# Официален вестник C 44/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.044.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 44 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5320 февруари 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.044.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 44

Издание на български език

Информация и известия

Година 5320 февруари 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 044/01 | Обменен курс на еврото | 1 |
| 2010/C 044/02 | Съобщение на Комисията във връзка с процедурата, предвидена в член 1, параграф 4 от Директива 96/67/ЕО на Съвета, за отмяна и замяна на Съобщение на Комисията от 17 декември 2009 година | 2 |
| 2010/C 044/03 | Съобщение на Комисията относно датата на прилагане на протоколите за правилата за произход, осигуряващи диагонална кумулация на произхода между Европейския съюз, Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бившата югославска република Македония, Черна гора, Сърбия и Турция | 5 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 044/01

Обменен курс на еврото

1

2010/C 044/02

Съобщение на Комисията във връзка с процедурата, предвидена в член 1, параграф 4 от Директива 96/67/ЕО на Съвета, за отмяна и замяна на Съобщение на Комисията от 17 декември 2009 година

2

2010/C 044/03

Съобщение на Комисията относно датата на прилагане на протоколите за правилата за произход, осигуряващи диагонална кумулация на произхода между Европейския съюз, Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бившата югославска република Македония, Черна гора, Сърбия и Турция

5

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 044/04 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5733 — Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  ) | 7 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 044/05 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 8 |
| 2010/C 044/06 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 13 |
| 2010/C 044/07 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 18 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 044/04

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5733 — Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  )

1

7

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2010/C 044/05

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

8

2010/C 044/06

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

13

2010/C 044/07

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/1

---

Обменен курс на еврото (1)

19 февруари 2010 година

2010/C 44/01

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3519 |
| JPY | японска йена | 124,17 |
| DKK | датска крона | 7,4429 |
| GBP | лира стерлинг | 0,87830 |
| SEK | шведска крона | 9,8460 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4658 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 8,1055 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,765 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 271,30 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7092 |
| PLN | полска злота | 4,0043 |
| RON | румънска лея | 4,1310 |
| TRY | турска лира | 2,0616 |
| AUD | австралийски долар | 1,5171 |
| CAD | канадски долар | 1,4215 |
| HKD | хонконгски долар | 10,4999 |
| NZD | новозеландски долар | 1,9477 |
| SGD | сингапурски долар | 1,9125 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 568,07 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 10,4097 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,2375 |
| HRK | хърватска куна | 7,2900 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 620,45 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,6147 |
| PHP | филипинско песо | 62,550 |
| RUB | руска рубла | 40,6330 |
| THB | тайландски бат | 44,849 |
| BRL | бразилски реал | 2,4557 |
| MXN | мексиканско песо | 17,3990 |
| INR | индийска рупия | 62,6000 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3519

JPY

японска йена

124,17

DKK

датска крона

7,4429

GBP

лира стерлинг

0,87830

SEK

шведска крона

9,8460

CHF

швейцарски франк

1,4658

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

8,1055

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,765

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

271,30

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7092

PLN

полска злота

4,0043

RON

румънска лея

4,1310

TRY

турска лира

2,0616

AUD

австралийски долар

1,5171

CAD

канадски долар

1,4215

HKD

хонконгски долар

10,4999

NZD

новозеландски долар

1,9477

SGD

сингапурски долар

1,9125

KRW

южнокорейски вон

1 568,07

ZAR

южноафрикански ранд

10,4097

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,2375

HRK

хърватска куна

7,2900

IDR

индонезийска рупия

12 620,45

MYR

малайзийски рингит

4,6147

PHP

филипинско песо

62,550

RUB

руска рубла

40,6330

THB

тайландски бат

44,849

BRL

бразилски реал

2,4557

MXN

мексиканско песо

17,3990

INR

индийска рупия

62,6000

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/2

---

Съобщение на Комисията във връзка с процедурата, предвидена в член 1, параграф 4 от Директива 96/67/ЕО на Съвета, за отмяна и замяна на Съобщение на Комисията от 17 декември 2009 година (1)

2010/C 44/02

В съответствие с разпоредбите на член 1, параграф 4 от Директива 96/67/ЕО на Съвета от 15 октомври 1996 година относно достъп до пазара на наземни услуги в летищата на Общността (2) от Комисията се изисква да публикува за информация списък на летищата, посочени в същата директива.

| | Летища, чийто годишен трафик е над 2 милиона пътници или 50 000 тона товари през 2008 г. | Други летища, отворени за търговски трафик през 2008 г. |
| --- | --- | --- |
| Австрия | Wien | Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt |
| Белгия | Brussels National, Charleroi—Brussels South, Liège, Oostend—Brugge | Antwerpen, Kortrijk—Wevelgem |
| България | Sofia | Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa |
| Кипър | Larnaca | Paphos |
| Чешка република | Praha/Ruzyně | Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Ceska Lipa, Ceske Budejovice, Dvur Kralové nad, Labem, Frydlant nad Ostravici, Havlickuv Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holesov, Horice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotebor, Chrudim, Jaromer, Jicin, Jihlava, Jindrichuv Hradec, Kladno, Kolin, Krnov, Krisanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Marianske Lazne, Medlanky, Mikulovice, Mlada Boleslav, Moravska Trebova, Most, Nove Nesto nad Metuji, Plasy, Podhorany, Policka, Pribram, Pribyslav, Rakovnik, Rana, Roudnice, Sazena, Skutec, Slany, Sobeslav, Stankov, Strakonice, Strunkovice, Sumperk, Tabor, Tocna, Touzim, Usti nad Orlici, Velke Porici, Vlasim, Vrchlabi, Vysoké Mýto, Vyskov, Zabreh, Zbraslavice, Zamberk |
| Дания | Copenhagen Airport, Billund Airport, Aarhus Airport, Aalborg Airport, Esbjerg Airport and Bornholm Airport | Karup, Sønderborg |
| Естония | | Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva |
| Финландия | Helsinki—Vantaa | Enontekiö, Helsinki—Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi—Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere—Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Франция | Paris—CDG, Paris—Orly, Nice—Côte d’Azur, Lyon—Saint Exupéry, Marseille—Provence, Toulouse—Blagnac, Bâle—Mulhouse, Bordeaux—Mérignac, Nantes—Atlantique, Beauvais—Tille | Pointe-à-Pitre—Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier—Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio—Campo-Dell'oro, Chalons—Vatry, Biarritz—Anglet—Bayonne, Bastia Poretta, Brest—Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont—Ferrand—Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes—Lourdes—Pyrénées, Perpignan—Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient—Lann—Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard—Pleurtuit—St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper—Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers—Biard—Futuroscope, Avignon Caumont, Tours—Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy—Haute—Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers—Agde—Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre—Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans—Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg—Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay—Loudes, Le-Touquet—Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes—Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence—Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers—Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu—Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon—La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux—Bassilac, Saumur—Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse—Terre—Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort—Saint-Agnant, La Baule Escoublac |
| Германия | Berlin—Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt—Main, Hahn, Hamburg, Hannover—Langenhagen, Köln—Bonn, München, Stuttgart, Leipzig—Halle, Nürnberg | Dresden, Münster—Osnabrück, Paderborn—Lippstadt, Karls-ruhe—Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg—Nobitz, Berlin—Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt—Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof—Plauen, Kassel—Calden, Kiel—Holtenau, Lübeck—Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken—Ensheim, Rostock—Laage, Schwerin—Parchim, Siegerland, Westerland—Sylt, Zweibrücken |
| Гърция | Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos, Corfu—Kerkyra, Kos, Chania | Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros |
| Унгария | Budapest Ferihegy | Győr—Pér Repülőtér, Pécs—Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen |
| Ирландия | Dublin, Shannon, Cork | Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport and Waterford Airport |
| Италия | Roma—Fiumicino, Milano—Malpensa, Milano—Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma—Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese | Firenze, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant'Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3) |
| Латвия | Riga International | Liepaja, Ventspils |
| Литва | Vilnius | Palanga International Airport, Kaunas Airport, Siauliai Airport |
| Люксембург | Luxembourg | — |
| Малта | Luqa—Malta | — |
| Нидерландия | Amsterdam—Schiphol, Maastricht—Aachen | Eindhoven, Groningen, Rotterdam |
| Полша | Warszawa—Okecie, Kraków—Balice, Katowice—Pyrzowice, | Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw—Strachowice, Poznań—Lavica, Lodz—Lublinek, Szczecin—Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow—Jasionka, Zielona Gora—Babimost, Szczytno—Szymany, Mielec |
| Португалия | Lisboa, Faro, Porto, Madeira | Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes |
| Румъния | Aeroportul International Henri Coanda—Bucuresti | Aeroportul International Bucuresti Baneasa—Aurel Vlaicu, Aeroportul International Timisoara—Traian Vuia, Aeroportul International Mihail Kogalniceanu—Constanta, Aeroportul Arad, Aeroportul Bacau, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iasi, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Stefan cel Mare—Suceava, Aeroportul Targu Mures—Transilvania, Aeroportul Tulcea |
| Словакия | Bratislava | Košice, Nitra, Piešťany, Poprad—Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina |
| Словения | | Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož |
| Испания | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Almeria, Asturias, Coruña (A), Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca—Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza |
| Швеция | Göteborg—Landvetter, Stockholm—Arlanda, Stockholm/Skavsta | Stockholm/Bromma, Malmö—Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred—Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors—Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala—Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall—Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan—Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre—Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik |
| Обединено кралство | Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City | Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick |

