav som driftskompatibilitetskomponenterna uppfyller, särskilt beträffande komponenternas användningsbetingelser. |
| --- | --- |

e)

Alla relevanta krav som driftskompatibilitetskomponenterna uppfyller, särskilt beträffande komponenternas användningsbetingelser.

| f) | I förekommande fall namn och adress till den eller de avgiftsupptagare/anmälda organ som medverkat i förfarandet för bedömning av överensstämmelse med specifikationerna eller lämplighet för användning. |
| --- | --- |

f)

I förekommande fall namn och adress till den eller de avgiftsupptagare/anmälda organ som medverkat i förfarandet för bedömning av överensstämmelse med specifikationerna eller lämplighet för användning.

| g) | I förekommande fall, hänvisning till de tekniska specifikationerna. |
| --- | --- |

g)

I förekommande fall, hänvisning till de tekniska specifikationerna.

| h) | Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan. |
| --- | --- |

h)

Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade behöriga ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

---

BILAGA V

MINIMIKRITERIER SOM MEDLEMSSTATERNA SKA BEAKTA NÄR DE ANMÄLER ORGAN

| a) | Organet ska vara ackrediterat enligt standarder i EN 45000-serien. |
| --- | --- |

a)

Organet ska vara ackrediterat enligt standarder i EN 45000-serien.

| b) | Organet och den personal som ansvarar för inspektionen ska utföra sitt kontrollarbete med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kompetens och stå fria från alla påtryckningar och incitament, bland annat av ekonomisk art, som skulle kunna påverka bedömningen eller inspektionsresultaten, särskilt från personer eller grupper av personer som berörs av kontrollresultaten. |
| --- | --- |

b)

Organet och den personal som ansvarar för inspektionen ska utföra sitt kontrollarbete med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kompetens och stå fria från alla påtryckningar och incitament, bland annat av ekonomisk art, som skulle kunna påverka bedömningen eller inspektionsresultaten, särskilt från personer eller grupper av personer som berörs av kontrollresultaten.

| c) | Organet, dess chef och den personal som ska utföra eller övervaka kontrollarbetet får, varken direkt eller som behörigt ombud, medverka i utformning, tillverkning, uppbyggnad, marknadsföring eller underhåll av driftskompatibilitetskomponenter eller medverka i driften. Detta utesluter dock inte utbyte av teknisk information mellan tillverkaren eller konstruktören och det organet. |
| --- | --- |

c)

Organet, dess chef och den personal som ska utföra eller övervaka kontrollarbetet får, varken direkt eller som behörigt ombud, medverka i utformning, tillverkning, uppbyggnad, marknadsföring eller underhåll av driftskompatibilitetskomponenter eller medverka i driften. Detta utesluter dock inte utbyte av teknisk information mellan tillverkaren eller konstruktören och det organet.

| d) | Organet ska förfoga över eller ha tillgång till de medel som behövs för att det på ett adekvat sätt ska kunna uppfylla de tekniska och administrativa uppgifterna i samband med kontrollerna. |
| --- | --- |

d)

Organet ska förfoga över eller ha tillgång till de medel som behövs för att det på ett adekvat sätt ska kunna uppfylla de tekniska och administrativa uppgifterna i samband med kontrollerna.

| e) | Den personal som ansvarar för kontrollerna ska ha






  — | god teknisk yrkesutbildning, |
| --- | --- | --- |

e)

Den personal som ansvarar för kontrollerna ska ha

—

god teknisk yrkesutbildning,

| — | tillräckliga kunskaper om föreskrifterna för de kontroller som den utför och tillräcklig erfarenhet av sådana kontroller, |
| --- | --- |

—

tillräckliga kunskaper om föreskrifterna för de kontroller som den utför och tillräcklig erfarenhet av sådana kontroller,

| — | erforderlig förmåga att utforma de intyg, protokoll och rapporter som utgör dokumentationen för de utförda kontrollerna. |
| --- | --- |

