# Eiropas Savienības L 285/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.285.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 285 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 31. oktobris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.285.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 285

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 31. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1034/2009 (2009. gada 30. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1035/2009 (2009. gada 30. oktobris), ar ko 2009./2010. gadam nosaka piemērojamos koeficientus labībai, ko eksportē kā skotu viskiju | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1036/2009 (2009. gada 29. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Maltas karogu, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1037/2009 (2009. gada 30. oktobris), ar ko nosaka no 2009. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 7 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (
  1
  ) | 10 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/126/EK (2009. gada 21. oktobris) par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos | 36 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1034/2009 (2009. gada 30. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1035/2009 (2009. gada 30. oktobris), ar ko 2009./2010. gadam nosaka piemērojamos koeficientus labībai, ko eksportē kā skotu viskiju

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1036/2009 (2009. gada 29. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Maltas karogu, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 1037/2009 (2009. gada 30. oktobris), ar ko nosaka no 2009. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

7

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (
  1
  )

1

10

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/126/EK (2009. gada 21. oktobris) par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos

36

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/797/EK, Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 27. oktobris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas | 40 |
| | | 2009/798/EK, Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 27. oktobris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Nīderlandes | 41 |
| | | Komisija |
| | | 2009/799/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 29. oktobrī), ar ko groza Lēmumu 2002/994/EK par atsevišķiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti no Ķīnas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8243)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2009/800/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 30. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8347)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/797/EK, Euratom

*

Padomes Lēmums (2009. gada 27. oktobris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas

40

2009/798/EK, Euratom

*

Padomes Lēmums (2009. gada 27. oktobris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Nīderlandes

41

Komisija

2009/799/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 29. oktobrī), ar ko groza Lēmumu 2002/994/EK par atsevišķiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti no Ķīnas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8243)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8243)

1

42

2009/800/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 30. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8347)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8347)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1034/2009

(2009. gada 30. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 31. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 39,9 |
| MK | 29,1 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 44,1 |
| 0707 00 05 | TR | 127,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 114,8 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| TR | 75,0 |
| ZA | 77,4 |
| ZZ | 73,4 |
| 0806 10 10 | BR | 222,6 |
| EG | 90,3 |
| TR | 113,8 |
| US | 256,8 |
| ZZ | 170,9 |
| 0808 10 80 | CA | 74,5 |
| NZ | 92,2 |
| TR | 91,6 |
| US | 79,8 |
| ZA | 75,9 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 20 50 | CN | 71,0 |
| ZZ | 71,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

39,9

MK

29,1

TR

63,2

ZZ

44,1

0707 00 05

TR

127,9

ZZ

127,9

0709 90 70

MA

64,2

TR

114,8

ZZ

89,5

0805 50 10

AR

67,9

TR

75,0

ZA

77,4

ZZ

73,4

0806 10 10

BR

222,6

EG

90,3

TR

113,8

US

256,8

ZZ

170,9

0808 10 80

CA

74,5

NZ

92,2

TR

91,6

US

79,8

ZA

75,9

ZZ

82,8

0808 20 50

CN

71,0

ZZ

71,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1035/2009

(2009. gada 30. oktobris),

ar ko 2009./2010. gadam nosaka piemērojamos koeficientus labībai, ko eksportē kā skotu viskiju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. novembra Regulu (EK) Nr. 1670/2006, ar ko nosaka dažus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz koriģēto kompensāciju noteikšanu un piešķiršanu par labību, ko eksportē dažu alkoholisko dzērienu veidā (2), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulas (EK) Nr. 1670/2006 4. panta 1. punktu paredzēts, ka kompensāciju piemēro labības daudzumiem, kas ir pakļauti kontrolei un destilēti un kam piemēro koeficientu, kuru reizi gadā nosaka katrai attiecīgajai dalībvalstij. Šis koeficients izsaka attiecību starp kopējo eksportēto daudzumu un attiecīgā alkoholiskā dzēriena kopējo pārdoto daudzumu, ņemot vērā konstatētās minēto daudzumu izmaiņas vairāku gadu garumā, kas atbilst šā alkoholiskā dzēriena vidējam nogatavināšanas laikam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulas (EK) Nr. 1670/2006 4. panta 1. punktu paredzēts, ka kompensāciju piemēro labības daudzumiem, kas ir pakļauti kontrolei un destilēti un kam piemēro koeficientu, kuru reizi gadā nosaka katrai attiecīgajai dalībvalstij. Šis koeficients izsaka attiecību starp kopējo eksportēto daudzumu un attiecīgā alkoholiskā dzēriena kopējo pārdoto daudzumu, ņemot vērā konstatētās minēto daudzumu izmaiņas vairāku gadu garumā, kas atbilst šā alkoholiskā dzēriena vidējam nogatavināšanas laikam.

| (2) | Pamatojoties uz Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju, kas attiecas uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, 2008. gadā vidējais nogatavināšanas laiks skotu viskijam bija astoņi gadi. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju, kas attiecas uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, 2008. gadā vidējais nogatavināšanas laiks skotu viskijam bija astoņi gadi.

| (3) | Tāpēc ir jānosaka koeficienti laikposmam no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jānosaka koeficienti laikposmam no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim.

| (4) | Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 3. protokola 10. pants nepieļauj kompensāciju piešķiršanu par eksportu uz Lihtenšteinu, Īslandi un Norvēģiju. Turklāt Kopiena ir noslēgusi nolīgumus ar atsevišķām trešām valstīm, kuros paredzēta eksporta kompensāciju atcelšana. Tāpēc, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1670/2006 7. panta 2. punktu, tas jāņem vērā, aprēķinot koeficientu 2009./2010. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 3. protokola 10. pants nepieļauj kompensāciju piešķiršanu par eksportu uz Lihtenšteinu, Īslandi un Norvēģiju. Turklāt Kopiena ir noslēgusi nolīgumus ar atsevišķām trešām valstīm, kuros paredzēta eksporta kompensāciju atcelšana. Tāpēc, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1670/2006 7. panta 2. punktu, tas jāņem vērā, aprēķinot koeficientu 2009./2010. gadam.

| (5) | Komisijas 2008. gada 2. decembra Regulai (EK) Nr. 1196/2008, ar kuru 2008./2009. gadam nosaka piemērojamos koeficientus labībai, ko eksportē skotu viskija veidā (3), vairs nav ietekmes, jo tā attiecas uz koeficientiem, kas piemērojami 2008./2009. gadam. Juridiskās drošības un skaidrības labad minētā regula ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2008. gada 2. decembra Regulai (EK) Nr. 1196/2008, ar kuru 2008./2009. gadam nosaka piemērojamos koeficientus labībai, ko eksportē skotu viskija veidā (3), vairs nav ietekmes, jo tā attiecas uz koeficientiem, kas piemērojami 2008./2009. gadam. Juridiskās drošības un skaidrības labad minētā regula ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1670/2006 4. pantā paredzētie koeficienti, ko laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim piemēro labībai, kuru Apvienotajā Karalistē izmanto skotu viskija ražošanai, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1196/2008.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 312, 11.11.2006., 33. lpp.

2

(3)  OV L 323, 3.12.2008., 20. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Koeficienti, ko piemēro Apvienotajā Karalistē

| Piemērošanas periods | Piemērojamais koeficients |
| --- | --- |
| iesalā pārstrādātiem miežiem, ko izmanto iesala viskija ražošanā | labībai, ko izmanto graudu viskija ražošanā |
| No 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim | 0,196 | 0,197 |

Piemērošanas periods

Piemērojamais koeficients

iesalā pārstrādātiem miežiem, ko izmanto iesala viskija ražošanā

labībai, ko izmanto graudu viskija ražošanā

No 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim

0,196

0,197

---

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1036/2009

(2009. gada 29. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Maltas karogu, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 29. oktobrī

Komisijas vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Malta |
| Krājums | BFT/AE045W |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūra |
| Datums | 2009. gada 10. jūlijs |

Nr.

24/T&Q

Dalībvalsts

Malta

Krājums

BFT/AE045W

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūra

Datums

2009. gada 10. jūlijs

---

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1037/2009

(2009. gada 30. oktobris),

ar ko nosaka no 2009. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2009. gada 1. novembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2009. gada 1. novembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2009. gada 1. novembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 1. novembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 3,49 |
| zema kvalitāte | 23,49 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 42,91 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 21,78 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 21,78 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 42,91 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

3,49

zema kvalitāte

23,49

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

42,91

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

21,78

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

21,78

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

42,91

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

16.10.2009-29.10.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 146,82 | 101,33 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 121,08 | 111,08 | 91,08 | 72,37 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,00 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 4,86 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

146,82

101,33

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

121,08

111,08

91,08

72,37

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,00

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

4,86

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 18,64 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 42,46 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

18,64 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

42,46 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/10

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/125/EK

(2009. gada 21. oktobris),

ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem

(pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (3), ir būtiski grozīta. Tā kā ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, kas attiecas tikai uz minētās direktīvas piemērošanas jomas paplašināšanu nolūkā aptvert visus ar enerģiju saistītos ražojumus, skaidrības dēļ minētā direktīva būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (3), ir būtiski grozīta. Tā kā ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, kas attiecas tikai uz minētās direktīvas piemērošanas jomas paplašināšanu nolūkā aptvert visus ar enerģiju saistītos ražojumus, skaidrības dēļ minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

| (2) | Atšķirības dalībvalstu tiesību aktos un administratīvajos pasākumos, kas skar ar enerģiju saistītu ražojumu ekodizainu, var radīt šķēršļus tirdzniecībā un kavēt konkurenci Kopienā, un tādējādi tās var tieši ietekmēt iekšējā tirgus izveidi un darbību. Valstu tiesību aktu saskaņošana ir vienīgais veids, kā novērst šādu šķēršļu un negodīgas konkurences rašanos. Direktīvas darbības jomas attiecināšana uz visiem ar enerģiju saistītajiem ražojumiem nodrošina, ka ekodizaina prasības visiem nozīmīgajiem ar enerģiju saistītajiem ražojumiem var saskaņot Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

(2)

Atšķirības dalībvalstu tiesību aktos un administratīvajos pasākumos, kas skar ar enerģiju saistītu ražojumu ekodizainu, var radīt šķēršļus tirdzniecībā un kavēt konkurenci Kopienā, un tādējādi tās var tieši ietekmēt iekšējā tirgus izveidi un darbību. Valstu tiesību aktu saskaņošana ir vienīgais veids, kā novērst šādu šķēršļu un negodīgas konkurences rašanos. Direktīvas darbības jomas attiecināšana uz visiem ar enerģiju saistītajiem ražojumiem nodrošina, ka ekodizaina prasības visiem nozīmīgajiem ar enerģiju saistītajiem ražojumiem var saskaņot Kopienas mērogā.

| (3) | Ar enerģiju saistīti ražojumi veido lielu daļu no dabas resursu un enerģijas patēriņa Kopienā. Tie arī ievērojami ietekmē vidi vairākos citos veidos. Lielākajai daļai ražojumu kategoriju, kas pieejami Kopienas tirgū, ietekmes uz vidi līmeņi var būtiski atšķirties, lai gan šie ražojumi darbojas līdzīgi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāveicina šo ražojumu kopējās ietekmes uz vidi nepārtraukta uzlabošana, jo īpaši – nosakot negatīvās ietekmes uz vidi galvenos avotus un izvairoties no piesārņojuma pārnešanas, ja šī uzlabošana nerada pārmērīgus izdevumus. |
| --- | --- |

(3)

Ar enerģiju saistīti ražojumi veido lielu daļu no dabas resursu un enerģijas patēriņa Kopienā. Tie arī ievērojami ietekmē vidi vairākos citos veidos. Lielākajai daļai ražojumu kategoriju, kas pieejami Kopienas tirgū, ietekmes uz vidi līmeņi var būtiski atšķirties, lai gan šie ražojumi darbojas līdzīgi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāveicina šo ražojumu kopējās ietekmes uz vidi nepārtraukta uzlabošana, jo īpaši – nosakot negatīvās ietekmes uz vidi galvenos avotus un izvairoties no piesārņojuma pārnešanas, ja šī uzlabošana nerada pārmērīgus izdevumus.

| (4) | Daudziem ar enerģiju saistītiem ražojumiem var ievērojami uzlabot konstrukciju, lai mazinātu ietekmi uz vidi un ietaupītu enerģiju, tādējādi radot ietaupījumus arī uzņēmumiem un tiešajiem lietotājiem. Papildus ražojumiem, kuri izmanto, ražo, pārvada vai mēra enerģiju, daži ar enerģiju saistīti ražojumi, tostarp celtniecībā izmantojami ražojumi, piemēram, logi, izolācijas materiāli vai ražojumi, kas izmanto ūdeni, piemēram, dušas vai krāni, arī varētu būtiski palīdzēt ietaupīt enerģiju lietošanas laikā. |
| --- | --- |

(4)

Daudziem ar enerģiju saistītiem ražojumiem var ievērojami uzlabot konstrukciju, lai mazinātu ietekmi uz vidi un ietaupītu enerģiju, tādējādi radot ietaupījumus arī uzņēmumiem un tiešajiem lietotājiem. Papildus ražojumiem, kuri izmanto, ražo, pārvada vai mēra enerģiju, daži ar enerģiju saistīti ražojumi, tostarp celtniecībā izmantojami ražojumi, piemēram, logi, izolācijas materiāli vai ražojumi, kas izmanto ūdeni, piemēram, dušas vai krāni, arī varētu būtiski palīdzēt ietaupīt enerģiju lietošanas laikā.

| (5) | Ražojumu ekodizains ir ļoti svarīgs faktors Kopienas stratēģijā par integrētu ražojumu politiku. Šī profilaktiskā pieeja, kas izstrādāta nolūkā uzlabot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, vienlaikus saglabājot to funkcionālas īpašības, tiešām nodrošina jaunas iespējas ražotājiem, patērētājiem un visai sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

(5)

Ražojumu ekodizains ir ļoti svarīgs faktors Kopienas stratēģijā par integrētu ražojumu politiku. Šī profilaktiskā pieeja, kas izstrādāta nolūkā uzlabot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, vienlaikus saglabājot to funkcionālas īpašības, tiešām nodrošina jaunas iespējas ražotājiem, patērētājiem un visai sabiedrībai kopumā.

| (6) | Tiek uzskatīts, ka energoefektivitātes uzlabošana, kur viena no iespējām ir efektīvāks elektroenerģijas galapatēriņš, ievērojami palīdz sasniegt mērķus attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijām Kopienā. Elektroenerģijas pieprasījums ir visātrāk augošā enerģijas galapatēriņa kategorija, un tiek prognozēts, ka nākamajos 20–30 gados tas pieaugs, ja netiks izstrādātas politiskās nostādnes, lai apturētu šo tendenci. Ir iespējams ievērojami samazināt enerģijas patēriņu, kā to ierosināja Komisija savā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP). Klimata pārmaiņas ir viena no prioritātēm Sestajā Kopienas vides rīcības programmā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (4). Enerģijas ietaupījums ir rentablākais veids, kā palielināt piegādes drošumu un samazināt atkarību no importa. Tādējādi būtu jāparedz būtiski pasākumi attiecībā uz pieprasījumu un jānosaka galvenie mērķi. |
| --- | --- |

(6)

Tiek uzskatīts, ka energoefektivitātes uzlabošana, kur viena no iespējām ir efektīvāks elektroenerģijas galapatēriņš, ievērojami palīdz sasniegt mērķus attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijām Kopienā. Elektroenerģijas pieprasījums ir visātrāk augošā enerģijas galapatēriņa kategorija, un tiek prognozēts, ka nākamajos 20–30 gados tas pieaugs, ja netiks izstrādātas politiskās nostādnes, lai apturētu šo tendenci. Ir iespējams ievērojami samazināt enerģijas patēriņu, kā to ierosināja Komisija savā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP). Klimata pārmaiņas ir viena no prioritātēm Sestajā Kopienas vides rīcības programmā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (4). Enerģijas ietaupījums ir rentablākais veids, kā palielināt piegādes drošumu un samazināt atkarību no importa. Tādējādi būtu jāparedz būtiski pasākumi attiecībā uz pieprasījumu un jānosaka galvenie mērķi.

| (7) | Pasākumi būtu jāveic ar enerģiju saistītu ražojumu projektēšanas posmā, jo šķiet, ka piesārņojums, kas rodas ražojuma aprites cikla laikā, tiek noteikts tieši projektēšanas posmā, un lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar šo posmu. |
| --- | --- |

(7)

Pasākumi būtu jāveic ar enerģiju saistītu ražojumu projektēšanas posmā, jo šķiet, ka piesārņojums, kas rodas ražojuma aprites cikla laikā, tiek noteikts tieši projektēšanas posmā, un lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar šo posmu.

| (8) | Būtu jāizveido saskaņota sistēma attiecībā uz Kopienas ekodizaina prasību piemērošanu ar enerģiju saistītajiem ražojumiem, lai nodrošinātu šādām prasībām atbilstīgo ražojumu brīvu apriti un uzlabotu to kopējo ietekmi uz vidi. Izstrādājot šādas Kopienas prasības, būtu jāievēro godīgas konkurences un starptautiskās tirdzniecības principi. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāizveido saskaņota sistēma attiecībā uz Kopienas ekodizaina prasību piemērošanu ar enerģiju saistītajiem ražojumiem, lai nodrošinātu šādām prasībām atbilstīgo ražojumu brīvu apriti un uzlabotu to kopējo ietekmi uz vidi. Izstrādājot šādas Kopienas prasības, būtu jāievēro godīgas konkurences un starptautiskās tirdzniecības principi.

| (9) | Ekodizaina prasības būtu jānosaka, ņemot vērā Sestās vides rīcības programmas mērķus un prioritātes, tostarp, attiecīgā gadījumā, minētās programmas tematisko stratēģiju attiecīgos piemērojamos mērķus. |
| --- | --- |

(9)

Ekodizaina prasības būtu jānosaka, ņemot vērā Sestās vides rīcības programmas mērķus un prioritātes, tostarp, attiecīgā gadījumā, minētās programmas tematisko stratēģiju attiecīgos piemērojamos mērķus.

| (10) | Šīs direktīvas mērķis ir panākt augstu vides aizsardzības līmeni, samazinot ar enerģiju saistīto ražojumu potenciālo ietekmi uz vidi, un tas galu galā nodrošinās ieguvumus patērētājiem un citiem tiešajiem lietotājiem. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāņem vērā arī paredzēto pasākumu ietekme uz veselību, sociālajiem jautājumiem un ekonomiku. Ražojumu energoefektivitātes un resursu izmantošanas efektivitātes uzlabošana sniedz ieguldījumu enerģijas piegādes drošumā un palīdz samazināt pieprasījumu pēc dabas resursiem, kas ir priekšnosacījums pareizai ekonomikas darbībai un tādējādi arī ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

(10)

Šīs direktīvas mērķis ir panākt augstu vides aizsardzības līmeni, samazinot ar enerģiju saistīto ražojumu potenciālo ietekmi uz vidi, un tas galu galā nodrošinās ieguvumus patērētājiem un citiem tiešajiem lietotājiem. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, būtu jāņem vērā arī paredzēto pasākumu ietekme uz veselību, sociālajiem jautājumiem un ekonomiku. Ražojumu energoefektivitātes un resursu izmantošanas efektivitātes uzlabošana sniedz ieguldījumu enerģijas piegādes drošumā un palīdz samazināt pieprasījumu pēc dabas resursiem, kas ir priekšnosacījums pareizai ekonomikas darbībai un tādējādi arī ilgtspējīgai attīstībai.

| (11) | Dalībvalsts, kas uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus vispārsvarīgu ar vides aizsardzību saistītu iemeslu dēļ vai ieviest jaunus noteikumus, kuri pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides aizsardzības jomā un ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc piemērojamā īstenošanas pasākuma pieņemšanas, drīkst šādi rīkoties saskaņā ar Līguma 95. panta 4., 5. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem par iepriekšēju paziņošanu Komisijai un Komisijas veiktu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalsts, kas uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus vispārsvarīgu ar vides aizsardzību saistītu iemeslu dēļ vai ieviest jaunus noteikumus, kuri pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides aizsardzības jomā un ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc piemērojamā īstenošanas pasākuma pieņemšanas, drīkst šādi rīkoties saskaņā ar Līguma 95. panta 4., 5. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem par iepriekšēju paziņošanu Komisijai un Komisijas veiktu apstiprināšanu.

| (12) | Lai palielinātu uzlabotā dizaina labvēlīgu ietekmi uz vidi, varētu būt nepieciešams informēt patērētājus par ar enerģiju saistīto ražojumu ekoloģiskajām īpašībām un raksturlielumiem un par to, kā lietot ražojumus videi draudzīgā veidā. |
| --- | --- |

(12)

Lai palielinātu uzlabotā dizaina labvēlīgu ietekmi uz vidi, varētu būt nepieciešams informēt patērētājus par ar enerģiju saistīto ražojumu ekoloģiskajām īpašībām un raksturlielumiem un par to, kā lietot ražojumus videi draudzīgā veidā.

| (13) | Pieeja, kas sniegta Komisijas 2003. gada 18. jūnija paziņojumā “Integrētā produktu politika – Attīstīt videi draudzīgu aprites cikla koncepciju” un kas ir galvenais jaunais elements Sestajā vides rīcības programmā, ir izstrādāta ar mērķi samazināt ražojumu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā, tostarp izejvielu izvēlē un lietošanā, ražošanā, iesaiņošanā, transportēšanā un piegādē, uzstādīšanā un ekspluatācijā, izmantošanā un aprites cikla beigās. Apsverot projektēšanas posma ražojuma ietekmi uz vidi tā visā aprites ciklā, ir iespējams lielā mērā rentabli veicināt vides uzlabošanos, tostarp resursu un materiālu efektīvu izmantošanu, un tādējādi veicināt tematiskās stratēģijas par dabas resursu noturīgu izmantošanu mērķu sasniegšanu. Būtu jānodrošina pietiekama elastība, lai iestrādātu šo faktoru ražojuma dizainā, vienlaikus ņemot vērā tehniskus, funkcionālus un ekonomiskus apsvērumus. |
| --- | --- |