Летища, чийто годишен трафик е над 2 милиона пътници или 50 000 тона товари през 2008 г.

Други летища, отворени за търговски трафик през 2008 г.

Австрия

Wien

Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt

Белгия

Brussels National, Charleroi—Brussels South, Liège, Oostend—Brugge

Antwerpen, Kortrijk—Wevelgem

България

Sofia

Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa

Кипър

Larnaca

Paphos

Чешка република

Praha/Ruzyně

Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Ceska Lipa, Ceske Budejovice, Dvur Kralové nad, Labem, Frydlant nad Ostravici, Havlickuv Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holesov, Horice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotebor, Chrudim, Jaromer, Jicin, Jihlava, Jindrichuv Hradec, Kladno, Kolin, Krnov, Krisanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Marianske Lazne, Medlanky, Mikulovice, Mlada Boleslav, Moravska Trebova, Most, Nove Nesto nad Metuji, Plasy, Podhorany, Policka, Pribram, Pribyslav, Rakovnik, Rana, Roudnice, Sazena, Skutec, Slany, Sobeslav, Stankov, Strakonice, Strunkovice, Sumperk, Tabor, Tocna, Touzim, Usti nad Orlici, Velke Porici, Vlasim, Vrchlabi, Vysoké Mýto, Vyskov, Zabreh, Zbraslavice, Zamberk

Дания

Copenhagen Airport, Billund Airport, Aarhus Airport, Aalborg Airport, Esbjerg Airport and Bornholm Airport

Karup, Sønderborg

Естония

Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva

Финландия

Helsinki—Vantaa

Enontekiö, Helsinki—Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi—Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere—Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Франция

Paris—CDG, Paris—Orly, Nice—Côte d’Azur, Lyon—Saint Exupéry, Marseille—Provence, Toulouse—Blagnac, Bâle—Mulhouse, Bordeaux—Mérignac, Nantes—Atlantique, Beauvais—Tille

Pointe-à-Pitre—Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier—Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio—Campo-Dell'oro, Chalons—Vatry, Biarritz—Anglet—Bayonne, Bastia Poretta, Brest—Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont—Ferrand—Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes—Lourdes—Pyrénées, Perpignan—Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient—Lann—Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard—Pleurtuit—St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper—Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers—Biard—Futuroscope, Avignon Caumont, Tours—Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy—Haute—Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers—Agde—Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre—Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans—Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg—Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay—Loudes, Le-Touquet—Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes—Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence—Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers—Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu—Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon—La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux—Bassilac, Saumur—Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse—Terre—Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort—Saint-Agnant, La Baule Escoublac

Германия

Berlin—Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt—Main, Hahn, Hamburg, Hannover—Langenhagen, Köln—Bonn, München, Stuttgart, Leipzig—Halle, Nürnberg

Dresden, Münster—Osnabrück, Paderborn—Lippstadt, Karls-ruhe—Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg—Nobitz, Berlin—Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt—Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof—Plauen, Kassel—Calden, Kiel—Holtenau, Lübeck—Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken—Ensheim, Rostock—Laage, Schwerin—Parchim, Siegerland, Westerland—Sylt, Zweibrücken

Гърция

Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos, Corfu—Kerkyra, Kos, Chania

Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros

Унгария

Budapest Ferihegy

Győr—Pér Repülőtér, Pécs—Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen

Ирландия

Dublin, Shannon, Cork

Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport and Waterford Airport

Италия

Roma—Fiumicino, Milano—Malpensa, Milano—Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma—Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese

Firenze, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant'Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3)

Латвия

Riga International

Liepaja, Ventspils

Литва

Vilnius

Palanga International Airport, Kaunas Airport, Siauliai Airport

Люксембург

Luxembourg

—

Малта

Luqa—Malta

—

Нидерландия

Amsterdam—Schiphol, Maastricht—Aachen

Eindhoven, Groningen, Rotterdam

Полша

Warszawa—Okecie, Kraków—Balice, Katowice—Pyrzowice,

Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw—Strachowice, Poznań—Lavica, Lodz—Lublinek, Szczecin—Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow—Jasionka, Zielona Gora—Babimost, Szczytno—Szymany, Mielec

Португалия

Lisboa, Faro, Porto, Madeira

Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes

Румъния

Aeroportul International Henri Coanda—Bucuresti

Aeroportul International Bucuresti Baneasa—Aurel Vlaicu, Aeroportul International Timisoara—Traian Vuia, Aeroportul International Mihail Kogalniceanu—Constanta, Aeroportul Arad, Aeroportul Bacau, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iasi, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Stefan cel Mare—Suceava, Aeroportul Targu Mures—Transilvania, Aeroportul Tulcea

Словакия

Bratislava

Košice, Nitra, Piešťany, Poprad—Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina

Словения

Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož

Испания

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Almeria, Asturias, Coruña (A), Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca—Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza

Швеция

Göteborg—Landvetter, Stockholm—Arlanda, Stockholm/Skavsta

Stockholm/Bromma, Malmö—Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred—Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors—Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala—Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall—Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan—Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre—Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik

Обединено кралство

Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City

Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick

---

(1)  ОВ C 307, 17.12.2009 г., стр. 3.

(2)  ОВ L 272, 25.10.1996 г., стр. 36.

(3)  Данни от Евростат поради липса на данни, предоставени от държавите-членки. Летища с годишен трафик под 15 000 пътници могат да не се включват в списъка.