—

erforderlig förmåga att utforma de intyg, protokoll och rapporter som utgör dokumentationen för de utförda kontrollerna.

| f) | Kontrollpersonalens oberoende måste garanteras. Den anställdes ersättning får inte vara knuten till antalet genomförda kontroller eller till kontrollresultaten. |
| --- | --- |

f)

Kontrollpersonalens oberoende måste garanteras. Den anställdes ersättning får inte vara knuten till antalet genomförda kontroller eller till kontrollresultaten.

| g) | Organet ska teckna en ansvarsförsäkring om inte detta ansvar enligt nationell rätt täcks av staten eller kontrollerna utförs direkt av medlemsstaten. |
| --- | --- |

g)

Organet ska teckna en ansvarsförsäkring om inte detta ansvar enligt nationell rätt täcks av staten eller kontrollerna utförs direkt av medlemsstaten.

| h) | Organets personal har tystnadsplikt beträffande allt som den får kännedom om under utövandet av sina funktioner (förutom gentemot de behöriga administrativa myndigheterna i den stat i vilken den utövar sin verksamhet) i samband med genomförandet av direktiv 2004/52/EG och detta beslut eller nationell lagstiftning för direktivets tillämpning. |
| --- | --- |

h)

Organets personal har tystnadsplikt beträffande allt som den får kännedom om under utövandet av sina funktioner (förutom gentemot de behöriga administrativa myndigheterna i den stat i vilken den utövar sin verksamhet) i samband med genomförandet av direktiv 2004/52/EG och detta beslut eller nationell lagstiftning för direktivets tillämpning.

---

BILAGA VI

PARAMETRAR FÖR KLASSIFICERING AV FORDON

1.   Allmänna bestämmelser

| 1.1 | De parametrar för klassificering av fordon som ska användas i EETS ska inte begränsa avgiftsuttagarnas val av taxesystem. EETS ska ha möjlighet att tillåta olika klassifikationsparametrar för att systemet ska kunna utvecklas enligt förutsebara framtida behov. |
| --- | --- |

1.1

De parametrar för klassificering av fordon som ska användas i EETS ska inte begränsa avgiftsuttagarnas val av taxesystem. EETS ska ha möjlighet att tillåta olika klassifikationsparametrar för att systemet ska kunna utvecklas enligt förutsebara framtida behov.

| 1.2 | En avgiftsuttagare ska meddela sambandet mellan de använda parametrarna för klassificering av fordon och fordonstaxeklasserna för varje taxesystem som används i ett vägtullsområde under dennes ansvar, i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 minst tre månader innan det ska användas. |
| --- | --- |

1.2

En avgiftsuttagare ska meddela sambandet mellan de använda parametrarna för klassificering av fordon och fordonstaxeklasserna för varje taxesystem som används i ett vägtullsområde under dennes ansvar, i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 minst tre månader innan det ska användas.

| 1.3 | En avgiftsuttagare ska offentliggöra sambandet mellan fordonstaxeklasserna och taxestrukturen för varje taxesystem som används i ett tullområde under dennes ansvar, i enlighet med bestämmelserna i artikel 19. |
| --- | --- |

1.3

En avgiftsuttagare ska offentliggöra sambandet mellan fordonstaxeklasserna och taxestrukturen för varje taxesystem som används i ett tullområde under dennes ansvar, i enlighet med bestämmelserna i artikel 19.