(13)

Pieeja, kas sniegta Komisijas 2003. gada 18. jūnija paziņojumā “Integrētā produktu politika – Attīstīt videi draudzīgu aprites cikla koncepciju” un kas ir galvenais jaunais elements Sestajā vides rīcības programmā, ir izstrādāta ar mērķi samazināt ražojumu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā, tostarp izejvielu izvēlē un lietošanā, ražošanā, iesaiņošanā, transportēšanā un piegādē, uzstādīšanā un ekspluatācijā, izmantošanā un aprites cikla beigās. Apsverot projektēšanas posma ražojuma ietekmi uz vidi tā visā aprites ciklā, ir iespējams lielā mērā rentabli veicināt vides uzlabošanos, tostarp resursu un materiālu efektīvu izmantošanu, un tādējādi veicināt tematiskās stratēģijas par dabas resursu noturīgu izmantošanu mērķu sasniegšanu. Būtu jānodrošina pietiekama elastība, lai iestrādātu šo faktoru ražojuma dizainā, vienlaikus ņemot vērā tehniskus, funkcionālus un ekonomiskus apsvērumus.

| (14) | Lai gan visaptveroša pieeja attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir vēlama, siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas samazināšana, palielinot energoefektivitāti, būtu jāuzskata par prioritāro mērķi vides jomā, kamēr nav pieņemts darba plāns. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan visaptveroša pieeja attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir vēlama, siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas samazināšana, palielinot energoefektivitāti, būtu jāuzskata par prioritāro mērķi vides jomā, kamēr nav pieņemts darba plāns.

| (15) | Varētu būt nepieciešami un pamatoti radīt īpašas kvantitatīvas ekodizaina prasības attiecībā uz dažiem ražojumiem vai to vides aspektiem, lai nodrošinātu, ka to ietekme uz vidi ir minimāla. Ņemot vērā steidzamo vajadzību sniegt ieguldījumu to saistību izpildē, kas paredzētas saskaņā ar Kioto protokolu, kurš pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, un neskarot integrēto pieeju, ko veicina šī direktīva, prioritāte būtu jāpiešķir tiem pasākumiem, kam ir augsts potenciāls siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināt ar zemām izmaksām. Šādi pasākumi arī var veicināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dot būtisku ieguldījumu 10 gadu programmu kopumā par ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, par ko tika panākta vienošanās Johannesburgā no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

(15)

Varētu būt nepieciešami un pamatoti radīt īpašas kvantitatīvas ekodizaina prasības attiecībā uz dažiem ražojumiem vai to vides aspektiem, lai nodrošinātu, ka to ietekme uz vidi ir minimāla. Ņemot vērā steidzamo vajadzību sniegt ieguldījumu to saistību izpildē, kas paredzētas saskaņā ar Kioto protokolu, kurš pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, un neskarot integrēto pieeju, ko veicina šī direktīva, prioritāte būtu jāpiešķir tiem pasākumiem, kam ir augsts potenciāls siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināt ar zemām izmaksām. Šādi pasākumi arī var veicināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dot būtisku ieguldījumu 10 gadu programmu kopumā par ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, par ko tika panākta vienošanās Johannesburgā no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību.

| (16) | Pēc vispārēja principa un attiecīgos gadījumos ar enerģiju saistīto ražojumu enerģijas patēriņš gaidīšanas un izslēgtajā režīmā būtu jāsamazina līdz minimālajai vērtībai, kas nepieciešama to pareizai funkcionēšanai. |
| --- | --- |

(16)

Pēc vispārēja principa un attiecīgos gadījumos ar enerģiju saistīto ražojumu enerģijas patēriņš gaidīšanas un izslēgtajā režīmā būtu jāsamazina līdz minimālajai vērtībai, kas nepieciešama to pareizai funkcionēšanai.

| (17) | Kaut arī tirgū, tostarp starptautiskajos tirgos, pieejamie labākā snieguma ražojumi vai tehnoloģijas būtu jāņem vērā kā norādes, ekodizaina prasību līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz tehnisko, ekonomisko un vides analīzi. Metodes elastīgums, nosakot prasību līmeni, var strauji uzlabot ekoloģiskos raksturlielumus vieglākā ceļā. Būtu jāapspriežas ar iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, un tām būtu aktīvi jāsadarbojas analīzes veikšanā. Nosakot obligātos pasākumus, nepieciešams organizēt apspriedes ar iesaistītajām pusēm. Šādas apspriedes var uzsvērt vajadzību paredzēt ieviešanu pa posmiem vai pārejas pasākumus. Starpposma mērķu ieviešana paaugstina politikas prognozējamību, ļauj pielāgot ražojuma izstrādes ciklus un veicina ilgtermiņa plānošanu par labu iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

(17)

Kaut arī tirgū, tostarp starptautiskajos tirgos, pieejamie labākā snieguma ražojumi vai tehnoloģijas būtu jāņem vērā kā norādes, ekodizaina prasību līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz tehnisko, ekonomisko un vides analīzi. Metodes elastīgums, nosakot prasību līmeni, var strauji uzlabot ekoloģiskos raksturlielumus vieglākā ceļā. Būtu jāapspriežas ar iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, un tām būtu aktīvi jāsadarbojas analīzes veikšanā. Nosakot obligātos pasākumus, nepieciešams organizēt apspriedes ar iesaistītajām pusēm. Šādas apspriedes var uzsvērt vajadzību paredzēt ieviešanu pa posmiem vai pārejas pasākumus. Starpposma mērķu ieviešana paaugstina politikas prognozējamību, ļauj pielāgot ražojuma izstrādes ciklus un veicina ilgtermiņa plānošanu par labu iesaistītajām pusēm.

| (18) | Prioritāte būtu jāpiešķir alternatīvajiem pasākumiem, piemēram, nozares pašregulācijai, ja šādi pasākumi varētu veicināt politikas mērķu sasniegšanu ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā ar obligātajām prasībām. Tiesību akti varētu būt nepieciešami, ja tirgus spēki neattīstās pareizajā virzienā vai dara to nepietiekami ātri. |
| --- | --- |

(18)

Prioritāte būtu jāpiešķir alternatīvajiem pasākumiem, piemēram, nozares pašregulācijai, ja šādi pasākumi varētu veicināt politikas mērķu sasniegšanu ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā ar obligātajām prasībām. Tiesību akti varētu būt nepieciešami, ja tirgus spēki neattīstās pareizajā virzienā vai dara to nepietiekami ātri.

| (19) | Pašregulācija, tostarp brīvprātīgās vienošanās, ko nozare piedāvā kā vienpusējas saistības, var ātras un rentablas īstenošanas rezultātā nodrošināt strauju progresu un ļauj veikt elastīgu un atbilstīgu pielāgošanu tehnoloģiskajām iespējām un tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(19)

Pašregulācija, tostarp brīvprātīgās vienošanās, ko nozare piedāvā kā vienpusējas saistības, var ātras un rentablas īstenošanas rezultātā nodrošināt strauju progresu un ļauj veikt elastīgu un atbilstīgu pielāgošanu tehnoloģiskajām iespējām un tirgus vajadzībām.

| (20) | Lai novērtētu brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus, kuri tiek piedāvāti kā alternatīva īstenošanas pasākumiem, vajadzētu būt pieejamai informācijai par vismaz šādiem jautājumiem: atvērtība līdzdalībai, pievienotā vērtība, reprezentativitāte, skaitļos un posmos izteiktie mērķi, sabiedrības iesaistīšana, uzraudzība un ziņošana, ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība un ilgtspējība. |
| --- | --- |

(20)

Lai novērtētu brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus, kuri tiek piedāvāti kā alternatīva īstenošanas pasākumiem, vajadzētu būt pieejamai informācijai par vismaz šādiem jautājumiem: atvērtība līdzdalībai, pievienotā vērtība, reprezentativitāte, skaitļos un posmos izteiktie mērķi, sabiedrības iesaistīšana, uzraudzība un ziņošana, ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība un ilgtspējība.

| (21) | Komisijas 2002. gada 17. februāra paziņojums “Vides nolīgumi Kopienas līmenī saistībā ar rīcības plānu vides tiesiska regulējuma vienkāršošanai un uzlabošanai” varētu sniegt noderīgas pamatnostādnes, izvērtējot nozares pašregulāciju saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(21)

Komisijas 2002. gada 17. februāra paziņojums “Vides nolīgumi Kopienas līmenī saistībā ar rīcības plānu vides tiesiska regulējuma vienkāršošanai un uzlabošanai” varētu sniegt noderīgas pamatnostādnes, izvērtējot nozares pašregulāciju saskaņā ar šo direktīvu.

| (22) | Šai direktīvai arī vajadzētu veicināt ekodizaina integrēšanu mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), kā arī ļoti mazos uzņēmumos. Šāda integrēšana būtu jāveicina, nodrošinot ar to ražojumu noturību saistītas informācijas plašu pieejamību un vieglu piekļuvi tai. |
| --- | --- |

(22)

Šai direktīvai arī vajadzētu veicināt ekodizaina integrēšanu mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), kā arī ļoti mazos uzņēmumos. Šāda integrēšana būtu jāveicina, nodrošinot ar to ražojumu noturību saistītas informācijas plašu pieejamību un vieglu piekļuvi tai.

| (23) | Ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kas atbilst ekodizaina prasībām, ko nosaka šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, vajadzētu būt “CE” marķējumam un ar to saistītai informācijai, lai tos varētu laist iekšējā tirgū un lai tie būtu brīvā apritē. Īstenošanas pasākumu precīza īstenošana ir nepieciešama, lai samazinātu regulētu ar enerģiju saistīto ražojumu ietekmi uz vidi un nodrošinātu godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(23)

Ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kas atbilst ekodizaina prasībām, ko nosaka šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, vajadzētu būt “CE” marķējumam un ar to saistītai informācijai, lai tos varētu laist iekšējā tirgū un lai tie būtu brīvā apritē. Īstenošanas pasākumu precīza īstenošana ir nepieciešama, lai samazinātu regulētu ar enerģiju saistīto ražojumu ietekmi uz vidi un nodrošinātu godīgu konkurenci.

| (24) | Sagatavojot īstenošanas pasākumus un darba plānu, Komisijai būtu jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvjiem, kā arī ar ieinteresētajām pusēm, kas saistītas ar ražojumu grupu, piemēram, ar nozari, tostarp MVU un amatniecības nozari, arodbiedrībām, tirgotājiem, mazumtirgotājiem, importētājiem, vides aizsardzības grupām un patērētāju organizācijām. |
| --- | --- |

(24)

Sagatavojot īstenošanas pasākumus un darba plānu, Komisijai būtu jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvjiem, kā arī ar ieinteresētajām pusēm, kas saistītas ar ražojumu grupu, piemēram, ar nozari, tostarp MVU un amatniecības nozari, arodbiedrībām, tirgotājiem, mazumtirgotājiem, importētājiem, vides aizsardzības grupām un patērētāju organizācijām.

| (25) | Sagatavojot īstenošanas pasākumus, Komisijai arī būtu atbilstīgi jāņem vērā tādi esošie valstu tiesību akti vides jomā, jo īpaši saistībā ar toksiskām vielām, kurus dalībvalstis norādījušas kā tādus, ko tās vēlas paturēt spēkā, nesamazinot pašreizējo un attaisnoto aizsardzības līmeni dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(25)

Sagatavojot īstenošanas pasākumus, Komisijai arī būtu atbilstīgi jāņem vērā tādi esošie valstu tiesību akti vides jomā, jo īpaši saistībā ar toksiskām vielām, kurus dalībvalstis norādījušas kā tādus, ko tās vēlas paturēt spēkā, nesamazinot pašreizējo un attaisnoto aizsardzības līmeni dalībvalstīs.

| (26) | Uzmanība būtu jāpievērš moduļiem un noteikumiem, kas paredzēti tehniskas saskaņošanas direktīvās un minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 768/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (5). |
| --- | --- |

(26)

Uzmanība būtu jāpievērš moduļiem un noteikumiem, kas paredzēti tehniskas saskaņošanas direktīvās un minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 768/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (5).

| (27) | Uzraudzības iestādēm būtu jāapmainās ar informāciju par pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo direktīvu, ar mērķi uzlabot tirgus uzraudzību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (6). Šādā sadarbībā, cik iespējams, būtu jāizmanto elektroniskie sakaru līdzekļi un attiecīgas Kopienas programmas. Būtu jāveicina informācijas apmaiņa par aprites cikla ekoloģiskajiem raksturlielumiem un konstruktīvo risinājumu sasniegumiem. To zināšanu uzkrāšana un izplatīšana, ko radījuši ražotāji saistībā ar ekodizainu, ir viens no svarīgākajiem ieguvumiem, ko sniedz šī direktīva. |
| --- | --- |

(27)

Uzraudzības iestādēm būtu jāapmainās ar informāciju par pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo direktīvu, ar mērķi uzlabot tirgus uzraudzību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (6). Šādā sadarbībā, cik iespējams, būtu jāizmanto elektroniskie sakaru līdzekļi un attiecīgas Kopienas programmas. Būtu jāveicina informācijas apmaiņa par aprites cikla ekoloģiskajiem raksturlielumiem un konstruktīvo risinājumu sasniegumiem. To zināšanu uzkrāšana un izplatīšana, ko radījuši ražotāji saistībā ar ekodizainu, ir viens no svarīgākajiem ieguvumiem, ko sniedz šī direktīva.

| (28) | Kompetentā iestāde parasti ir valsts vai privāta struktūra, kuru norīkojusi valsts iestāde un kas sniedz nepieciešamās garantijas savai objektivitātei un tehniskās pieredzes pieejamībai, lai veiktu ražojuma pārbaudi saistībā ar tā atbilstību piemērojamiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(28)

Kompetentā iestāde parasti ir valsts vai privāta struktūra, kuru norīkojusi valsts iestāde un kas sniedz nepieciešamās garantijas savai objektivitātei un tehniskās pieredzes pieejamībai, lai veiktu ražojuma pārbaudi saistībā ar tā atbilstību piemērojamiem īstenošanas pasākumiem.

| (29) | Paturot prātā to, ka ir svarīgi izvairīties no neatbilstības, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir pieejami nepieciešamie efektīvas tirgus uzraudzības līdzekļi. |
| --- | --- |

(29)

Paturot prātā to, ka ir svarīgi izvairīties no neatbilstības, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir pieejami nepieciešamie efektīvas tirgus uzraudzības līdzekļi.

| (30) | Attiecībā uz apmācību un informāciju par ekodizainu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem varētu būt lietderīgi apsvērt saistītās darbības. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz apmācību un informāciju par ekodizainu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem varētu būt lietderīgi apsvērt saistītās darbības.

| (31) | Iekšējā tirgus darbības interesēs ir noteikt standartus, kas ir saskaņoti Kopienas līmenī. Tiklīdz atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilstībai tai vajadzētu radīt pieņēmumu, ka attiecīgās prasības, kas noteiktas šīs direktīvas īstenošanas pasākumā, ir ievērotas, lai gan būtu jāpieļauj arī citi veidi, kā demonstrēt šādu prasību ievērošanu. |
| --- | --- |

(31)

Iekšējā tirgus darbības interesēs ir noteikt standartus, kas ir saskaņoti Kopienas līmenī. Tiklīdz atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilstībai tai vajadzētu radīt pieņēmumu, ka attiecīgās prasības, kas noteiktas šīs direktīvas īstenošanas pasākumā, ir ievērotas, lai gan būtu jāpieļauj arī citi veidi, kā demonstrēt šādu prasību ievērošanu.

| (32) | Vienam no galvenajiem saskaņotu standartu uzdevumiem vajadzētu būt palīdzības sniegšanai ražotājiem, piemērojot īstenošanas pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šādi standarti varētu būt nozīmīgi, nosakot mērīšanas un testēšanas metodes. Vispārējo ekodizaina prasību gadījumā saskaņoti standarti varētu ievērojami palīdzēt ražotājiem noteikt to ražojumu ekoloģisko profilu saskaņā ar piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Šajos standartos būtu skaidri jānorāda saistība starp to noteikumiem un attiecīgajām prasībām. Saskaņotu standartu mērķis nedrīkstētu būt ierobežojumu noteikšana vides aspektiem. |
| --- | --- |

(32)

Vienam no galvenajiem saskaņotu standartu uzdevumiem vajadzētu būt palīdzības sniegšanai ražotājiem, piemērojot īstenošanas pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šādi standarti varētu būt nozīmīgi, nosakot mērīšanas un testēšanas metodes. Vispārējo ekodizaina prasību gadījumā saskaņoti standarti varētu ievērojami palīdzēt ražotājiem noteikt to ražojumu ekoloģisko profilu saskaņā ar piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Šajos standartos būtu skaidri jānorāda saistība starp to noteikumiem un attiecīgajām prasībām. Saskaņotu standartu mērķis nedrīkstētu būt ierobežojumu noteikšana vides aspektiem.

| (33) | Lai izmantotu šīs direktīvas definīcijas, ir lietderīgi atsaukties uz attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, ISO 14040. |
| --- | --- |

(33)

Lai izmantotu šīs direktīvas definīcijas, ir lietderīgi atsaukties uz attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, ISO 14040.

| (34) | Šī direktīva atbilst jaunas pieejas īstenošanas principiem, kā izklāstīts Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (7), un atsauču izdarīšanai uz saskaņotajiem Eiropas standartiem. Padomes 1999. gada 28. oktobra Rezolūcijā par standartizācijas lomu Eiropā (8) ir ieteikts Komisijai izvērtēt to, vai jaunās pieejas principu varētu attiecināt uz nozarēm, kas vēl nav iesaistītas, lai uzlabotu un vienkāršotu tiesību aktus, kur iespējams. |
| --- | --- |

(34)

Šī direktīva atbilst jaunas pieejas īstenošanas principiem, kā izklāstīts Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (7), un atsauču izdarīšanai uz saskaņotajiem Eiropas standartiem. Padomes 1999. gada 28. oktobra Rezolūcijā par standartizācijas lomu Eiropā (8) ir ieteikts Komisijai izvērtēt to, vai jaunās pieejas principu varētu attiecināt uz nozarēm, kas vēl nav iesaistītas, lai uzlabotu un vienkāršotu tiesību aktus, kur iespējams.

| (35) | Šī direktīva papildina esošos Kopienas instrumentus, tādus kā Padomes Direktīva 92/75/EEK (1992. gada 22. septembris) par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (9), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1980/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (12), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/121/EK (2006. gada 18. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, lai to pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (13), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 106/2008 (2008. gada 15. janvāris) par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (14). Mijiedarbībai starp šo direktīvu un pašreizējiem Kopienas instrumentiem būtu jāsniedz ieguldījums to ietekmes palielināšanā un saskaņotu prasību izstrādāšanā attiecībā uz ražotājiem. |
| --- | --- |

(35)

Šī direktīva papildina esošos Kopienas instrumentus, tādus kā Padomes Direktīva 92/75/EEK (1992. gada 22. septembris) par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (9), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1980/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (12), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/121/EK (2006. gada 18. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, lai to pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (13), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 106/2008 (2008. gada 15. janvāris) par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (14). Mijiedarbībai starp šo direktīvu un pašreizējiem Kopienas instrumentiem būtu jāsniedz ieguldījums to ietekmes palielināšanā un saskaņotu prasību izstrādāšanā attiecībā uz ražotājiem.

| (36) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). |
| --- | --- |

(36)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15).

| (37) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt vai atcelt Padomes Direktīvu 92/42/EEK (16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK (17) un 2000/55/EK (18). Lēmums par šādiem grozījumiem vai par to atcelšanu ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(37)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt vai atcelt Padomes Direktīvu 92/42/EEK (16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK (17) un 2000/55/EK (18). Lēmums par šādiem grozījumiem vai par to atcelšanu ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (38) | Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus, ar kuriem paredz ekodizaina prasības attiecībā uz definētajiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, tostarp ieviešot pārejas laika īstenošanas pasākumus, un, attiecīgos gadījumos, noteikumus par dažādu vides aspektu līdzsvarošanu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus, ar kuriem paredz ekodizaina prasības attiecībā uz definētajiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, tostarp ieviešot pārejas laika īstenošanas pasākumus, un, attiecīgos gadījumos, noteikumus par dažādu vides aspektu līdzsvarošanu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (39) | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta šīs direktīvas, Direktīvas 2005/32/EK un īstenošanas pasākumu piemērošanā, Komisijai būtu jāpārskata šīs direktīvas darbība, metodes un efektivitāte un jāizvērtē, vai vajag paplašināt tās darbības jomu ārpus ar enerģiju saistītiem ražojumiem. Minētajā pārskatīšanā Komisijai būtu jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvjiem un ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(39)

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta šīs direktīvas, Direktīvas 2005/32/EK un īstenošanas pasākumu piemērošanā, Komisijai būtu jāpārskata šīs direktīvas darbība, metodes un efektivitāte un jāizvērtē, vai vajag paplašināt tās darbības jomu ārpus ar enerģiju saistītiem ražojumiem. Minētajā pārskatīšanā Komisijai būtu jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvjiem un ieinteresētajām personām.

| (40) | Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, kas jāpiemēro par to attiecīgās valsts noteikumu pārkāpšanu, kuri ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(40)

Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, kas jāpiemēro par to attiecīgās valsts noteikumu pārkāpšanu, kuri ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

| (41) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt iekšējā tirgus funkcionēšanu, pieprasot, lai ražojumi sasniedz atbilstīgu ekoloģisko raksturlielumu līmeni, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt iekšējā tirgus funkcionēšanu, pieprasot, lai ražojumi sasniedz atbilstīgu ekoloģisko raksturlielumu līmeni, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (42) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar Direktīvu 2005/32/EK, paredz grozījumus pēc būtības. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no Direktīvas 2005/32/EK. |
| --- | --- |

(42)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar Direktīvu 2005/32/EK, paredz grozījumus pēc būtības. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no Direktīvas 2005/32/EK.

| (43) | Šī direktīva nedrīkstētu iespaidot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kad tām attiecīgās direktīvas jātransponē savos tiesību aktos, kā izklāstīts IX pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(43)

Šī direktīva nedrīkstētu iespaidot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kad tām attiecīgās direktīvas jātransponē savos tiesību aktos, kā izklāstīts IX pielikuma B daļā.

| (44) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Ar šo direktīvu izveido sistēmu, lai noteiktu Kopienas ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem, nolūkā nodrošināt šādu ražojumu brīvu apriti iekšējā tirgū.