---

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/5

---

Съобщение на Комисията относно датата на прилагане на протоколите за правилата за произход, осигуряващи диагонална кумулация на произхода между Европейския съюз, Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бившата югославска република Македония, Черна гора, Сърбия (1) и Турция

За целите на създаването на диагонална кумулация на произхода между Европейския съюз, Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бившата югославска република Македония, Черна гора, Сърбия и Турция, Европейският съюз и посочените държави се уведомяват взаимно, чрез Европейската комисия, за правилата за произход, които са в сила в другите държави.

Основавайки се на уведомленията, получени от съответните държави, приложената таблица дава общ поглед върху протоколите за правилата за произход, осигуряващи диагонална кумулация, като уточнява датата, от която е приложима подобна кумулация. Тази таблица заменя предишната (ОВ C 323, 31.12.2009 г., стр. 26).

Напомняме, че кумулацията може да се прилага единствено ако държавите, в които се извършва окончателната изработка и които са окончателното местоназначение на стоките, са сключили споразумения за свободна търговия, съдържащи идентични правила за произход, с всички държави, участващи в придобиването на статут „с произход“ за стоките, т.е. с всички държави, от които произхождат всички използвани материали. Материали с произход от страна, която не е сключила споразумения със страните на окончателната изработка и на окончателното местоназначение, се считат за такива без произход.

Напомняме също, че материалите с произход от Турция, обхванати от митническия съюз между ЕС и Турция, могат да бъдат включени като материали с произход за целите на диагонална кумулация между Европейския съюз и държавите участнички в процеса на стабилизиране и асоцииране, с които има в сила протокол за произход.

Съответните 2-буквени кодове на държавите по ISO са посочени в таблицата, както следва:

| — | Албания | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Босна и Херцеговина | BA |
| — | Хърватия | HR |
| — | Бивша югославска република Македония | MK (2) |
| — | Черна гора | ME |
| — | Сърбия | RS |
| — | Турция | TR |

—

Албания

AL

—

Босна и Херцеговина

BA

—

Хърватия

HR

—

Бивша югославска република Македония

MK (2)

—

Черна гора

ME

—

Сърбия

RS

—

Турция

TR

Дата на прилагане на протоколите за правилата за произход, осигуряващи диагонална кумулация между Европейския съюз, Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бившата югославска република Македония, Черна гора, Сърбия и Турция

| | EU | AL | BA | HR | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 г. | 1.7.2008 г. | | 1.1.2007 г. | 1.1.2008 г. | 8.12.2009 г. | (3) |
| AL | 1.1.2007 г. | | 22.11.2007 г. | 22.8.2007 г. | 26.7.2007 г. | 26.7.2007 г. | 24.10.2007 г. | |
| BA | 1.7.2008 г. | 22.11.2007 г. | | 22.11.2007 г. | 22.11.2007 г. | 22.11.2007 г. | 22.11.2007 г. | |
| HR | | 22.8.2007 г. | 22.11.2007 г. | | 22.8.2007 г. | 22.8.2007 г. | 24.10.2007 г. | |
| MK | 1.1.2007 г. | 26.7.2007 г. | 22.11.2007 г. | 22.8.2007 г. | | 26.7.2007 г. | 24.10.2007 г. | 1.7.2009 г. |
| ME | 1.1.2008 г. | 26.7.2007 г. | 22.11.2007 г. | 22.8.2007 г. | 26.7.2007 г. | | 24.10.2007 г. | 1.3.2010 г. |
| RS | 8.12.2009 г. | 24.10.2007 г. | 22.11.2007 г. | 24.10.2007 г. | 24.10.2007 г. | 24.10.2007 г. | | |
| TR | (3) | | | | 1.7.2009 г. | 1.3.2010 г. | | |

EU

AL

BA

HR

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007 г.

1.7.2008 г.

1.1.2007 г.

1.1.2008 г.

8.12.2009 г.

(3)

AL

1.1.2007 г.

22.11.2007 г.

22.8.2007 г.

26.7.2007 г.

26.7.2007 г.

24.10.2007 г.

BA

1.7.2008 г.

22.11.2007 г.

22.11.2007 г.

22.11.2007 г.

22.11.2007 г.

22.11.2007 г.

HR

22.8.2007 г.

22.11.2007 г.

22.8.2007 г.

22.8.2007 г.

24.10.2007 г.

MK

1.1.2007 г.

26.7.2007 г.

22.11.2007 г.

22.8.2007 г.

26.7.2007 г.

24.10.2007 г.

1.7.2009 г.

ME

1.1.2008 г.

26.7.2007 г.

22.11.2007 г.

22.8.2007 г.

26.7.2007 г.

24.10.2007 г.

1.3.2010 г.

RS

8.12.2009 г.

24.10.2007 г.

22.11.2007 г.

24.10.2007 г.

24.10.2007 г.

24.10.2007 г.

TR

(3)

1.7.2009 г.

1.3.2010 г.

---

(1)  Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бившата югославска република Македония, Черна гора и Сърбия са държавите от процеса на стабилизиране и асоцииране.

(2)  Код по ISO 3166. Временен код, който по никакъв начин не предопределя окончателната номенклатура за държавата, която ще бъде приета след приключване на преговорите, провеждани понастоящем под егидата на Организацията на обединените нации.

(3)  За стоки, обхванати от митническия съюз между ЕС и Турция, датата на прилагане е 27 юли 2006 г.

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/7

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5733 — Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 44/04

| 1. | На 12 февруари 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Gestamp Automoción, S.L. („Gestamp“, Испания) (принадлежащо на испанската група Corporación Gestamp, S.L.) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията на ЕО контрол върху части от дейността на отдела за производство на автомобилни шарнирни системи и контролни системи на Edscha AG („Edscha“, Германия) чрез покупка на активи и акции. |
| --- | --- |

1.

На 12 февруари 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Gestamp Automoción, S.L. („Gestamp“, Испания) (принадлежащо на испанската група Corporación Gestamp, S.L.) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията на ЕО контрол върху части от дейността на отдела за производство на автомобилни шарнирни системи и контролни системи на Edscha AG („Edscha“, Германия) чрез покупка на активи и акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Gestamp: доставка на метални компоненти като контролни системи за автомобилната индустрия и стоманообработката, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Gestamp: доставка на метални компоненти като контролни системи за автомобилната индустрия и стоманообработката,

| — | за предприятие Edscha: доставка на шарнирни и контролни системи за автомобилната индустрия. |
| --- | --- |

—

за предприятие Edscha: доставка на шарнирни и контролни системи за автомобилната индустрия.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5733 — Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5733 — Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/8

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 44/05

Тази публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

РЕЗЮМЕ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„SZEGEDI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY“ ИЛИ „SZEGEDI PAPRIKA“

ЕО No: HU-PDO-0005-0395-21.10.2004

ЗНП ( Х ) ЗГУ ( )

Настоящото резюме представя с информационна цел основните елементи на спецификацията на продукта.

1.   Отговорен отдел в държавата-членка:

| Наименование: | FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Адрес: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Наименование:

FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Адрес:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Тел.

+36 13014419

Факс

+36 13014808

Електронна поща:

zobore@fvm.hu

2.   Група:

| Наименование: | Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium |
| --- | --- |
| Адрес: | Szeged-Szőreg |
| Szerb u. 173. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Наименование:

Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium

Адрес:

Szeged-Szőreg

Szerb u. 173.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Тел.