2.   Parametrar för klassificering av fordon

| 2.1 | Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i 1.1 ovan, kan en avgiftsuttagare använda följande som parametrar för fordonsklassificering:






  a) | Alla mätbara fordonsparametrar som entydigt kan avläsas av utrustningen vid vägen. |
| --- | --- | --- |

2.1

Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i 1.1 ovan, kan en avgiftsuttagare använda följande som parametrar för fordonsklassificering:

a)

Alla mätbara fordonsparametrar som entydigt kan avläsas av utrustningen vid vägen.

| b) | Alla fordonsparametrar som stöds av standard EN 15509 och ETSI ES 200674-1 och tillhörande tekniska rapporter för protokolltillämpning. |
| --- | --- |

b)

Alla fordonsparametrar som stöds av standard EN 15509 och ETSI ES 200674-1 och tillhörande tekniska rapporter för protokolltillämpning.

| c) | De fordonsparametrar som är obligatoriska i registreringsbevis för fordon (1) och som är standardiserade i CEN ISO/TS24534. |
| --- | --- |

c)

De fordonsparametrar som är obligatoriska i registreringsbevis för fordon (1) och som är standardiserade i CEN ISO/TS24534.

| d) | De variabla parametrar för klassificering av fordon som för närvarande används i vägtullsystem, t.ex. antal axlar (inklusive lyfta axlar), släpvagnar osv. |
| --- | --- |

d)

De variabla parametrar för klassificering av fordon som för närvarande används i vägtullsystem, t.ex. antal axlar (inklusive lyfta axlar), släpvagnar osv.

| e) | Följande miljöparametrar:






  — | Fordonets utsläppsklass, dvs. dess miljöklass enligt rådets direktiv 88/77/EEG (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/38/EG (3), |
| --- | --- | --- |

e)

Följande miljöparametrar:

—

Fordonets utsläppsklass, dvs. dess miljöklass enligt rådets direktiv 88/77/EEG (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/38/EG (3),

| — | en harmoniserad parameter för CO2, till exempel den harmoniserade gemenskapskoden V.7 i registreringsbevis för fordon. |
| --- | --- |

—

en harmoniserad parameter för CO2, till exempel den harmoniserade gemenskapskoden V.7 i registreringsbevis för fordon.

| 2.2 | När ett fordon framförs inom ett tullområde ska dess fordonsutrustning kunna meddela dess klassificeringsparametrar och statusinformation för fordonsutrustningen till avgiftsupptagarens övervakningsutrustning för färdvägsdeklarationer. |
| --- | --- |

2.2

När ett fordon framförs inom ett tullområde ska dess fordonsutrustning kunna meddela dess klassificeringsparametrar och statusinformation för fordonsutrustningen till avgiftsupptagarens övervakningsutrustning för färdvägsdeklarationer.

3.   Nya parametrar för klassificering av fordon

Om en avgiftsupptagare vill införa nya parametrar för klassificering av fordon ska den medlemsstat där avgiftsupptagaren är registrerad informera kommissionen och övriga medlemsstater om detta. Kommissionen ska hänskjuta ärendet till kommittén för elektroniska vägtullar enligt artikel 5.1 i direktiv 2004/52/EG, som ska avge sitt yttrande inom sex månader, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.2 i direktiv 2004/52/EG.

4.   Nya taxesystem

| 4.1 | Om ett nytt taxesystem grundas på parametrar för klassificering av fordon vilka redan används i minst ett EETS-område, ska EETS betalningsförmedlare tillämpa det nya taxesystemet från det datum då det träder i kraft. |
| --- | --- |

4.1

Om ett nytt taxesystem grundas på parametrar för klassificering av fordon vilka redan används i minst ett EETS-område, ska EETS betalningsförmedlare tillämpa det nya taxesystemet från det datum då det träder i kraft.

| 4.2 | Om det med ett nytt taxesystem införs en eller flera nya parametrar för fordonsklassificering ska förfarandet enligt punkt 3 följas. |
| --- | --- |

4.2

Om det med ett nytt taxesystem införs en eller flera nya parametrar för fordonsklassificering ska förfarandet enligt punkt 3 följas.

---

(1)  Rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (EGT L 138, 1.6.1999, s. 57).

(2)  Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (EGT L 36, 9.2.1988, s. 33).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/38/EG av den 17 maj 2006 om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, EUT L 157, 9.6.2006, s. 8.