2.   Šī direktīva paredz prasības, kurām jāatbilst ar enerģiju saistītiem ražojumiem, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, lai tos varētu laist tirgū un/vai nodot ekspluatācijā. Tā sniedz ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, palielinot energoefektivitāti un vides aizsardzības līmeni, vienlaikus palielinot enerģijas piegādes drošumu.

3.   Šī direktīva neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas paredzēti pasažieru vai kravu pārvadāšanai.

4.   Šī direktīva un saskaņā ar to pieņemtie īstenošanas pasākumi neskar Kopienas tiesību aktus par atkritumu apsaimniekošanu un ķīmiskām vielām, tostarp Kopienas tiesību aktus par siltumnīcas efektu izraisošu gāzu, kas satur fluoru, emisijām.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ar enerģiju saistīts ražojums” (“ražojums”) ir jebkura prece, kas lietošanas laikā ietekmē enerģijas patēriņu un ko laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, tostarp sastāvdaļas, kuras paredzēts iestrādāt ar enerģiju saistītos ražojumos, uz ko attiecas šī direktīva, un kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas sastāvdaļas, kas paredzētas tiešajiem lietotājiem; to ekoloģiskos raksturlielumus var izvērtēt atsevišķi; |
| --- | --- |

1)

“ar enerģiju saistīts ražojums” (“ražojums”) ir jebkura prece, kas lietošanas laikā ietekmē enerģijas patēriņu un ko laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, tostarp sastāvdaļas, kuras paredzēts iestrādāt ar enerģiju saistītos ražojumos, uz ko attiecas šī direktīva, un kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas sastāvdaļas, kas paredzētas tiešajiem lietotājiem; to ekoloģiskos raksturlielumus var izvērtēt atsevišķi;

| 2) | “sastāvdaļas un mezgli” ir daļas, kuras paredzēts iestrādāt ražojumos un kuras nav laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas daļas tiešajiem lietotājiem vai kuru ekoloģiskos raksturlielumus nevar izvērtēt atsevišķi; |
| --- | --- |

2)

“sastāvdaļas un mezgli” ir daļas, kuras paredzēts iestrādāt ražojumos un kuras nav laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas daļas tiešajiem lietotājiem vai kuru ekoloģiskos raksturlielumus nevar izvērtēt atsevišķi;

| 3) | “īstenošanas pasākumi” ir saskaņā ar šo direktīvu pieņemti pasākumi, ar kuriem nosaka konkrētu ražojumu ekodizaina prasības vai to vides aspektus; |
| --- | --- |

3)

“īstenošanas pasākumi” ir saskaņā ar šo direktīvu pieņemti pasākumi, ar kuriem nosaka konkrētu ražojumu ekodizaina prasības vai to vides aspektus;

| 4) | “laišana tirgū” ir process, ar ko ražojumu pirmo reizi dara pieejamu Kopienas tirgū nolūkā to izplatīt vai lietot Kopienas teritorijā, saņemot vai nesaņemot atlīdzību, neatkarīgi no pārdošanas metodes; |
| --- | --- |

4)

“laišana tirgū” ir process, ar ko ražojumu pirmo reizi dara pieejamu Kopienas tirgū nolūkā to izplatīt vai lietot Kopienas teritorijā, saņemot vai nesaņemot atlīdzību, neatkarīgi no pārdošanas metodes;

| 5) | “nodošana ekspluatācijā” ir ražojuma pirmā lietošana tā paredzētajam mērķim, ko veic tiešais lietotājs Kopienā; |
| --- | --- |

5)

“nodošana ekspluatācijā” ir ražojuma pirmā lietošana tā paredzētajam mērķim, ko veic tiešais lietotājs Kopienā;

| 6) | “ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ražo ražojumus, uz kuriem attiecas šī direktīva, un kas ir atbildīga par to atbilstību šai direktīvai, ņemot vērā laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, savā vārdā vai ar savu preču zīmi, vai ražotāja paša lietošanai. Ja nav ražotāja, kā tas definēts šā punkta pirmajā teikumā, vai importētāja, kā tas definēts 8. punktā, par ražotāju uzskata jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā ražojumu, uz ko attiecas šī direktīva; |
| --- | --- |

6)

“ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ražo ražojumus, uz kuriem attiecas šī direktīva, un kas ir atbildīga par to atbilstību šai direktīvai, ņemot vērā laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, savā vārdā vai ar savu preču zīmi, vai ražotāja paša lietošanai. Ja nav ražotāja, kā tas definēts šā punkta pirmajā teikumā, vai importētāja, kā tas definēts 8. punktā, par ražotāju uzskata jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā ražojumu, uz ko attiecas šī direktīva;

| 7) | “pilnvarots pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas ir saņēmusi rakstisku pilnvaru no ražotāja, lai viņa vārdā pildītu visus vai daļu no pienākumiem un formalitātēm, kas saistītas ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

7)

“pilnvarots pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas ir saņēmusi rakstisku pilnvaru no ražotāja, lai viņa vārdā pildītu visus vai daļu no pienākumiem un formalitātēm, kas saistītas ar šo direktīvu;

| 8) | “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas ražojumu no trešās valsts laiž Kopienas tirgū, veicot savu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

8)

“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas ražojumu no trešās valsts laiž Kopienas tirgū, veicot savu uzņēmējdarbību;

| 9) | “materiāli” ir visi materiāli, kas tiek izmantoti ražojuma aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

9)

“materiāli” ir visi materiāli, kas tiek izmantoti ražojuma aprites cikla laikā;

| 10) | “ražojuma dizains” ir to procesu kopums, ar ko ražojuma tehniskajā specifikācijā transponē juridiskās, tehniskās, drošības, funkcionālās, tirgus vai citas prasības, kam jāatbilst ražojumam; |
| --- | --- |

10)

“ražojuma dizains” ir to procesu kopums, ar ko ražojuma tehniskajā specifikācijā transponē juridiskās, tehniskās, drošības, funkcionālās, tirgus vai citas prasības, kam jāatbilst ražojumam;

| 11) | “vides aspekts” ir ražojuma elements vai funkcija, kas ražojuma aprites cikla laikā var mijiedarboties ar vidi; |
| --- | --- |

11)

“vides aspekts” ir ražojuma elements vai funkcija, kas ražojuma aprites cikla laikā var mijiedarboties ar vidi;

| 12) | “ietekme uz vidi” ir jebkādas vides izmaiņas, ko pilnīgi vai daļēji radījis ražojums tā aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

12)

“ietekme uz vidi” ir jebkādas vides izmaiņas, ko pilnīgi vai daļēji radījis ražojums tā aprites cikla laikā;

| 13) | “aprites cikls” ir secīgi un saistīti ražojuma posmi, sākot ar jēlmateriāla izmantošanu un beidzot ar galīgo apglabāšanu; |
| --- | --- |

13)

“aprites cikls” ir secīgi un saistīti ražojuma posmi, sākot ar jēlmateriāla izmantošanu un beidzot ar galīgo apglabāšanu;

| 14) | “atkārtota izmantošana” ir jebkura darbība, ar kuru ražojumi vai to sastāvdaļas, sasniedzot to pirmās izmantošanas beigas, tiek izmantoti tādam pašam nolūkam, kādam tie paredzēti, ietverot ilgstošu tā ražojuma izmantošanu, kas tiek atgriezts savākšanas punktā, izplatītājam, pārstrādātājam vai ražotājam, kā arī atkārtota ražojuma izmantošana pēc renovācijas; |
| --- | --- |

14)

“atkārtota izmantošana” ir jebkura darbība, ar kuru ražojumi vai to sastāvdaļas, sasniedzot to pirmās izmantošanas beigas, tiek izmantoti tādam pašam nolūkam, kādam tie paredzēti, ietverot ilgstošu tā ražojuma izmantošanu, kas tiek atgriezts savākšanas punktā, izplatītājam, pārstrādātājam vai ražotājam, kā arī atkārtota ražojuma izmantošana pēc renovācijas;

| 15) | “pārstrādāšana” ir pārstrāde, kura notiek atkritumu materiālu ražošanas procesā sākotnējam mērķim vai citā nolūkā, bet neietverot enerģijas reģenerēšanu; |
| --- | --- |

15)

“pārstrādāšana” ir pārstrāde, kura notiek atkritumu materiālu ražošanas procesā sākotnējam mērķim vai citā nolūkā, bet neietverot enerģijas reģenerēšanu;

| 16) | “enerģijas reģenerēšana” ir kurināmo atkritumu izmantošana, lai radītu enerģiju tiešas dedzināšanas rezultātā kopā ar citiem atkritumiem vai bez tiem, bet ar siltuma reģenerēšanu; |
| --- | --- |

16)

“enerģijas reģenerēšana” ir kurināmo atkritumu izmantošana, lai radītu enerģiju tiešas dedzināšanas rezultātā kopā ar citiem atkritumiem vai bez tiem, bet ar siltuma reģenerēšanu;

| 17) | “reģenerācija” ir jebkura no piemērojamām operācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (20) II B pielikumā; |
| --- | --- |

17)

“reģenerācija” ir jebkura no piemērojamām operācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (20) II B pielikumā;

| 18) | “atkritumi” ir jebkura viela vai priekšmets, kas ietverts Direktīvas 2006/12/EK I pielikumā minētajās kategorijās un ko īpašnieks izmet vai vēlas izmest, vai ir lūgts izmest; |
| --- | --- |

18)

“atkritumi” ir jebkura viela vai priekšmets, kas ietverts Direktīvas 2006/12/EK I pielikumā minētajās kategorijās un ko īpašnieks izmet vai vēlas izmest, vai ir lūgts izmest;

| 19) | “bīstamie atkritumi” ir jebkuri atkritumi, uz ko attiecas 1. panta 4. punkts Padomes Direktīvā 91/689/EEK (1991. gada 12. decembris) par bīstamajiem atkritumiem (21); |
| --- | --- |

19)

“bīstamie atkritumi” ir jebkuri atkritumi, uz ko attiecas 1. panta 4. punkts Padomes Direktīvā 91/689/EEK (1991. gada 12. decembris) par bīstamajiem atkritumiem (21);

| 20) | “ekoloģisks profils” ir to izejvielu un produkcijas (piemēram, materiāli, emisijas un atkritumi) apraksts, kas saistīti ar ražojumu visā ražojumu aprites ciklā, saskaņā ar ražojumam piemērojamo īstenošanas pasākumu. Šis apraksts ir svarīgs no vides aspekta, un to izsaka fiziskā daudzumā, ko var izmērīt; |
| --- | --- |

20)

“ekoloģisks profils” ir to izejvielu un produkcijas (piemēram, materiāli, emisijas un atkritumi) apraksts, kas saistīti ar ražojumu visā ražojumu aprites ciklā, saskaņā ar ražojumam piemērojamo īstenošanas pasākumu. Šis apraksts ir svarīgs no vides aspekta, un to izsaka fiziskā daudzumā, ko var izmērīt;

| 21) | ražojumu “ekoloģiskie raksturlielumi” ir ražojumu vides aspektu pārvaldības rezultāti, ko panācis ražotājs un kas ir atspoguļoti ražojuma tehniskajā dokumentācijā; |
| --- | --- |

21)

ražojumu “ekoloģiskie raksturlielumi” ir ražojumu vides aspektu pārvaldības rezultāti, ko panācis ražotājs un kas ir atspoguļoti ražojuma tehniskajā dokumentācijā;

| 22) | “ekoloģisko raksturlielumu uzlabošana” ir ražojuma ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas process secīgās paaudzēs, lai gan ne vienmēr attiecībā uz visiem ražojuma vides aspektiem vienlaikus; |
| --- | --- |

22)

“ekoloģisko raksturlielumu uzlabošana” ir ražojuma ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas process secīgās paaudzēs, lai gan ne vienmēr attiecībā uz visiem ražojuma vides aspektiem vienlaikus;

| 23) | “ekodizains” ir vides aspektu integrācija ražojuma dizainā ar mērķi uzlabot ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus visā tā aprites ciklā; |
| --- | --- |

23)

“ekodizains” ir vides aspektu integrācija ražojuma dizainā ar mērķi uzlabot ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus visā tā aprites ciklā;

| 24) | “ekodizaina prasība” ir jebkura prasība saistībā ar ražojumu vai ražojuma dizainu ar mērķi uzlabot tā ekoloģiskos raksturlielumus vai jebkura informācijas sniegšanas prasība saistībā ar ražojuma vides aspektiem; |
| --- | --- |

24)

“ekodizaina prasība” ir jebkura prasība saistībā ar ražojumu vai ražojuma dizainu ar mērķi uzlabot tā ekoloģiskos raksturlielumus vai jebkura informācijas sniegšanas prasība saistībā ar ražojuma vides aspektiem;

| 25) | “vispārēja ekodizaina prasība” ir ekodizaina prasība, kas balstīta uz ekoloģisku ražojuma profilu kopumā un ar ko nenosaka robežvērtības attiecībā uz atsevišķiem vides aspektiem; |
| --- | --- |

25)

“vispārēja ekodizaina prasība” ir ekodizaina prasība, kas balstīta uz ekoloģisku ražojuma profilu kopumā un ar ko nenosaka robežvērtības attiecībā uz atsevišķiem vides aspektiem;

| 26) | “īpaša ekodizaina prasība” ir skaitliska un izmērāma ekodizaina prasība, kas saistīta ar ražojuma konkrētu vides aspektu, piemēram, enerģijas patēriņu lietošanas laikā, kas aprēķināts attiecībā uz konkrētu izejas parametra vienību; |
| --- | --- |

26)

“īpaša ekodizaina prasība” ir skaitliska un izmērāma ekodizaina prasība, kas saistīta ar ražojuma konkrētu vides aspektu, piemēram, enerģijas patēriņu lietošanas laikā, kas aprēķināts attiecībā uz konkrētu izejas parametra vienību;

| 27) | “saskaņotais standarts” ir tehniska specifikācija, kuras ievērošana nav obligāta un kuru Eiropas līmeņa prasības izveidošanas nolūkā pieņēmusi atzīta standartizācijas iestāde saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu un procedūrām, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (22). |
| --- | --- |

27)

“saskaņotais standarts” ir tehniska specifikācija, kuras ievērošana nav obligāta un kuru Eiropas līmeņa prasības izveidošanas nolūkā pieņēmusi atzīta standartizācijas iestāde saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu un procedūrām, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (22).

3. pants

Laišana tirgū un/vai nodošana ekspluatācijā

1.   Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ražojumus, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tie atbilst šiem pasākumiem un ja uz tiem ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.

2.   Dalībvalstis norīko iestādes, kas ir atbildīgas par tirgus uzraudzību. Tās nodrošina, ka šādām iestādēm ir nepieciešamās pilnvaras, ko tās izmanto, lai veiktu atbilstīgus pasākumus, kas tām jāveic saskaņā ar šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka uzdevumus, pilnvaras un organizatoriskos plānus kompetentajām iestādēm, kuras ir tiesīgas:

| a) | organizēt atbilstīgas un pietiekami plašas ražojumu atbilstības pārbaudes un uzlikt pienākumu ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim atsaukt neatbilstīgus ražojumus no tirgus saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

a)

organizēt atbilstīgas un pietiekami plašas ražojumu atbilstības pārbaudes un uzlikt pienākumu ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim atsaukt neatbilstīgus ražojumus no tirgus saskaņā ar 7. pantu;

| b) | pieprasīt no iesaistītajām pusēm visu nepieciešamo informāciju, kā tas ir noteikts īstenošanas pasākumos; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt no iesaistītajām pusēm visu nepieciešamo informāciju, kā tas ir noteikts īstenošanas pasākumos;

| c) | ņemt ražojumu paraugus un veikt to atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

ņemt ražojumu paraugus un veikt to atbilstības pārbaudes.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par tirgus uzraudzības rezultātiem, un vajadzības gadījumā Komisija nodod šādu informāciju citām dalībvalstīm.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem un citām ieinteresētajām pusēm ir dota iespēja iesniegt kompetentajām iestādēm apsvērumus par ražojumu atbilstību.

4. pants

Importētāja pienākumi

Ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Kopienā un ja nav tā pilnvarotā pārstāvja, importētājam ir šādi pienākumi:

| a) | nodrošināt, lai ražojumi, kuri ir laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā, atbilstu šai direktīvai un piemērojamajam īstenošanas pasākumam; un |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai ražojumi, kuri ir laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā, atbilstu šai direktīvai un piemērojamajam īstenošanas pasākumam; un

| b) | turēt EK atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju un nodrošināt to pieejamību. |
| --- | --- |

b)

turēt EK atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju un nodrošināt to pieejamību.

5. pants

Marķēšana un EK atbilstības deklarācija

1.   Pirms ražojums, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, tiek laists tirgū un/vai nodots ekspluatācijā, tam piestiprina CE marķējumu, kā arī izsniedz EK atbilstības deklarāciju, ar ko ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis garantē un deklarē, ka ražojums atbilst visiem piemērojamā īstenošanas pasākuma attiecīgajiem noteikumiem.

2.   CE marķējumu veido burti “CE”, kā parādīts III pielikumā.

3.   EK atbilstības deklarācija ietver visus VI pielikumā uzskaitītos elementus un atsauci uz atbilstīgo īstenošanas pasākumu.

4.   Ir aizliegts ražojumam piestiprināt marķējumus, kas varētu maldināt lietotājus attiecībā uz CE marķējuma nozīmi vai formu.

5.   Dalībvalstis var pieprasīt informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I pielikuma 2. daļu, to valsts valodā(-ās), kad ražojums nonāk pie tiešā lietotāja.

Dalībvalstis arī atļauj šo informāciju sniegt vienā vai vairākās citās Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

Piemērojot šā punkta pirmo daļu, dalībvalstis jo īpaši ņem vērā:

| a) | vai informācija var tikt sniegta ar saskaņoto simbolu vai atzīto kodu palīdzību vai citiem līdzekļiem; un |
| --- | --- |

a)

vai informācija var tikt sniegta ar saskaņoto simbolu vai atzīto kodu palīdzību vai citiem līdzekļiem; un

| b) | lietotāja tipu, kas paredzēts ražojumam, un sniedzamās informācijas raksturu. |
| --- | --- |

b)

lietotāja tipu, kas paredzēts ražojumam, un sniedzamās informācijas raksturu.

6. pants

Brīva aprite

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, uz kuriem attiecas piemērojamais īstenošanas pasākums, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kas atbilst visiem atbilstīgajiem piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem un kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, attiecībā uz kuriem piemērojamais īstenošanas pasākums paredz, ka ekodizaina prasības nav nepieciešamas, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.

3.   Dalībvalstis netraucē izrādīt, piemēram, gadatirgos, izstādēs un demonstrācijās, ražojumus, kas neatbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem, ja ir redzamas norādes, ka tos nevar laist tirgū un/vai nodot ekspluatācijā, kamēr nav nodrošināta atbilstība.

7. pants

Drošības klauzula

1.   Ja dalībvalsts konstatē, ka ražojums, kam ir 5. pantā minētais CE marķējums un ko izmanto tam paredzētajā nolūkā, neatbilst visiem attiecīgajiem piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim uzliek pienākumu padarīt ražojumu atbilstīgu piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem un/vai CE marķējumam un izbeigt pārkāpumu saskaņā ar nosacījumiem, ko izvirza dalībvalsts.

Ja ir pietiekami pierādījumi par ražojuma iespējamo neatbilstību, dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, kuri atkarībā no neatbilstības pakāpes var nozīmēt pat aizliegumu ražojumu laist tirgū līdz brīdim, kad tiek nodrošināta tā atbilstība.

Ja neatbilstība turpinās, dalībvalsts pieņem lēmumu ierobežot vai aizliegt attiecīgā ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā vai nodrošina tā izņemšanu no tirgus.

Ja ražojumu laišana tirgū tiek aizliegta vai tie tiek izņemti no tirgus, par to nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

2.   Jebkurā lēmumā, ko dalībvalsts pieņem saskaņā ar šo direktīvu un ar ko ierobežo vai aizliedz ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, sniedz tā pamatojumu.

Šādu lēmumu paziņo attiecīgajai pusei un to vienlaikus informē par tiesiskas aizsardzības līdzekļiem, kas tai ir pieejami saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, un termiņiem, kas attiecas uz šādiem aizsardzības līdzekļiem.

3.   Dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu, sniedzot tā pamatojumu, un jo īpaši paskaidrojot, vai neatbilstība ir radusies tādēļ, ka:

| a) | nav izpildītas piemērojamā īstenošanas pasākuma prasības; |
| --- | --- |

a)

nav izpildītas piemērojamā īstenošanas pasākuma prasības;

| b) | ir nepareizi piemēroti 10. panta 2. punktā minētie saskaņotie standarti; |
| --- | --- |

b)

ir nepareizi piemēroti 10. panta 2. punktā minētie saskaņotie standarti;

| c) | ir nepilnības 10. panta 2. punktā minētajos saskaņotajos standartos. |
| --- | --- |

c)

ir nepilnības 10. panta 2. punktā minētajos saskaņotajos standartos.