+36 62558390

Факс

+36 62405120

Електронна поща:

szokol@rubinpaprika.hu

Състав:

Производители/преработватели ( Х ) Други ( )

3.   Вид продукт:

| Клас 1.8 — | подправки |
| --- | --- |

Клас 1.8 —

подправки

4.   Спецификация:

(резюме на изискванията по член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

4.1.   Наименование:

„Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“

4.2.   Описание:

„Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“ е червен пипер на прах, произведен чрез смилане на чушките на червения пипер (Capsicum annuum L. var. Longum DC.), отгледан от семена от признати от държавата сортове.

Единствено следните сортове могат да бъдат използвани като суровина за „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“: Bíbor, Bolero, Délibáb, Fesztivál, Folklor, Kárminvörös, Mihályteleki, Napfény, Remény, Rubinvörös, Sláger, Szegedi F-03 (hot), Szegedi non-hot 57–13, Szegedi 178 (hot), Szegedi 179 (hot), Szegedi 20, Szegedi 80, Viktória, Zuhatag.

Органолептични характеристики:

Органолептичните характеристики на „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“ са следните:

—   физически характеристики: униформен, еднороден, със съответната степен на фино смилане т.е. нито зърнест, нито неравномерен,

—   цвят: вариращ от ярко червено до по-светло червено,

—   аромат: силен, пикантен, напомнящ печени зеленчуци,

—   вкус: типично сладък, напомнящ на узряла и изпечена мускатна тиква и свежи градински растения, запазващ оставящ дълготрайно усещане, сочен, приятно пикантен без да е силно лютив т.е. съдържанието на капсаицин не надхвърля 100 mg/kg.

В допълнение към горното лютивите сортове имат преобладаващ лютив вкус. Интензитетът на лютивост се определя от съдържанието на капсаицин. Ако то е 100—200 mg/kg, червеният пипер ще има умерено лютив вкус, а ако надхвърля 200 mg/kg, вкусът ще е силно лютив.

Физически и химически свойства:

—

—

| Общо съдържание на пигмент в момента на опаковане, по отношение на сухото вещество, най-малко, g/kg (2)

  или стойност по ASTA при опаковане, най-малко (2) | 3,9 |
| --- | --- |
| 120 |
| Разрешено влошаване на общото съдържание на пигмент на месец, най-малко, стойност по ASTA (3) | 5 |
| Максимално съдържание на влага, % (m/m) | 11,0 |
| Съдържание на пясък в сухото вещество, най-много, % (m/m) | 0,5 |

Общо съдържание на пигмент в момента на опаковане, по отношение на сухото вещество, най-малко, g/kg (2)

или стойност по ASTA при опаковане, най-малко (2)

3,9

120

Разрешено влошаване на общото съдържание на пигмент на месец, най-малко, стойност по ASTA (3)

5

Максимално съдържание на влага, % (m/m)

11,0

Съдържание на пясък в сухото вещество, най-много, % (m/m)

0,5

—

4.3.   Географски район:

Суровият червен пипер, отглеждан в административните граници на следните селища в региона за отглеждане на червен пипер Szeged, може да бъде използван като суровина за „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“ със защитено наименование за произход: Algyő, Ambrózfalva, Apátfalva, Árpádhalom, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanádpalota, Csanytelek, Csengele, Csikóspuszta, Csongrád, Derekegyháza, Deszk, Dóc, Domaszék, Eperjes, Fábiánsebestyén, Felgyő, Ferencszállás, Forráskút, Földeák, Hódmezővásárhely, Királyhegyes, Kistelek, Kiszombor, Klárafalva, Kövegy, Kútvölgy, Kübekháza, Magyarcsanád, Makó, Maroslele, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Nagyér, Nagylak, Nagymágocs, Óföldeák, Ópusztaszer, Öttömös, Pitvaros, Pusztaszer, Rákos, Röszke, Rúzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Székkutas, Szentes, Tiszasziget, Tompahát Tömörkény, Újszentiván, Üllés, Zákányszék, Zsombó; Battonya, Békéssámson, Csanádalberti, Csanádapáca, Csorvás, Dombegyház, Gábortelep, Gádoros, Gerendás, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Magyartés, Medgyesbodzás, Medgyesegyháza, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagyszénás, Orosháza, Pusztaföldvár Tótkomlós, Végegyháza; Csólyospálos.

Производството и пакетирането трябва да бъдат извършвани в границите на същия географски район.

4.4.   Доказателство за произход:

Проследимостта на продукта се осигурява чрез документите, изготвени в процеса на регистриране на производителите и преработвателите, по време на производството и преработката, сроковете на годност, отбелязани на опаковките, номерата на партидите и номерираните етикети, издадени от Консорциума.

Спазването на правилата се контролира от регионалните бюра на Селскостопанската административна служба.

4.5.   Метод на производство:

Като първа стъпка на производството се подготвя районът на производство. След това в зависимост от избрания производствен метод семената се засяват или разсадът се засажда. Когато се използва разсад, той се отглежда от края на февруари до началото на април. Засажда се през май ръчно или като се използват разсадосадачни машини. Когато се използват семена, те се посяват в началото на април.

Процесът на производство включва следните процедури по отглеждане на растенията, които допринасят за оптималното развитие на червения пипер: напояване, наторяване и фитосанитарни мерки.

Червеният пипер се бере на различни етапи в съответствие с узряването на чушките.

За най-добри резултати събраните чушки се съхраняват за дозряване на добре проветрявано място в продължение на 2 седмици в съответствие с методи, които се определят от техническите възможности на производителите.

След това така дозрелите чушки се приготвят за сушене. Те биват подбрани, измити и нарязани. Тези операции имат основно значение за качеството на крайния продукт.

Червеният пипер може да бъде сушен в малки торбички, закачени на тавана, в сушилни камери или в сушилни с конвейерна лента. Накрая на сушенето водното съдържание на чушките на червения пипер ще бъде намалено от около 80 % до под 10 %.

След първоначалното нарязване изсушеният червен пипер се смила чрез прекарване през близко поставени хоризонтални мелнични камъни. Използването на мелнични камъни за смилането се обяснява с факта, че при преминаването си през тях червеният пипер се загрява. Загряването и смилането освобождават маслото в семената и мастноразтворимите пигменти в обвивката, които обгръщат растителните зрънца и придават на червения пипер на прах равномерен цвят.

Крайният етап от смилането с мелнични камъни е процесът на кондициониране, по време на който съдържанието на влажност на червения пипер на прах се увеличава с 1,5—3 % чрез интензивно бъркане и добавяне на питейна вода. Кондиционирането играе важна роля при формирането на визуалните характеристики на червения пипер на прах, като осигурява оптимална среда с 8—11 % водно съдържание, за да могат биоактивните компоненти на червения пипер на прах да окажат своето защитно въздействие върху естествените пигменти.

Накрая на процеса на смилане червеният пипер се пресява през сито с диаметър на отворите ≤ 0,5 mm и се опакова, като се използват методи и материали в съответствие със здравните разпоредби по отношение на храните.

Гореописаното дозряване, смилане и кондициониране имат основно значение за качеството на продукта, което може да бъде гарантирано само чрез незабавно опаковане, за да се избегнат промените във водното съдържание, постигнато по време на кондиционирането. Сложността на тези процеси изисква експертен опит, наличен единствено във въпросния географски район. Следователно с цел да се гарантира не само произходът, но и качеството на продукта, всеки етап от производството на „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“, т.е. отглеждането и преработката на суровината и опаковането, трябва да бъдат извършвани в географския район, определен в точка 4.3.