---

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 oktober 2009

om ändring av tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien

[delgivet med nr K(2009) 7637]

(Text av betydelse för EES)

(2009/751/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt kapitel 4 avsnitt B led f första stycket i bilaga VI, och

av följande skäl:

| (1) | Bulgarien har genom anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien beviljats övergångsperioder när det gäller vissa mjölkbearbetningsanläggningars efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1). |
| --- | --- |

(1)

Bulgarien har genom anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien beviljats övergångsperioder när det gäller vissa mjölkbearbetningsanläggningars efterlevnad av kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1).

| (2) | Bulgarien har lämnat garantier för att 24 mjölkbearbetningsanläggningar har avslutat sin uppgradering och nu uppfyller de krav som ställs i gemenskapslagstiftningen. Av dem får 17 ta emot och utan separata produktionslinjer bearbeta både obehandlad mjölk som uppfyller kraven och obehandlad mjölk som inte gör det. Dessa anläggningar bör därför läggas till i förteckningen i kapitel I i tillägget till bilaga VI. En av de mjölkbearbetningsanläggningar som för närvarande finns angivna i kapitel I kommer att bearbeta endast obehandlad mjölk som uppfyller kraven och kommer därför att betraktas som en godkänd EU-mjölkbearbetningsanläggning. Denna anläggning bör därför utgå ur förteckningen i kapitel I i tillägget till bilaga VI. Två anläggningar som för närvarande finns angivna i kapitel II kommer endast att ta emot och bearbeta mjölk som uppfyller kraven. De anläggningarna bör därför utgå ur förteckningen i kapitel II i tillägget till bilaga VI. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien har lämnat garantier för att 24 mjölkbearbetningsanläggningar har avslutat sin uppgradering och nu uppfyller de krav som ställs i gemenskapslagstiftningen. Av dem får 17 ta emot och utan separata produktionslinjer bearbeta både obehandlad mjölk som uppfyller kraven och obehandlad mjölk som inte gör det. Dessa anläggningar bör därför läggas till i förteckningen i kapitel I i tillägget till bilaga VI. En av de mjölkbearbetningsanläggningar som för närvarande finns angivna i kapitel I kommer att bearbeta endast obehandlad mjölk som uppfyller kraven och kommer därför att betraktas som en godkänd EU-mjölkbearbetningsanläggning. Denna anläggning bör därför utgå ur förteckningen i kapitel I i tillägget till bilaga VI. Två anläggningar som för närvarande finns angivna i kapitel II kommer endast att ta emot och bearbeta mjölk som uppfyller kraven. De anläggningarna bör därför utgå ur förteckningen i kapitel II i tillägget till bilaga VI.

| (3) | Tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

---

BILAGA

Tillägget till bilaga VI till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien ska ändras på följande sätt:

| 1. | I kapitel 1 ska följande uppgifter läggas till:








  Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”48 | BG 1012020 | ET ’Petar Mitov-Universal’ | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 49 | BG 1112016 | ’Mandra’ IPZHZ | gr. Troyan
  ul. ’V. Levski’ 281 |
| 50 | BG 1712042 | ET ’Madar’ | s. Terter |
| 51 | BG 2612042 | ’Bulmilk’ OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 52 | BG 0912011 | ET ’Alada-Mohamed Banashak’ | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 53 | 1112026 | ’ABLAMILK’ EOOD | gr. Lukovit
  ul. ’Yordan Yovkov’ 13 |
| 54 | 1312005 | ’Ravnogor’ OOD | s. Ravnogor |
| 55 | 1712010 | ’Bulagrotreyd-chastna kompaniya’ EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 56 | 1712013 | ET ’Deniz’ | s. Ezerche |
| 57 | 2012011 | ET ’Ivan Gardev 52’ | gr. Kermen
  ul. ’Hadzhi Dimitar’ 2 |
| 58 | 2012024 | ET ’Denyo Kalchev 53’ | gr. Sliven
  ul. ’Samuilovsko shose’ 17 |
| 59 | 2112015 | OOD ’Rozhen Milk’ | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 60 | 2112026 | ET ’Vladimir Karamitev’ | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 61 | 2312007 | ET ’Agropromilk’ | gr. Ihtiman
  ul. ’P. Slaveikov’ 19 |
| 62 | 2412041 | ’Mlechen svyat 2003’
  OOD | s. Bratya Daskalovi
  obsht. Bratya Daskalovi |
| 63 | 2612038 | ’Bul Milk’ EOOD | gr. Haskovo
  Sev industr. zona |
| 64 | 2612049 | ET ’Todorovi-53’ | gr. Topolovgrad
  ul. ’Bulgaria’ 65” |