4.   Komisija bez kavēšanās apspriežas ar iesaistītajām pusēm un var lūgt tehniska rakstura padomus neatkarīgiem ārējiem ekspertiem.

Pēc šīm apspriedēm Komisija nekavējoties par savu viedokli informē dalībvalsti, kas pieņēma lēmumu, un pārējās dalībvalstis.

Ja Komisija uzskata, ka lēmums nav pamatots, tā nekavējoties informē par to dalībvalstis.

5.   Ja šā panta 1. punktā minētā lēmuma pamatā ir saskaņotā standarta nepilnības, Komisija nekavējoties sāk 10. panta 2., 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Vienlaikus Komisija informē 19. panta 1. punktā minēto komiteju.

6.   Dalībvalstis un Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas sniegta minētās procedūras laikā, ja tam ir pamatojums.

7.   Lēmumus, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar šo pantu, pārredzami publisko.

8.   Komisijas atzinumu par šiem lēmumiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Pirms ražojumu, uz ko attiecas īstenošanas pasākums, laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, ka ir veikta novērtēšana, lai pārbaudītu ražojuma atbilstību visām piemērojamā īstenošanas pasākuma atbilstīgajām prasībām.

2.   Atbilstības izvērtēšanas procedūras nosaka ar īstenošanas pasākumiem un tās ražotājiem dod iespēju izvēlēties starp iekšējo dizaina kontroli, kas noteikta šīs direktīvas IV pielikumā, un vadības sistēmu, kas noteikta šīs direktīvas V pielikumā. Ja tas ir atbilstīgi pamatots un samērā ar risku, atbilstības izvērtēšanas procedūru veido no attiecīgajiem modeļiem, kā aprakstīts Lēmuma Nr. 768/2008/EK II pielikumā.

Ja kādai dalībvalstij ir pārliecinošas norādes par ražojuma iespējamo neatbilstību, tā pēc iespējas ātrāk publicē pamatotu ražojuma atbilstības novērtējumu, kuru var veikt kompetenta struktūra, lai nepieciešamības gadījumā varētu laikus veikt korektīvas darbības.

Ja ražojumu, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, ir izstrādājusi organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/2001 (2001. gada 19. marts), ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (23), un dizaina funkcija ir ietverta reģistrācijas jomā, tad uzskata, ka šādas organizācijas vadības sistēma atbilst šīs direktīvas V pielikuma prasībām.

Ja ražojumu, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, ir izstrādājusi organizācija, kurai ir vadības sistēma, kas ietver ražojuma dizaina funkciju un kas ir ieviesta saskaņā ar saskaņotajiem standartiem, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tad uzskata, ka šāda vadības sistēma atbilst attiecīgajām V pielikuma prasībām.

3.   Pēc tam, kad ražojums, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, ir laists tirgū vai nodots ekspluatācijā, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis saglabā attiecīgos dokumentus, kas saistīti ar veikto atbilstības novērtēšanu un izsniegtajām EK atbilstības deklarācijām, pieejamus dalībvalstu inspekcijai 10 gadus pēc tam, kad ir ražots pēdējais no šādiem ražojumiem.

Attiecīgos dokumentus dara pieejamus 10 dienās pēc pieprasījuma saņemšanas no dalībvalsts kompetentās iestādes.

4.   Ar atbilstības novērtēšanu saistītos dokumentus un 5. pantā minēto EK atbilstības deklarāciju sagatavo vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām.

9. pants

Atbilstības pieņēmums

1.   Dalībvalstis uzskata, ka ražojums ar 5. pantā minēto CE marķējumu atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma atbilstīgajiem noteikumiem.

2.   Dalībvalstis ražojumu uzskata par atbilstīgu visām piemērojamā īstenošanas pasākuma attiecīgajām prasībām, ja attiecībā uz to ir piemēroti saskaņotie standarti, kuri attiecas uz šādu pasākumu un kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Ražojumus, kam piešķirta Kopienas ekoetiķete saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000, uzskata par atbilstīgiem piemērojamā īstenošanas pasākuma ekodizaina prasībām tiktāl, ciktāl ekoetiķete attiecas uz šīm prasībām.

4.   Lai noteiktu atbilstības pieņēmumu sakarā ar šo direktīvu, Komisija saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var izlemt, ka citi ekomarķējumi atbilst nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi nosacījumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 paredzēti attiecībā uz Kopienas ekoetiķeti. Ražojumus, kam ir piešķirts šāds cita veida ekomarķējums, uzskata par atbilstīgiem piemērojamā īstenošanas pasākuma ekodizaina prasībām tiktāl, ciktāl attiecīgais ekomarķējums attiecas uz šīm prasībām.

10. pants

Saskaņotie standarti

1.   Dalībvalstis, cik iespējams, nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai valsts līmenī ar iesaistītajām pusēm apspriestos par saskaņoto standartu sagatavošanas un uzraudzības procesu.

2.   Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka saskaņotie standarti, kuru piemērošana saskaņā ar pieņēmumu nozīmē atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma konkrētiem noteikumiem, pilnībā tiem neatbilst, attiecīgā dalībvalsts vai Komisija par to informē Pastāvīgo komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu, sniedzot pamatojumu. Komiteja nekavējoties sniedz savu atzinumu.

3.   Ņemot vērā komitejas atzinumu, Komisija pieņem lēmumu par to, vai atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt, nepublicēt, publicēt ar ierobežojumiem, saglabāt vai svītrot.

4.   Komisija informē attiecīgo Eiropas standartizācijas iestādi un, ja nepieciešams, izsniedz jaunu pilnvaru ar mērķi pārskatīt konkrētos saskaņotos standartus.

11. pants

Prasības attiecībā uz sastāvdaļām un mezgliem

Ar īstenošanas pasākumiem var pieprasīt, lai ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas sastāvdaļas un mezglus laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā, sniedz tā ražojuma ražotājam, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, atbilstīgu informāciju par sastāvdaļu vai mezglu materiālu sastāvu un to enerģijas, materiālu un/vai resursu patēriņu.

12. pants

Administratīvā sadarbība un informācijas apmaiņa

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu sadarbību starp iestādēm, kas atbildīgas par šīs direktīvas īstenošanu, kā arī informācijas apmaiņu to starpā un ar Komisiju, lai palīdzētu šīs direktīvas darbībā, un jo īpaši 7. panta īstenošanā.

Administratīvajā sadarbībā un informācijas apmaiņā, cik iespējams, izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, un to var atbalstīt ar attiecīgām Kopienas programmām.

Dalībvalstis informē Komisiju par iestādēm, kas atbildīgas par šīs direktīvas piemērošanu.

2.   Par precīzu raksturu un struktūru informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm lemj saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

3.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu sadarbību starp dalībvalstīm, kā minēts šajā pantā.

13. pants

Mazie un vidējie uzņēmumi

1.   To programmu kontekstā, kuras paredzētas maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un ļoti maziem uzņēmumiem, Komisija ņem vērā ierosinājumus, kuri palīdz MVU un ļoti maziem uzņēmumiem iekļaut savu ražojumu izstrādes posmā vides aspektus, tostarp arī energoefektivitāti.

2.   Īstenošanas pasākumu var papildināt ar pamatnostādnēm, kas aptver visu to MVU specifiku, kuri aktīvi darbojas nozarē. Vajadzības gadījumā saskaņā ar 1. punktu Komisija var veidot specializētus papildu materiālus, lai veicinātu to, ka MVU piemēro šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, jo īpaši nostiprinot atbalsta tīklus un struktūras, ka tās veicina, lai MVU un ļoti mazie uzņēmumi jau ražojuma izstrādes posmā ievērotu vides aizsardzības principus un pielāgotos turpmākiem Eiropas tiesību aktiem.

14. pants

Informācija patērētājiem

Saskaņā ar piemērojamo īstenošanas pasākumu ražotāji veidā, kādu tie uzskata par piemērotu, nodrošina, ka ražojumi patērētājiem sniedz:

| a) | nepieciešamo informāciju par patērētāju lomu ražojuma ilgtspējīgā lietošanā; un |
| --- | --- |

a)

nepieciešamo informāciju par patērētāju lomu ražojuma ilgtspējīgā lietošanā; un

| b) | ja to pieprasa īstenošanas pasākumi – ražojuma ekoloģisko profilu un ekodizaina priekšrocību aprakstu. |
| --- | --- |

b)

ja to pieprasa īstenošanas pasākumi – ražojuma ekoloģisko profilu un ekodizaina priekšrocību aprakstu.

15. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Ja ražojums atbilst šā panta 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, uz to saskaņā ar šā panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums. Šādus īstenošanas pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Šā panta 1. punktā minētie kritēriji ir šādi:

| a) | saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem ražojumam ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, orientējoši vairāk nekā 200 000 vienību gadā Kopienā; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem ražojumam ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, orientējoši vairāk nekā 200 000 vienību gadā Kopienā;

| b) | ņemot vērā tirgū laisto un/vai ekspluatācijā nodoto ražojumu skaitu, ražojumam ir ievērojama ietekme uz vidi Kopienā, kā noteikts Kopienas stratēģiskajās prioritātēs, kas izklāstītas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK; un |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā tirgū laisto un/vai ekspluatācijā nodoto ražojumu skaitu, ražojumam ir ievērojama ietekme uz vidi Kopienā, kā noteikts Kopienas stratēģiskajās prioritātēs, kas izklāstītas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK; un

| c) | ražojumam ir ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām, jo īpaši ņemot vērā:






  i) | to, ka nav citu attiecīgu Kopienas tiesību aktu vai tirgus spēki nespēj pienācīgi risināt šo jautājumu; un |
| --- | --- | --- |

c)

ražojumam ir ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām, jo īpaši ņemot vērā:

i)

to, ka nav citu attiecīgu Kopienas tiesību aktu vai tirgus spēki nespēj pienācīgi risināt šo jautājumu; un

| ii) | būtiskas atšķirības ekoloģiskos raksturlielumos starp tirgū pieejamiem ražojumiem, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte. |
| --- | --- |

ii)

būtiskas atšķirības ekoloģiskos raksturlielumos starp tirgū pieejamiem ražojumiem, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte.

3.   Gatavojot īstenošanas pasākuma projektu, Komisija ņem vērā visus viedokļus, ko izteikusi 19. panta 1. punktā minētā komiteja, un ņem vērā arī:

| a) | Kopienas vides prioritātes, piemērām, tās, kas noteiktas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK vai Komisijas ziņotajā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP); un |
| --- | --- |

a)

Kopienas vides prioritātes, piemērām, tās, kas noteiktas Lēmumā Nr. 1600/2002/EK vai Komisijas ziņotajā Eiropas klimata pārmaiņu programmā (EKPP); un

| b) | attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pašregulāciju, piemērām, brīvprātīgās vienošanās, kas pēc saskaņā ar 17. pantu veiktā novērtējuma, paredzams, ļaus sasniegt politikas mērķus ātrāk vai lētāk nekā obligātās prasības. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pašregulāciju, piemērām, brīvprātīgās vienošanās, kas pēc saskaņā ar 17. pantu veiktā novērtējuma, paredzams, ļaus sasniegt politikas mērķus ātrāk vai lētāk nekā obligātās prasības.

4.   Sagatavojot īstenošanas pasākuma projektu, Komisija:

| a) | ņem vērā ražojuma aprites ciklu un visus ievērojamos vides aspektus, tostarp energoefektivitāti. Vides aspektu un to uzlabošanas iespēju analīzes pamatīgums ir proporcionāls to nozīmīgumam. To ekodizaina prasību pieņemšanu, kuras attiecas uz nozīmīgiem ražojuma vides aspektiem, nevajadzīgi neaizkavē ar citiem aspektiem saistītie neskaidrie jautājumi; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā ražojuma aprites ciklu un visus ievērojamos vides aspektus, tostarp energoefektivitāti. Vides aspektu un to uzlabošanas iespēju analīzes pamatīgums ir proporcionāls to nozīmīgumam. To ekodizaina prasību pieņemšanu, kuras attiecas uz nozīmīgiem ražojuma vides aspektiem, nevajadzīgi neaizkavē ar citiem aspektiem saistītie neskaidrie jautājumi;

| b) | veic izvērtēšanu, kurā apsver ietekmi uz vidi, patērētājiem un ražotājiem, tostarp MVU, uz konkurētspēju, tostarp saistībā ar tirgiem ārpus Kopienas, uz jaunradi, tirgus piekļuvi, izmaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- |

b)

veic izvērtēšanu, kurā apsver ietekmi uz vidi, patērētājiem un ražotājiem, tostarp MVU, uz konkurētspēju, tostarp saistībā ar tirgiem ārpus Kopienas, uz jaunradi, tirgus piekļuvi, izmaksām un ieguvumiem;

| c) | ņem vērā esošos valsts tiesību aktus vides jomā, ko dalībvalstis uzskata par svarīgiem; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā esošos valsts tiesību aktus vides jomā, ko dalībvalstis uzskata par svarīgiem;

| d) | veic atbilstīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

d)

veic atbilstīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām;

| e) | sagatavo paskaidrojuma rakstu par īstenošanas pasākuma projektu, kura pamatā ir b) apakšpunktā minētais izvērtējums; un |
| --- | --- |

e)

sagatavo paskaidrojuma rakstu par īstenošanas pasākuma projektu, kura pamatā ir b) apakšpunktā minētais izvērtējums; un

| f) | nosaka īstenošanas termiņu, jebkuru pa fāzēm sadalītu vai pārejas pasākumu vai periodus, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz MVU vai uz īpašām ražojumu grupām, ko galvenokārt ražo MVU. |
| --- | --- |

f)

nosaka īstenošanas termiņu, jebkuru pa fāzēm sadalītu vai pārejas pasākumu vai periodus, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz MVU vai uz īpašām ražojumu grupām, ko galvenokārt ražo MVU.

5.   Īstenošanas pasākumi atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz ražojuma funkcionalitāti no lietotāja perspektīvas; |
| --- | --- |

a)

nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz ražojuma funkcionalitāti no lietotāja perspektīvas;

| b) | veselība, drošība un vide nav nelabvēlīgi ietekmēta; |
| --- | --- |

b)

veselība, drošība un vide nav nelabvēlīgi ietekmēta;

| c) | nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz ražojuma cenu un izmaksām, kas saistītas ar aprites ciklu; |
| --- | --- |

c)

nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz ražojuma cenu un izmaksām, kas saistītas ar aprites ciklu;

| d) | nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

d)

nav konstatēta ievērojama negatīva ietekme uz nozares konkurētspēju;

| e) | principā ekodizaina prasību noteikšanai nebūs tādu seku, ka ražotājiem būs jāizmanto patentēta tehnoloģija; un |
| --- | --- |

e)

principā ekodizaina prasību noteikšanai nebūs tādu seku, ka ražotājiem būs jāizmanto patentēta tehnoloģija; un

| f) | neuzliek ražotājiem pārmērīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

f)

neuzliek ražotājiem pārmērīgu administratīvo slogu.

6.   Īstenošanas pasākumi nosaka ekodizaina prasības saskaņā ar I un/vai II pielikumu.

Īpašas ekodizaina prasības ievieš attiecībā uz atlasītajiem vides aspektiem, kuriem ir nozīmīga ietekme uz vidi.

Īstenošanas pasākumos var arī paredzēt, ka nav nepieciešamas nekādas ekodizaina prasības attiecībā uz dažiem ekodizaina parametriem, kas minēti I pielikuma 1. daļā.

7.   Prasības formulē tā, lai nodrošinātu, ka tirgus uzraudzības iestādes var pārbaudīt ražojuma atbilstību īstenošanas pasākuma prasībām. Īstenošanas pasākums nosaka, vai pārbaude var tikt veikta tieši ar ražojumu vai pamatojoties uz tehnisko dokumentāciju.

8.   Īstenošanas pasākumi ietver elementus, kas uzskaitīti VII pielikumā.

9.   Komisijas izmantotie atbilstīgie pētījumi un analīze, sagatavojot īstenošanas pasākumu, būtu jādara publiski pieejami, īpaši paredzot ieinteresētajiem MVU vieglu piekļuvi un izmantošanu.

10.   Vajadzības gadījumā īstenošanas pasākumam, ar ko nosaka ekodizaina prasības, pievieno noteikumus par dažādu vides aspektu līdzsvarošanu. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

16. pants

Darba plāns

1.   Saskaņā ar 15. pantā izklāstītajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar 18. pantā minēto Apspriežu forumu Komisija ne vēlāk kā 2011. gada 21. oktobrī izstrādā darba plānu, ko dara publiski pieejamu.

Darba plānā nākamajiem trim gadiem nosaka to ražojumu grupu sarakstu, kuras uzskata par prioritārām, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus.

Pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisija periodiski izdara grozījumus darba plānā.

2.   Tomēr pārejas laikposmā, kamēr tiek izstrādāts pirmais šā panta 1. punktā minētais darba plāns, saskaņā ar 15. pantā izklāstītajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā pirms termiņa ievieš:

| a) | īstenošanas pasākumus, sākot ar tiem ražojumiem, kam saskaņā ar EKPP ir augsts potenciāls attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju rentablu samazināšanu, piemēram, apkures un ūdens sildīšanas iekārtām, sistēmām ar elektromotoriem, apgaismojumu mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, mājsaimniecības ierīcēm, biroja iekārtām mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, sadzīves elektroiekārtām, plaša patēriņa elektroniskajām iekārtām un apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas iekārtām; un |
| --- | --- |

a)

īstenošanas pasākumus, sākot ar tiem ražojumiem, kam saskaņā ar EKPP ir augsts potenciāls attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju rentablu samazināšanu, piemēram, apkures un ūdens sildīšanas iekārtām, sistēmām ar elektromotoriem, apgaismojumu mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, mājsaimniecības ierīcēm, biroja iekārtām mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē, sadzīves elektroiekārtām, plaša patēriņa elektroniskajām iekārtām un apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas iekārtām; un

| b) | atsevišķu īstenošanas pasākumu, lai samazinātu gaidīšanas režīma zudumus ražojumu grupai. |
| --- | --- |

b)

atsevišķu īstenošanas pasākumu, lai samazinātu gaidīšanas režīma zudumus ražojumu grupai.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

17. pants

Pašregulācija

Brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus, kas šīs direktīvas sakarā piedāvāti kā alternatīva īstenošanas pasākumiem, izvērtē, pamatojoties vismaz uz VIII pielikumu.

18. pants

Apspriežu forums

Komisija nodrošina, ka savā darbībā attiecībā uz katru īstenošanas pasākumu tā ievēro dalībvalstu pārstāvju un to visu ieinteresēto pušu proporcionālu dalību, kas saistītas ar konkrēto ražojumu vai ražojumu grupu. Šādas puses ietver, piemēram, nozari, tostarp MVU, amatniecības nozari, arodbiedrības, tirgotājus, mazumtirgotājus, importētājus, vides aizsardzības grupas un patērētāju organizācijas. Šīs puses jo īpaši līdzdarbojas īstenošanas pasākumu noteikšanā un pārskatīšanā, izveidoto tirgus uzraudzības mehānismu efektivitātes izvērtēšanā un brīvprātīgo vienošanos un citu pašregulācijas pasākumu izvērtēšanā. Šīs puses tiekas Apspriežu forumā. Komisija pieņem foruma reglamentu.

19. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

20. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus, ko piemēro par to valsts tiesību normu pārkāpumiem, kuras pieņemtas saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek īstenoti. Noteiktās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas, ņemot vērā neatbilstības pakāpi un to neatbilstīgo ražojumu vienību skaitu, kas laisti Kopienas tirgū. Dalībvalstis līdz 2010. gada 20. novembrim paziņo šos noteikumus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem turpmākiem to grozījumiem.

21. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā 2012. gadā Komisija izskata šīs direktīvas un tās īstenošanas pasākumu efektivitāti, tostarp:

| a) | metodi, ar kuru nosaka un ņem vērā svarīgus vides parametrus, piemēram, resursu izmantošanas efektivitāti visā ražojuma aprites ciklā; |
| --- | --- |

a)

metodi, ar kuru nosaka un ņem vērā svarīgus vides parametrus, piemēram, resursu izmantošanas efektivitāti visā ražojuma aprites ciklā;

| b) | sliekšņus īstenošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

sliekšņus īstenošanas pasākumiem;

| c) | tirgus uzraudzības mehānismu; un |
| --- | --- |

c)

tirgus uzraudzības mehānismu; un

| d) | jebkuras attiecīgas pašregulācijas veicināšanu. |
| --- | --- |

d)

jebkuras attiecīgas pašregulācijas veicināšanu.

Saskaņā ar šo pārskatu, un jo īpaši apsverot pieredzi saistībā ar šīs direktīvas paplašināto darbības jomu, Komisija pēc apspriešanās ar 18. pantā minēto Apspriežu forumu jo īpaši izvērtē, cik piemēroti būtu paplašināt direktīvas darbības jomu un attiecināt to arī uz tādiem ražojumiem, kuri nav saistīti ar enerģiju, lai būtisku samazinātu ietekmi uz vidi visā šādu ražojumu aprites ciklā, un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu šīs direktīvas grozījumiem.

22. pants

Konfidencialitāte

Informācijas sniegšanas prasības, kas minētas 11. pantā un I pielikuma 2. daļā un kas jāpilda ražotājam un/vai tā pilnvarotam pārstāvim, ir samērīgas un ņem vērā komerciāli svarīgās informācijas likumīgo konfidencialitāti.

23. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2010. gada 20. novembrim nodrošinātu 1. līdz 9. panta, 11., 14., 15. un 20. panta un I līdz V, VII un VIII pielikuma prasību izpildi. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos ietver arī paziņojumu, ka atsauces spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvu, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces un kā sniegt šādu paziņojumu.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

24. pants

Atcelšana

Direktīva 2005/32/EK, kas grozīta ar IX pielikuma A daļā norādīto direktīvu, tiek atcelta, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz IX pielikuma B daļā izklāstītajiem termiņiem, kad tām attiecīgās direktīvas jātransponē savos tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu X pielikumā.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

26. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2009. gada 21. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  OV C 100, 30.4.2009., 120. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 24. septembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.

3

(4)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

5

(6)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

6

(7)  OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.

7

(8)  OV C 141, 19.5.2000., 1. lpp.

8

(9)  OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.

9

(10)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

10

(11)  OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.

11

(12)  OV L 37, 13.2.2003., 19. lpp.

12

(13)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

13

(14)  OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

15

(16)  OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp.

16

(17)  OV L 236, 18.9.1996., 36. lpp.

17

(18)  OV L 279, 1.11.2000., 33. lpp.

18

(19)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

19

(20)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.

20

(21)  OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp.

21

(22)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

22

(23)  OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp.

23

---

I PIELIKUMS

Vispārēju ekodizaina prasību noteikšanas metode

(minēta 15. panta 6. punktā)

Vispārējas ekodizaina prasības tiek izstrādātas ar mērķi uzlabot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, uzmanību pievēršot to ievērojamiem vides aspektiem, nenosakot robežvērtības. Šajā pielikumā minētā metode jāizmanto gadījumos, kad attiecīgajai ražojumu grupai nevar noteikt robežvērtības. Sagatavojot pasākuma projektu, kas jāiesniedz 19. panta 1. punktā minētajai komitejai, Komisijai jānosaka ievērojami vides aspekti, kuri jānorāda īstenošanas pasākumā.

Sagatavojot īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka vispārējas ekodizaina prasības saskaņā ar 15. pantu, Komisijai attiecībā uz ražojumu, kas ietverts īstenošanas pasākumā, jānosaka atbilstīgie ekodizaina parametri no tiem, kas uzskaitīti 1. daļā, kā arī informācijas sniegšanas prasības no tām, kas uzskaitītas 2. daļā, un prasības ražotājam, kas uzskaitītas 3. daļā.

1. daļa.   Ražojumu ekodizaina parametri

| 1.1. | Ciktāl tie ir saistīti ar ražojuma dizainu, ievērojami vides aspekti jāidentificē, izskatot šādus ražojuma aprites cikla posmus:






  a) | izejvielu atlase un izmantošana; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ciktāl tie ir saistīti ar ražojuma dizainu, ievērojami vides aspekti jāidentificē, izskatot šādus ražojuma aprites cikla posmus:

a)

izejvielu atlase un izmantošana;

| b) | ražošana; |
| --- | --- |

b)

ražošana;

| c) | iepakošana, transports un izplatīšana; |
| --- | --- |

c)

iepakošana, transports un izplatīšana;

| d) | uzstādīšana un uzturēšana; |
| --- | --- |

d)

uzstādīšana un uzturēšana;

| e) | lietošana; un |
| --- | --- |

e)

lietošana; un

| f) | ekspluatācijas laika beigas, nozīmējot ražojuma stāvokli, ko tas ir sasniedzis tā pirmās izmantošanas beigās, līdz tā galīgai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

f)

ekspluatācijas laika beigas, nozīmējot ražojuma stāvokli, ko tas ir sasniedzis tā pirmās izmantošanas beigās, līdz tā galīgai iznīcināšanai.

| 1.2. | Katram posmam, kur tas nepieciešams, ir jāizvērtē šādi vides aspekti:






  a) | paredzētais materiālu, enerģijas un citu resursu, piemēram, svaiga ūdens, patēriņš; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Katram posmam, kur tas nepieciešams, ir jāizvērtē šādi vides aspekti:

a)

paredzētais materiālu, enerģijas un citu resursu, piemēram, svaiga ūdens, patēriņš;

| b) | paredzētās emisijas gaisā, ūdenī vai augsnē; |
| --- | --- |

b)

paredzētās emisijas gaisā, ūdenī vai augsnē;

| c) | paredzētais piesārņojums ar fizikāliem efektiem, piemēram, troksni, vibrāciju, radiāciju, elektromagnētiskajiem laukiem; |
| --- | --- |

c)

paredzētais piesārņojums ar fizikāliem efektiem, piemēram, troksni, vibrāciju, radiāciju, elektromagnētiskajiem laukiem;

| d) | paredzētais atkritumu daudzums; un |
| --- | --- |

d)

paredzētais atkritumu daudzums; un

| e) | materiālu un/vai enerģijas atkārtotas izmantošanas, pārstrādes un reģenerēšanas iespējas, ņemot vērā Direktīvu 2002/96/EK. |
| --- | --- |

e)

materiālu un/vai enerģijas atkārtotas izmantošanas, pārstrādes un reģenerēšanas iespējas, ņemot vērā Direktīvu 2002/96/EK.

| 1.3. | Jo īpaši jāizmanto, kur iespējams, šādi parametri, ko nepieciešamības gadījumā papildina ar citiem, lai izvērtētu to vides aspektu uzlabošanās potenciālu, kas minēti 1.2. punktā:






  a) | ražojuma svars un apjoms; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Jo īpaši jāizmanto, kur iespējams, šādi parametri, ko nepieciešamības gadījumā papildina ar citiem, lai izvērtētu to vides aspektu uzlabošanās potenciālu, kas minēti 1.2. punktā:

a)

ražojuma svars un apjoms;

| b) | materiālu izmantošana, kas iegūti pārstrādes rezultātā; |
| --- | --- |

b)

materiālu izmantošana, kas iegūti pārstrādes rezultātā;

| c) | enerģijas, ūdens un citu resursu patēriņš ražojuma aprites cikla laikā; |
| --- | --- |

c)

enerģijas, ūdens un citu resursu patēriņš ražojuma aprites cikla laikā;

| d) | tādu vielu izmantošana, kas tiek uzskatītas par kaitīgām veselībai un/vai videi saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (1) un ņemot vērā tiesību aktus par konkrētu vielu laišanu tirgū un lietošanu, piemēram, Padomes Direktīvu 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (2) vai Direktīvu 2002/95/EK; |
| --- | --- |

d)

tādu vielu izmantošana, kas tiek uzskatītas par kaitīgām veselībai un/vai videi saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (1) un ņemot vērā tiesību aktus par konkrētu vielu laišanu tirgū un lietošanu, piemēram, Padomes Direktīvu 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (2) vai Direktīvu 2002/95/EK;

| e) | to patērēto elementu daudzums un būtība, kas nepieciešami atbilstīgajai ražojuma izmantošanai un uzturēšanai; |
| --- | --- |

e)

to patērēto elementu daudzums un būtība, kas nepieciešami atbilstīgajai ražojuma izmantošanai un uzturēšanai;

| f) | ērta piekļuve atkārtotai izmantošanai un pārstrādei, kas izteikta ar: izmantoto materiālu un sastāvdaļu skaitu, standarta sastāvdaļu izmantošanu, laiku, kas nepieciešams demontēšanai, nepieciešamajiem instrumentiem, lai veiktu demontāžu, sastāvdaļu un materiālu kodēšanas standartu izmantošanu, lai noteiktu sastāvdaļas un materiālus, kas noderīgi atkārtotai izmantošanai un pārstrādei (tostarp plastmasas daļu marķēšanu saskaņā ar ISO standartiem), viegli pārstrādājamu materiālu izmantošanu, ērtu piekļuvi vērtīgiem un citiem pārstrādājamiem materiāliem un sastāvdaļām; ērtu piekļuvi materiāliem un sastāvdaļām, kas satur kaitīgas vielas; |
| --- | --- |

f)

ērta piekļuve atkārtotai izmantošanai un pārstrādei, kas izteikta ar: izmantoto materiālu un sastāvdaļu skaitu, standarta sastāvdaļu izmantošanu, laiku, kas nepieciešams demontēšanai, nepieciešamajiem instrumentiem, lai veiktu demontāžu, sastāvdaļu un materiālu kodēšanas standartu izmantošanu, lai noteiktu sastāvdaļas un materiālus, kas noderīgi atkārtotai izmantošanai un pārstrādei (tostarp plastmasas daļu marķēšanu saskaņā ar ISO standartiem), viegli pārstrādājamu materiālu izmantošanu, ērtu piekļuvi vērtīgiem un citiem pārstrādājamiem materiāliem un sastāvdaļām; ērtu piekļuvi materiāliem un sastāvdaļām, kas satur kaitīgas vielas;

| g) | izmantoto sastāvdaļu iestrādāšana; |
| --- | --- |

g)

izmantoto sastāvdaļu iestrādāšana;

| h) | tādu tehnisko risinājumu neizmantošana, kas traucē sastāvdaļu un iekārtu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi; |
| --- | --- |

h)

tādu tehnisko risinājumu neizmantošana, kas traucē sastāvdaļu un iekārtu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi;

| i) | ekspluatācijas laika paildzināšana, kas izteikta ar minimālo garantēto ekspluatācijas laikposmu, minimālo laiku rezerves daļu pieejamībai, modularitāti, uzlabošanas iespējām, labošanas iespējām; |
| --- | --- |

i)

ekspluatācijas laika paildzināšana, kas izteikta ar minimālo garantēto ekspluatācijas laikposmu, minimālo laiku rezerves daļu pieejamībai, modularitāti, uzlabošanas iespējām, labošanas iespējām;

| j) | radīto atkritumu apjoms un radīto kaitīgo atkritumu apjoms; |
| --- | --- |

j)

radīto atkritumu apjoms un radīto kaitīgo atkritumu apjoms;

| k) | emisijas gaisā (siltumnīcas efektu izraisošas gāzes, skābie aģenti, gaistoši organiski savienojumi, viela, kas noārda ozona slāni, noturīgi organiskie piesārņotāji, smagie metāli, smalku daļiņu un suspendēto daļiņu vielas), neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai, lai tuvinātu dalībvalstu likumus (3); |
| --- | --- |

k)

emisijas gaisā (siltumnīcas efektu izraisošas gāzes, skābie aģenti, gaistoši organiski savienojumi, viela, kas noārda ozona slāni, noturīgi organiskie piesārņotāji, smagie metāli, smalku daļiņu un suspendēto daļiņu vielas), neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai, lai tuvinātu dalībvalstu likumus (3);

| l) | emisijas ūdenī (smagie metāli, vielas, kas nelabvēlīgi ietekmē skābekļa līdzsvaru, noturīgi organiskie piesārņotāji); un |
| --- | --- |

l)

emisijas ūdenī (smagie metāli, vielas, kas nelabvēlīgi ietekmē skābekļa līdzsvaru, noturīgi organiskie piesārņotāji); un

| m) | emisijas augsnē (jo īpaši bīstamu vielu noplūde un izlīšana ražojumu lietošanas posmā un noplūdes potenciāls atkritumu apglabāšanas procesā). |
| --- | --- |

m)

emisijas augsnē (jo īpaši bīstamu vielu noplūde un izlīšana ražojumu lietošanas posmā un noplūdes potenciāls atkritumu apglabāšanas procesā).

2. daļa.   Informācijas sniegšanas prasības

Īstenošanas pasākumos var paredzēt prasību ražotājam sniegt informāciju, kas var ietekmēt veidu, kā ar ražojumu rīkojas, to izmanto vai pārstrādā puses, kas nav ražotājs. Šī informācija, kur vajadzīgs, var ietvert:

| a) | informāciju no projektētāja saistībā ar ražošanas procesu; |
| --- | --- |

a)

informāciju no projektētāja saistībā ar ražošanas procesu;

| b) | informāciju patērētājiem par ražojuma ievērojamiem vides parametriem un ražojuma ekoloģiskajiem raksturlielumiem; šo informāciju pievieno ražojumam, kad tas tiek laists tirgū, lai ļautu patērētājam salīdzināt šos ražojumu aspektus; |
| --- | --- |

b)

informāciju patērētājiem par ražojuma ievērojamiem vides parametriem un ražojuma ekoloģiskajiem raksturlielumiem; šo informāciju pievieno ražojumam, kad tas tiek laists tirgū, lai ļautu patērētājam salīdzināt šos ražojumu aspektus;

| c) | informāciju patērētājiem par to, kā uzstādīt, izmantot un uzturēt ražojumu, lai cik vien iespējams samazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu optimālo ekspluatācijas laikposma ilgumu, kā arī par to, kā atgriezt ražojumu tā ekspluatācijas laika beigās, un vajadzības gadījumā informāciju par rezerves daļu pieejamības laikposmu un ražojumu uzlabošanas iespējām; un |
| --- | --- |

c)

informāciju patērētājiem par to, kā uzstādīt, izmantot un uzturēt ražojumu, lai cik vien iespējams samazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu optimālo ekspluatācijas laikposma ilgumu, kā arī par to, kā atgriezt ražojumu tā ekspluatācijas laika beigās, un vajadzības gadījumā informāciju par rezerves daļu pieejamības laikposmu un ražojumu uzlabošanas iespējām; un

| d) | informāciju par apstrādes iekārtām saistībā ar demontāžu, pārstrādi vai apglabāšanu aprites cikla beigās. |
| --- | --- |

d)

informāciju par apstrādes iekārtām saistībā ar demontāžu, pārstrādi vai apglabāšanu aprites cikla beigās.

Informācijai jābūt sniegtai uz ražojuma, ja vien iespējams.

Šajā informācijā jāņem vērā pienākumi saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem, piemēram, Direktīvu 2002/96/EK.

3. daļa.   Prasības ražotājam

| 1. | Attiecībā uz vides aspektiem, kas īstenošanas pasākumā ir noteikti kā tie, ko var būtiski ietekmēt ražojuma projektēšanas laikā, ražojumu ražotājiem jāveic ražojuma modeļa izvērtēšana visā tā aprites ciklā, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par normāliem apstākļiem un izmantošanas nolūkiem. Citus vides aspektus var izskatīt brīvprātīgi.
  Pamatojoties uz šo izvērtējumu, ražotājiem jāizveido ražojuma ekoloģiskais profils. Tam jābalstās uz ražojuma parametriem, kas ir saistīti ar vidi, un fizikālās mērvienībās ieteikto ielaidi/izlaidi ražojuma aprites cikla laikā. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz vides aspektiem, kas īstenošanas pasākumā ir noteikti kā tie, ko var būtiski ietekmēt ražojuma projektēšanas laikā, ražojumu ražotājiem jāveic ražojuma modeļa izvērtēšana visā tā aprites ciklā, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par normāliem apstākļiem un izmantošanas nolūkiem. Citus vides aspektus var izskatīt brīvprātīgi.

Pamatojoties uz šo izvērtējumu, ražotājiem jāizveido ražojuma ekoloģiskais profils. Tam jābalstās uz ražojuma parametriem, kas ir saistīti ar vidi, un fizikālās mērvienībās ieteikto ielaidi/izlaidi ražojuma aprites cikla laikā.

| 2. | Ražotājiem jāizmanto šis izvērtējums, lai apsvērtu alternatīvus dizaina risinājumus un panāktos ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā kritērijus.
  Šie kritēriji jānosaka Komisijai īstenošanas pasākumā, pamatojoties uz informāciju, kas gūta pasākuma sagatavošanas laikā.
  Konkrēta risinājuma izvēlei jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp dažādiem vides aspektiem un starp vides aspektiem un citiem svarīgiem apsvērumiem, tādiem kā drošība un veselība, tehniskās prasības attiecībā uz funkcionalitāti, kvalitāte, raksturlielumi un ekonomiskie aspekti, tostarp ražošanas izmaksas un tirgus vērtība, tajā pašā laikā ievērojot visus attiecīgos tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.

Ražotājiem jāizmanto šis izvērtējums, lai apsvērtu alternatīvus dizaina risinājumus un panāktos ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā kritērijus.

Šie kritēriji jānosaka Komisijai īstenošanas pasākumā, pamatojoties uz informāciju, kas gūta pasākuma sagatavošanas laikā.

Konkrēta risinājuma izvēlei jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp dažādiem vides aspektiem un starp vides aspektiem un citiem svarīgiem apsvērumiem, tādiem kā drošība un veselība, tehniskās prasības attiecībā uz funkcionalitāti, kvalitāte, raksturlielumi un ekonomiskie aspekti, tostarp ražošanas izmaksas un tirgus vērtība, tajā pašā laikā ievērojot visus attiecīgos tiesību aktus.

---

(1)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(2)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(3)  OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

Īpašu ekodizaina prasību noteikšanas metode

(minēta 15. panta 6. punktā)

Īpašas ekodizaina prasības tiek izstrādātas ar mērķi uzlabot atsevišķu ražojuma vides aspektu. Tās var būt prasības attiecībā uz konkrētā resursa samazinātu patēriņu, piemēram, ierobežojumi resursa izmantošanai dažādos ražojuma aprites cikla posmos, kur tas ir vajadzīgs (piemēram, ūdens patēriņa ierobežojumi lietošanas posmā vai ierobežojumi attiecībā uz tā konkrētā materiāla daudzumu, kas iestrādāts ražojumā, vai prasība par pārstrādātā materiāla minimālo daudzumu).

Sagatavojot īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka īpašas ekodizaina prasības saskaņā ar 15. pantu, Komisijai saistībā ar ražojumu, uz ko attiecas īstenošanas pasākums, jānosaka attiecīgie ekodizaina parametri no tiem, kas minēti I pielikuma 1. daļā, un šādi jānosaka minēto prasību līmeņi saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru:

| 1) | tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros jāizvēlas vairāki attiecīgā ražojuma reprezentatīvie modeļi, kas ir tirgū, un tiks identificētas tehniskās iespējas uzlabot ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā šo iespēju ekonomisko dzīvotspēju un izvairoties no būtiskiem snieguma zaudējumiem vai nelietderības attiecībā uz patērētājiem.
  Tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros arī jānosaka – attiecībā uz apsvērtajiem vides aspektiem – labākā snieguma ražojumi un tirgū pieejamās tehnoloģijas.
  Analizējot un nosakot prasības, jāņem vērā starptautiskajos tirgos pieejamo ražojumu raksturlielumi un standarti, kas noteikti citu valstu tiesību aktos.
  Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā ekonomiskās un tehniskās iespējas, kā arī uzlabošanas potenciālu, jāveic konkrēti pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt ražojumu radīto ietekmi uz vidi.
  Attiecībā uz enerģijas patēriņu lietošanas laikā jānosaka enerģijas efektivitātes vai patēriņa līmenis ar mērķi neradīt liekas izmaksas tiešajiem lietotājiem ražojuma lietošanas laikā saistībā ar ražojuma reprezentatīviem modeļiem, ņemot vērā ietekmi uz citiem vides aspektiem. Aprites cikla izmaksu analīzes metodē tiek izmantota reāla atlaides likme, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz Eiropas Centrālā banka, un uz ražojuma reālistisku ekspluatācijas laika ilgumu; tas ir balstīts uz pirkšanas cenas variāciju kopumu (kas radusies no rūpniecības izmaksu variācijām) un darbības izdevumiem, kas radušies no tehniskās uzlabošanas iespēju atšķirīgajiem līmeņiem, samazinot vērtību attiecīgo ražojumu reprezentatīvo modeļu aprites cikla laikā. Darbības izdevumi sedz galvenokārt enerģijas patēriņu un citu resursu papildu izdevumus, piemēram par ūdeni vai mazgāšanas līdzekļiem.
  Jāveic jutīguma analīze, kas ietver visus attiecīgos faktorus, piemēram, enerģijas vai cita resursa cenu, izejvielu vai ražošanas izmaksas, atlaižu likmes un, attiecīgos gadījumos, ārējās vides izmaksas, tostarp siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas, no kurām izdevies izvairīties, lai pārbaudītu, vai radušās ievērojamas izmaiņas un vai vispārējie secinājumi ir atbilstīgi. Prasību attiecīgi pielāgo.
  Līdzīgu metodoloģiju var piemērot citiem resursiem, piemēram, ūdenim; |
| --- | --- |

1)

tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros jāizvēlas vairāki attiecīgā ražojuma reprezentatīvie modeļi, kas ir tirgū, un tiks identificētas tehniskās iespējas uzlabot ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus, ņemot vērā šo iespēju ekonomisko dzīvotspēju un izvairoties no būtiskiem snieguma zaudējumiem vai nelietderības attiecībā uz patērētājiem.

Tehniskās, vides un ekonomiskās analīzes ietvaros arī jānosaka – attiecībā uz apsvērtajiem vides aspektiem – labākā snieguma ražojumi un tirgū pieejamās tehnoloģijas.

Analizējot un nosakot prasības, jāņem vērā starptautiskajos tirgos pieejamo ražojumu raksturlielumi un standarti, kas noteikti citu valstu tiesību aktos.

Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā ekonomiskās un tehniskās iespējas, kā arī uzlabošanas potenciālu, jāveic konkrēti pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt ražojumu radīto ietekmi uz vidi.

Attiecībā uz enerģijas patēriņu lietošanas laikā jānosaka enerģijas efektivitātes vai patēriņa līmenis ar mērķi neradīt liekas izmaksas tiešajiem lietotājiem ražojuma lietošanas laikā saistībā ar ražojuma reprezentatīviem modeļiem, ņemot vērā ietekmi uz citiem vides aspektiem. Aprites cikla izmaksu analīzes metodē tiek izmantota reāla atlaides likme, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz Eiropas Centrālā banka, un uz ražojuma reālistisku ekspluatācijas laika ilgumu; tas ir balstīts uz pirkšanas cenas variāciju kopumu (kas radusies no rūpniecības izmaksu variācijām) un darbības izdevumiem, kas radušies no tehniskās uzlabošanas iespēju atšķirīgajiem līmeņiem, samazinot vērtību attiecīgo ražojumu reprezentatīvo modeļu aprites cikla laikā. Darbības izdevumi sedz galvenokārt enerģijas patēriņu un citu resursu papildu izdevumus, piemēram par ūdeni vai mazgāšanas līdzekļiem.