4.6.   Връзка:

Първият писмен документ за връзката между червения пипер и град Szeged датира от 1748 г. Първоначално червеният пипер е декоративно растение и лечебна билка и едва по-късно се превръща в основна подправка в унгарската кухня. Докато до средата на ХIХ век производството е ограничено до задоволяването на домакинските нужди, то към края на века преработката на червен пипер достига индустриални размери и търговията се увеличава значително. Производството на червен пипер в този район започва в ниската част на Szeged; жителите на тази част на града отглеждат червен пипер върху почви от черен пясък в заливните зони на река Tisza. От началото на века до 30-те години на ХХ в. земите, засаждани с червен пипер, се увеличават от 2 000 на 5 000 унгарски акра. След Първата световна война „Szegedi paprika“, която дотогава се намира единствено в аптеките, преминава от Австрия в Германия, където придобива известност и скоро започва износ за САЩ. През 1934 г. районът на Szeged е обявен за ограничителна зона и червеният пипер на прах, произведен извън нея, не може да бъде продаван като „Szegedi paprika“. По това време по-голямата част от произвеждащите червен пипер фамилии в Szeged вече са отглеждали червен пипер в продължение на 3—4 поколения и в района има между 10 и 20 мелници.

Червеният пипер на прах се произвежда от сортове на червения пипер с издължени, увиснали плодове, отгледани в района на Szeged. Благодарение на над стогодишната традиция на селекция на растенията сортовете, запазили тези генетични черти, са се адаптирали изключително добре към почвите и климата на района. Продуктът на прах — след дозряването, подбора, измиването и внимателното сушене на суровите чушки на червения пипер — е бил произвеждан чрез смилане с мелнични камъни, осигуряващо най-доброто качество. След смилането червеният пипер е бил поставян за през нощта в хладно помещение, което му е позволявало да абсорбира нужното количество вода от въздуха. Кондиционирането чрез използване на модерна технология се основава на този етап от традиционната преработка на червения пипер от страна на селяните.

Изключителните качества на продукта произхождат не само от стотиците години грижи, експертен опит и традиционни техники за преработка, описани по-горе, но и от земеделските и климатичните условия на района. Алувиалните и блатистите почви с добро оттичане и с високо съдържание на хумус са се образували през Холоцена в речните области на района на Szeged, в естествените заливни зони на реките Körös, Maros и Tisza. Tisza отлага наноси от льос и тиня в района; Maros — пясък, а Körös — фин пясък. Селекцията на описаните сортове червен пипер става възможна благодарение на лесно затоплящите се, нетрошливи и безсолни почви с добър въздух и оттичане на водата, които са се образували върху наносите на тези реки.

В района на Szeged има около 2 000 часа слънчево греене годишно, което го превръща в един от най-топлите райони на Унгария. Тук червеният пипер няма никога да узрее до степента, до която би узрял в държавите на юг, които отглеждат червен пипер (които в сравнение имат 3 000 часа слънчево греене годишно). В резултат към момента на своето бране чушките на „Szegedi paprika“ имат остатъчно съдържание на захар. Характерният сладък вкус на червения пипер на прах се получава от реакцията на кондензация между част от тази захар и съдържанието на белтъчини на чушката, карамелизирането на захарта, причинена от процеса на сушене и смилане, и маслата в семената.

Изискваната температура за червения пипер през периода на растежа е поне 3 000 °C. Средната температура в района на Szeged е около 3 400 °C, което гарантира, че червеният пипер, отглеждан в района, узрява до блестящо червено. В същото време червеният пипер на прах дължи своя характерен цвят на дозряването, което предшества сушенето при традиционното производство на червен пипер в района. Този начин на производство е свързан и с климатичните характеристики на района, поради които накрая на относително краткия период на растеж само част от червения пипер ще е развила характеристиките, закодирани генетично в тези сортове. Дозряването на червения пипер води до развитието на по-нататъшни характеристики, които допринасят за доброто качество. По време на дозряването естествената десикация (обезводняване) води намаляване на нивата на захарта, но никога до степен, която да промени характерния вкус на продукта. В същото време общото съдържание на пигмент се увеличава с 30—50 % заедно с количеството на червени пигменти. Съдържанието на пигмент в дозрелия червен пипер на прах е по-високо и по-стабилно от това на червения пипер, който бива изсушен и смлян без да се остави да дозрее.

Унгарската патентна служба регистрира наименованието за произход на 27 ноември 1998 г. (регистрационен номер: 3), и съгласно Лисабонското споразумение Международното бюро на Световната организация за интелектуална собственост го вписа в международния регистър на наименованията за произход на 6 май 1969 г. (регистрационен номер: 502).

4.7.   Инспекционен орган:

| Наименование: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Адрес: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Наименование:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Адрес:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Тел.

+36 4563010

Факс

—

Електронна поща:

oevi@oai.hu

4.8.   Етикетиране:

В допълнение на посочените в закона изисквания защитеното наименование за произход „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ или „Szegedi paprika“ или неговото съкращение, както и (след вписване в регистъра на Общността) логото на Общността, трябва да бъдат указани на опаковката на продукта.

Членовете на Консорциума трябва да добавят номериран етикет, издаден от Консорциума, за всяка единична бройка. Издаващият орган води отчет за номерираните етикети.

---

(1)  OB L 93, 31.3.2006 г., стp. 12.

(2)  Съдържанието на пигмент може да бъде по-високо в съответствие с нуждите на купувача. Действителното съдържание на пигмент на партидата трябва да бъде указано в сертификата за качество, който придружава доставката.

(3)  На червения пипер на прах може да бъде даден максимален срок на годност от 12 месеца.

---

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/13

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 44/06

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Възраженията трябва да бъдат получени от Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„OLIVE DE NIMES“

ЕО No: FR-PDO-0005-0568-10.11.2006

ЗГУ ( ) ЗНП ( Х )

1.   Наименование:

„Olive de Nîmes“

2.   Държава-членка или трета държава:

Франция

3.   Описание на земеделския продукт или храната:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.6. | Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени |
| --- | --- |

Клас 1.6.

Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

„Olive de Nîmes“ е цяла, яркозелена на цвят маслина, без дръжка и единствено от сорта „Picholine“. Тя не е смачкана или повредена.

Премахването на горчивия вкус се извършва чрез потапяне в алкален разтвор от калиев карбонат или натриева основа, чиято плътност не надвишава 1 032. След накисване до частичното премахване на горчивия вкус, основата се заменя с чиста питейна вода за изплакването. След това маслините се слагат в саламура с морска сол.

Това е отличително хрупкава и сочна маслина; тя има типичен солен привкус на масло и лешник.

Маслините са с минимален размер, който отговаря на максимален брой от 34 маслини за 100 грама.

Партидите трябва да са хомогенни по цвят и размер.

3.3.   Суровини:

Няма данни

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

Няма данни

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Всички операции, свързани с производството на суровината, преработката и опаковането на маслините, трябва да се извършват в границите на определения географски район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

Опаковането за краен потребител може да се извършва в съдове с капацитет не повече от 8 kg (отцедено нетно тегло).

Необходимостта от опаковане в района се обуславя от крехкостта на продукта. Маслината е крехък плод и манипулирането ѝ трябва да бъде ограничено. Тя е чувствителна към удари (лесно остават следи по нея) и към разликите в температурите, които могат да настъпят при транспортиране.

Тази мярка допринася за улесняване на запазването на външния вид и съхраняването на тази маслина. Тя също така позволява да се гарантира по-добра проследимост.