1.

I kapitel 1 ska följande uppgifter läggas till:

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

”48

BG 1012020

ET ’Petar Mitov-Universal’

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

49

BG 1112016

’Mandra’ IPZHZ

gr. Troyan

ul. ’V. Levski’ 281

50

BG 1712042

ET ’Madar’

s. Terter

51

BG 2612042

’Bulmilk’ OOD

s. Konush

obl. Haskovska

52

BG 0912011

ET ’Alada-Mohamed Banashak’

s. Byal izvor

obsht. Ardino

53

1112026

’ABLAMILK’ EOOD

gr. Lukovit

ul. ’Yordan Yovkov’ 13

54

1312005

’Ravnogor’ OOD

s. Ravnogor

55

1712010

’Bulagrotreyd-chastna kompaniya’ EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

56

1712013

ET ’Deniz’

s. Ezerche

57

2012011

ET ’Ivan Gardev 52’

gr. Kermen

ul. ’Hadzhi Dimitar’ 2

58

2012024

ET ’Denyo Kalchev 53’

gr. Sliven

ul. ’Samuilovsko shose’ 17

59

2112015

OOD ’Rozhen Milk’

s. Davidkovo, obsht. Banite

60

2112026

ET ’Vladimir Karamitev’

s. Varbina

obsht. Madan

61

2312007

ET ’Agropromilk’

gr. Ihtiman

ul. ’P. Slaveikov’ 19

62

2412041

’Mlechen svyat 2003’

OOD

s. Bratya Daskalovi

obsht. Bratya Daskalovi

63

2612038

’Bul Milk’ EOOD

gr. Haskovo

Sev industr. zona

64

2612049

ET ’Todorovi-53’

gr. Topolovgrad

ul. ’Bulgaria’ 65”

| 2. | I kapitel I ska följande utgå:








  Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”15 | BG 161 2013 | ’Polidey-2’ OOD | S Domlyan” |

2.

I kapitel I ska följande utgå:

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

”15

BG 161 2013

’Polidey-2’ OOD

S Domlyan”

| 3. | I kapitel II ska följande utgå:








  Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”5 | BG 1612001 | ’OMK’ AD | gr Plovdiv
  bul ’Dunav’ 3 |
| 11 | BG 2712014 | ’Stars kampani’ OOD | gr. Shumen
  ul. ’Trakiyska’ 3” |

3.

I kapitel II ska följande utgå:

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

”5

BG 1612001

’OMK’ AD

gr Plovdiv

bul ’Dunav’ 3

11

BG 2712014

’Stars kampani’ OOD

gr. Shumen

ul. ’Trakiyska’ 3”

---

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 oktober 2009

om tillstånd för utsläppande på marknaden av ett lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2009) 7647]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2009/752/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 september 2006 lämnade företaget Neptune Technologies & Bioressources Inc. in en begäran till de behöriga myndigheterna i Finland om att få släppa ut ett lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba på marknaden som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 september 2006 lämnade företaget Neptune Technologies & Bioressources Inc. in en begäran till de behöriga myndigheterna i Finland om att få släppa ut ett lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba på marknaden som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | Den 29 januari 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Finland sin första utvärderingsrapport. I rapporten dras slutsatsen att användning av lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba som livsmedelsingrediens är godtagbart. |
| --- | --- |