Jāveic jutīguma analīze, kas ietver visus attiecīgos faktorus, piemēram, enerģijas vai cita resursa cenu, izejvielu vai ražošanas izmaksas, atlaižu likmes un, attiecīgos gadījumos, ārējās vides izmaksas, tostarp siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas, no kurām izdevies izvairīties, lai pārbaudītu, vai radušās ievērojamas izmaiņas un vai vispārējie secinājumi ir atbilstīgi. Prasību attiecīgi pielāgo.

Līdzīgu metodoloģiju var piemērot citiem resursiem, piemēram, ūdenim;

| 2) | lai attīstītu tehnisko, vides un ekonomisko analīzi, var izmantot informāciju, kas pieejama saistībā ar citām Kopienas darbībām.
  Tas pats attiecas uz informāciju, kas pieejama no pašreizējām programmām, kas piemērotas citās pasaules valstīs, nosakot tāda ražojuma īpašas ekodizaina prasības, ko tirgo ar Eiropas Savienības ekonomiskajiem partneriem; |
| --- | --- |

2)

lai attīstītu tehnisko, vides un ekonomisko analīzi, var izmantot informāciju, kas pieejama saistībā ar citām Kopienas darbībām.

Tas pats attiecas uz informāciju, kas pieejama no pašreizējām programmām, kas piemērotas citās pasaules valstīs, nosakot tāda ražojuma īpašas ekodizaina prasības, ko tirgo ar Eiropas Savienības ekonomiskajiem partneriem;

| 3) | nosakot prasības spēkā stāšanās datumu, jāņem vērā ražojuma pārprojektēšanas posms. |
| --- | --- |

3)

nosakot prasības spēkā stāšanās datumu, jāņem vērā ražojuma pārprojektēšanas posms.

---

III PIELIKUMS

CE marķējums

(minēts 5. panta 2. punktā)

Image

Marķējumam jābūt vismaz 5 mm augstam. Ja CE marķējums ir samazināts vai palielināts, jāievēro proporcijas, kas sniegtas šeit iepriekš sniegtajā zīmējumā.

CE marķējumam jābūt piestiprinātam pie ražojuma. Ja tas nav iespējams, tas jāpiestiprina pie iepakojuma un pavaddokumentiem.

---

IV PIELIKUMS

Iekšējā dizaina kontrole

(minēta 8. panta 2. punktā)

| 1. | Šajā pielikumā aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas pilda pienākumus, kas noteikti 2. punktā, garantē un deklarē, ka ražojums atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. EK atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem, un tai jāatrodas pie ražotāja. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas pilda pienākumus, kas noteikti 2. punktā, garantē un deklarē, ka ražojums atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. EK atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem, un tai jāatrodas pie ražotāja.

| 2. | Ražotājam jāapkopo tehniskā dokumentācija, kas ļauj novērtēt ražojuma atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām.
  Šai dokumentācijai jo īpaši jāietver:






  a) | ražojuma un tā paredzētās izmantošanas vispārējais apraksts; |
| --- | --- | --- |

2.

Ražotājam jāapkopo tehniskā dokumentācija, kas ļauj novērtēt ražojuma atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām.

Šai dokumentācijai jo īpaši jāietver:

a)

ražojuma un tā paredzētās izmantošanas vispārējais apraksts;

| b) | to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultāti, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides novērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko ražotājs izmantojis, izvērtējot, dokumentējot un nosakot ražojuma dizaina risinājumus; |
| --- | --- |

b)

to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultāti, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides novērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko ražotājs izmantojis, izvērtējot, dokumentējot un nosakot ražojuma dizaina risinājumus;

| c) | ekoloģiskais profils, ja to pieprasa īstenošanas pasākums; |
| --- | --- |

c)

ekoloģiskais profils, ja to pieprasa īstenošanas pasākums;

| d) | ražojuma dizaina specifikācijas elementi saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem; |
| --- | --- |

d)

ražojuma dizaina specifikācijas elementi saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem;

| e) | to atbilstīgo standartu saraksts, kas minēti 10. pantā un ko piemēro pilnībā vai daļēji, un to risinājumu apraksts, kas pieņemti, lai panāktu atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām, ja standarti, kas minēti 10. pantā, nav piemēroti vai ja šie standarti neattiecas uz visām piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām; |
| --- | --- |

e)

to atbilstīgo standartu saraksts, kas minēti 10. pantā un ko piemēro pilnībā vai daļēji, un to risinājumu apraksts, kas pieņemti, lai panāktu atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām, ja standarti, kas minēti 10. pantā, nav piemēroti vai ja šie standarti neattiecas uz visām piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām;

| f) | tās informācijas kopija saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem, kas ir sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā; un |
| --- | --- |

f)

tās informācijas kopija saistībā ar ražojuma vides dizaina aspektiem, kas ir sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā; un

| g) | veikto mērījumu rezultāti par ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādāta informācija par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas piemērojamā īstenošanas pasākumā. |
| --- | --- |

g)

veikto mērījumu rezultāti par ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādāta informācija par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas piemērojamā īstenošanas pasākumā.

| 3. | Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojums tiek ražots saskaņā ar dizaina specifikācijām, kas minētas 2. punktā, un saskaņā ar piemērojamā pasākuma prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojums tiek ražots saskaņā ar dizaina specifikācijām, kas minētas 2. punktā, un saskaņā ar piemērojamā pasākuma prasībām.

---

V PIELIKUMS

Vadības sistēma atbilstības novērtēšanai

(minēta 8. panta 2. punktā)

1.   Šajā pielikumā aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs, kas atbilst prasībām, kuras minētas 2. punktā, garantē un deklarē, ka ražojums atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. EK atbilstības deklarācija var attiekties uz vienu vai vairākiem ražojumiem, un tai jāatrodas pie ražotāja.

2.   Vadības sistēmu var izmantot ražojuma atbilstības novērtēšanai ar nosacījumu, ka ražotājs īsteno vides elementus, kas minēti 3. punktā.

3.   Vadības sistēmas vides elementi

Šajā punktā nosaka vadības sistēmas elementus un procedūras, ar kuru palīdzību ražotājs var pierādīt, ka ražojums atbilst piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām.

3.1.   Ražojuma ekoloģisko raksturlielumu politika

Ražotājam jāspēj pierādīt atbilstību piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām. Ražotājam arī jāspēj izveidot sistēmu, lai noteiktu un pārskatītu ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķus un rādītājus, ar mērķi uzlabot ražojuma vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus.

Visi pasākumi, ko ražotājs veicis, lai uzlabotu ražojuma vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus un izveidotu tā ekoloģisko profilu, ja to prasa īstenošanas pasākums, visos projektēšanas un ražošanas posmos jāfiksē dokumentācijā sistemātiskā veidā rakstisku procedūru un instrukciju formā.

Šajās procedūrās un instrukcijās jo īpaši ir jāietver atbilstīgs apraksts attiecībā uz:

| a) | to dokumentu sarakstu, kas jāsagatavo, lai pierādītu ražojuma atbilstību, un, ja nepieciešams, kas jādara pieejams; |
| --- | --- |

a)

to dokumentu sarakstu, kas jāsagatavo, lai pierādītu ražojuma atbilstību, un, ja nepieciešams, kas jādara pieejams;

| b) | ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķiem un rādītājiem un organizatorisko struktūru, pienākumiem, vadības tiesībām un resursu iedalījumu attiecībā uz to īstenošanu un uzturēšanu; |
| --- | --- |

b)

ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķiem un rādītājiem un organizatorisko struktūru, pienākumiem, vadības tiesībām un resursu iedalījumu attiecībā uz to īstenošanu un uzturēšanu;

| c) | pārbaudēm un testiem, kas jāveic pēc ražošanas, lai pārbaudītu ražojuma sniegumu attiecībā pret ekoloģisko raksturlielumu rādītājiem; |
| --- | --- |

c)

pārbaudēm un testiem, kas jāveic pēc ražošanas, lai pārbaudītu ražojuma sniegumu attiecībā pret ekoloģisko raksturlielumu rādītājiem;

| d) | procedūrām, ar ko kontrolē nepieciešamās dokumentācijas veidošanu un nodrošina, ka dokumentācija tiek atjaunināta; un |
| --- | --- |

d)

procedūrām, ar ko kontrolē nepieciešamās dokumentācijas veidošanu un nodrošina, ka dokumentācija tiek atjaunināta; un

| e) | vadības sistēmas vides elementu īstenošanas un efektivitātes pārbaudes metodi. |
| --- | --- |

e)

vadības sistēmas vides elementu īstenošanas un efektivitātes pārbaudes metodi.

3.2.   Plānošana

Ražotājam jāizveido un jāuztur:

| a) | ražojuma ekoloģiskā profila izveidošanas procedūras; |
| --- | --- |

a)

ražojuma ekoloģiskā profila izveidošanas procedūras;

| b) | ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķi un rādītāji, kuros ņemtas vērā tehniskas iespējas, uzmanību pievēršot tehniskajām un ekonomiskajām prasībām; un |
| --- | --- |

b)

ražojuma ekoloģisko raksturlielumu mērķi un rādītāji, kuros ņemtas vērā tehniskas iespējas, uzmanību pievēršot tehniskajām un ekonomiskajām prasībām; un

| c) | šo mērķu sasniegšanas programma. |
| --- | --- |

c)

šo mērķu sasniegšanas programma.

3.3.   Īstenošana un dokumentācija

| 3.3.1. | Dokumentācijai, kas attiecas uz vadības sistēmu, jo īpaši jāatbilst šādām prasībām:






  a) | jādefinē un jādokumentē pienākumi un pilnvaras, lai nodrošinātu efektīvus ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus un ziņotu par tā darbību pārskatīšanai un uzlabošanai; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Dokumentācijai, kas attiecas uz vadības sistēmu, jo īpaši jāatbilst šādām prasībām:

a)

jādefinē un jādokumentē pienākumi un pilnvaras, lai nodrošinātu efektīvus ražojuma ekoloģiskos raksturlielumus un ziņotu par tā darbību pārskatīšanai un uzlabošanai;

| b) | jāizveido dokumenti, kuros norāda ieviestās dizaina kontroles un pārbaudes metodes, kā arī izmantotos procesus un sistemātiskos pasākumus, projektējot ražojumu; un |
| --- | --- |

b)

jāizveido dokumenti, kuros norāda ieviestās dizaina kontroles un pārbaudes metodes, kā arī izmantotos procesus un sistemātiskos pasākumus, projektējot ražojumu; un

| c) | ražotājam jāizstrādā un jāuztur informācija, lai aprakstītu vadības sistēmas galvenos vides elementus un visu prasīto dokumentu kontroles procedūras. |
| --- | --- |

c)

ražotājam jāizstrādā un jāuztur informācija, lai aprakstītu vadības sistēmas galvenos vides elementus un visu prasīto dokumentu kontroles procedūras.

| 3.3.2. | Dokumentācijā, kas saistīta ar ražojumu, jo īpaši jāietver:






  a) | ražojuma un tā paredzētās izmantošanas vispārējais apraksts; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Dokumentācijā, kas saistīta ar ražojumu, jo īpaši jāietver:

a)

ražojuma un tā paredzētās izmantošanas vispārējais apraksts;

| b) | to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultāti, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides novērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko ražotājs izmantojis, izvērtējot, dokumentējot un nosakot ražojuma dizaina risinājumus; |
| --- | --- |

b)

to attiecīgo vides novērtēšanas pētījumu rezultāti, ko veicis ražotājs, un/vai atsauces uz vides novērtēšanas literatūru vai precedentu gadījumiem, ko ražotājs izmantojis, izvērtējot, dokumentējot un nosakot ražojuma dizaina risinājumus;

| c) | ekoloģiskais profils, ja to pieprasa īstenošanas pasākums; |
| --- | --- |

c)

ekoloģiskais profils, ja to pieprasa īstenošanas pasākums;

| d) | dokumenti, kuros aprakstīti veikto mērījumu rezultāti attiecībā uz ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādāta informācija par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas ar piemērojamo īstenošanas pasākumu; |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kuros aprakstīti veikto mērījumu rezultāti attiecībā uz ekodizaina prasībām, tostarp sīki izstrādāta informācija par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar ekodizaina prasībām, kas noteiktas ar piemērojamo īstenošanas pasākumu;

| e) | ražotājam jānosaka specifikācijas, kurās norāda, jo īpaši, piemērotos standartus; gadījumā, ja netiek piemēroti standarti, kas minēti 10. pantā, vai ja tie neattiecas uz visām īstenošanas pasākuma prasībām, līdzekļi atbilstības nodrošināšanai; un |
| --- | --- |

e)

ražotājam jānosaka specifikācijas, kurās norāda, jo īpaši, piemērotos standartus; gadījumā, ja netiek piemēroti standarti, kas minēti 10. pantā, vai ja tie neattiecas uz visām īstenošanas pasākuma prasībām, līdzekļi atbilstības nodrošināšanai; un

| f) | tās informācijas kopija attiecībā uz ražojuma vides dizaina aspektiem, kas tiek sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

f)

tās informācijas kopija attiecībā uz ražojuma vides dizaina aspektiem, kas tiek sniegta saskaņā ar prasībām, kas minētas I pielikuma 2. daļā.

3.4.   Pārbaude un korektīvie pasākumi

| 3.4.1. | Ražotājam:






  a) | jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojums tiek ražots saskaņā ar tā dizaina specifikācijām un piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Ražotājam:

a)

jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojums tiek ražots saskaņā ar tā dizaina specifikācijām un piemērojamā īstenošanas pasākuma prasībām;

| b) | jāizveido un jāuztur procedūras, lai izmeklētu un atbilstīgi rīkotos neatbilstības gadījumā, kā arī ieviestu izmaiņas dokumentos fiksētajās procedūrās, kas izriet no korektīvajiem pasākumiem; un |
| --- | --- |

b)

jāizveido un jāuztur procedūras, lai izmeklētu un atbilstīgi rīkotos neatbilstības gadījumā, kā arī ieviestu izmaiņas dokumentos fiksētajās procedūrās, kas izriet no korektīvajiem pasākumiem; un

| c) | vismaz reizi trijos gados jāveic pilnīga vadības sistēmas iekšējā revīzija attiecībā uz tās vides elementiem. |
| --- | --- |

c)

vismaz reizi trijos gados jāveic pilnīga vadības sistēmas iekšējā revīzija attiecībā uz tās vides elementiem.

---

VI PIELIKUMS

EK atbilstības deklarācija

(minēta 5. panta 3. punktā)

EK atbilstības deklarācijā jābūt šādiem elementiem:

| 1) | ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

1)

ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds/nosaukums un adrese;

| 2) | modeļa apraksts, kas pietiekams tā skaidrai un nepārprotamai identifikācijai; |
| --- | --- |

2)

modeļa apraksts, kas pietiekams tā skaidrai un nepārprotamai identifikācijai;

| 3) | attiecīgos gadījumos atsauces uz izmantotajiem saskaņotajiem standartiem; |
| --- | --- |

3)

attiecīgos gadījumos atsauces uz izmantotajiem saskaņotajiem standartiem;

| 4) | attiecīgos gadījumos citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas; |
| --- | --- |

4)

attiecīgos gadījumos citi izmantotie tehniskie standarti un specifikācijas;

| 5) | attiecīgos gadījumos atsauce uz citiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, kas paredz CE marķējuma piestiprināšanu; un |
| --- | --- |

5)

attiecīgos gadījumos atsauce uz citiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, kas paredz CE marķējuma piestiprināšanu; un

| 6) | tās personas vārds, uzvārds un paraksts, kas tiesīga uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

6)

tās personas vārds, uzvārds un paraksts, kas tiesīga uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja vārdā.

---

VII PIELIKUMS

Īstenošanas pasākumu saturs

(minēts 15. panta 8. punktā)

Īstenošanas pasākumā jo īpaši jānorāda:

| 1) | konkrētā(-o) ražojuma(-u) veida(-u) precīza definīcija; |
| --- | --- |

1)

konkrētā(-o) ražojuma(-u) veida(-u) precīza definīcija;

| 2) | konkrētā(-o) ražojuma(-u) ekodizaina prasības, īstenošanas datums(-i), etapu vai pārejas pasākumi vai periodi;






  a) | vispārēju ekodizaina prasību gadījumā – atbilstīgi posmi un aspekti no tiem, kas minēti I pielikuma 1.1. un 1.2. punktā, kopā ar parametru piemēriem no tiem, kas minēti I pielikuma 1.3. punktā, kā norādījumi, lai novērtētu uzlabojumus attiecībā uz noteiktiem vides aspektiem; |
| --- | --- | --- |

2)

konkrētā(-o) ražojuma(-u) ekodizaina prasības, īstenošanas datums(-i), etapu vai pārejas pasākumi vai periodi;

a)

vispārēju ekodizaina prasību gadījumā – atbilstīgi posmi un aspekti no tiem, kas minēti I pielikuma 1.1. un 1.2. punktā, kopā ar parametru piemēriem no tiem, kas minēti I pielikuma 1.3. punktā, kā norādījumi, lai novērtētu uzlabojumus attiecībā uz noteiktiem vides aspektiem;

| b) | īpašas(-u) ekodizaina prasības(-u) gadījumā – tās (to) līmenis(-ņi); |
| --- | --- |

b)

īpašas(-u) ekodizaina prasības(-u) gadījumā – tās (to) līmenis(-ņi);

| 3) | ekodizaina parametri, kas minēti I pielikuma 1. daļā, saistībā ar kuriem nav nepieciešama ekodizaina prasība; |
| --- | --- |

3)

ekodizaina parametri, kas minēti I pielikuma 1. daļā, saistībā ar kuriem nav nepieciešama ekodizaina prasība;

| 4) | ražojuma uzstādīšanas prasības, ja tam ir tieša saistība ar ekoloģiskajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

4)

ražojuma uzstādīšanas prasības, ja tam ir tieša saistība ar ekoloģiskajiem raksturlielumiem;

| 5) | izmantojamie mērīšanas standarti un/vai mērīšanas metodes; ja iespējams, jāizmanto saskaņotie standarti, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5)

izmantojamie mērīšanas standarti un/vai mērīšanas metodes; ja iespējams, jāizmanto saskaņotie standarti, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6) | atbilstības novērtēšanas detalizēta informācija saskaņā ar Lēmumu 93/465/EEK:






  a) | ja piemērojamais(-ie) modulis(-ļi) nav A modulis, faktori, kas pamato šīs īpašās procedūras izvēli; |
| --- | --- | --- |

6)

atbilstības novērtēšanas detalizēta informācija saskaņā ar Lēmumu 93/465/EEK:

a)

ja piemērojamais(-ie) modulis(-ļi) nav A modulis, faktori, kas pamato šīs īpašās procedūras izvēli;

| b) | vajadzības gadījumā, trešo personu apstiprināšanas un/vai sertificēšanas kritēriji. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā, trešo personu apstiprināšanas un/vai sertificēšanas kritēriji.

Ja atšķirīgi moduļi ir noteikti citās CE prasībās vienam un tam pašam ražojumam, modulim, kas noteikts īstenošanas pasākumā, jādod priekšroka attiecībā uz attiecīgo prasību;

| 7) | prasības attiecībā uz informāciju, kas ražotājiem jāsniedz, jo īpaši par tiem tehniskās dokumentācijas elementiem, kas vajadzīgi, lai būtu vieglāk pārbaudīt ražojuma atbilstību īstenošanas pasākumam; |
| --- | --- |

7)

prasības attiecībā uz informāciju, kas ražotājiem jāsniedz, jo īpaši par tiem tehniskās dokumentācijas elementiem, kas vajadzīgi, lai būtu vieglāk pārbaudīt ražojuma atbilstību īstenošanas pasākumam;

| 8) | pārējas perioda ilgums, kurā dalībvalstīm jāļauj tāda ražojuma laišana tirgū un/vai nodošana ekspluatācijā, kas atbilst noteikumiem, kuri ir spēkā to teritorijā īstenošanas pasākuma pieņemšanas dienā; |
| --- | --- |

8)

pārējas perioda ilgums, kurā dalībvalstīm jāļauj tāda ražojuma laišana tirgū un/vai nodošana ekspluatācijā, kas atbilst noteikumiem, kuri ir spēkā to teritorijā īstenošanas pasākuma pieņemšanas dienā;

| 9) | īstenošanas pasākuma novērtēšanas un iespējamās pārskatīšanas datums, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības ātrumu. |
| --- | --- |

9)

īstenošanas pasākuma novērtēšanas un iespējamās pārskatīšanas datums, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības ātrumu.

---

VIII PIELIKUMS

Pašregulācija

(minēta 17. pantā)

Papildus juridiskajai pamatprasībai, ka ierosinātajiem pašregulācijas pasākumiem jāatbilst visiem Līguma noteikumiem (jo īpaši iekšējā tirgus un konkurences noteikumiem), kā arī Kopienas starptautiskajām saistībām, tostarp daudzpusējiem tirdzniecības noteikumiem, lai izvērtētu ierosināto pašregulācijas pasākumu atbilstību izmantošanai par alternatīvu īstenošanas pasākumam saskaņā ar šo direktīvu, var izmantot šādu papildināmu kritēriju sarakstu:

1.   Atvērtība līdzdalībai

Ierosinātajiem pašregulācijas pasākumiem jābūt pieejamiem trešo valstu komersantu dalībai gan sagatavošanas fāzē, gan īstenošanas fāzē.

2.   Pievienotā vērtība

Ierosinātajiem pašregulācijas pasākumiem jārada pievienotā vērtība (attiecībā pret pastāvošo situāciju), kas izpaužas attiecīgā ražojuma ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanā.