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

Освен задължителните данни, предвидени в нормативните разпоредби за етикетирането и представянето на хранителните продукти, етикетирането на маслините, ползващи контролираното наименование за произход „Olive de Nîmes“, включва следните обозначения:

| — | наименованието „Olive de Nîmes“, |
| --- | --- |

—

наименованието „Olive de Nîmes“,

| — | текста: „контролирано наименование за произход“ или „АОС“. Когато в етикета освен адреса фигурира и име на земеделско стопанство или на марка, името на наименованието се повтаря между думите „наименование“ и „контролирано“. |
| --- | --- |

—

текста: „контролирано наименование за произход“ или „АОС“. Когато в етикета освен адреса фигурира и име на земеделско стопанство или на марка, името на наименованието се повтаря между думите „наименование“ и „контролирано“.

Тези обозначения се групират върху един етикет в едно и също полезрение.

Те са изразени с добре видими, четливи, незаличими и достатъчно големи букви и символи, за да изпъкват добре в рамката, в която са отпечатани, и за да се отличават ясно от останалите писмени обозначения и рисунки.

4.   Кратко определение на географския район:

Географският район на производство на „Olive de Nîmes“ обхваща зоната за производство на маслини на Gard и източната част на Hérault, в която не влизат Causses, планината Cévenole и Camargue.

Естествените граници на зоната са р. Рона на изток и областта Camargue на юг. На север границата е климатична — тя съответства на границата на отглеждане на „Picholine“; на североизток тя следва границата на департамента Gard (масиви с храстовидна растителност, надморска височина над 300 метра). На запад границата преминава долината на Vidourle и продължава по линията Ganges, Pic St Loup, le Lez, което представлява линия от гористи хребети.

Районът на производство е по-скоро хълмист, а надморската височина като цяло не надвишава 350 метра. По-голямата част от обработваемите площи се състои от пясъчници от терциер, варовик, мергелно-варовикова креда и алувиални тераси. Климатът е средиземноморски, изложен на мистрал.

Районът на производство обхваща 223 общини, сред които 183 в Gard и 40 в Hérault:

Департамент Gard:

Aigaliers; Aigremont; Aigues-Vives; Alès; Anduze; Aramon; Argilliers; Arpaillargues-et-Aureillac; Aspères; Aubais; Aubord; Aubussargues; Aujargues;Bagard; Baron; Beauvoisin; Belvezet; Bernis; Bezouce; Blauzac; Boisset-et-Gaujac; Boissières; Boucoiran-et-Nozières; Bouillargues; Bouquet; Bourdic; Bragassargues; Brignon; Brouzet-les-Quissac; Bruguière (la); Cabrières; Cadière-et-Cambo (la); Caissargues; Calmette (la); Calvisson; Canaules-et-Argentières; Cannes-et-Clairan; Cardet; Carnas; Cassagnoles; Castelnau-Valence; Castillon-du-Gard; Caveirac; Clarensac; Codognan; Collias; Collorgues; Combas; Comps; Congénies; Conqueyrac; Corconne; Crespian; Cruviers-Lascours; Deaux; Dions; Domazan; Domessargues; Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac; Estezargues; Euzet; Flaux; Foissac; Fons;Fons-sur-Lussan; Fontanès; Fontarèches; Fournes; Gailhan; Gajan; Gallargues-le-Montueux; Garons; Garrigues-Sainte-Eulalie; Générac; Jonquières-Saint-Vincent; Junas; Langlade; Lecques; Lédenon; Lédignan; Lezan; Liouc; Logrian-Florian; Lussan; Manduel; Marguerittes; Martignargues; Maruejols-Les-Gardon; Massanes; Massillargues-Attuech; Mauressargues; Méjannes-Les-Alès; Meynes; Milhaud; Mons; Montagnac; Montaren-et-Saint-Médiers; Monteils; Montfrin; Montignargues; Montmirat; Montpezat; Moulezan; Moussac; Mus; Nages-et-Solorgues; Ners; Nîmes; Orthoux-Sérignac-Quilhan; Parignargues; Poulx; Puechredon;Quissac; Redessan; Remoulins; Ribaute-les-Tavernes; Rochefort-Du-Gard; Rodilhan; Rouvière (la); Saint-Bauzely; Saint-Bénezet; Saint-Bonnet-du-Gard; Saint-Césaire-de-Gauzignan; Saint-Chaptes; Saint-Christol-les-Alès; Saint-Clément; Saint-Come-et-Maruéjols; Saint-Dézéry; Saint-Dionisy; Sainte-Anastasie; Saint-Etienne-de-l'Olm; Saint-Geniès-de-Malgoires; Saint-Gervasy; Saint-Hilaire-de-Brethmas; Saint-Hilaire-d'Ozilhan; Saint-Hippolyte-de-Caton; Saint-Hippolyte-de-Montaigu; Saint-Hippolyte-du-Fort; Saint-Jean-de-Ceyrargues; Saint-Jean-de-Crieulon; Saint-Jean-de-Serres; Saint-Just-et-Vacquieres; Saint-Laurent-la-Vernède; Saint-Mamert-du-Gard; Saint-Maurice-de-Cazevieille; Saint-Maximin; Saint-Nazaire-des-Gardies; Saint-Privat-des-Vieux; Saint-Quentin-la-Poterie; Saint-Siffret; Saint-Théodorit; Saint-Victor-des-Oules; Salinelles; Sanilhac-Sagries; Sardan; Sauve; Sauzet; Savignargues; Saze; Sernhac; Serviers-et-Labaume; Seynes; Sommières; Souvignargues; Théziers; Tornac; Uchaud; Uzès; Vallabrix; Vallérargues; Vergèze; Vers-Pont-du-Gard; Vestric-et-Candiac; Vézenobres; Vic-le-Fesc; Villevieille.

Частично обхванати общини: Allègre; Beaucaire; Bellegarde; Goudargues; Saint-Gilles; Vauvert; Verfeuil.

Департамент Hérault:

Assas; Baillargues; Beaulieu; Boisseron; Buzinargues; Campagne; Castries; Claret; Fontanès; Galargues; Garrigues; Guzargues; Lauret; Lunel; Lunel-Viel; Matelles (les); Montaud; Moulès-et-Baucels; Restinclières; Saint-Bauzille-De-Montmel; Saint-Brès; Saint-Christol; Saint-Croix-de-Quintillargues; Saint-Drézéry; Saint-Geniès-Des-Mourgues; Saint-Hilaire-de-Beauvoir; Saint-Jean-de-Cornies; Saint-Jean-de-Cuculles; Saint-Mathieu-de-Tréviers; Saint-Seriès; Saint-Vincent-de-Barbeyrargues; Saturargues; Saussines; Sauteyrargues; Sussargues; Vacquières; Valergues; Valflaunès; Vérargues; Villetelle.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Природна среда

Районът на производство е по-скоро хълмист, а надморската височина като цяло не надвишава 350 метра. По-голямата част от обработваемите площи се състои от пясъчници от терциер, варовик, мергелно-варовикова креда и алувиални тераси. Климатът е средиземноморски с обособена лятна суша и проливни есенни дъждове. Областта е доста ветровита, като преобладаващ е северният мистрал, а зимите могат да са сурови.

История

Наличието на маслинови дървета още от Античността свидетелства за тясната връзка между областта около гр. Ним и отглеждането на маслини.