(2)

Den 29 januari 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Finland sin första utvärderingsrapport. I rapporten dras slutsatsen att användning av lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba som livsmedelsingrediens är godtagbart.

| (3) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 19 februari 2007. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 19 februari 2007.

| (4) | Inom den period på 60 dagar som föreskrivs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 framfördes i enlighet med denna bestämmelse motiverade invändningar mot utsläppandet av produkten på marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Inom den period på 60 dagar som föreskrivs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97 framfördes i enlighet med denna bestämmelse motiverade invändningar mot utsläppandet av produkten på marknaden.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 31 januari 2008 att yttra sig i frågan. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads därför den 31 januari 2008 att yttra sig i frågan.

| (6) | I det vetenskapliga yttrande från den vetenskapliga panelen för dietprodukter, nutrition och allergier som lämnats på begäran av kommissionen, om säkerheten hos lipidextrakt från Euphausia superba som ny livsmedelsingrediens, kom panelen fram till slutsatsen att lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba är säker om de föreslagna användningsvillkoren följs. |
| --- | --- |

(6)

I det vetenskapliga yttrande från den vetenskapliga panelen för dietprodukter, nutrition och allergier som lämnats på begäran av kommissionen, om säkerheten hos lipidextrakt från Euphausia superba som ny livsmedelsingrediens, kom panelen fram till slutsatsen att lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba är säker om de föreslagna användningsvillkoren följs.

| (7) | Mot bakgrund av den första utvärderingsrapporten kan det fastställas att lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av den första utvärderingsrapporten kan det fastställas att lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordningen.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba enligt specifikationen i bilaga 1 får släppas ut på marknaden i gemenskapen som ny livsmedelsingrediens för de användningar och upp till de maximinivåer som anges i bilaga 2.

Artikel 2

Beteckningen ”lipidextrakt från kräftdjuret antarktisk krill Euphausia superba” ska antingen anges i märkningen av produkten som sådan eller i innehållsförteckningen för livsmedel som innehåller det.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Neptune Technologies & Bioressources Inc., 225 Promenade du Centropolis, Bureau 200, Laval, Quebec, H7T 0B3, Kanada.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

---

BILAGA I

SPECIFIKATION FÖR LIPIDEXTRAKT FRÅN ANTARKTISK KRILL EUPHAUSIA SUPERBA

Beskrivning

Vid produktion av lipidextrakt från antarktisk krill Euphausia superba krossas djupfryst antarktisk krill och en extraktion utförs med hjälp av aceton. Proteiner och krillmaterial avlägsnas från lipidextraktet genom filtrering. Aceton och processvatten avlägsnas genom avdunstning.

| Provning | Specifikation |
| --- | --- |
| Förtvålningstal | Högst 185 mg KOH/g |
| Peroxidtal | Högst 0,2 mekv aktivt O2/kg olja |
| Vatten och flyktiga ämnen | Högst 0,9 % |
| Fosfolipider | Högst 50 % |
| Transfettsyror | Högst 1 % |
| Eikosapentaensyra (EPA) | Minst 15 % |
| Dokosahexaensyra (DHA) | Minst 7 % |

Provning

Specifikation

Förtvålningstal

Högst 185 mg KOH/g

Peroxidtal

Högst 0,2 mekv aktivt O2/kg olja

Vatten och flyktiga ämnen

Högst 0,9 %

Fosfolipider

Högst 50 %

Transfettsyror

Högst 1 %

Eikosapentaensyra (EPA)

Minst 15 %

Dokosahexaensyra (DHA)