3.   Reprezentativitāte

Uzņēmumiem un to asociācijām, kas piedalās pašregulācijas pasākumos, jāpārstāv attiecīgās ekonomikas nozares būtiski lielākā daļa ar pēc iespējas mazāk izņēmumiem. Jānodrošina konkurences noteikumu ievērošana.

4.   Skaitļos un posmos izteiktie mērķi

Mērķi, ko definējušas attiecīgās puses, jānosaka skaidri un precīzi, pamatojoties uz skaidru bāzi. Ja ierosinātais pašregulācijas pasākums attiecas uz ilgtermiņa periodu, jānosaka starpposmu mērķi. Jābūt iespējai kontrolēt atbilstību mērķiem un starpposmu mērķiem, un šai kontrolei jānotiek pieejamos apstākļos un jābūt ticamai, kā arī jāizmanto skaidri un uzticami rādītāji. Pētījumos gūtajiem datiem, kā arī zinātniska un tehniska rakstura pamatinformācijai jāatvieglo šādu rādītāju izstrādāšana.

5.   Sabiedrības iesaistīšana

Lai nodrošinātu pārredzamību, ierosinātie pašregulācijas pasākumi jādara zināmi atklātībai, jo īpaši izmantojot internetu un citus elektroniskos informācijas izplatīšanas līdzekļus.

Pārredzamībai jāattiecas arī uz starpposma un nobeiguma uzraudzības ziņojumiem. Ieinteresētās personas, tostarp dalībvalstis, ražotāji, nevalstiskās organizācijas vides aizsardzības jomā un patērētāju asociācijas, ir jāaicina sniegt apsvērumus par ierosināto pašregulācijas pasākumu.

6.   Uzraudzība un ziņošana

Ierosinātajiem pašregulācijas pasākumiem jāietver labi plānota uzraudzības sistēma, kurā skaidri noteikti uzņēmumu un neatkarīgo inspektoru pienākumi. Komisijas dienesti, sadarbojoties ar ierosinātā pašregulācijas pasākuma dalībniekiem, jāaicina uzraudzīt mērķu sasniegšanu.

Uzraudzības un ziņošanas plānam jābūt detalizētam, pārredzamam un objektīvam. Komisijas dienestiem, kam palīdz 19. panta 1. punktā minētā komiteja, ir jābūt pienākumam noteikt, vai brīvprātīgās vienošanās vai citu pašregulācijas pasākumu mērķi ir tikuši sasniegti.

7.   Ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība

Ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksas, jo īpaši saistībā ar uzraudzību, nedrīkst radīt neproporcionāli lielu administratīvo nastu, salīdzinot ar mērķiem un citiem pieejamiem politikas instrumentiem.

8.   Ilgtspējība

Ierosinātajiem pašregulācijas pasākumiem jāatbilst šīs direktīvas politikas mērķiem, tostarp integrētajai pieejai, kā arī jābūt saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem. Jāintegrē patērētāju intereses, veselība, dzīves līmenis un ekonomiskās intereses.

9.   Stimulu saderība

Ierosinātie pašregulācijas pasākumi diez vai sniegs paredzamus rezultātus, ja citi faktori un stimuli – tirgus spiediens, nodokļi un valsts tiesību akti – pašregulācijas iniciatīvā iesaistītajiem dalībniekiem dos pretrunīgus signālus. Šajā sakarā nepieciešams, lai politika būtu saskaņota, un tas jāņem vērā, izvērtējot ierosinātā pasākuma efektivitāti.

---

IX PIELIKUMS

A DAĻA

Atceltā direktīva un tās secīgie grozījumi

(minēta 24. pantā)

| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK
  (OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.) | |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/28/EK
  (OV L 81, 20.3.2008., 48. lpp.) | tikai 1. pants |

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK

(OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/28/EK

(OV L 81, 20.3.2008., 48. lpp.)

tikai 1. pants

B DAĻA

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēta 24. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 2005/32/EK | 2007. gada 11. augusts |
| 2008/28/EK | — |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

2005/32/EK

2007. gada 11. augusts

2008/28/EK

—

---

X PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2005/32/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. līdz 20. pants | 1. līdz 20. pants |
| 21. pants | — |
| 22. pants | — |
| 23. pants | 21. pants |
| 24. pants | 22. pants |
| 25. pants | — |
| — | 23. pants |
| — | 24. pants |
| 26. pants | 25. pants |
| 27. pants | 26. pants |
| I līdz VIII pielikums | I līdz VIII pielikums |
| — | IX pielikums |
| — | X pielikums |

Direktīva 2005/32/EK

Šī direktīva

1. līdz 20. pants

1. līdz 20. pants

21. pants

—

22. pants

—

23. pants

21. pants

24. pants

22. pants

25. pants

—

—

23. pants

—

24. pants

26. pants

25. pants

27. pants

26. pants

I līdz VIII pielikums

I līdz VIII pielikums

—

IX pielikums

—

X pielikums

---

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/36

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/126/EK

(2009. gada 21. oktobris)

par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (3), noteica nepieciešamību samazināt gaisa piesārņojumu tiktāl, lai tā kaitīgā ietekme uz cilvēka veselību un vidi būtu minimāla. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (3), noteica nepieciešamību samazināt gaisa piesārņojumu tiktāl, lai tā kaitīgā ietekme uz cilvēka veselību un vidi būtu minimāla.

| (2) | Ženēvas protokolā par gaistošo organisko savienojumu emisiju vai to pārrobežu plūsmu kontroli ir noteikti emisiju samazināšanas mērķi attiecībā uz gaistošiem organiskiem savienojumiem (GOS), un Gēteborgas protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (4) ir noteiktas maksimālās emisijas četriem piesārņotajiem – sēra dioksīdam, slāpekļa oksīdiem, gaistošiem organiskiem savienojumiem un amonjakam, kā arī tiek prasīts izmantot labākās pieejamās metodes emisiju līmeņa samazināšanai. |
| --- | --- |

(2)

Ženēvas protokolā par gaistošo organisko savienojumu emisiju vai to pārrobežu plūsmu kontroli ir noteikti emisiju samazināšanas mērķi attiecībā uz gaistošiem organiskiem savienojumiem (GOS), un Gēteborgas protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (4) ir noteiktas maksimālās emisijas četriem piesārņotajiem – sēra dioksīdam, slāpekļa oksīdiem, gaistošiem organiskiem savienojumiem un amonjakam, kā arī tiek prasīts izmantot labākās pieejamās metodes emisiju līmeņa samazināšanai.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (5) ir noteikti mērķi gaisa kvalitātes jomā saistībā ar piezemes ozonu un benzolu, savukārt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/81/EK (2001. gada 23. oktobris) par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (6) valstīm ir noteiktas to gaistošo organisko savienojumu maksimāli pieļaujamās emisijas, kuri saistīti ar piezemes ozona veidošanos. Gaistošo organisko savienojumu, tostarp benzīna tvaiku, emisijas vienā dalībvalstī var radīt gaisa kvalitātes problēmas citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (5) ir noteikti mērķi gaisa kvalitātes jomā saistībā ar piezemes ozonu un benzolu, savukārt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/81/EK (2001. gada 23. oktobris) par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (6) valstīm ir noteiktas to gaistošo organisko savienojumu maksimāli pieļaujamās emisijas, kuri saistīti ar piezemes ozona veidošanos. Gaistošo organisko savienojumu, tostarp benzīna tvaiku, emisijas vienā dalībvalstī var radīt gaisa kvalitātes problēmas citās dalībvalstīs.

| (4) | Arī ozons ir siltumnīcefekta gāze un veicina atmosfēras sasilšanu un klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

(4)

Arī ozons ir siltumnīcefekta gāze un veicina atmosfēras sasilšanu un klimata pārmaiņas.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/63/EK (1994. gada 20. decembris) par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (7) (benzīna tvaiku uztveršanas pirmā pakāpe), mērķis ir to benzīna tvaiku uztveršana, kuru emisijas rodas benzīna glabāšanas un tā sadales laikā starp termināliem un degvielas uzpildes stacijām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/63/EK (1994. gada 20. decembris) par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (7) (benzīna tvaiku uztveršanas pirmā pakāpe), mērķis ir to benzīna tvaiku uztveršana, kuru emisijas rodas benzīna glabāšanas un tā sadales laikā starp termināliem un degvielas uzpildes stacijām.

| (6) | Benzīna tvaiku emisijas notiek arī degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos, un tās jāsavāc veidā, kas atbilst Direktīvas 94/63/EK noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Benzīna tvaiku emisijas notiek arī degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos, un tās jāsavāc veidā, kas atbilst Direktīvas 94/63/EK noteikumiem.

| (7) | Ir izstrādāti un ieviesti dažādi Kopienas instrumenti GOS emisiju ierobežošanai. Tomēr ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai īstenotu mērķus, kas noteikti Sestajā Kopienas vides rīcības programmā un Direktīvā 2001/81/EK. |
| --- | --- |

(7)

Ir izstrādāti un ieviesti dažādi Kopienas instrumenti GOS emisiju ierobežošanai. Tomēr ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai īstenotu mērķus, kas noteikti Sestajā Kopienas vides rīcības programmā un Direktīvā 2001/81/EK.

| (8) | Lai samazinātu autotransporta degvielas radītu siltumnīcefektu izraisošu gāzu emisijas aprites ciklu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (8), sākot no 2011. gada 1. janvāra tiks atļauta tāda benzīna laišana tirgū, kurš satur lielāku biodegvielas īpatsvaru nekā iepriekš. Tas var palielināt GOS emisijas, jo dalībvalstīm ir iespēja piemērot ierobežotus izņēmumus šajā direktīvā noteiktajām prasībām attiecībā uz tvaika spiedienu. |
| --- | --- |

(8)

Lai samazinātu autotransporta degvielas radītu siltumnīcefektu izraisošu gāzu emisijas aprites ciklu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (8), sākot no 2011. gada 1. janvāra tiks atļauta tāda benzīna laišana tirgū, kurš satur lielāku biodegvielas īpatsvaru nekā iepriekš. Tas var palielināt GOS emisijas, jo dalībvalstīm ir iespēja piemērot ierobežotus izņēmumus šajā direktīvā noteiktajām prasībām attiecībā uz tvaika spiedienu.

| (9) | Esošajām degvielas uzpildes stacijām var rasties nepieciešamība pielāgot esošo infrastruktūru, un tvaiku uztveršanas iekārtas vēlams uzstādīt degvielas padeves sistēmas rekonstrukcijas laikā (proti, degvielas uzpildes stacijas infrastruktūras, jo īpaši rezervuāru un cauruļu, būtiska pārveide vai atjaunošana), jo tādējādi būtiski tiek samazinātas nepieciešamo pielāgojumu izmaksas. Tomēr lielākās esošās degvielas uzpildes stacijas ir labāk pielāgojamas un tajās tvaiku uztveršanas iekārtas būtu jāuzstāda drīzāk, jo tās rada lielākas emisijas. Jaunbūvējamās degvielas uzpildes stacijās benzīna tvaiku uztveršanas iekārtas var paredzēt jau to projektēšanas un būvniecības posmā, tāpēc tajās šīs iekārtas iespējams uzstādīt nekavējoties. |
| --- | --- |

(9)

Esošajām degvielas uzpildes stacijām var rasties nepieciešamība pielāgot esošo infrastruktūru, un tvaiku uztveršanas iekārtas vēlams uzstādīt degvielas padeves sistēmas rekonstrukcijas laikā (proti, degvielas uzpildes stacijas infrastruktūras, jo īpaši rezervuāru un cauruļu, būtiska pārveide vai atjaunošana), jo tādējādi būtiski tiek samazinātas nepieciešamo pielāgojumu izmaksas. Tomēr lielākās esošās degvielas uzpildes stacijas ir labāk pielāgojamas un tajās tvaiku uztveršanas iekārtas būtu jāuzstāda drīzāk, jo tās rada lielākas emisijas. Jaunbūvējamās degvielas uzpildes stacijās benzīna tvaiku uztveršanas iekārtas var paredzēt jau to projektēšanas un būvniecības posmā, tāpēc tajās šīs iekārtas iespējams uzstādīt nekavējoties.

| (10) | No jauna ražoto transportlīdzekļu degvielas tvertnes nesatur benzīna tvaikus. Tāpēc ir lietderīgi neattiecināt šo noteikumu uz šādu transportlīdzekļu pirmo uzpildi. |
| --- | --- |

(10)

No jauna ražoto transportlīdzekļu degvielas tvertnes nesatur benzīna tvaikus. Tāpēc ir lietderīgi neattiecināt šo noteikumu uz šādu transportlīdzekļu pirmo uzpildi.

| (11) | Kaut arī vairākās valstīs ir paredzētas prasības attiecībā uz benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmām, Kopienas tiesību akti to nereglamentē. Tādēļ, lai panāktu lielāku ieguvumu videi un veicinātu benzīna tvaiku uztveršanas iekārtu tirdzniecību, ir lietderīgi noteikt vienādu benzīna tvaiku uztveršanas minimālo līmeni. |
| --- | --- |

(11)

Kaut arī vairākās valstīs ir paredzētas prasības attiecībā uz benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmām, Kopienas tiesību akti to nereglamentē. Tādēļ, lai panāktu lielāku ieguvumu videi un veicinātu benzīna tvaiku uztveršanas iekārtu tirdzniecību, ir lietderīgi noteikt vienādu benzīna tvaiku uztveršanas minimālo līmeni.

| (12) | Lai nodrošinātu, ka benzīna tvaiku uztveršanas iekārtas patiešām samazina emisijas, regulāri būtu jāveic visu benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas iekārtu pārbaudes. Dalībvalstis var nolemt, ka pārbaudes jāveic vienam vai vairākiem šādiem tirgus dalībniekiem: valsts pārbaudes dienestiem, uzpildes stacijas operatoram vai kādai trešai personai. Ja notiek valsts pārbaudes, dalībvalstīm būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2001/331/EK (2001. gada 4. aprīlis), ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs (9). |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu, ka benzīna tvaiku uztveršanas iekārtas patiešām samazina emisijas, regulāri būtu jāveic visu benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas iekārtu pārbaudes. Dalībvalstis var nolemt, ka pārbaudes jāveic vienam vai vairākiem šādiem tirgus dalībniekiem: valsts pārbaudes dienestiem, uzpildes stacijas operatoram vai kādai trešai personai. Ja notiek valsts pārbaudes, dalībvalstīm būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2001/331/EK (2001. gada 4. aprīlis), ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs (9).

| (13) | Benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas iekārtas būtu regulāri jātestē. Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) vajadzētu mudināt izstrādāt saskaņotu testēšanas metodiku. |
| --- | --- |

(13)

Benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas iekārtas būtu regulāri jātestē. Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) vajadzētu mudināt izstrādāt saskaņotu testēšanas metodiku.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kuras piemēro saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpumu gadījumos un jānodrošina šo sankciju ieviešana. Šīm sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un atturošām, jo noteikumu neievērošana var radīt kaitējumu cilvēku veselībai un videi. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kuras piemēro saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpumu gadījumos un jānodrošina šo sankciju ieviešana. Šīm sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un atturošām, jo noteikumu neievērošana var radīt kaitējumu cilvēku veselībai un videi.

| (15) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (10) dalībvalstīm ir ieteikts savām vajadzībām un Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kurās pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (10) dalībvalstīm ir ieteikts savām vajadzībām un Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kurās pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas,

| (16) | Tā kā šī direktīva ir pieņemta saskaņā ar Līguma 175. pantu, tā neliedz dalībvalstīm saglabāt vai ieviest stingrākus drošības pasākumus, kas atbilst Līgumam. Saskaņā ar Līguma 176. pantu dalībvalstīm par šādiem pasākumiem jāinformē Komisija. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā šī direktīva ir pieņemta saskaņā ar Līguma 175. pantu, tā neliedz dalībvalstīm saglabāt vai ieviest stingrākus drošības pasākumus, kas atbilst Līgumam. Saskaņā ar Līguma 176. pantu dalībvalstīm par šādiem pasākumiem jāinformē Komisija.

| (17) | Šīs Direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(17)

Šīs Direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (18) | Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus attiecībā uz saskaņotām metodēm un standartiem. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(18)

Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus attiecībā uz saskaņotām metodēm un standartiem. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (19) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, samazināt benzīna tvaiku emisiju atmosfērā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka gaisa piesārņojuma pārrobežu rakstura dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, samazināt benzīna tvaiku emisiju atmosfērā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka gaisa piesārņojuma pārrobežu rakstura dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā noteikti pasākumi, kas vērsti uz benzīna tvaiku emisiju samazināšanu atmosfērā degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu transportlīdzekļos.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1) | “benzīns” ir benzīns saskaņā ar Direktīvas 94/63/EK 2. panta a) apakšpunktā noteikto definīciju; |
| --- | --- |

1)

“benzīns” ir benzīns saskaņā ar Direktīvas 94/63/EK 2. panta a) apakšpunktā noteikto definīciju;

| 2) | “benzīna tvaiki” ir gāzveida savienojumi, kas iztvaiko no benzīna; |
| --- | --- |

2)

“benzīna tvaiki” ir gāzveida savienojumi, kas iztvaiko no benzīna;

| 3) | “degvielas uzpildes stacija” ir degvielas uzpildes stacija saskaņā ar Direktīvas 94/63/EK 2. panta f) punktā noteikto definīciju; |
| --- | --- |

3)

“degvielas uzpildes stacija” ir degvielas uzpildes stacija saskaņā ar Direktīvas 94/63/EK 2. panta f) punktā noteikto definīciju;

| 4) | “esoša degvielas uzpildes stacija” ir degvielas uzpildes stacija, kas ir uzbūvēta vai kuras projektēšanas atļauja, būvatļauja vai ekspluatācijas atļauja ir izdota pirms 2012. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

4)

“esoša degvielas uzpildes stacija” ir degvielas uzpildes stacija, kas ir uzbūvēta vai kuras projektēšanas atļauja, būvatļauja vai ekspluatācijas atļauja ir izdota pirms 2012. gada 1. janvāra;

| 5) | “jauna degvielas uzpildes stacija” ir degvielas uzpildes stacija, kas ir uzbūvēta vai kuras projektēšanas atļauja, būvatļauja vai ekspluatācijas atļauja ir izdota 2012. gada 1. janvārī vai vēlāk; |
| --- | --- |

5)

“jauna degvielas uzpildes stacija” ir degvielas uzpildes stacija, kas ir uzbūvēta vai kuras projektēšanas atļauja, būvatļauja vai ekspluatācijas atļauja ir izdota 2012. gada 1. janvārī vai vēlāk;

| 6) | “benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēma” ir iekārtas, kas degvielas uzpildes stacijā paredzētas no transportlīdzekļa benzīna tvertnes uzpildīšanas laikā izplūstošo benzīna tvaiku uztveršanai un novadīšanai uz degvielas uzpildes stacijas glabātavu vai atpakaļ uz degvielas uzpildes ierīci tālākpārdošanai; |
| --- | --- |

6)

“benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēma” ir iekārtas, kas degvielas uzpildes stacijā paredzētas no transportlīdzekļa benzīna tvertnes uzpildīšanas laikā izplūstošo benzīna tvaiku uztveršanai un novadīšanai uz degvielas uzpildes stacijas glabātavu vai atpakaļ uz degvielas uzpildes ierīci tālākpārdošanai;

| 7) | “benzīna tvaiku uztveršanas efektivitāte” ir procentos izteikta benzīna tvaiku daļa, kas uztverta ar benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmu, salīdzinājumā ar benzīna tvaiku emisiju atmosfērā gadījumā, ja šāda sistēma netiktu izmantota; |
| --- | --- |

7)

“benzīna tvaiku uztveršanas efektivitāte” ir procentos izteikta benzīna tvaiku daļa, kas uztverta ar benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmu, salīdzinājumā ar benzīna tvaiku emisiju atmosfērā gadījumā, ja šāda sistēma netiktu izmantota;

| 8) | “tvaiku/benzīna attiecība” ir benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmā uztverto benzīna tvaiku tilpuma pie atmosfēras spiediena attiecība pret pārsūknētā benzīna tilpumu; |
| --- | --- |

8)

“tvaiku/benzīna attiecība” ir benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmā uztverto benzīna tvaiku tilpuma pie atmosfēras spiediena attiecība pret pārsūknētā benzīna tilpumu;

| 9) | “apgrozījums” ir degvielas uzpildes stacijā no mobiliem konteineriem izkrautā benzīna kopējais daudzums gadā. |
| --- | --- |

9)

“apgrozījums” ir degvielas uzpildes stacijā no mobiliem konteineriem izkrautā benzīna kopējais daudzums gadā.

3. pants

Degvielas uzpildes stacijas

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katra jauna degvielas uzpildes stacija tiek aprīkota ar benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmām, ja:

| a) | tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā; vai |
| --- | --- |

a)

tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā; vai

| b) | tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 100 m3 gadā un tā atrodas zem dzīvojamām telpām vai darba telpām. |
| --- | --- |

b)

tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 100 m3 gadā un tā atrodas zem dzīvojamām telpām vai darba telpām.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka esošās degvielas uzpildes stacijas, kurās tiek veikta rekonstrukcija, rekonstrukcijas laikā tiek aprīkotas ar benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmām, ja:

| a) | to faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā; vai |
| --- | --- |

a)

to faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā; vai

| b) | to faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 100 m3 gadā, un tās atrodas zem dzīvojamā telpām vai darba telpām. |
| --- | --- |

b)

to faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 100 m3 gadā, un tās atrodas zem dzīvojamā telpām vai darba telpām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkura esoša degvielas uzpildes stacija, kurā apgrozījums ir lielāks par 3 000 m3 gadā, tiek aprīkota ar benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmām ne vēlāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim.