Производството на зехтин има дълбоки корени в тази област, а широко разпространеното отглеждане и консумация на трапезни зелени маслини датират от по-скоро, вероятно от XVIII в. Всъщност принос за развитието на това производство има разработването на метод за премахване на горчивия вкус от братята Piccolini: като смесват дървесна пепел (дъб и маслиново дърво) с варов разтвор, братята Piccolini получават алкален разтвор, който да премахне горчивия вкус на зелените маслини. Този метод става широко разпространен сред всички производители, особено тези в Ним, и всички зелени маслини, чийто горчив вкус е премахнат чрез метода на Piccolini, стават познати като Picholines.

Смята се, че впоследствие името „Picholine“ се дава на вид маслиново дърво, получено от селекцията на сорта „Plant de Collias“, произхождащ от община Collias в географския район на наименованието и според метода за премахване на горчивия вкус на Piccolini, прилаган по това време: подбор още на дървото на най-добрите, твърди и подходящи за тази практика плодове.

През втората половина на XIX в. химиците разработват натриевата основа, което улеснява овладяването на метода за премахване на горчивия вкус на по-големи количества маслини и благоприятства за създаването на „индустриални“ работилници.

Въпреки това XIX в. е белязан от западането на отглеждането на маслини, поради конкуренцията на винарството и вноса на други мазнини. Това западане продължава до Втората световна война, когато недостигът на вносни масла и мазнини по време на петгодишния конфликт поражда възобновяване на интереса към производство на зехтин.

През 1945 г. близо до Ним съществуват 22 работилници, обработващи 2 000 тона маслини „Picholines“, и множество пазари за маслини.

Големият мраз през 1956 г. покосява маслиновите горички в областта около Ним.

Вкусовите качества на плода и ботаническите качества на дървото допринасят за разпространението на „Picholine“ извън мястото си на произход, особено след големия мраз през 1956 г., когато сортът е обявен за сорт от национален интерес и засаждането му започва навсякъде.

При все това департаментът Gard остава най-големият производител на зелена маслина „Picholine“ с 23 % от националното производство. Това несъмнено е свързано с факта, че сортът „Picholine“ благодарение на своята устойчивост е идеално пригоден към условията на почвата и климата на района на производство на наименованието. Дърветата от сорта „Picholine“ са най-разпространени в басейна на Ним, където се е зародил този сорт, докато в подножието на Cévenol се намират и други местни сортове. В Collias и околните села могат да се видят дървета от сорта „Picholine“ на възраст над 200 години.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

„Оlive de Nîmes“ се приготвят по традиция в района на произход на „Picholine“, като за тази цел се използва традиционният метод на намалена млечна ферментация; тоест, потапят се цели маслини в алкален разтвор от калиев карбонат или натриева основа, чиято плътност не надвишава 1 032.

След накисване до частичното премахване на горчивия вкус, основата се заменя с чиста питейна вода.

Маслините остават във водата най-малко тридесет и шест часа и се изплакват най-малко четири пъти.

След това маслините се слагат в саламура с морска сол с максимална плътност 1 060. Разрешава се използването на лимонена или млечна киселина за намаляване нивото на pH на саламурата до 4,7.

Този начин на приготвяне на маслините тип „olive de Nîmes“ ги прави хрупкави и им придава характерен привкус на масло и лешник.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфично качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

Дългогодишната история на производство на маслини в Gard спомага за предаването на уменията както за отглеждането на маслиновите дървета, така и за приготвянето на плодовете.

Сортът „Picholine“ притежава известна устойчивост на зимните студове, а здраво закрепените плодове устояват на силните есенни ветрове. Освен това интересът на производителите се увеличава и поради факта, че този сорт може да се използва както за производство на зехтин, така и за трапезни маслини.

Поради ограниченията на естествената среда начинът на отглеждане на дърветата е по-особен:

| — | по традиция дърветата се отглеждат ниски, за да се улесни брането на още неузрелите трапезни маслини и да се засили устойчивостта срещу вятъра, |
| --- | --- |

—

по традиция дърветата се отглеждат ниски, за да се улесни брането на още неузрелите трапезни маслини и да се засили устойчивостта срещу вятъра,

| — | устройството на парцелите за отглеждане на маслинови дървета също има принос към оформянето на ландшафта: по тази причина съществуват множество тераси, традиционно наричани „faïsse“ или „banquaou“, които чрез ниски стени задържат оскъдната почва, когато склонът е твърде стръмен. |
| --- | --- |

—

устройството на парцелите за отглеждане на маслинови дървета също има принос към оформянето на ландшафта: по тази причина съществуват множество тераси, традиционно наричани „faïsse“ или „banquaou“, които чрез ниски стени задържат оскъдната почва, когато склонът е твърде стръмен.

По традиция събирането на реколтата се извършва през септември (за трапезните маслини) и декември (за маслините за зехтин) и за това е необходима многобройна работна ръка, която, както гласи местният израз, „отива да маслини“ („allait oliver“).

Събирането се осъществява най-вече на ръка: „Picholine“, чиито плодове са добре захванати за дръжката, се поддават трудно на механично събиране, което би могло да увреди маслините.

Освен това устройството на традиционните маслинови градини (малка площ, ниски стени, в много случаи затруднен достъп) не е пригодено за механизация.

Маслините се приготвят по традиционния метод на частична или „намалена млечна ферментация“, при която процесът се прекратява, преди разтворът да достигне до костилката.

Този тип ферментация е традиционно използван в тази област, за да се запази цветът на плода, особеният му вкус, който не накиселява, и неговата хрупкавост.

Това производство е изпитвало редица трудности, но поради сполучливата комбинация от сорт и почва, популярността на този оригинален продукт и уменията на местните производители, „Olive de Nîmes“ е успяла да се запази и дори става все по-ценена, както сред производителите, така и сред потребителите.

Препратка към публикуваната спецификация:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-AOP/olive-de-nimes.pdf

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 20.2.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 44/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 44/18

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 44/07

С настоящата публикация се предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Възраженията трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„Image“ (LONGKOU FEN SI)

ЕО No: CN-PGI-0005-0623-16.07.2007

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Image“ (Longkou Fen Si)

2.   Държава-членка или трета държава:

Китайска народна република

3.   Описание на земеделския или хранителния продукт:

3.1.   Вид на продукта:

| Клас 2.7: | Макаронени изделия |
| --- | --- |

Клас 2.7:

Макаронени изделия

3.2.   Описание на продукта, за който се прилага наименованието в точка 1:

Longkou Fen Si е нишковиден, сух, нишестен продукт, който се приготвя от зелен фасул и грах.

Longkou Fen Si е бял на цвят и полупрозрачен; всички отделни части са с еднаква дебелина (без да има залепени или счупени части); текстурата му е мека и еластична; има чист вкус без странен аромат и без примеси, които да се виждат с просто око. Най-характерното за него е, че издържа на температура на кипене без да се желира. Дори след като се вари в продължение на час, частите няма да се слепнат или да се желират, и почти няма да има счупени части.

Longkou Fen Si се характеризира с високо съдържание на скорбяла — над 75 %, съдържание на вода — под 15 %, диаметър на нишката, по-малък от 0,7 mm, а количеството на повреденото фиде е по-малко от 10 % при варене в продължение на 45 минути, а съдържанието на пепел е по-малко от 0,5 %.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

Longkou Fen Si се прави от зелен фасул или грах.

Не съществува ограничение по отношение на мястото на произход на суровините; може също да се използва вносна продукция.