Minst 7 %

---

BILAGA II

ANVÄNDNINGAR FÖR LIPIDEXTRAKT FRÅN ANTARKTISK KRILL EUPHAUSIA SUPERBA

| Användningsgrupp | Maximiinnehåll av kombinerad DHA och EPA |
| --- | --- |
| Mjölkprodukter utom mjölkbaserade drycker | 200 mg/100 g eller i fråga om ostprodukter, 600 mg/100 g |
| Ersättningsprodukter för mjölkprodukter utom drycker | 200 mg/100 g eller i fråga om ersättningsprodukter för ostprodukter, 600 mg/100 g |
| Bredbara fetter och dressingar | 600 mg/100 g |
| Frukostflingor | 500 mg/100 g |
| Kosttillskott | 200 mg/daglig dos enligt tillverkarens rekommendationer |
| Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål | Enligt specificerat särskilt näringsbehov för de personer produkterna är avsedda för |
| Livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning | 200 mg/måltidsersättning |

Användningsgrupp

Maximiinnehåll av kombinerad DHA och EPA

Mjölkprodukter utom mjölkbaserade drycker

200 mg/100 g eller i fråga om ostprodukter, 600 mg/100 g

Ersättningsprodukter för mjölkprodukter utom drycker

200 mg/100 g eller i fråga om ersättningsprodukter för ostprodukter, 600 mg/100 g

Bredbara fetter och dressingar

600 mg/100 g

Frukostflingor

500 mg/100 g

Kosttillskott

200 mg/daglig dos enligt tillverkarens rekommendationer

Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål

Enligt specificerat särskilt näringsbehov för de personer produkterna är avsedda för

Livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning

200 mg/måltidsersättning

---

| 13.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 oktober 2009

om ändring av beslut 2006/1013/EG om medgivande av ett undantag på begäran av Tyskland i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr K(2009) 7703]

(Endast den tyska texten är giltig)

(2009/753/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet. Den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier exempelvis, såsom i detta fall, lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag. |
| --- | --- |

(1)

Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet. Den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier exempelvis, såsom i detta fall, lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.

| (2) | Den 22 december 2006 antog kommissionen beslut 2006/1013/EG (2) genom vilket spridning av stallgödsel innehållande 230 kg kväve per hektar och år på fält med intensiv vall på särskilda gårdar tillåts inom ramen för det tyska åtgärdsprogrammet 2006–2009. Tillförseln av kväve från stallgödsel till jordbruksgrödor på dessa gårdar får dock inte att överstiga 170 kg kväve per hektar och år. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 december 2006 antog kommissionen beslut 2006/1013/EG (2) genom vilket spridning av stallgödsel innehållande 230 kg kväve per hektar och år på fält med intensiv vall på särskilda gårdar tillåts inom ramen för det tyska åtgärdsprogrammet 2006–2009. Tillförseln av kväve från stallgödsel till jordbruksgrödor på dessa gårdar får dock inte att överstiga 170 kg kväve per hektar och år.

| (3) | Den 20 februari 2009 begärde Tyskland förlängning av undantaget. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 februari 2009 begärde Tyskland förlängning av undantaget.

| (4) | Mot bakgrund av ansökningarna för perioden 2007–2008 är det sannolikt att ungefär 700 jordbruk kommer att begära undantag för motsvarande 16 000 hektar mark i regionerna Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Baden-Württemberg och Bayern. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av ansökningarna för perioden 2007–2008 är det sannolikt att ungefär 700 jordbruk kommer att begära undantag för motsvarande 16 000 hektar mark i regionerna Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Baden-Württemberg och Bayern.

| (5) | Tysk lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG kan anses överensstämma med direktiv 91/676/EEG, och dess bestämmelser gäller också undantaget. |
| --- | --- |

(5)

Tysk lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG kan anses överensstämma med direktiv 91/676/EEG, och dess bestämmelser gäller också undantaget.