4.   Atkāpjoties no iepriekšminētā, degvielas uzpildes stacijām, ko izmanto vienīgi saistībā ar jaunu transportlīdzekļu ražošanu un izplatīšanu, nepiemēro 1., 2. un 3. punktu.

4. pants

Benzīna tvaiku uztveršanas minimālais līmenis

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka, sākot no datuma, kad benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmas saskaņā ar 3. pantu kļūst obligātas, benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmu benzīna tvaiku uztveršanas efektivitāte ir lielāka par vai vienāda ar 85 %, kā to sertificējis ražotājs saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas līmeņa tehniskajiem standartiem vai tipa apstiprinājuma procedūrām, kā noteikts 8. pantā vai, ja šādi standarti vai procedūras nav noteikti, – saskaņā ar attiecīgajiem valsts standartiem.

2.   Sākot no datuma, kad benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmas kļūst obligātas saskaņā ar 3. pantu, tvaiku/benzīna attiecībai ir jābūt lielākai par vai vienādai ar 0,95 un mazākai par vai vienādai ar 1,05, ja uztvertie benzīna tvaiki tiek novadīti uz degvielas uzpildes stacijas glabātavu.

5. pants

Regulāras pārbaudes un patērētāju informēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ekspluatācijā esošu benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmu uztveršanas efektivitāte tiek noteikta vismaz vienu reizi katru gadu, vai nu pārbaudot, ka tvaika un benzīna attiecība simulētajos benzīna plūsmas apstākļos atbilst 4. panta 2. punktam, vai arī izmantojot kādu citu atbilstošu metodiku.

2.   Gadījumos, kad ir uzstādītas automātiskas monitoringa sistēmas, dalībvalstis nodrošina, ka benzīna tvaiku uztveršanas efektivitāte tiek noteikta vismaz reizi trīs gados. Jebkādām šādām automātiskajām monitoringa sistēmām jābūt ar benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmas un pašas monitoringa sistēmas darbības atteiču automātisku detektēšanu, degvielas uzpildes stacijas operatora darbības kļūdu indikāciju un automātisku benzīna plūsmas pārtraukšanu no bojātās degvielas uzpildes ierīces, ja 7 dienu laikā tās defekti netiek novērsti.

3.   Kad degvielas uzpildes stacijā uzstādīta benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēma, dalībvalstis nodrošina, ka degvielas uzpildes stacijas operators uzliek zīmi, uzlīmi vai citu paziņojumu, informējot patērētājus par to.

6. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šo sankciju īstenošanu. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim paziņo Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas ietekmē šos noteikumus.

7. pants

Pārskatīšana

Komisija līdz 2014. gada 31. decembrim pārskata šīs direktīvas īstenošanu un jo īpaši:

| a) | kā tiek ievērota 100 m3/gadā robežvērtība, kas minēta šis direktīvas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 2. punkta b) apakšpunktā, kā arī Direktīvas 94/63/EK 6. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

kā tiek ievērota 100 m3/gadā robežvērtība, kas minēta šis direktīvas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 2. punkta b) apakšpunktā, kā arī Direktīvas 94/63/EK 6. panta 3. punktā;

| b) | benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmu ekspluatācijas atbilstības dokumentus; un |
| --- | --- |

b)

benzīna tvaiku otrās pakāpes uztveršanas sistēmu ekspluatācijas atbilstības dokumentus; un

| c) | automātiskās uzraudzības aprīkojuma nepieciešamību. |
| --- | --- |

c)

automātiskās uzraudzības aprīkojuma nepieciešamību.

Par pārskatīšana rezultātiem tā ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā ziņojumam pievienojot likumdošanas priekšlikumu.

8. pants

Tehniski pielāgojumi

Direktīvas 4. un 5. panta vajadzībām var pieņemt saskaņotas metodes un standartus. Ja jānodrošina atbilstība Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) noteiktajiem standartiem, šos pantus var pielāgot tehnikas attīstībai, izņemot noteikumus par benzīna tvaiku uztveršanas efektivitāti un par tvaika un benzīna attiecību, kas paredzēti 4. pantā, ka arī 5. pantā paredzētos termiņus.

Šos pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

10. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto pasākumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2009. gada 21. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  2009. gada 13. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 24. septembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 179, 17.7.2003., 3. lpp.

4

(5)  OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.

5

(6)  OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.

6

(7)  OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.

7

(8)  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

8

(9)  OV L 118, 27.4.2001., 41. lpp.

9

(10)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/40 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/40

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 27. oktobris),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas

(2009/797/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumus 2006/524/EK, Euratom (1) un 2006/651/EK, Euratom (2),

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā pēc Susanna FLORIO kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 20. septembrim, Stefano PALMIERI kungs, responsabile dell’area di ricerca Sviluppo locale e politica industriale dell’IRES CGIL – Istituto di ricerche economiche e sociali Confederazione generale italiana del lavoro (Gruppo II – Lavoratori), ir iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2009. gada 27. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.

1

(2)  OV L 269, 28.9.2006., 13. lpp.

2

---

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/41

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 27. oktobris),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Nīderlandes

(2009/798/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2006/651/EK, Euratom (1),

ņemot vērā Nīderlandes valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā pēc J. W. VAN DEN BRAAK kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 20. septembrim, J. A. VAN DEN BANDT-STEL kundze, permanent gedelegeerde VNO-NCW te Brussel (Group I – Employers' Group), kā norādījis Nīderlandes ekonomikas ministrs, ir iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2009. gada 27. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 269, 28.9.2006., 13. lpp.

1

---

Komisija

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 29. oktobrī),

ar ko groza Lēmumu 2002/994/EK par atsevišķiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti no Ķīnas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8243)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/799/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2002. gada 20. decembra Lēmumu 2002/994/EK par atsevišķiem aizsardzības pasākumiem attiecībā pret dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti no Ķīnas (2), piemēro attiecībā uz visiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko importē no Ķīnas un kas paredzēti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2002. gada 20. decembra Lēmumu 2002/994/EK par atsevišķiem aizsardzības pasākumiem attiecībā pret dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas importēti no Ķīnas (2), piemēro attiecībā uz visiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko importē no Ķīnas un kas paredzēti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

| (2) | Saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu dalībvalstīm atļauj ievest minētā lēmuma pielikuma II daļā uzskaitītos produktus, kuriem pievienota Ķīnas kompetentās iestādes deklarācija, kurā paziņots, ka katram sūtījumam pirms nosūtīšanas ir veikts ķīmiskais tests, lai nodrošinātu, ka attiecīgie produkti neapdraud cilvēku veselību. Minētais tests jāveic, jo īpaši lai atklātu hloramfenikola, kā arī nitrofurāna un tā metabolītu klātbūtni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu dalībvalstīm atļauj ievest minētā lēmuma pielikuma II daļā uzskaitītos produktus, kuriem pievienota Ķīnas kompetentās iestādes deklarācija, kurā paziņots, ka katram sūtījumam pirms nosūtīšanas ir veikts ķīmiskais tests, lai nodrošinātu, ka attiecīgie produkti neapdraud cilvēku veselību. Minētais tests jāveic, jo īpaši lai atklātu hloramfenikola, kā arī nitrofurāna un tā metabolītu klātbūtni.

| (3) | Ar Komisijas 2008. gada 1. oktobra Lēmumu 2008/772/EK, ar ko groza Lēmumu 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (3), tika grozīts Komisijas Lēmums 2004/432/EK (4), lai ņemtu vērā Ķīnas kompetento iestāžu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu olām, kuras paredzētas eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas 2008. gada 1. oktobra Lēmumu 2008/772/EK, ar ko groza Lēmumu 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (3), tika grozīts Komisijas Lēmums 2004/432/EK (4), lai ņemtu vērā Ķīnas kompetento iestāžu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu olām, kuras paredzētas eksportam uz Kopienu.

| (4) | Tāpēc olas un olu produkti jāiekļauj Lēmuma 2002/994/EK pielikuma II daļā minētajā produktu sarakstā un minētais lēmums attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc olas un olu produkti jāiekļauj Lēmuma 2002/994/EK pielikuma II daļā minētajā produktu sarakstā un minētais lēmums attiecīgi jāgroza.

| (5) | Atļauja Kopienā importēt olas un olu produktus no Ķīnas neskar citus sanitāros pasākumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības apsvērumiem. |
| --- | --- |

(5)

Atļauja Kopienā importēt olas un olu produktus no Ķīnas neskar citus sanitāros pasākumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības apsvērumiem.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2002/994/EK pielikuma II daļai pievieno šādu ievilkumu:

| “— | olas un olu produkti”. |
| --- | --- |

“—

olas un olu produkti”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 29. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

1

(2)  OV L 348, 21.12.2002., 154. lpp.

2

(3)  OV L 263, 2.10.2008., 20. lpp.

3

(4)  OV L 154, 30.4.2004., 44. lpp.

4

---

| 31.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 285/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 285/43

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 30. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8347)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/800/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 96/23/EK nosaka pasākumus tās I pielikumā minēto vielu un atlieku grupu kontrolei. Saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK to trešo valstu, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes pamatproduktus, uz kuriem attiecas minētā direktīva, iekļaušana un paturēšana sarakstos ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi plānu, kurā noteikusi garantijas, ko šī valsts piedāvā attiecībā uz minētajā pielikumā norādīto atlieku un vielu grupu uzraudzību. Minētie plāni ir jāatjaunina pēc Komisijas pieprasījuma, sevišķi tad, ja tas nepieciešams noteiktu pārbaužu rezultātā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 96/23/EK nosaka pasākumus tās I pielikumā minēto vielu un atlieku grupu kontrolei. Saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK to trešo valstu, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes pamatproduktus, uz kuriem attiecas minētā direktīva, iekļaušana un paturēšana sarakstos ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi plānu, kurā noteikusi garantijas, ko šī valsts piedāvā attiecībā uz minētajā pielikumā norādīto atlieku un vielu grupu uzraudzību. Minētie plāni ir jāatjaunina pēc Komisijas pieprasījuma, sevišķi tad, ja tas nepieciešams noteiktu pārbaužu rezultātā.

| (2) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (2) apstiprina atliekvielu uzraudzības plānus, ko minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās trešās valstis iesniegušas attiecībā uz minētajā sarakstā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku pamatproduktiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/432/EK par trešo valstu iesniegto atliekvielu uzraudzības plānu apstiprināšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/23/EK (2) apstiprina atliekvielu uzraudzības plānus, ko minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās trešās valstis iesniegušas attiecībā uz minētajā sarakstā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku pamatproduktiem.

| (3) | Beliza, Kamerūna un Franču Polinēzija ir iesniegušas Komisijai atliekvielu uzraudzības plānus attiecībā uz medu. Minēto plānu izvērtējums un Komisijas saņemtā papildu informācija sniedz pietiekamas garantijas par šo trešo valstu iesniegtajiem atliekvielu uzraudzības plāniem attiecībā uz medu. Tādēļ minētais produkts jāiekļauj Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ierakstiem par katru no šīm trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Beliza, Kamerūna un Franču Polinēzija ir iesniegušas Komisijai atliekvielu uzraudzības plānus attiecībā uz medu. Minēto plānu izvērtējums un Komisijas saņemtā papildu informācija sniedz pietiekamas garantijas par šo trešo valstu iesniegtajiem atliekvielu uzraudzības plāniem attiecībā uz medu. Tādēļ minētais produkts jāiekļauj Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ierakstiem par katru no šīm trešām valstīm.

| (4) | Melnkalne pašlaik ir iekļauta Lēmuma 2004/432/EK pielikumā attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām, zirgiem un medu. Iekļāvums ir provizorisks, kamēr nav iegūtas sīkākas ziņas par atliekvielām. |
| --- | --- |

(4)

Melnkalne pašlaik ir iekļauta Lēmuma 2004/432/EK pielikumā attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām, zirgiem un medu. Iekļāvums ir provizorisks, kamēr nav iegūtas sīkākas ziņas par atliekvielām.

| (5) | Melnkalne ir iesniegusi Komisijai atjauninātu atliekvielu uzraudzības plānu attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām, mājputniem, akvakultūras produktiem, olām un medu. Minētā plāna izvērtējums un Komisijas saņemtā papildu informācija sniedz pietiekamas garantijas par atliekvielu uzraudzības plānu attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām un medu. Tādēļ minētie produkti jāpatur Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ieraksta par Melnkalni un piezīme par ieraksta provizoriskumu jāsvītro. |
| --- | --- |

(5)

Melnkalne ir iesniegusi Komisijai atjauninātu atliekvielu uzraudzības plānu attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām, mājputniem, akvakultūras produktiem, olām un medu. Minētā plāna izvērtējums un Komisijas saņemtā papildu informācija sniedz pietiekamas garantijas par atliekvielu uzraudzības plānu attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām un medu. Tādēļ minētie produkti jāpatur Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ieraksta par Melnkalni un piezīme par ieraksta provizoriskumu jāsvītro.

| (6) | Bez tam minētā plāna izvērtējums un Komisijas saņemtā papildu informācija sniedz pietiekamas garantijas par atliekvielu uzraudzības plānu attiecībā uz mājputniem, akvakultūras dzīvniekiem un olām. Tādēļ minētie produkti jāiekļauj Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ieraksta par Melnkalni. |
| --- | --- |

(6)

Bez tam minētā plāna izvērtējums un Komisijas saņemtā papildu informācija sniedz pietiekamas garantijas par atliekvielu uzraudzības plānu attiecībā uz mājputniem, akvakultūras dzīvniekiem un olām. Tādēļ minētie produkti jāiekļauj Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ieraksta par Melnkalni.

| (7) | Zirgi nav iekļauti atjauninātajā atliekvielu uzraudzības plānā, ko Melnkalne iesniegusi Komisijai. Tādēļ zirgi svītrojami Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ieraksta par minēto trešo valsti. |
| --- | --- |

(7)

Zirgi nav iekļauti atjauninātajā atliekvielu uzraudzības plānā, ko Melnkalne iesniegusi Komisijai. Tādēļ zirgi svītrojami Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā pie ieraksta par minēto trešo valsti.

| (8) | Seišelu salas pašlaik iekļautas Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā attiecībā uz akvakultūras produktiem, bet tās nav iesniegušas Komisijai 2009. gada atliekvielu uzraudzības plānu. Tādēļ minētā lēmuma pielikuma sarakstā attiecībā uz akvakultūras produktiem Seišelu salas jāsvītro. |
| --- | --- |

(8)

Seišelu salas pašlaik iekļautas Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā attiecībā uz akvakultūras produktiem, bet tās nav iesniegušas Komisijai 2009. gada atliekvielu uzraudzības plānu. Tādēļ minētā lēmuma pielikuma sarakstā attiecībā uz akvakultūras produktiem Seišelu salas jāsvītro.

| (9) | Kopienas tiesību aktu skaidrības un konsekvences labad ir jāizdara daži sīki grozījumi Lēmuma 2004/432/EK pielikuma zemsvītras piezīmēs. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas tiesību aktu skaidrības un konsekvences labad ir jāizdara daži sīki grozījumi Lēmuma 2004/432/EK pielikuma zemsvītras piezīmēs.

| (10) | Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukumiem, ir jānosaka pārejas periods, kas aptvertu dažu Melnkalnes un Seišelu salu izcelsmes dzīvnieku un dzīvnieku produktu sūtījumus, kuri no minētajām trešām valstīm nosūtīti uz Kopienu pirms šā lēmuma piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(10)

Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukumiem, ir jānosaka pārejas periods, kas aptvertu dažu Melnkalnes un Seišelu salu izcelsmes dzīvnieku un dzīvnieku produktu sūtījumus, kuri no minētajām trešām valstīm nosūtīti uz Kopienu pirms šā lēmuma piemērošanas dienas.

| (11) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/432/EK. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/432/EK.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/432/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. novembra.

Ar šo lēmumu izdarītos grozījumus Lēmuma 2004/432/EK pielikuma sarakstā nepiemēro Melnkalnes zirgu un zirgu produktu un Seišelu salu akvakultūras produktu sūtījumiem, ja šo dzīvnieku vai produktu ievedējs var pierādīt, ka tie nosūtīti un bijuši ceļā uz Kopienu attiecīgi no Melnkalnes vai Seišelu salām pirms šā lēmuma piemērošanas dienas.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

1

(2)  OV L 154, 30.4.2004., 44. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| ISO2 kods | Valsts | Liellopi | Aitas/kazas | Cūkas | Zirgi | Mājputni | Akvakultūra | Piens | Olas | Truši | Savvaļas medījumdzīvnieki | Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki | Medus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andora (1) | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | | | | | | X | | | | | | |
| AL | Albānija | | X | | | | X | | X | | | | |
| AN | Nīderlandes Antiļas | | | | | | | X (2) | | | | | |
| AR | Argentīna | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austrālija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnija un Hercegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladeša | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazīlija | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botsvāna | X | | | | | | | | | | X | |
| BY | Baltkrievija | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Beliza | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanāda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Šveice | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čīle | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerūna | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Ķīna | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| EC | Ekvadora | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Folklenda salas | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Fēru salas | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenlande | | X | | | | | | | | X | X | |
| GM | Gambija | | | | | | X | | | | | | |
| GT | Gvatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Honkonga | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Hondurasa | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Horvātija | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonēzija | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izraēla | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indija | | | | | | X | X | X | | | | X |
| IS | Īslande | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Irāna | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaika | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japāna | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizstāna | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Dienvidkoreja | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroka | | | | | | X | | | | | | |
| ME | Melnkalne | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskara | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (5) | X | X | | X (3) | | | X | | | | | |
| MU | Maurīcija | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Meksika | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaizija | | | | | X (6) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambika | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namībija | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Jaunkaledonija | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nikaragva | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Jaunzēlande | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Franču Polinēzija | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filipīnas | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitkērna | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paragvaja | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbija (7) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Krievija | X | X | X | X (3) | X | | X | X | | | X (8) | X |
| SA | Saūda Arābija | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapūra | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | Sanmarīno (9) | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Surinama | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvadora | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svazilenda | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Taizeme | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisija | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turcija | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Taivāna | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzānija | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | | | | X | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | | | | | | | X |
| US | Amerikas Savienotās Valstis | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Urugvaja | X | X | | X | | X | X | | X | X | X | X |
| VE | Venecuēla | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vjetnama | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Majota | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Dienvidāfrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabve | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2 kods

Valsts

Liellopi

Aitas/kazas

Cūkas

Zirgi

Mājputni

Akvakultūra

Piens

Olas

Truši

Savvaļas medījumdzīvnieki

Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki

Medus

AD

Andora (1)

X

X

X

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

X

AL

Albānija

X

X

X

AN

Nīderlandes Antiļas

X (2)

AR

Argentīna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austrālija

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnija un Hercegovina

X

BD

Bangladeša

X

BR

Brazīlija

X

X

X

X

X

BW

Botsvāna

X

X

BY

Baltkrievija

X (3)

X

X

X

BZ

Beliza

X

X

CA

Kanāda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveice

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čīle

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerūna

X

CN

Ķīna

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

X

X

EC

Ekvadora

X

ET

Etiopija

X

FK

Folklenda salas

X

X

FO

Fēru salas

X

GL

Grenlande

X

X

X

GM

Gambija

X

GT

Gvatemala

X

X

HK

Honkonga

X (2)

X (2)

HN

Hondurasa

X

HR

Horvātija

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonēzija

X

IL

Izraēla

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X

X

X

X

IS

Īslande

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Irāna

X

JM

Jamaika

X

X

JP

Japāna

X

KG

Kirgizstāna

X

KR

Dienvidkoreja

X

LK

Šrilanka

X

MA

Maroka

X

ME

Melnkalne

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskara

X

MK

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (5)

X

X

X (3)

X

MU

Maurīcija

X (2)

X

MX

Meksika

X

X

X

X

MY

Malaizija

X (6)

X

MZ

Mozambika

X

NA

Namībija

X

X

X

X

NC

Jaunkaledonija

X

X

X

X

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Jaunzēlande

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Franču Polinēzija

X

PH

Filipīnas

X

PN

Pitkērna

X

PY

Paragvaja

X

RS

Serbija (7)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Krievija

X

X

X

X (3)

X

X

X

X (8)

X

SA

Saūda Arābija

X

SG

Singapūra

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

Sanmarīno (9)

X

X

X

SR

Surinama

X

SV

Salvadora

X

SZ

Svazilenda

X

TH

Taizeme

X

X

X

TN

Tunisija

X

X

X

TR

Turcija

X

X

X

X

TW

Taivāna

X

X

TZ

Tanzānija

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

US

Amerikas Savienotās Valstis

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venecuēla

X

VN

Vjetnama

X

YT

Majota

X

ZA

Dienvidāfrika

X

X

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve

X

X

---

(1)  Sākotnējo atliekvielu uzraudzības plānu apstiprinājusi EK un Andoras veterinārā apakšgrupa (saskaņā ar EK un Andoras Apvienotās komitejas 1999. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 2/1999 (OV L 31, 5.2.2000., 84. lpp.).

1

(2)  Trešās valstis, kas pārtikas ražošanā izmanto tikai izejvielas no citām apstiprinātām trešām valstīm vai ES dalībvalstīm.

2

(3)  Kaušanai paredzētu dzīvu zirgu eksports (tikai pārtikas ražošanā izmantojamie dzīvnieki).

3

(4)  Tikai aitas.

4

(5)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; pagaidu kods, kas neietekmē valsts nosaukuma galīgo nomenklatūru, ko pašlaik apspriež Apvienoto Nāciju Organizācijā.

5

(6)  Tikai Rietummalaizija.

6

(7)  Bez Kosovas, kā noteikts ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

7

(8)  Tikai ziemeļbrieži no Murmanskas un Jamalas Ņencu reģioniem.

8

(9)  Uzraudzības plāns apstiprināts saskaņā ar EK un Sanmarīno Sadarbības komitejas 1994. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 1/94 (OV L 238, 13.9.1994., 25. lpp.).”

9

---