При отглеждането на зеления фасул и граха не се използват изкуствени торове или химикали. Предпочита се продукция от същата година. Максималният период на съхранение на суровините следва да не превишава една година; другите условия включват:

| — | използване на цели, закръглени зърна, |
| --- | --- |

—

използване на цели, закръглени зърна,

| — | не се допускат повече от 1 % примеси или зърна с различен цвят,
  както и |
| --- | --- |

—

не се допускат повече от 1 % примеси или зърна с различен цвят,

както и

| — | съдържание на влага, по-ниско от 13,5 %. |
| --- | --- |

—

съдържание на влага, по-ниско от 13,5 %.

Водата трябва да произхожда от водните ресурси в географския район.

3.4.   Фуражи (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Етапите по накисване на зеления фасул или на граха, утаяване и отделяне на нишестения продукт във вид на гъсто тесто, филтриране и сушене (на слънце или с горещ въздух) трябва да се извършват в определения географски район.

3.6.   Специфични правила, които са приложими към нарязването, настъргването, опаковането и т.н.:

Изсушеният Longkou Fen Si се опакова съгласно изискванията на клиентите.

3.7.   Специфични правила, които са приложими към етикетирането:

Етикетът на продукта „Longkou Fen Si“ трябва да включва следната информация: наименование на продукта, име и адрес на производителя, търговска марка, спецификация на опаковката, дата на производство и срок на годност, съставки и партиден номер.

4.   Кратко определение на географския район:

Районът се намира в северната част на полуостров Shandong, като обхваща градовете Longkou, Zhaoyuan, Penglai, Laiyang и Laizhou в административната област Yantai на провинция Shandong в Китай. Жълтата река и р. Jie преминават през района.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфика на географския район:

Жълтата река и р. Jie преминават през географския район, като качеството на водата е добро. За региона са типични континенталният мусон и полу-влажният климат. Характерни за него са също така четири сезона, умерен вятър, подходящи температури, ниска влажност на въздуха, дълги часове на деня и уникална микробна среда.

5.2.   Специфика на продукта:

Longkou Fen Si се характеризира с високо съдържание на скорбяла, еластичност и липса на примеси. Количеството на повреденото фиде е по-малко от 10 %, ако то се приготвя във вряща вода в продължение на 45 минути.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфично качество, репутация, или друга особеност на продукта (за ЗГУ):

Природни фактори

Качество на водата. Качественият контрол на скорбялата е от голямо значение за производствения процес. Основният метод при производството на скорбяла е следният: след превръщането на предварително накиснатия зелен фасул или грах в каша се отстранява обвивката; скорбялата се кондензира под въздействието на бактерията Streptococcus lactis. След това скорбялата се извлича чрез сушене. Тази техника е известна като ферментация на киселинния екстракт. Streptococcus lactis играе изключително важна роля в този процес, а качеството на водата е ключов елемент за растежа и възпроизводството на тази бактерия. Чистата и прясна вода без мирис и горчив вкус, и с висока степен на минерализация най-често е позната като „сладка вода“. Наличието на метални частици и неорганични соли в нея има съществено значение за растежа и възпроизводството на полезните микроорганизми и ензимите, които те образуват. Това от своя страна ще окаже влияние върху кондензирането и задържането на скорбяла, както и върху нейното качество. Замърсена вода или вода с прекалено високи или ниски стойности на pH, както и вода, която съдържа твърде много хлоридни или сулфатни йони, ще възпрепятства растежа и възпроизводството на микроорганизмите, и може да ги принуди да произвеждат протеина кластерин (clusterin), което от своя страна ще попречи на функцията им да кондензират скорбялата. Ето защо качеството на водата е от голямо значение за извличането на скорбялата и за качеството на Longkou Fen Si. Общоприет израз е, че производството на фидето е като извличането на сребро от водата. Един и същ майстор, използвайки една и съща технология, може да приготви висококачествено фиде в географския район на Longkou Fen Si, но не може да приготви фиде със същото качество в други региони, като в някои от тях дори няма да може да се извлече скорбялата. Това е ясно доказателство за влиянието, което има качеството на водата при производството на Longkou Fen Si. В областта Yantai има много планини и хълмове. Водата в реките произтича от планински извори. Те се характеризират с чистота, стойност на pH 6,9—7,4, и ниско съдържание на хлоридни и сулфатни йони. Водата тук е подходяща за извличане на скорбяла от зелен фасул или грах чрез ферментация на киселинен екстракт, както и благоприятства високото съдържание на скорбяла в Longkou Fen Si.

Климат и географска среда. Друг ключов фактор за качеството на Longkou Fen Si е сушенето. Производството на Longkou Fen Si може да бъде обособено в два периода: пролет и есен. Пролетният период започва от пролетното равноденствие и продължава до лятното слънцестоене, а есенният — от сезона на „Бялата роса“ до сезона „Голям сняг“ (общо 6 месеца). Фидето е с най-високо качество, когато е произведено в периода от началото на сезона „Хлебни дъждове“ до началото на лятото, както и в периода от есенното равноденствие до началото на зимата. Качеството на фидето, произведено в период, различен от пролетта и есента, е по-ниско. Основната причина за това са ниските температури през зимата, възпрепятстващи възпроизводството на бактерията Streptococcus lactis по време на процеса на ферментация. Фидето, което изсъхва твърде бавно или дори се замразява, е с по-ниско качество, докато през лятото температурата е по-висока и е трудно да се контролира замърсяването с други бактерии при ферментацията. Други проблеми могат да бъдат прекомерните дъждове, твърде малкото вятър и твърде силната слънчева светлина при сушенето. Комбинацията от всички тези фактори води до понижаване на качеството на фидето. Температурата на въздуха в производствения район на Longkou Fen Si благоприятства възпроизводството на бактерията Streptococcus lactis. А подходящата скорост на вятъра и влажността допринасят за процеса на сушене.

Благодарение на технологичните подобрения, традиционният процес на сушене на слънце постепенно се замества със сушене с горещ въздух. Сушенето с горещ въздух е видоизменен процес, имитиращ основните принципи при сушенето чрез излагане на слънце. Понастоящем и двата вида сушене се използват при производството на Longkou Fen Si.

Човешки фактори

Доказано е, че хората от град Zhaoyuan са владеели техниките за производство на скорбяла още по време на периода „Northern Wei“, а са започнали да произвеждат обикновено фиде по време на династията Сун.

През 19 век се установяват работилници за производство на фиде от зелен фасул в днешно с. Beilizhuang, намиращо се в района Zhangxing в град Zhaoyuan; те са и най-старите работилници за производство на фиде, запазени до наши дни.

През 1860 г. в Хонгконг е основан магазинът „Hongtai“, в който се е продавало фиде, произвеждано в Zhaoyuan и доставяно от Longkou. На опаковките са били изписани йероглифите за „Longkou Fen Si“ и оттогава продуктът е известен под названието Longkou Fen Si.

През 1862 г. правителството на династия Цин основава Източната митница в Yantai, като се основава и клон в Longkou, който изключително спомага за транспортирането и продажбата на Longkou Fen Si. През януари 1914 г. пристанището в Longkou отваря врати за външна търговия. Все повече хора в Zhaoyuan създават магазини за фиде в Longkou и това засилва износа на Longkou Fen Si. В резултат на това Longkou Fen Si се радва на отлична репутация в страната и в чужбина.

Поради утвърдената репутация на Longkou Fen Si, отделите за външна търговия в провинция Shandong започват да използват наименованието за насърчаване на външната търговия.

Препратка към публикацията на спецификацията:

(Член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

---

(1)  OB L 93, 31.3.2006 г., стp. 12.

---