| (6) | Tyskland tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium. Åtgärdsprogrammet för perioden 2010–2013 utgör en del av gödselförordningen av den 10 januari 2006, senast ändrad den 6 februari 2009. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium. Åtgärdsprogrammet för perioden 2010–2013 utgör en del av gödselförordningen av den 10 januari 2006, senast ändrad den 6 februari 2009.

| (7) | Vattenkvalitetsdata som Tyskland redovisat i den fjärde rapporten om genomförandet av nitratdirektivet 2004–2007 visar minskad nitrathalt i ytvatten vid 85 % av övervakningsstationerna och oförändrad halt vid 10 % av övervakningsstationerna jämfört med perioden 1991–1994. Uppgifter från övervakningsnätet för nitrater i jordbruket visar minskad nitrathalt i grundvattnet vid 55 % av övervakningsstationerna och oförändrad halt vid 19 % av övervakningsstationerna jämfört med perioden 1991–1994. Ingen betydande ökning av nitrathalten märks vid analyser av data från områden som omfattas av undantaget. |
| --- | --- |

(7)

Vattenkvalitetsdata som Tyskland redovisat i den fjärde rapporten om genomförandet av nitratdirektivet 2004–2007 visar minskad nitrathalt i ytvatten vid 85 % av övervakningsstationerna och oförändrad halt vid 10 % av övervakningsstationerna jämfört med perioden 1991–1994. Uppgifter från övervakningsnätet för nitrater i jordbruket visar minskad nitrathalt i grundvattnet vid 55 % av övervakningsstationerna och oförändrad halt vid 19 % av övervakningsstationerna jämfört med perioden 1991–1994. Ingen betydande ökning av nitrathalten märks vid analyser av data från områden som omfattas av undantaget.

| (8) | Det genomsnittliga kväveöverskottet minskade från 120 kg kväve per hektar under perioden 1991–1993 till 94 kg kväve per hektar 2007. Användningen av kväve från stallgödsel minskade under samma period från 88 kg kväve per hektar till 76 kg kväve per hektar. |
| --- | --- |

(8)

Det genomsnittliga kväveöverskottet minskade från 120 kg kväve per hektar under perioden 1991–1993 till 94 kg kväve per hektar 2007. Användningen av kväve från stallgödsel minskade under samma period från 88 kg kväve per hektar till 76 kg kväve per hektar.

| (9) | De underlag som Tyskland har lämnat in visar att den föreslagna mängden på 230 kg kväve per hektar och år från stallgödsel är motiverad för intensiv vall på grundval av objektiva kriterier såsom lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag. |
| --- | --- |

(9)

De underlag som Tyskland har lämnat in visar att den föreslagna mängden på 230 kg kväve per hektar och år från stallgödsel är motiverad för intensiv vall på grundval av objektiva kriterier såsom lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.

| (10) | Efter en prövning av begäran, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i beslut 2006/1013/EG, anser kommissionen att en förlängning av undantaget inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om samma strikta villkor som fastställs genom beslut 2006/1013/EG är uppfyllda. |
| --- | --- |

(10)

Efter en prövning av begäran, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i beslut 2006/1013/EG, anser kommissionen att en förlängning av undantaget inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om samma strikta villkor som fastställs genom beslut 2006/1013/EG är uppfyllda.

| (11) | Beslut 2006/1013/EG upphör att gälla den 31 december 2009. För att de berörda jordbrukarna ska kunna fortsätta att dra nytta av undantaget, är det lämpligt att förlänga giltigheten. |
| --- | --- |

(11)

Beslut 2006/1013/EG upphör att gälla den 31 december 2009. För att de berörda jordbrukarna ska kunna fortsätta att dra nytta av undantaget, är det lämpligt att förlänga giltigheten.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 11 i beslut 2006/1013/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Tillämpning

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2013 inom ramen för det tyska åtgärdsprogrammet (gödselförordningen av den 10 januari 2006).”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  EUT L 382, 28.12.2006, s. 1.

2

---